Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag slutar med att yttra den min tanke om sjelfva saken, att alldenstund en större, vidtomfattande reparation af Riddarhusets grund, och synnerligast den del af detsamma der salen är belägen, med snaraste oundgängligen måste ske, det af delta skäl — hvilket Riddarh.-Direkt. dock icke anfört — varit ganska klokt', välbetänkt och hushållsak tig t af Riddarh.-Direkt. att ej ställa sig It. o.
Ad:s vid förra Riksdagen fattade beslut om cn förändrad inredning till efterrättelse — men att jag dock ej katt annat än anse för min del, att Riddarh.-Direkt. kunnat och bordt bättre förbereda ärendet; än som skett, så att den haft att förelägga R. o.
Ad. vid denna Riksdag en fullt antaglig plan lill en ändamålsenlig förändring med thy åtföljande kostnadsförslag, och ej stanna vid det högst otillfredsställande resultat i afseende på undersökningarnc härför, som Direkt, nu gjort, hvarigenom den har liksom velat säga åt Adeln all ali förändring är omöjlig.
Alt så ej är, hoppas jag nu hafva visat, liksom jag vågar föreslå att R. o. Ad. måtte förnya sitt förra beslut och förelägga Direkt., att i sammanhang med de stundande reparationerna af Riddarhuset, och ovillkorligen intill nästa Riksdag, hafva låtit utföra en förändring af salens inredning ungefärligen efter den plan jag tagit mig friheten framställa, och efter hvilken — jag uprepar det — godt 550' sittplatser skulle kunna beredas.
Gr. Lagerbjelke, Gustaf: Riddarh.-Utsk:s Utlåt, att Di. rekt. handlat välbetänkt, dä den icke gått i författning om verkställigheten af Riddarh.-salens inredning enligt Prof.
Scholanders förslag, är utan tvifvel ganska riktigt; men emedan Riddarh.- Direkt. handlat välbetänkt derutinnan, kan jag icke finna att den så gjort, genom alt icke ställa sig till efterrättelse R. o. Ad:s beslut i denna sak, ty derföre att Prof.
Scholanders förslag är odugligt, är det väl icke sagt alt man omöjligen skulle kunnat erhålla ett annat förslag som varit bättre.
Oxenstjerna hatredan visat ett sätt att med tcmligcn beqväma sittplatser inrymma i salen ett större antal ledamöter, och äfven jag skulle kunna föreslå ett sätt, som är ganska vanligt utrikes, nemi. att göra sitserna i hvarje plats rörliga, så alt de kunna upslås, hvarigenom gångarne mellan de olika bänkarne kunna göras smalare än eljest.
Hänga andra förslag skulle kunna framställas, och Riddarh.-Direkt. har sjelf erkänt att förändringar i förslaget kunde göras*, hvarigenom den öfverdrifna kostnaden skulle minska», Jag-, Unn- således lil II. 25 38$ Dan 11 F ebruari. icke finna annai, än att Utsk. cj handlat välbetänkt, som icke anskaffat ett annat, bättre förslag än Prof. Scholanders, eller åtminstone gjort något försök dertill.
Det enda försvaret mot dessa anmärkir.r som skulle kunna framställas och äfven blifvit framställdt, är, att förslaget så sent blifvit färdigt, att någon förändring af saken icke kunnat till innevar:de Riksdag medhinnas; men denna ursäkt kan bemötas med invändningen, dels att de borde väl hafva låtit sig göra att något tidigare anskaffa det märkvärdiga Scholanderska förslaget, dels ock att om någon sådan förändring icke före Riksdagens början kunnat bringas till verkställighet, hade det likväl varit ganska nyttigt, om man åtminstone nu hade haft ett godt och ändamålsenligt förslag färdigt, i stället för att endast antaga det icke något annat förslag än det Scholanderska kan upgöras.
