Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag vill medgifva sanningen af Hr Krajmers påstående, att en nedsättning af tullen å en sådan vara, som den nu ifrågav:de, troligen icke komme att minska tullinkomsterna, utan snarare att öka importen, likväl till mehn för den inhemska fabrikationen; det är af detta skäl, och emedan jag anser det vara af stor vigt, att när tulltaxan omarbetas, detta må ske med största möjliga konseqvens, hvilken, såsom flera talare anmärkt, icke blifvit en följd af de särskilta förändringar Utsk:t föreslagit, som jag icke kunnat biträda Utsk:ts förslag i denna punkt och anhåller om afslag derå.
Den 28 Maj f. m. 559 Gr.
För mina egna ord vill jag gerna ansvara, men icke för andras.
De ord den siste varde talaren påbördat mig, har icke jag, utan Presidenten Akerman, yttrat.
Jag säde deremot, att Utsk:t i denna fråga förfarit med stor noggrannhet.
Jag får endast upplysa derom att, då Gr.
Posse nyss hade ordet, upptecknade jag skriftligen hans yttrande ord för ord så, som jag sedan upptog det till besvarande.
Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder hade yrkats dels bifall till Utsk:ts hemställan, dels ock afslag derå samt bibehållande af de nu lör färgadt och ofärgadt bomullsgarn gällande tullbestäinmelser, framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan, hvartill svarades ja och nej i blandning, och sedermera propos. på alslag derå samt bibehållande af nu gällande tulltaxas bestämmelser rörande i fråga vide artikel, då svaren likaledes ntföllo med ja och nej i blandning; hvarefter propos. på bifall till Utsk:ts hemställan förnyades, och sedan svaren äfven denna gång utfallit med blandade ja och nej, förklarade Hr Gr. o. Landtm, sig hafva funnit den sista proposm vara med öfvervägande ja besvarad.
Sedan votering blifvit begärd, uppsattes och justerades följande voter:s-propos.: »Den som bifaller Bevilln.-Utsk:ts i Betänk:t N:o 8 gjorda hemställan om nedsättning af införseltullen å ofärgadt och färgadt bomullsgarn från 12 öre till 10 öre skalp, för det förra och från 20 öre till 15 öre skalp, för det sednare slaget, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner nej, afslår R. o. Ad. denna hemställan och bibehåller de nu gällande tullsatserna å nämnde slag af bomullsgarn.»
Gasometrar — Guttapercha.
Hattar.
Vid tryckningen af Utsk:ts Betänk, har uti första morn:t af denna punkt blifvit uteglömdt ett semi - 560 Deri 28 Maj f. m. kolon näst efter orden »af siden eller halfsiden.»
När man läser anmärkningen på följrde sida, skulle man tillfölje af detta tryckfel lätteligen kunna missförstå hela mom:t, hvarför jag anhåller att R. o. Ad. måtte bifalla Utsk:ts förslag, med iakttagande af den af mig nu gjorda rättelse.
Den löreg:de värde talaren har fullkomligt rätt i sin uppfattning al den anförda redaktionens mening, och det är uppenbarligen ett skrif- eller tryckfel, att icke ett skiljetecken följt näst efter orden »af siden eller halfsiden.»
Dock hemställer jag, huruvida icke rättelse deruti må vid den definitiva tryckningen af taxeförslaget kunna ske, utan att R.
St:r må behöfva att deröfver fatta formligt beslut.
Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder hade yrkats dels af Hr Fåhraeus bifall till Utsk:ts Iförslag, och dels af Hr Reutersvärd bifall till detsamma, med den erinran, att emellan orden halfsiden och eller borde insättas ett semikolon; framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till förslaget, hvartill svarades några ja och nej i blandning, samt sedermera propos. på bilall till Hr Reutersvärds yrkande, då svaren utlöllo med flere ja jemte ett eller annat nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Hudar och Skinn Utsk:ts första hemställan.
Utsk-.ts andra hemställan.
I enlighet med min förra framställ ning och Hr Fåhraei reservation, får jag anhålla att R. o. Ad. ville, med alslag å lltsk:ts tillstyrkande i detta morn., besluta, att den nu gällande tullsatsen mätte bibehållas.
Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan, hvartill svarades många nej jemte åtskilliga ja, och sedermera propos. på afslag derå och bibehållande af nu stadgade tullsats å sulläder etc., då svaren utlöllo med många ja, blandade med åtskilliga nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Utsk:ts sednaste hemställan.
