Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det som desiutom af Herr Niddarehus - Secretcraren Zilveistnix-: i desi Dictamcn af ben 26 Maji förledit är, grundeligen ar ansöidt, om alla arenderS säkrare beredande igenom flere Personers samfäldt» räd, besinning och pröfning, tillägger ett ytterligare stäk för denna Inrätt - 3!4 Den ri April. rättning, framför alla andra satt, hwarigenom samma ändamål flulle sökas.
Zag hade ifrän början trodt, och kan annu ej aldeles vfwergifwa den kanka, att denna Lag » och Hushällnings-Beredning flulle tillika kunna äläggas och medhinna annu ett göromäl; Den ärliga Revisionen af Banquens och RikSgäldS-Contoircts samt kanfle äfwen S:ats - WerKets Nakenflaper; Särdeles om antalet af Ledamöter fastställdes till det först föreflagne af 18 personer; och att detta spillande flulle gifwa annu mera sammanhang, och widare utsigt för desi öfriga befattningar.
I anseende till kostnaden af en sadan inrättning, mä rnig tillätas fräga:
I fall att den nytta som dermed sökcS, werkcligen flulle minnas, männe densamma ej kan för Riket anses wara wal ward den Summan som den kommer att kosta, och manne ej bade Skatt-Kammaren och
Le enskildte flulle kunna anse sig hafwa kostnaden, öfwer och icke under, i längden, samt snart nog, wal och realier ersatt?
Eller männe alla Författningars och Regerings-anstalters byggande pä säkra grunder, uplysningar och Calculer, samt pä en allmän öfwerfigt, är en sä föga betydlig om ej likgiltig sak, eller att all uplysning som fordraS kommer ändä sä tillrackclig af sig sjclft, att det Zr bäst blifwa wid det gamla, lemna allt till händelsen, och det manliga ungefär, inskränkt för tillfället, och istället hafwa omkostnads-Summan bespard, och Bewillningen, fast endast till något brak-runstycke för hwar person, dock sä mycket lindrigare.
Och flulle hwad ofwanbemälte
Herrar sälunda anfördt genom Protocolls-Utdrag åtfölja Utskottets uti detta ämne till Riksens Högloft, Ständer, afgifwande Memorial, bt suxra.
Lx krotocollo Lsrl Oeorgii.
Det - Den 11 April.
Detta mäl skulle, säsom innefattande swar pä en wid Regeringsformens antagande gjord Anmärkning hwitå till nasta Riksdag.
Justerades följande twärme underdåniga skrifwelsertill Kong!.
Etormägtigste AsterNädlgste Konung!
Sedan Stats-Negleringcn blifwit fullbordad och Riksens Stander deraf utrönt Stals-Werkets belägenhet, behof och brister, har Stats-Utskettet efter tillika fulländad granskning af Riksgälds - WerketS tillständ samt erhallne nödige uplysningar om Fortranmr till Riksens Ständer ' aflcmnat sin berättelse om Rikets skuld, till dest belopp och beskaffenhet, ätföljd af Förslag till det ärliga Bewiltnings-behofwet, och asaka till den äskade Finance - planen hörande upgiftcr och Caleuler.
Riksens Ständer hafwa häraf inhämtat, att wid ben tid dä Utskottets forsta Betänkande haiom al den 2Z stst« lcdnc November ingafö, Riksgälds - Contoirets Utlanlsta skuld, efter l?sn Cvu,z beräknad besteg sig till 9,887,98!
Rd. 17 si. 4 rst. af desi Inlandffa 192,708 Rd. 5 si. 4 rst.
De i och för kriget tillkomne skulder, derunder inbegrepp de Sju Millioner, hwilka Banque» enligt Riksens Stanr d.rs Beflut försträckt till 17,047,629 Rd zr si. 3 rst., samt Stats-Werkcts särskildta aldre skulder till 810,266 Rd- 7 y. 6 rst., och att således torella skuld-Summan utgjorde -7,958,585 Rd. iz si 10 rst., hwarifrän dock borde af, dragas ofwanberörde Vanqucns fordran, om hwars Ranta och äterbctalnings Procent, Riksens Ständer här ne dans - Z!6
Den H Aprkk.
Lanföre särskildt förordnadt.