Sedan jag sålunda tror mig hafva visat att Direkt, icke uppfyllt allt hvad man af densamma haft rätt att vänta i denna sak, vill jag äfven söka visa att Riddarh.-Ulsk. lika ofullständigt fullgjort sitt updrag.
Riddarh.-Utsk. säger nemi, äfven, för att motivera det Direktm handlat riktigt, »alt Utsk. har, på de här ofvan af Direktm upgifna grunder, och då i öfrigt en så betydlig reparation å Riddarhuset håde in- och utvändigt förestår, att den måhända icke kan bekostas af disponibla tillgångar, för sin del funnit etc.»
Vi se här, huruledes hvarje gång det är något kallt ute, kan man knappast hålla sig varm härinne, hvadan det således är gifvet att någonting i den saken bordt älgöras; och att det kan göras något, måtte vara faktiskt bevisädl, då man kan upelda Storkyrkan, hvilket likväl måtte vara något svårare än att spelda Riddarh.-salen.
Den ouvar:de eldapparaten är alldeles ohjelpiig, den är icke byggd efter någon ny eller bättre method, utan värmen utströmmar endast från 4 ställen in i salen, i hvilkas grannskap ledamöterne kunna siekas, under det de kunna frysa lill is på andra ställen.
Om man deremot, på samma sätt som i kyrkorna, sökte leda värmen genom rör under golfvet, om man lade en tunn träbetäckning öfver taflan i taket, så är det ganska troligt, alt varmén skulle bättre qvarstanna än förut.
Det är således ganska sanni att en reparation af salen bör vidtagas, men Bär Utsk. funnit detta, hvarföre har Utsk. icke tillstyrkt någon verkställighet deraf. — Om R. o. Ad. nu bifaller Utsk.-s Betänk, sådant det här föreligger, blir ingen förändring tills vidare utaf.
Man kommer att sitta på samma svåra bänkar, att frysa lika myckel som förut, och salen blifver i samma tillstånd som nu.
Troligen kommer dessutom huset, under det vi skola företaga reparation af grunden, att ytterligare sätta sig, så att rummet blifver kallare än förut.
Det vill således synas mig såsom det varit Utsk:s skyldighet att utreda icke allenast om cn sådan reparation skulle ske, utan äfven inkomma med förslag, huru den kunde utföras och hvad som i byggnadsväg kan göras, äfvensom visa den financieia sidan af saken.
Och då hade man kunnat hoppas att i sin lifstid åtminstone få denna så prydliga och i flera afseenden förträffliga sal så inredd, att den Liefve beqväm och för helsan Den 11 Februari. 387 nyttig, i sl. f. att den nu i mänga fall kan vara ganska vådlig.
Jag anhåller om åierremiss, på det Ulsk. måtte närmare utreda saken.
Puke: Riddarh.-Direkt, har af 2:ne talare blifvit klan drad, derföre att den icke låtit inreda salen, ehuru de likväl besynnerligt nog hafva på samma gång instämt i Utsk:s Uti. att Direkt, handlat välbetänkt, då den icke låtit inreda densamma.
Huru skall man kunna förena dessa båda motsatta yttranden?
Det lemnar jag ål deni sjelfva att förklara, 0111 de så finna nödigt; men jag får uplysa R. 0 Ad. om, att då Riddarh.-Direkt, afhandlade frågan om salens inredning, så kände Direkt, nogsamt det förfallna skick, hvaruti byggnaden och dess grund befann sig, ehuru detta icke kunde i prot:n uptagas innan förhållandet blifvit undersökt.
Om nu Direkt, likafullt ställt sig R. 0. Ad:s beslut till efterrättelse och låtit inreda salen, så hade följden blifvit den, att R. 0. Ad. i alla fall, och med större skäl än nu, blifvit missnöjd med Rirekt:s åtgöranden, ty då nu en större re paration af Riddarhuset in- och utvändigt skall företagas, när golfvet i salen behöfver läggas om och värmapparaten ändras samt grunden undersökas, så hade hela den nu ifrågavartde förändringen varit onyttig och kostnaden bortkastad.