Sedan propos:r först på bifall till denna hemställan och sedermera på afslag derå blifvit framställda samt med blandade ja och nej besvarade; så och efter det propos. på bifall dertill ånyo
Hi ånyo blifvit gjord och svaren derå på enahanda sätt utfallit, förnyades propos. på afslag å nierberörde hemställan samt hesvarades med åtskilliga ja jemte några nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Hår, häst- eller tagel.
Ehuru visserligen tullafgiften för denna artikel är af föga betydenhet, får jag likväl, enär denna artikel tillhör samma kategori, som åtskilliga af de föreg:de, å hvilka R. o.
Ad. alslagit den af Utsk:t föreslagna tullnedsättningen, anhålla om afslag å punkten och bibehållande af nu gällande tull.
Den af Utsk:t anförda omständighet, att tagel utgör ett material för flera inom hushållet oundgängliga artiklar, innefattar för mig tillfyllestgörande skäl att biträda Utsk:ts förslag om nedsättning i tullen.
Vöre det så att någon egentlig förde med denna nedsättning af tullen å tagel från 8 till 5 öre kunde vinnas, skulle jag gerna medgifva denna partiela nedsättning.
Men då den hvarken af K.
M. eller embetsverken blifvit föreslagen, och denna artikel utgör en al dem, som jag förut omnämnt, å hvilka tullnedsättningen sammanlagdt skulle uppgå till ett belopp af 1 12,000 rdr, vet jag ej hvarför man i afseende å denna obetydliga artikel skulle göra ett undantag, endast för att åstadkomma en nedsättning i tullen af 30 öre lör hvarje lisp. af en vara, hvars värde uppgår till öfver 30 rdr lisp.
Häruti instämde Frih. Sprengtporten.
Man tycks finna det ganska svårt att vid denna punkt kullkasta LTtsk:ts resonnement, att då tagel är ett slag af hår, men hår i allmänhet är fritt från tull, så borde äfven tagel vara det.
Af detta skäl skulle jag velat tillstyrka tullfrihet å denna artikel; men Utsk:t har icke gått så långt, utan endast föreslagit en nedsättning af tullen till 5 öre, hvilken icke skulle kunna hafva något väsendtligt inflytande på statsinkomsterna, helst sedan så många af de fruktade nedsättningarne blifvit afslagna.
Tagel är numera en nödvändighetsartikel, och då icke inom vårt eget land deraf tillverkas en tillräckligt stor qvantitet, så måste man böja sig för nödvändigheten och förskaffa sig denna vara från utlandet.
Det synes mig då orätt att belägga den med öfverdrifvet hög tull.
Jag skulle likväl icke nu hafva begärt ordet, om det icke lunnes ett särskildt skäl, hvarför denna nedsättning borde bifallas H.
IV. 36 562 Den 28 Maj f. m. framför de öfriga af Ötsk:t föreslagna.
Det har nemi. yttrats, att man icke borde bifalla andra nedsättningar, än dem som embetsverken föreslagit, men dä generaltulldirektören på detta rum förordat den nu ifrågav:de nedsättningen, så anhåller jag alt R. o.
Ad. på denria grund måtte bifalla Utsk:ts förslag.
Om Utsk:t föreslagit att lemna tagel eller hästhår tullfria, då alla andra slag af hår redan äro det, hade man nödgats medgifva, att det handlat fullkomligt konseqvent.
Men den här föreslagna nedsättningen synes mig hvarken vara konseqvent eller ens lämplig, så mycket mindre som vinsten för de inhemska handtverkena af denna nedsättning endast skulle blifva 1230 rdr, fördelade på samtliga de yrken, som använda denna vara.
På det att R. o. Ad. icke måtte begå samma inkonseqvens som Utsk:t, anhåller jag således om afslag å den nu föredragna punkten och bibehållande af förut gällände tullsats.
Lika med siste talaren an håller jag att R. o Ad. måtte vidblifva nu gällande tulltaxa.
Hr von Kraemer har visserligen yttrat, att när Chefen lör General-tullstyrelsen tillstyrkt den föreslagna förändringen, så borde det icke verka något på saken, att icke embetsverken föreslagit den.
Men Kommers-Coll. har dervid äfven ett ord att säga, och dess president har, ehuru här närv:de, icke tillstyrkt förslaget.
För öfrigt har man här framställt tagel såsom en nödvändighetsartikel; det kan väl vara, att det anses så uti rika hushåll; men i ett tarfligt hus kan det vara bra nog, att hafva madrasserna stoppade med nöthår, ja i brist deraf med halm eller hö; så hade våra förfäder, och dermed borde äfven vi kunna nöja oss.