Af dct sälunda Återstående ffuld - beloppet 20,938,585 Nd. lZ st. 10 rst., hofwa Niksens Ständer pä de gri nder Stats-U-flottct anfördt och r enlighet m>d dest Förpäg ansett flere poster genast kunna afflrifwas, bestZende i ersättningar till Riksgälds-Conto!- ret, Magazins -Direction och Finsta Pastevolance - Castan san t fö^ anwände medel af Wi marsta Pantflillingen, ut» görande tillsammans, dä en del af dcn är 1809 ärs
Stat för högt uptagne Stats-bristm, äfwen afdrages en Euninia af 5, 758,421 Rd. lg st. 5 rst.
LlHare komma söllande
Poster att med contaata penningar wederbörandc godtZöras, nemlig n : De Stats-Contorrets medel, som i LandtNänterierna bliswit u tagne och till kriget anwände, äter» sto , en af ofwanb röpde 182g ärs Stats - brist ; enffildte personers och ätflillige Werkö i Landt - Räntcrierne ned» satte och för kriget tillgripne Medel; Armcerncs innestäe> de aflöning; Kostråden för Flottornes hemkranspoit, Ejö-Statens aflöning op afmönstring och Jartygs-hyrer, st mt pablidne och utstrifne
Leverantftr jemte sädanc som rn d dem äro af lika beskaffenhet, att enligt upgjorhr och gvdkändt Fönllag till et sammanberäknadt belopp af2,245,903 Nd. 6 st. 9 rst., hwaraf Lock endast Nämcri-ersattningarr ne, 1809 ärs Stcrts--brist, och enskildt» personers Dcpc-fitions-Medel komma att genast liquideras, men de öfrige 1,514,104 Rd. 24 st. 1 rst. utbetakas i liM delar pä ZMe Terminer, nemligen uti nästkommande Zunii, September och Dctober Mänader innewarande är; skolandes jämwäl fordringsägare för utffrifne Leverantftr wid erläggandet af första delen af i8>o ars Bewillning, deras fo-dringar om sädant äflas warda gedtgjvrde genom widräkning och afdrag och' till dct wid LeveraMscn öfwcrenskomna pris.
Likaledes l afwa Nikscns Ständer beflutit, att öfrige Lcveranteurers fordringar, till en FvrflagS-wis upgifwen Summa af 1,971,040
Rd- 34 st- 2 rst. böra liauideras medelst - Dm 11 April. Z17 delst Obligationer med F m procents ränta, pä det sätt att utdelningarnc af Banqucn till detta behof nällas pa 8 Terminer qvartaliter och bcgvnnas med nästkommande är, för att lälunda wid 1812 ä-s flut wara fullbordade, samt att i händelse genom Inrikes
Län ett förskott utöfmer hwad af tem först oct^ förnämligast bör anwändastill de Patriotiska Länens infriande skulle erhättas, Lever ntcu erne deraf komma att godtgöras och Banguens biträde 'derigenom förminskas.
I sammnahang med denna anstalt till succcsiiv betalning hafwa Riksens Ständer welat förklara Banco-Fullmägtige i Difcontcn berättigade, att med iagttagande af Discont-Rcglcmentet, såsom goda Hppothcque emottaga de till Leverantcurerne i Liquid afgifne Stats-Obligakoner.
Till ersättning för redan gjorde och nu beslutne utbetalningar hafwa Riksens Ständer welat försäk a Banqucn om införsel i Tullmedlen pä det sätt, att frän och med innewarande ärs början Banqusn crhäller en ärlig
Stimma af 720,060 Rd. eller quartaliter 180,000
Rd. till gäldande af 2 procents ränta och 5 procents Capital-asbetalning pä dest werk, liga förffott; ägandes Banquen att om StatS-Werket skulle brista i uppfyllandet af de således alagde förbindelser, rättighet att, af Hppolhcquen sig godtgöra.
Efter således skedd uträkning af skuld - beloppet, ökadt genom ärliga räntors erläggande samt med den ärliga StatSbristen och det till Förswars - werket af Bcwillningen till utgörande anflag, hafwa Riksens Ständer pä de af Stats-Utskottet anförde grunder och r anseende till nödwändigheten att bestrida de upgisna behofwen, fast» slält och bestämt den ärliga Wewillningo-Summan till Lwä Millioner Femhundrade Tusende Riksdaler Banco» att utgå frän detta eller 181a ärs början till flutet af>t är inom hwilksl nästa Riksdag infaller; kommandes jäms rräk 31-8 Den il. Aprik. wal Slotts-hjelpcn och Medicinal-Fonden enligt hwad ofwanberördt är, att i nämnde Summa inbegripas.