Oxenstjerna har yttrat att det vore jnöjligt ali få nyare och bättre platser i likhet med den på Kongl. Theatern; det kan väl hända, men Riddarh.- Direkt. bar icke nog ofta besökt Theatern, för att kunna anställa någon jemförelse härutinnan, hvarförutan jag tror det vara högst olämpligt att här införa platser i den stilen.
Det rum som Hr Gr.
Oxenstjerna beräknat för hvarje person är väl litet tilltaget, det är väl sanni att för den som är liten och smal så kunde det möjligen vara tillräckligt, men när man kommer hit om vintern, då det är kallt och man kanske till och med har 2 pelsar på sig och dessutom måhända är något mera korpulent än Grefven, tror jag att det blir ganska smått med utrymmet.
Gr, Lagerbjelke har yrkat på åierremiss af denna § och detta vill jag icke motsätta mig; men för min del anser jag att frågan om varmapparaten och tallans borttagande är någonting helt annat än hvad som egentligen hörer till saken.
Hvad som vid detta tillfälle hos mig väckt en viss grad af upmärksamhet är det, att det bittra klander som blifvit framstäldt l:o emot Riddarh.-Direkt:n för sitt tillgörande i förevar:de sak och 2:o emot Riddarh.-Utsk. för det alt detsamma yttrat ett ogillande omdöme öfver Direktms åtgärder, ensamt utgått från män, de der, långt ifrån att kunna betraktas för, hvad man kallar, ålderstigna, tvärtom äro idel unga personer, hvilka, just derföre alt deras fysiska krafter, efter naturens ordning, måste antagas nu hafva nått sin högsta utveckling, borde, i jemförelse till den åldrige mannen, företrädesvis fästa ringa afseende på dc här varande sittplatsernas mer eller mindre beqvämliga be - 38» Den 1.1. Februari. skalFenhet.
Sodan iner än 200 år tillbaka har inredningen af denna sal bibehållits oförändrad.
Huru många timmar — ja luiru många dygn har ej B. o. Ad. under denna tiderymd bär varit församlad till öfverläggningar ?
Och likväl är det först nu — möjligen också vid sistförllutne
Riksdag — men alltid blott af unga ledamöter, som man hör sittplatserna klandras, samt att hehofvet kräfvér cn större beqvämlighet af de samma.
Jag är långt ifrån alt kunna räkna mig till antalet af Riddarhusets unga ledamöter.
.Jag har till och med upnåU den ålder, då man hos de gamla Romarne benämndes för »senex» eller gubbe, ty jag har sett mina 60 år, och milt deltagande, såsom ledamot af R. o. Ad:s, uti detta Stånds öfverläggningar började redan vid en tidpunkt, då de unga män, som nu så lilligt beklaga sig öfver saknaden af tillräckligt beqväuiliga sittplatser, icke ens hade lemnat barnkammaren.
Jag har sedan dess bevistat alla de påföljande Riksdngarne; men jag kan försäkra att ännu aldrig har, inom mig upstätt ens den aflägsnaste hanke uppå att erhålla en annan eller beqvämligare plats än den bänkarne erbjuda i deras nuvande skick.
Jag anser det för mig åtminstone bara en heder, en ära, att såsom ledamot af detta RiksStånd få deltaga uti öfverläggningarna och besluten om fäderneslandets angelägenheter från samma plats, som af mina förfäder varit för samma ändamål begagnad, icke glömmande de tänkespråk, som murarne af denna byggnad bära på deras yttre sida åt Riddarhustorget.
För min del är jag således af den tanken att nuvartde inredning hvarken behöfver eller bör förändras, >och tror dessutom att, det blefve en vanprydnad för detta rum att införa sådana beqvämlighetsanstalter som de unga männen synes önska.