På dessa skäl och då, enligt ordspråket, »många bäckar små göra en stor å», samt statens inkomster icke tåla någon minskning, får jag anhålla om afslag å Utsk:ts framställning i (lentina punkt.
Då tagel är ett residuum af stallskötseln, och R. o. Ad. i går till skydd för boskapsskötseln stadgat tull pä åtskilliga ladugårdsprodukter, anser jag, att denna artikel bör bibehålla den tullsats, som är den åsatt.
Dessutom är hopsamlandet af tagel en vigtig binäring för de fattiga inom landet.
På dessa skäl, och då jag anser att man, för att icke brista i konseqvens, bör afslå alla de nedsättningar, som icke blifvit af embetsverken förordade, anhåller jag om afslag å denna punkt.
På grund af den motivering, Utsk:t här lemnat och hvaraf ådagalägges, att egentligen tullfrihet borde beviljas för hästhår eller tagel, i likhet med Den 28 Maj f. m. 503 hvad för öfriga slag af hår är medgifvet, och då jag önskar att älven fortfarande vara af samma mening som den värde talare, hvilken yttrat, att om Utsk:t föreslagit tullfrihet å denna artikel, så skulle han vara villig att medgifva den, samt det finnes flera residua af boskapsskötseln än tagel och de flesta af dessa residua äro fria från införseltull, så får jag anhålla, att R. 6.
Ad. måtte bevilja fullkomlig tullfrihet äfven för nu ifråga v:de artikel.
Frih. af Ugglas, Gustaf: Då Frih.
Sprengtporten nyss yttrade, att tagel vore ett residuum af boskapsskötseln och således borde i likhet med andra ladugårdsprodukter draga tull, så får jag förklara att enligt min tanke är tagel snarare ett residuum af kreaturen, och då kreatur äro tullfria, borde äfven tagel vara det.
Jag förenar mig derföre med Hr Fåhraeus.
Efter hittills antagna grunder för tullbe skattningen, anses i allmänhet lör råämnen införseltullen, när en sådan skall ega rum, böra bestämmas till högst 10 proc. af värdet.
Det sednast (i 1854 års taxa) bestämda tullvärdet å tagel är 5(5 öre.
Derå utgör deri nu föreslagna tullsatsen i det närmaste 10 proc.
Jag anhåller att få rätta ett misstag, som Frih.
Stjernstedt nyss gjorde.
Jag sade ingalunda, att jag skulle vilja rösta lör tullfrihet; men jag sade, att det hade varit konseqvent, om Utsk:t föreslagit den.
Då den siste värde talaren antog taglets värde till 56 öre pr skålp., får jag upplysa, att Amerikanskt tagel för närv:de gäller 1 rdr 50 öre skålpet, och att jag således anser den nu varande tullsatsen af 8 öre, eller omkring 9 proc. af värdet, vara den lämpligaste.
När denna artikel utgjorde föremål för öfverläggning inom Bevilln.-Utsk:t, kan jag icke erinra mig att tankarne derom voro delade.
Jag vågar derföre framhärda i samma öfvertygelse, som jag inom Utsk:t framställde, och anhåller om bifall till denna punkt.
Landtm, att derunder hade yrkats dels bifall till Utsk:ts förslag, dels tullfrihet för ifrågavnle artikel, och dels slutligen att R. o. Ad., med afslag å Utsk:ts hemställan, skulle bibehålla den nu för artikeln stadgade införseltull, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, framställde först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan, hvartill svarades många ja och nej i blandning; sedermera propos. derå, att artikeln hår, häst- eller tagel skulle från införseltull befrias, då svaren utföllo med många nej, jemte åtskilliga ja, och slutligen propos. på afslag å Utsk:ts hemstäl - 564 Den 26 Maj f. m.
Ian samt bibehållande af nu gällande tullbestämmelse för meranämnde artikel, hvilken propos. besvarades med många håde ja och nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Sedan votering blifvit begärd samt Frih.
Stjernstedt anmält sig och förklarat, det han afstod från sitt yrkande om tullfrihet för artikeln och förenade sig med dem, som anhållit om bifall till Utsk:ts hemställan, uppsattes och justerades följande voter:spropos. : »Den, som bifaller Bevilln.-Utsk:ts i Betänk:t N:o 8 gjorda hemställan om nedsättning af införseltullen å artikeln hår, hästeller tagel från 8 öre till 5 öre pr skålp., röstar
Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, afslår R. o.