I händelse ester första Årets upbörd och beräkning en brist i Bewittningen skulle befinn-s, hafwa Riksens Ständer älagt deras Fullniagtigc i Banqucn och RiksgäldsContoiret dn ffyldighet, att sedan de genom trycket lämnat Allmänheten underrättelse om beloppet af dm hos hwarje Tarcrings-Committse upssattade Summa, derefter kungöra det, enligt Riksens Ständers beflut, de till Bewillningcns fördelande fastställde
Tariffer med sa mänga procent komma att ökas att Bcwillningcn ärligen mä utgä till den utsatte Twä och en half Million och ersättning ästven erhällas förden inträffande bristen, fördelad pä de döljande ären intill nasta Lagtima Riksdag, skolandes tillika berörde Fullmägtisie om något öfwerstvtt äBewillninzen upstär, wara förpliktade, act densamma i motswarigt förhällande nedsatta.
För att befordra Realisationen af de annu utelöpande Niksgalds-Sedlar utöfiver hwad Banque» enligt sitt ätagandc ivid 1800 ars Riksdag älegat ast realisera, hafwa Riksens Stander b flutit, att Riksgälds» Contoircts Discont-rattighet i Banqucn mä utsträckas till En Million Riksdaler, hwaraf en erforderlig del jamte Contoirets egna tillgängar kommer att anwandas till unperiättaude af Realisationen ester fastställda grunder; ffo^ landes Ltiksgalds - Sedlar kunna inga i Kronans Upbörd och wid Läns gifwanse emottagas af Niksgälds-Conto rest hwilkct ock äligger, att altid när sädanr askas och wid uppvisandet enligt ostvan äberopade Grunder inlösa CreditEedlarne, mot Banco-mynt.
Under förmodan att Rikets Utländsta Crcditorer 1 närwarande ställning wid en högt updristvcn Cours och en yiarkelig brist af Waplar stola lemna anständ med godtgörandet af sä wäl Capital som Räntor,. hafwa Riksens , - Stan - Den 11 April. Z19
Ständer till förekommande af en betydlig förlust genom dernsäledes mindre gynnande
Conjuncturen funnit nödigt att tills widare inställa inbetalningarne hwareiyot enar Handels relativnerne blifwit äterställde och en läktare tillgäng pä Wäxlar beredd, Riksgälds -Contoiret mä begagna yppade utwägar att uppfylla ätagne och Contraherade förbindelser.
Wid utremittcrandet af Medel hafwa Riksens Stän, der funnit ingen wist Cours kunna bestämmas, utan föreffrist i detta fall böra stadgas i den Jnstruetion StåtsUtskottet meddelar Niksgälds-Contoirrts Fullmägtige, men hwilken förestrift ej behöfwer underställas Riksens Ständers profning; ägandes derjemte bemälte
Fullmägtige ej mindre att underhandla om förenämnde Interestens återgäldande, än att i händelse högst wlgtiga omständigheter skulle sädant yrka, emot skäliga willkor och utsträckt äterbetalnings-Termin negociera ett nytt Utrikes Län till godtgörande af de nu oliqviderade Interesicn, och Amalgamsasbctalningar.
Till afhjclpande af en genom de wid instundande Bcwillnings-Upbörd förknippade swärigheter möicligcn up« kommande brist i Stats-Werketö tillgängar, haflva Riksens Ständer authoristrat Fullmägtige i Riksgälds-Conroiret att emot ersättning af den först inflytande Bewillningcn eller Krig -Gärdi n biträda Stats-Werket dels nu geyast med ett förskott ak z till 400,002 Rd. dels och i Junii Manad der sä so-dras skulle, med ett ytterligare af högst zoo.ooo Rd. Af de i Regeringsformens 6z §. omförmäldte särskildte Summor hwilka för oförscdde händelser stola afsättas och anfläs, hafwa Riksens Ständer faststäldt det större Creditivet till 1,000,000 Rd. utan att likwäl för det sam - Dm IL April. samma någre ersättnings mede! blifwit utsedde, emedan Riksens Stander böra wara sammankallade innan det ur Banquen kan lyftas, sann det mindre Creditivct kill 500,220 Rd. att af Banqucn utbetalas emot 2 procents ranta och 4 procents ärlig afbetalning pä huswudsiodcn, hwilka Zo,Ooo Std- komma att af Tullmedlen till Uanqucn ingä.