Man skulle då lika gerna kunna inrätta sälen i form af liggstolar ty äfven dessa höra till heqvämligheten; och dä den skall uteslutande ligga till grund för en förändrad inredning af Riddarhussalen, så bör ju ingenting underlåtas, som kan leda till ett så, efterlängtadt mål, äfven om man derigenom komme att alldeles förstöra den fulländade symmetri som utaf architecten blifvit inlagd uti hela inredningen af denna sal; en åtgärd, som likväl enligt min öfvertygelse nära nog vore ett helgerån.
Jag är af den sinnesart, att jag gerna upolTrar heqvämligheten för tillfredsställelsen att hafva denna uråldriga byggnad bibehållen i sitt ursprungliga skick.
Må man göra de förbättringar, som äro alldeles nödvändiga; såsom golfvets omläggning, inrättande af en osynlig värmapparat o. s. v.; men på det högsta protesterar jag mot hvarje sådan förändring, som afser att införa några beqvämlighets-inrättningar, hvarigenom salens utseende komme att helt och hållet förändras.
Det är Riddarh.-Direktms förtjenst att detta icke redan skett, såsom en följd af det nog förhastade beslut, sora vid sistförllutne Riksdag af R. o. Ad. vid ett tillfälle, då icke serdeles många ledamöter voro tillstädes, blef fattadt, och jag får härmed betyga Direkt:n, för detta sitt kloka handlingssätt, min varma erkänsla och tacksamhet, likasom jag år icke mindre tacksam emot Utsk., som genom sitt omdöme om Direkt:ns förfarande i detta fall
Den 11 Febranri.
389 uttryckt den åsigten, att någon sådan förändring, som den de båda Gr:ne, i afseende på sittplatserna önskat, aldrig bör ifrågakomma.
Jag tillstyrker bifall till Uisk:s Betänk., ehuru jag för min del skulle hafva önskat att sista meningen varit borta, hvilken, ehuru blott innefattande en reflexion, likväl kan tydas så, som skulle Utsk. hafva förutsatt, det en inredning, ledande till större beqvämlighet än nu, framdeles torde komma att till vägabringas, hvilken beqvämlighet jag »lock för min del på det högsta mig undanbeder.
Då jag inom Biddarh.-Direkta) upträdde såsom reservant mot det der fattade beslut att icke låta verkställa Riddarhussalens inredning på eli ändamålsenligare sätt, kunde det visserligen vara öfverflödigt alt bär yttra mig; men jag har blifvit upkallad till följd af det förslag en talare här upläst, hvilket måhända skulle kunna komma någon att tro det vara den lättaste sak i verlden att här inrymma 500 personer, d. v. s anskaffa beqväma sittplatser för 500 personer.
Jag bör här likväl i förbigående anmärka att Utsk. misstagit sig, i den föreställningen att Direkt:n endast sett eller tänkt på ett enda förslag, nemi.
Prof. Scholanders; jag kan tvertom försäkra att mångfaldiga sådana blifvit upgjorda, ehuru man måst lemna dem alla å sido; ty huru man än vänder bänkärne åt Landtm:s-platsen, vare sig i en halfcirkel eller såsom nu, så kan man väl möjligen få 500 sittplatser, men det befinncs alldeles omöjligt att få 500 beqväma sådana; och jag betviflar att, i den händelse platserne gjordes Så som Gr.
Oxenstjerna föreslaget, R. ö. Ad. skulle dermed blifva belåtne.
De bänkar, som på Prof. Scholanders ritning äro utmärkta, hafva en bredd af 3 qvarter eller lika med de stolar, hvilka stå der framme ikring bordet.
Denna djuplek behöfves för att sitta beqvämt.
PS bredden är hvarje sittplats beräknad till 1 aln, hvilket jag skulle tro ej är öfverflödigt tilltaget, så framt man med öfverrockar och pelsar skall få rum derpå; midtelgången skulle bibehålla samma bredd som nu; platsen framföre Landlm:n inom skrankel inskränkas; rummet derutanför äfvenså; de nya gångarne långsefter salen, skulle erhålla lika bredd med den de nuvar:de, (hvilka de äro beräknade att ersätta) har från bänkarnes skit till pelarne mellan fenstren, och således intogo mindre rum än de nuvar:de, ehuru Gr.