Utsk:ts hemställan och bibehåller den nu gällande tullsatsen å ifrågav:de artikel.»
Sedermera företogs voteringen, vid hvars slut och efter den förseglade votens-sedelns öppnande rösterna befunnos hafva utfallit sålunda:
Instrumenter, fältskärs-, mathematiska m. fl., samt instrumenter, musikaliska. lJtsk:ts hemställanden biföllos.
Jern, gjutet.
Den här föreslagna tnllnedsättnrng synes mig vara, om möjligt, ännu mera obehöflig än de andra, enär tillverkningen af denna artikel är så naturlig för vårt land, att något behof att införskrifva den ifrån utlandet icke borde förefinnas.
Att då nedsätta tullen till hälften af hvad den förut varit, skulle, efter min åsigt, icke vara riktigt.
När dessutom hvarken Kongl.
Maj:t eller embetsverken föreslagit någon förändring, får jag på detta skäl, äfven om det förra icke vore för mig fullt tillräckligt, begära afslag å delta moment och bibehållande af gamla tullsatsen.
Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan, hvartill svarades många nej, blandade med ja, och sedermera propos. på afslag derå och Dtii J8 M»j f. m. 565 bibehållande af den nu med 1 rdr pr centner utgående tullafgiften för grytor, pannor, kittlar m. fl., då svaren utfölio med många ja, jemte åtskilliga nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Utsk:ts tredje och fjerde hemställanden.
Jern, smidt eller valsadt.
Utsk:ts första och andra hemställanden.
Inom Utsk:t har jag i denna fråga varit af olika mening med Utsk:ts pluralitet.
Emot den föreslagna tullfriheten å jernvägsskenor liar jag intet att anmärka, emedan vårt jern kanske torde vara alltför godt att användas till sådana.
Men då en fabrikation af jernvägsmateriel uppstått inom landet, tror jag att det vore i högsta grad skadligt för denna handtering att borttaga tullen å s. k. skarfjern, skarfbultar, muttrar och rail-spik, hvarföre jag yrkar att, med bifall till Utsk:ts förslag i hvad det angår jernvägsskenor, Höglofl. R. o.
Ad. måtte besluta att öfrige ofvan uppräknade artiklar skola draga samma tull, som gjutgods.
Jernvägsskenor äro redan i nu gällande tulltaxa upptagna såsom fria från tull; men dertill hörande sammanbindningseflekter, nemi. skarfjern, skarfbultar, muttrar och rail-spik, hafva, såsom i taxan ej särskildt nämnde, icke kunnat, utan K.
M:s speciella pröfning och medgifvande, få åtnjuta tullfrihet.
En sådan synes likväl, då den eger rum för skenorna, jemväl i allmänhet böra utsträckas till deras bihang, hvadan Utsk:ts på Kommers-Colkii och General-tullstyrelsens förslag i detta hänseende grundade tillstyrkan torde af R. o. Ad. bifallas Frih.
Förut har man under diskussionen af dessa frågor i allmänhet ansett att, när General-tullstyrelsen och Kommers-Coll. tillstyrkt en förändring, man borde gå in på densamma, vare sig att den innefattade förhöjning eller förminskning af gällande tullsatser.
Nu nöjer man sig icke dermed, utan, oaktadt dessa embetsverks tillstyrkande af tullfrihet, har en ledamot yrkat tull å åtskilliga af nu ifrågav:de artiklar.
För min del kan jag ej finna något skäl att frångå den grundsats, som hittills blifvit följd, och anhåller således om bifall till Utsk:ts förslag i denna del. 566
Deu 28 Maj f. ni.
Såsom jag förut ni ilin t, var jag inom Utsk:t af olika lanke med Utskds pluralitet; men, då jag nu finnér att Utsk:ls hemställan står i öfverensstämmelse med embetsverkens förslag, får jag afstå från mitt förra yrkande.
Jag ber att få instämma med Hr Fåhraeus, och vill blott erinra, att då It. o. Ad. förut bifallit Utsk:ts förslag i afseende å fjedrar till begagnande vid jernvägarne, så torde koriseqvensen fordra att äfven denna punkt i sin helhet af det HögJofl.
Ståndet aotages.
, biel' Utsk:ts hemställan af R. o. Ad. bifallen.
Kassakistor.
Kläder.