Slurcligcn hafwa Riksens Stander funnit nödigt, det i Bunquen kpnas cn särffild Rakning, hwarä d« till Riksgalds-Contoiret möjeligcn inflytande vswerffotts-medel af den bepiljade Summan mä insattas , med fvrbe^ häll atr desie medel kunna anwändas af Stats-Eontvirct i händelse nägon brist i d si anflagne Inkomster ffullc yppas; att det blifwande öfwerstottct mä tjena till fyllnad för hivad som annu brister i den till Förswarswerkct beräknade En Million ; att om utöswcr desie behof nägot ytterligare öfwerffott skulle upkomma, Skiksgälds - Eontoirets Fullmägtige äga, att dermed wid inträffande läglighet b-sörja afbctalningarne ä Utrikes Gäldcn, och atti annat fall allt öfrigt förwaraö i Banguen till Riksens Ständers framdeles disposition.
Hwad i desie ämnen salunda finnes beflutit hafwa Riksens Stander bordt hos Eker Kongl.
Majit i r^ndcrdänighet anmäla, hwarjcmte Riksens Ständer lika underdånigt anhllla det tacktes Eder Kongl. Maj:t till wederbörande efterrättelse lata utfärda Rädig Kungörelse om fordrings-agarcs, för utskrisne Levcrantser, rätt, att soms här ofwanbcrördt är, genom afdrag af första delen af Bewittningcn erhålla betalning ; om sättet huru Lefverantcurernes fordringar i allmänhet böra godtgöras, och vinden körwäni Riks-D-sconten, som i afseende ä Stats-Obligationcrne blifwit Läntagare bxwiljade.
Riksens Ständer framhärda, rc, Stori» Den 11 April.
Stormägtigste AllerNädigste Konung!
Uti Nödig Proposition af den 8 sistledne Fcbruarir har Eder Kongl- Maj:t behagat till Nikstiis S anders kfwcrlaggning i Räder framställa det säsom
Lag mätte antagas:
Ktt utom de i len, upkagna händelser
Dom^rkn mä äga akt pä en« Makans pästäende, döma till stillnad i ägkenstäpet. j,:ö
När ben ena Makan blifwit domö pä lifstid till fängelse eller landsflykt; 2:0 Nar Sen void Domstolen blifrvit färwunnen att hafrvä stämplat eller anstalt werkligt forfät emot den andra Makans lif > samt Z.-H
Dm den rakat falla uti rverkelig gälenstap, som. enligt säkra demis, ö fbrutit fortfarit i fulla tre är, och en» ligt behörig Läkares intyg nagSll förhoppning ej äv om den roansinniges äterställande till hälsan; dock aks » det första fallet still, ad ej mätte - tillätas i händelse den ar dra Makan i mer eller mindre män berdisligeN rvarit rvällande i ll eller delagtjg uki den dömdes brott, samt att dä skillnad säkes för den andra Makäns rvan§ finnighet, Domaren stul e åligga, att sedan den kvanfinNires närmaste flägkiNgar, eller Sä de ejfinna^^ förre Förmyndare eller Giftoman blifrvst hörde> ndgä Nndersös ka Makarnes förra sammanlefnad, och sä midt ste kan^ utleta hururvidq anledr-ngen till galenstaven wode gifs roen eller pästyNdad äf den andres förhällande ; i hwils ket fäll stillnad ej mä aga rum; Och komMe j anseende till Giftorätt, moreongafrra, annat Giftes ingä« ende, samt Darnens rvärdaNde, i förra fället
Sä st i lnåd bewiljas derföre ätt den andra Makan blifrvit dömd till landsflykt, eller lifstids fängelse, ätt gälla hrvad ^agen i iz (kapitlet 1, 2 och z §. §.