Oxenstjerna föreställt sig motsatsen, derigenom att man invid fenstren skulle kunna bereda några nya, ehuru kalla och dåliga sittplatser.
De skrifklaffar som Gr:n klandrat borttaga så godt sora intet rum, ty när man sitter har raan knänen under klaffen, och gången behöfver icke vara bredare för att gifva dem rum.
För närvande är hvarje bänk aln bred och rummet der framför till nästa bänk, äfvenledes aln.
Att detta är för litet kan icke bestridas, såvida mail skall hafva ryggstöd på bänkarne och få beqväma sittplatser.
Derföre har man oek ansett att afståndet från främre kanten af ena bänken till främre kanten af den följande herde vara aln, och jag tror icke att mati kan erhålla be - 390 Dan 11 Februtri. qvarna sittplatser med ryggstöd, samt derjemte rum att komma förbi hvarandra till desamma, inom ett inskränktare utrymme.
Jag har med mycket nöje hört att ett annat förslag, hvarigenom bättre platser kunde tili ett tillräckligt antal erhållas, blifvit upfunnet och jag hoppas att Gr.
Oxenstjerna icke låter förslaget falla, utan att vi få se detsamma närmare utarbetadt, men jag betvifiar att, om det antoges, R. o. Ad. skall finna sig dermed belåtet.
Jag fruktar alt sittplatserna då blifva mindre beqväma än de nu äro, ty nu kan man åtminstone begagna 2:ne bänkar på en gång, hvilket, om ryggstödena komma emellan, ej låter sig göra. ålin reservation är tillkommen, emedan jag ansåg Ståndets beslut vara bestämdt åläggande för l)irekt:n al bygga dessa bänkar; men icke derföre alt jag ansåg salen derigenom blifva beqvämligare inredd; ty jag fruktar att densamma icke kan rymma ett tillräckligt antal beqväma sittplatser för 500 personer.
Om biinkarne skola byggas så alt platserna blifva beqväma, måste man, enl. min tanke, åtnöja sig med ett mindre antal än 500 till och med än 400.
Jlin reservation härledde sig således endast derifrån att jag ansåg
Dircktm böra verkställa denna inredning, äfven med utsigt att man skulle fä höra sägas:
"det var dumt och är icke förträffligare än förut."
Hvad kostnaden slutligen beträffar, tror jag alt såväl Utsk. som Direktm fästat allt för stort afseende vid densamma; ty denna lärer väl komma att likasom alla öfriga utgifter för denna sal, bestridas af helt andra medel än Riddarhusets.
Vid pröfningen af denna fråga undgick det icke TJtsk:s upmärksamhet att Riddarh.-Direktm måhända icke från flere sakkunnige personer infordrat särskilta förslag öfver den förändrade inredning, sorn Riddarhussalen borde undergå i enhhet med det beslut R. o.
Ad. vid förra Riksdagen fattade; och det var af sådan anledn. som Utsk. infordrade
Direktms yttrande derom, och sedan Direktm tillkännagifvit alt den vändt sig till den person som den ansett lämpligast och skickligast att uprätta ett sådant förslag, nemi.
Prof. Scholander, måste Ubk. åtnöja sig med denna förklaring, men om äfven något annat lämpligare förslag kunnat åvägabringas, så var Utskis pluralitet likväl af den tanke att, på sätt det linnes uttryckt i Riddarh.-Utsk:s Betänk., det varit välbetänkt af Direkt, att icke nu vidtaga förändringar förnämligast på de grunder, hvilka äfven finnas i Ulsk:s Utlåt, uptagnc.
I afseende på den förmenta skyldigheten af Utsk. att inkomma med förslag huru Riddarhussalen hör i ordningbringas, kan jag lugna Gr.