Jag har redan förut varit i tillfälle att visa hvilka följder den för några riksdagar sedan medgifna nedsättningen i tullen å denna vara medfört, nemi. att importen af kläder fördubblats 40 gånger sedan 1854.
När det visat sig vara möjligt att med nu bestående tullsats införa kläder så lätt, att importen deraf under det sistflutna tiotalet af år stigit i denna oerhörda proportion, anser jag det ej vara skäl att ytterligare nedsätta tullsatsen och beröfva inhemska arbetare den förtjenst de kunna genom förfärdigande af kläder förskaffa sig.
Jag röstar för afslag å Betänk:t.
Det finns knappt någon artikel i tulltaxan, som gör tullbevakningen, synnerligast i de Skånska kuststäderna, så mycket bekymmer, som lärdiggjorda kläder.
Så länge dessa äro belagde med öfverdrifna tullafgifter, må man icke heller förundra sig öfver att personer med mindre stränga moralbegrepp söka begagna de dagligen förekommande ångbåtskommunikationerna mellan nämnde städer och det närbelägna
Danmark, för att derifrån förse sig med sina beklädnadsbehof utan tull.
Vid sådant förhållande och då jag hyser den öfvertygelse, att lindrigare afgiftsbeStämmelser skola, jemte mera laglydnad, åstadkomma icke minskning, utan tillökning i statsinkomst, anhåller jag på det högsta, att de af Utsk:t för artikeln kläder föreslagna tuilnedsättningar måtte af R. o. Ad. godkännas.
Afven jag får anhålla, att R. o. Ad. måtte bifalla denna punkt, ty ingen af de afgifter, som i nu gällande taxa föreskrifvas, är hårdare än den å kläder.
Den 28 Maj f. m. 567
Om våra skräddare något mera utsattes för konkurrens med utlandet, är det med säkerhet antagligt att den vinst, de de nu tillgodoberäkna sig, något nedsattes, så att denna nödvändighetsartikel komme att blifva billigare för den stora allmänheten.
Villigt medgifver jag, att, såsom Hr Fåhraeus yttrat, tullbehandlingen af kläder är svår, särdeles i södra Sverige, der äfven jag haft tillfälle göra denna iakttagelse.
Men om så är, så följer deraf ingalunda nödvändigheten af en tullnedsättning, då, på sätt jag förut visat, importen af kläder, som 1854 hade ett värde af 18,241 rdr, år 1861 uppgick till ett belopp af 589,151 rdr — ett förhållande, som tydligen visar, att det med nu gällande tullsats lönar sig både att införa och förtulla denna artikel, samt att tullbehandling af densamma måste ganska ofta förekomma och tullen derå uppgå till ej så ringa belopp.
Vore det så, att den, som har samvete att införa kläder, utan att för desamma betala tull, skulle få ett ömtåligare samvete, när tullsatsen derå nedsattes, så skulle jag gerna medgifva denna nedsättning; men jag är öfvertygad derom, att den, sorn för närv:de för in kläder, utan att tullbehandla dem, skulle äfven göra det, om tullsatsen vore något mindre.
En nedsättning af skyddstullen å kläder skulle ej blott, såsom man här antagit, inverka på handtverkerierna; den skulle äfven kunna skada en ganska vigtig gren af våra industriella företag, klädesfabrikationen; och jag får derföre, när jag icke kunnat finna att något giltigt skäl för denna nedsättning blifvit framdraget, fortfarande anhålla om alslag å ilen nu föredragna punkten.
Hr Lagergren, Anders: Likasom Gr.
Liljencrants, föreställer jag mig att den, som för närv:de inför kläder, utan att betala tull, äfven framdeles skulle undandraga sig denna afgift, om också den blefve något nedsatt.
Jag tror äfven, att den stora svårighet, som tullbehandlingen af kläder förorsakar Skånska tull* tjenstemännen, icke skulle i någon betydlig mån förminskas genom en sådan åtgärd.
Den summa, hvartill importen af kläder under sistlidet år, enligt Kommers-Colkii berättelse, uppgått, och de beslag, som på sednare tider blifvit gjorda, tyckas mig dock antyda att tullbevakningen icke saknar kontroller på införseln af denna artikel.
Jag kan således icke finna något skäl för bifall till Utskits förslag, utan anhåller om Hr Gr:s o. Landtm:s> propos. på afslag.
Ehuru jag förmodar att de personer, som denna riksdag tyckas hafva åtagit sig tulltaxans behandling, gjort sig noga bekanta med denna fråga, får jag dock bekänna att hos mig finnas likväl qvar några dubier i afseende å de sifferuppgifter, som blifvit lemnade af Gr.