Gjftermäls - Lälken stagar för den som genom hor förorsakat skillnad; men «idd. och Ad.prst.
L:te Dand. -:dra Afd. s:.
822 Den 11 April.
EN öä »Agon stämplat eller lagt rverkeligk färfäk, fö» stn Makas l,'^ skulle den oskyldige Maka» äga den räte Eill Egendomen 4:de sch gite §. §. i IZ Lapitlet Giftermals-Lalken utstaka; trädde den oskyldiga i annat gif^e, skulle Barnen njuta den Egendom som den förra enligt g §. bör i sadän« fall frän sig lemna; hwaremok näv gklenflap gifwik anledning till stillnads sökande, Hrvardera Makan mätte rvid sin Lagliga ratt bibehälkas; börandes tillika den Maka, som af sädane orsaker skillnad sökt och rvunnit, ej derföre anses befriad frän sin pligt att efter tillgäng och behof sa rväl om Len oskyldiga Makans framtida förnödenheter, som ock vm Barnen draga försorg; Och ma, när skillnad säkes för brott, den ej bewiljas, om de trvänne
Makarne efter den brottsliges bestraffning a nyo sammanflyttat och Haft samlag."
Och som Riksens Ständer wid öfwerwäLande häraf ansett det af Eders Kongl. Maj:t sälcdes ; Noder förcflagne stadgande wa>a pä goda skäl grundadt; hafwa Riksens Ständer detsamma i undcrdänighet säsom
Lag antagit och gillat, endast med undantag, att i de fall dä till landsflykt eller lifstidsfängclse nägon warder dömd, ingen ändring ster i Lagens Allmänna stadgande, sä midt angär den till landsflykt eller lifstids-fängelsc dömde Makans Giftorätt, Morgongäfwa, annat Giftes ingäcnde samt Barnens wärdande, utan komme hwad derom i scrflildte händelser är förordnadt att äfwen hädanefter blifwa gällande.
I anseende till hwad Eder Kongl. Majit ut!
Dest Nädiga Proposition widare till Riksens Ständers öfwcrläggning i Räder behagat framställa rörande sättet att hos Eder Kongl. Majit söka
Nädig tillåtelse till ägtenstaps skillnad, hafwa Riksens Ständer till desi hufwudsakliga runehäll äfwen l undcrdänighet antagit Eders Majits derom afgifna Rädiga Första- men uti en särskild omstän, stan.
Den 11 April. 323 siandighet och i ett eller annat ordalag ansett nägon än, öring kunna wara lämpelig, att wid en Förordnings ut, fardande i detta ämne iagttaga; till följe hwaraf Riksens Stander anhälla att till Eders Maj:ts Nädiga ompröf, ning i undcrdänighet fä öfwerlemna följande Anmärk, ningar. i:o Att Agtcnffaps - skillnad pä grund af Laga kraft wunnen Dom, hwarigenom någon till lif eller ärans för, lust blifwit dömd, mä ankomma pä Kongl. Maj;ts owe, delbara pröfning, sinna Riksens Ständer fullkomligen grun, dadt; men emedan de uti Eders Kongl. Masits Nädiga proposition föreflagne ordalag:
"Säsom näv den andra Makan blifwit genom
Laga kraft wunnen
Dom till kifwet eller ärans förlust skyldig känd, men genom Rongl. näd fäkt förskoning frän
Döds-straffet eller L» rån äterskankt" möjeligen kunde synas icke innefatta allt hwad Eders Kongl. Majit i Räder äsvftat; hafwa Nik, sens Ständer trott sig böra i undcrdänighet förestå, att i stället för ordet ''men" mä införas orden "om ock" säsom hwarigenom än tydcligare tillkännagäfwes att den» na wäg till flillnad kunde wara öppen äfwen när äran zcke blifwit genom Kongl. Nåd ätcrffankt, eller en till dö» den dömd» men icke benädad genom rymning undwikck dödsstraffet s:o Dä Riksens Stander uti deras förra Betänkande i detta ämne i undcrdänighet föresteg , huru som hos KonglMaj;t ffillnad skulle kunna i undcrdänighet fäsökas, war deras upmärksamhet mera fastad pä Lag-projectets grunder och ändamäl än pä det intryck, som de dä föresiagne ordalagen skulle i en utfärdad
Förordning hos en mindre tänkande Allmänhet möjeligen kunna bringas.