Lagerbjelke med det tillkännagifvande att
Utsk. för längesedan öfverlagt om sättet på hvilket Riddarhussalens reparation bör gå för sig. ehuru Utsk. funnit det alldeles nödvändigt alt R. o. Ad. först afgjorde frågan om inredningen, ty derpå måste naturligtvis bero, om nödig reparation förr eller sednare bör företagas, — Om ny inredning af Riddarhussalen nu blifvit beslutad och reparationen efteråt skolat ske skulle lätteligen allt det arbete som blifvit nedlagt på en sådan inredning hafva blifvit mer eller Den XI Februari.
391 mindre skadadt.
— Det är äfven en annan omständighet som Segat i vägen för fullbordandet af förslaget, nemi. om R. o.
Ad. skulle medgifva att de öfriga Stånden finge vinna inträde här för allmänna öfverläggningar; då tror jag alt hvarken 500 eller 1,000 platser voro tillräckliga och att en dylik förändring varit ändamålslös.
Jag skulle således tillstyrka bifall till Utsk:s förslag.
Med anledn. af Hr Printzenskölds yttrande att det blott tyckes hafva varit ungdomen inom Ståndet, som påyrkat beqvämligare sittplatser, så får jag uplysa om, att då jag förliden Riksdag väckte förslag om inredande af Riddarhussalen, så skedde det på tillstyrkan af åtskillige äldre ledamöter.
Hr Printzensköld torde tillåta mig att yttra några ord, ehuru jag beklagligtvis i hans ögon icke lärer vara någon Scnex, utan endast hvad Tyskarne kalla ■— en junker.
Delta hindrar mig icke att vara lika konservativ sorn han.
Jag tror dock ej alt konservatismen hör sträcka sig derhän att om man i 200 år suttit illa, man äfven fortfarande hör göra det.
Jag fattade ej konservatismen såsom ett segt fasthängande vid det gamla och dåliga: ulan endast såsom en motvigt mot nvhetsmakcri och omogna förändringar.
Verkliga förbättringar hör alltid kunna påräkna dess understöd sä i stort som smått, och en förbättring ligger ju deri att R. o. Ad. kommer att sitta bra, — det kan icke bestridas.
Hr Printzensköld har visserligen för egen del undanbett sig alla beqvämlighetsanstalter.
En utväg återstår ju likväl, den att, om platserna i Riddarhussalen skulle komma att förbättras, en i dess nuvarule skick reserveras åt.
De vådor Hr Printzensköld här påpekat såsom en följd af salens förändring påminna verkligen om en liten tilldragelse i England.
Ett förslag hragtes der å hane, att Öfverhusets skrifvares peruker ■skulle afknappas.
Man skrek himmelshögt deremot, man framhöll, att de värdige perukerne varit sådana i öfver 300 år, det skulle vara så godt som ett helgerån att afskaffa dem.
De blefvo dock afskaffade och se ingen skada har deraf upstått; likadan torde utgången här blifva om ifrågavar:de förbättring införes.
Hr Printzensköld har på skämt framställt om icke det vore så godt att genast inrätta hvilstolar, då beqvämligheten i alla fall skall läggas lili grund för husets inredning.
Jag får hemställa till Hr Printzensköld om icke just de nuvar:de sätena begagnas till hvilstolar: når man i flera timmar å rad suttit uprätt på bänken, utan ryggstöd, händer det, ursäktligt nog, att man något ogenerad! utsträcker sig på en eller liera af dem för alt hvila sig.
För att nu återkomma till saken, förenar jag mig med Gr. Lagerbjelke.
Direkt:ns förklaring, det bristande rum hindrat antagandet af Prof. Scholanders förslag kan jag icke antaga.
Möjligen kunde äfven ett annat förslag bragts å bane i händelse
Direkt, velat göra sig någon möda derom; men äfven om icke flera än 400 platser kunnat 392 Den 11 Februari. iberedas, anser jag likväl att man härigenom vunnit en stor fördel.