Liljencrants, och jag skulle 565 Den 58 Maj f. m. vara den värde Gr:n förbunden, orri han i detta hänseende ville gifva mig några upplysningar.
Han har här gjort en beräkning öfver huru mycket importen af kläder stigit under de sista 10 åren.
Om man följer denna beräkning, ser man att importen 1852 uppgått till 7,000, år 1853 till 5,000, år 1854 till 18,000, 1855 till 25,000, men 1858 till 286,000 rdr.
Det, sorn i dessa siffror först väcker min förvåning, är de ringa belopp, hvartill importen före 1856 skulle hafva uppgått.
Det synes mig otroligt, att samma behof, som under de närmast följande åren betingat en å högst betydlig import, skulle hafva kunnat tillfredsställas under denna tid genom införseln af endast tiondedelen af samma varuqvantitet.
Jag tvingas derigenom att efterse, om icke andra förhållanden inverkat på dessa siffror, och tror mig då veta, att 1855 och föreg:de åren vore en del af de tyger, hvaraf kläder allmännast tillverkas, förbudna att införas, så att de siffror, hvartill importen dessa år uppgått, egentligen representera endast fruntimmerskläder af annat tyg än ylle.
Hvad som äfven faller mig i ögonen, är den hastiga tillväxt, sorn importen vann 1856, då den uppgick till mera än tio gånger det belopp den utgjort näst föregrde året — ett förhållande, som tyckes mig än mera bestyrka min förmodan att den siffra, hvartill importen 1856 uppgått, inbegriper en mängd artiklar, som icke fingo införas före detta år, och som således icke ingå i uppgiften öfver importen 1855.
Då emellertid det behof, som, för att tillfredsställas detta år, förorsakade en så betydlig tillväxt i importen, äfven förut funnits, så kan man vara förvissad om att, på sätt flera gånger på detta ruin blifvit upplyst, denna import verkligen funnits, fastän den icke varit märkbar i tullverkets räkenskaper, något som tyckes mig tala emot hvad den siste värde talaren anfört i afseende å svårigheten att lurendreja.
Då man således icke i uppgifterna öfver importen före år 1856 kunnat intaga de artiklar, som varit förbudna till införsel, och hvilka blifvit genom lurendrejeri införda i riket, så tror jag att man till utgångspunkt för jemförelsen måste taga 1856 års import, då det visar sig att importen till 1861 endast blifvit fördubblad — ett förhållande, sem synes mig ganska naturligt, då man tager i betraktande den mängd af personer, sorn numera, till följe af de lättade kommunikationerna, göra resor tili utlandet.
På grund häraf vill jag, så vida Gr.
Liljencrants icke kan upplysa mig om orsaken, hvarföre behofvet af kläder så plötsligt ökat sig 1856, med stöd af hvad Hr Fåhraeus anfört, yrka bifall lill den nu föredragna punkten.
Vid första påseendet tyckes det, som om Gr. af Ugglas skulle hafva rätt, men ser man närmare efter uti Kornmers-Colkii berättelse, skall man finna att, i afseende å ganska många artiklar, ett likartad! förhållande eger rum.
Den ?S Mnj f. ra. ‘369 Jag tror också att orsaken är en helt annan, än den han nämnde.
Vi veta alla, att den tid, då denna stora tillväxt i importen inträffade, hade vi särdeles goda år, äfvensom att vi ungefär vid samma tid började att upptaga lån i utlandet.
Detta föranledde öfverflöd på penningar inom landet, och detta öfverflöd tror jag vara orsaken till den plötsliga tillväxten af importen såväl af kläder, som af en mängd andra artiklar.
Jag fortfar i mitt yrkande å afslag och bibehållande af förut gällande tullsats.
Ehuru villig jag är att besvara de frågor, som kunna göras mig, får jag bekänna att jag vid detta tillfälle känner mig särdeles bekymrad, emedan jag icke vet hvad Gr. af Ugglas ville fråga.
Var det hans mening att jag skulle förklara, hvarföre med införandet af en ny tullsats å kläder ett nytt förhållande inträdde i afseende å importen af denna vara, så synes det mig vara så klart, att det icke tarfva r något bevis att denna förändring af importen förorsakades just genom förändringen af tullsatsen.
Likaledes synes det mig klart, att om en vara varit förbuden att införas, men införselförbudet borttages, så ökas importen deraf.