Men sedan en del af samma ordalag, intagne i Eders KonglMasits Nädiga proposition mera närmat sig till form as 224 Den 11 Aprtt. hafwa Riksens Stander funnit att de orden:
"bestämd tid fängelse-straff'' hwarmcd Riksens Ständer blott welett uttrycka FästnlNgs-straff pä bestämda är i molsatts mot lifstids- kunna förstäs om alls slags äfwen nägra dagars, antingen enkelt fängelse eller pä - watten och bröd, samt att, som sädant lindrigare straff, jemte spö och ris älägges för mindre förbrytelser, de kunde, utan närmare bestämmelse, upräknade bland orsaker till ffillnad i ägtcsts stäp, hos mindre eftertänksamme hafwa en fladlig werkan pä tänke ä ten, och hwarigettvm Kongl, Majit kunde blifwa
Med lättsinnige stillnads a> sökningar alltför ofta beswärad; htvä>fvre Riksens Ständer i underdänighct ön^ sta att 8deks Kongl. Maj.ft, äfwen i benna del, täcktes ; Räder tilläta, det förtydligande i deras afgisne underdäniga Förflag, att i stället för e nu nämnde stäk, blott i allmänhet omrördes; groft och werkligt rvanfräjdanbe brott, samt Fästnings - straff pä bestämda ävj genom hwilka ordalag äfwen sunde utan ändring i meningen, undwikas att särskildt äberopa io:de Capitlct L § Misigernings-Balken; sä att Eders Kongl. Majus i afseende pä sistnämdc omständighet äsyftade, s Högsta Domstolens Pro^ tocoll utMärkte, Nädiga afsigt än widare befrämjades. 'io Den ösncrtygclse hos Allmänheten att Eder Kongl, Majit alltid täcktes öfwer stillnads ansökningar i Räder inhemta Dom-Capitlets och wederbörande Prcsterstaps utlåtande och intyg, systes i stor Mott kunsta bidraga till bibehällande af det religicusä begrepp , soM wid ägtettstap w rit och bör wara fästädt; Hwarföre och emedan de wid hwärje serstildt tillfälle förekommande omständigheter kunna förtjena att af Kongl.
Majit i Räder ofmerwagas^ hwilka merendels bäst af Prcstcrstapet kännas, Riksens
Ständer för deras del äfwen i underdånighet önsta, att stadgandet om Dom-Capitlets och Prestmästs hörande bleff we sä uttryckt att det alltid ansages för nvdwändigt.
Den 11 April, 325 I anledning häraf fä Riksens Stander till Ebers Kongl. Masits Nädiga omprSfwande i underbänighet hem? ställa, om icke det u!i (-ders Majsts Nästla Proposition fil Riksens Ständers öfwcrläggning framstä'de Lag-Projcct knnde i ben del deraf, som rörer frioeten att hos Eder Konal.
Masit i unocrdänlghet söka stillnad i ägtcnstapet, sälunda författas:
''Utom ofwannämnde händelser dä frägor -m ägtenstaps-stillnad bära af Domaren uptagas och afgö« ras, mä ork stillnad fokas, Lä andre enledningar sig dertill förete: fäsom när den andre Makan blifwit genom Laga kraft wunnen
Dom till lifwets eller ärans förlust skritt ig kand, om den ork genom Xongl.
Näd fäkt förstoring frän dödsstraffet eller äray äterstänkt; När den blifwit förwunnen till annat groft ell-v werkligk rranfr jdande brott eller dömd till Fästnings-straff pä bestämda är eller betrSdes med siösevi, Lryrkenstap och roäldfamt sinnelag samt när en fädan stridighet i lynne och tankesätt hos bägge
Makarne sig yppgv som under beständiga tillfällen tils ttthrott siuteligeg ofroergär till afsty och hgt.
I desia fall mä underdånig» ansökningar om lhdongl.
Maj ts Nädiga tillätelfe till stillnad ingifwas tils Rongl.
Masits Justitia: RevisionsExpedition, hyvarwid i de händelser, dä fljllnaden fokes för brott och undergängen beftraffniug, bör bifo? gas Ntsiagett derigenom -en agdra Makqn blifwit dömd, med pätecknadt Lewjs, om desi Laga kraft sanst straffets werkstallande och i de öfrige hä^delserne, behörigs Lewis efter omständigheterpx företes, om nn-ergängne sadane warnings-grader, som i4 Lgp. r K.