Det lärer visserligen någon enda gång hafva händt, ali 500 ledamöter inställt sig på Riddarhuset; jag frågar dock om det icke är bättre att man en gång hvarje Riksdag får sitta illa och 100 gånger, väl, än såsom nu sitta illa alla de 101 gångerna.
Hvad kostnaden beträffar har
Hr björnstjerna redan uplyst, att detta torde vara ett kapitel, hvarmed vi icke behöfva mycket sysselsätta oss, det torde komma att pröfvas på annat ställe.
Jag anhåller att punkten återremitteras på det Utsk. måtte komma i tillfälle att upgöra förslag till förändrad inredning af salen och R. o. Ad. sedan derom fatta ett beslut, upstäldt i så tydliga ordalag att Riddarli.-Direkt, icke kan undandraga sig att häri efterkomma R. o. Ad:s befallning.
Jag kunde visserligen förutse att det anförande jag senast afgaf skulle upkalla en och annan af detta Husets unga ledamöter till bemötande af detsamma.
Jag vill icke tvista med dem! jag uprcpar blott alt jag på det högsta motsätter mig alla beqvämligheler, de må vara af hvad beskaffenhet sorn heldst, som kunna störande inverka på symetrien inom denna
Sal, sådan den nu befinnes.
För öfrigt betviflar jag visserligen icke att i allt hvad som hör lill bepvämlighetsanstaltcr dessa Hrr, under sin lefnadsbana, ehuru vida kortare än min, inhemtal långt vidsträcktare erfarenhet än den jag haft tillfälle all härutinnan förvärfva; också har jag icke, vid sakens bedömande, fästat mig uteslutande vid den beqvämlighet som här skulle vinnas, enär den för mig är ganska likgiltig; men jag har, kanske olyckligtvis, erhållit en liten smula skönhetssinne, och detta säger mig, att om en sådan förändring, som nu är i fråga, skulle ske uti Riddarhussalen, delta blefve i hög grad vanprydligt, jemförelsevis mot den inredning, som här finnes f. n.
Man har talat om huru illa man sitter på bäckarne, hufvudsakligen derföre att de å ena sidan sakna ryggstöd och å den andra äro för hårda, men det går ju an att stoppa bänkarne, hvarigenom dessas hårdhet försvinner.
Sedan kunna ju de unga Hrr:ne föreställa sig, att de sitta på taburetten, då kanske denna föreställning i någon mån torde afhjelpa eller hindra det obehag, som saknaden af ryggstöd möjligen förorsakar.
Från hvilken sida man således betraktar saken bar man icke lyckats öfvertyga mig alt den föreslagna förändringen är behöflig eller ens med Ståndets värdighet öfverensstämmande.
Att, på sätt en af Ståndets ledamöter yttrat, den i beqvämlighetshänseende föreslagna förändringen ulgått från några äldre män, ligger visst inom möjligheten, men märkligt är det likväl att ingen enda af de äldre bland R. o. Ad:s medlemmar nu har instämt i de unga ledamöternes yrkanden.
En värd talare har på det för honom egna sätt här höjt sin röst lill försvar för den gamla kämpakraften som icke vill veta af några beqvämligheter.
Jag kan endast be - D«n 11 Februari. 393 Haga alt denne talare icke var bekant med den Skottske böfdingen, sorn. då hans son vid en bivuak i snön rullade hop en snöklump och lade lill hufvudgärd, förebrådde honom hans veklighet, emedan han icke kunde hvila utan hufvudkudde.
Deremot är den värde talaren säkerligen den förste som kommit till den erfarenheten att “beslutens mogenhet står i ett visst förhållande till obeqvämlighcten af de heslutandes sittplatser.
För att emellertid öfvergå till allvarliga ämnen, sådana sorn kunna vara värdiga alt i en församling sådan sorn denna vara föremål för öfverläggning, vill jag söka att bemöta hvad Gr.