Giftermäls-- Lalken 19 Lap. 4 §.
Ärfda-Lalken, Rongl Förordning gen Len 17 April 17ZZ, samt Ryrko-Hagen anwisa.
Och will Rongl- Majst, sedan Dom-iLapitlet med wr' »ertzörande Presterstfips
Lctyg, sch egit undxrdän-gt
Den ri Aprik. ullätanöe inkommit öfwer; Ansäkningarne eftev Högsta
Domstolens hörande sitt beslut i Stats-Rädet fatta.
De Makar, som warda L ägkenstapet stilsde, mägs ej trasa i annat gifte förr ärr efter
Len tid och i Len ordning 12 Lap- 2 §.
GiftermLls - Balken samt Z Punkten «f Rongl.
Förklaringen den Lz Mgrrii iso? fo-restrift rva; kommande allt hwaö om ägtcnstaps-siillnader i allmänhet blifrvlt stadgadt äfwen att lämpas tils sä-- Sane agtenffap, som med häfdgd FästegroiNN» äro beZsNde, men ej genom wigsel fullbordade.
Ständer framhärda rc. UpkästeZ söljgiche:
Ständers Allmänna Besivärs-och Oeconomie-Utffotts
Betänkande, i anledning afdet till Utstottet af samteligs Respcctive Rrks-Stänben remitterade Kongl. 8)raj:ts Nädiga sivar till Rikets Ständer pä deras underdåniga Sknfwel-- se rörande Wargeringcn. Gifwen Stockholms Slott den Zt Mars i3ro.
Genom denna,Ncmist, hwari afwcn warit inbegripne de af flera Ledamöter irespective Riks-Ständen yttrade förflag och tankar, rörande detta ämne, har Utstottet sätt sig uppdragit att afgifwa ett skyndsamt utlåtande» kill beswnrande af de frågor Kongl. Majit till Rikets Sländers medborgerliga och eniga bedömmandc öfwerlcmnät, huru Riket stall förswaras, och om den närwarande krigsmakten dertill anses tillräcklig.
Utstottet har tagit detta wigtiga grannlaga amne under ett noggrant vfwerwägande, och desi första owillkorliga kansta hemih har marit en pdelad mrdeMlstg tacksam - Den LL Aprik. samhet för den Kornings Nödiga omsorger- som, ester atk i Fäderneslandets wäda hafwa beflutit och werkställt dess räddning, äfwen, efter ätcrställda förhoppningar om sällhet och lugn, tänkre pä upprätthållandet af dest sjelfständighet.
Med patriotismens hela wärma erkänner Utffottet ivigtcn af de sanningar Kongl.
Maj:t i Dest ofwannämde nädiga swar framställt, och med rättwisi afseende pä
Rst kets närwarande fsrswagade ställning, pä desi genom ett olyckligt krig förändrade gränser, anser Utffottet l erlandet af tillräckliga förswarsanstalter, färdigs att anwändaZ mot en anfallande fiende och endast brukdake. dä Rikets Lränser hotas eller ofredas, wara och blifwa den säkraste borgen för bibehällandct af Sweriges aktning hos främmande Makter och för aflägsnandct af ett anfall, som Nikats förswarslösa tillstänh möjligen ffulle, kunna päkalla' Utffottet har icke utan ffäl trott sig böra päräkna, att dek sjclsständiga folk, som fritt och otwungct, af egen inre kraft och FvsterlandSkänsta, uppkallade för sitt förswar tillräckliga stridskrafter, borde fruktas af fiender, högaktas af Wundsförwandtcr.
I förening med dessa wigtiga betraktelser har Utffottet äswenfunnit, att det för hwarje Swensk man heliga syftemål, att mrder skygd af en ätcrwunnen laglig frihet, med trygg het Sfwerläta sig ät tillkommande öden, skulle alldeles förfelas och Stats,Författningen samt Fäderneslandet wara rn gemensam fara, en gemensam osäkerhet underkastade, om icke tillräckliga medel inom Riket finnas att dem uppratthälla och förswara.