Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 4> ang:de lag för offentliga bolagsbanker.
Ad. redan har beslutat i detta ämne och äfven beslutat att, till deltagande deruti, inbjuda de öfriga Stånden, och denna R. o.
Ad:s inbjudn. , mig veterligen, ännu icke är besvarad i de öfriga Stånden, skulle det möjligen kunna leda till oreda, om R. o.
Ad. nu fattade något beslut öfver förevar, inbjudn., som vore stridande emot det beslut, R. o. Ad. förut fattat; af hvilken anledning, och då härtill dessutom kommer, att PresteSt:s till R. o. Ad. gjorda inbjudn. hvilar på R. o. Ad:s bord, intilldess frågan af de öfriga Stånden är afgjord, jag tror rättast vara, att äfven denna inbjudn. hvilar på bordet för att gemensamt med PresteSt:s sedermera företagas.
Det skulle visserligen icke vara mig emot, att den ifråga var. inbjudn. kunde hvila på bordet; men då jag fruktar för, att det skulle lägga hinder i vägen för Lag- och BancoUtsk:n att fullfölja arbetet om lag för privatbanker, och denna inbjudn. rörer sjelfva saken, då deremot PresteSt:s rörde en annan fråga, anser jag rättast vara att besluta öfver inbjudn.
Lika med Hr Hjärne anser jag likväl, att det kanske vore mindre lämpligt att nu bifalla denna inbjudn., om äfven R. o. Ad. skulle tro, att det vore ett sätt att komma till ett resultat, utan anser jag bäst vara, sedan R. o. Ad. uppoffrat så lång tid på pröfningen af detta ämne och inbjudit de öfriga Stånden att sig med R. o. Ad. förena, att R. o. Ad. qvarblifver vid sitt beslut och låter sammansatta Banco- och LagUtsk:n gå till behandling af ämnet, då R. o. Ad. sedermera i jemnkningsväg kan frångå de beslut, som stå i så rak strid med de öfriga Ståndens, att ett resultat dessförutan icke kan uppnås.
Jag kan icke annat än yrka, att R. o. Ad. vidblifver sitt beslut.
Då ingen, såsom det synes, vill begära bifall till BondeSt:s inbjudn., afstår jag från min anhållan om bordläggning deraf, hvartill jag egentligen föranleddes af fruk - Den a April. 9 fruktan, att en discussion nu öfver denna inbjudnrsfråga skulle kunna föranleda R. o.
Ad. att i vissa fall frångå sina fattade beslut, i hvilkas deltagande R. o. Ad. inbjudit de öfriga Stånden, som ännu icke, mig veterligen, beslutat öfver inbjudn.
Jag förenar mig således med Gr.
Horn uti anhållan, att R. o. Ad. må vidblifva sitt fattade beslut. R. o. Ad. beslöt att vidblifva sitt i detta ämne redan fattade beslut.
Upplästes och lades på bordet ett från PresteSt. ankommet prot.utdr. af den 3o sisth Mars, innehållande inbjudn. till instämmande i Ståndets beslut, det Samtliga Utskrn skulle anmodas att hädanefter, utan att fördröja tryckningen af sina betänkm och memor., till RiksSt:n inlemna desamma skriftligen, så fört ske kan, åtminstone sådana, som kunna föranleda vidlyftigare discussioner inom Stånden och förslag till jemnkningar af Ståndets beslut.
Upplästes och lades på bordet nedannämnda inkomna utlåltn och memor. från StatsU tskottet:
N:o 43o. med förslag till sammanjemnkn. af RiksSttns fattade olika beslut i frågan om det sätt, på hvilket upplåning för Riksg.contls behof skall verkställas; N:o 43i. i anledn. af K.
M:s nåd. remiss uppå handlma i fråga om pension för aflidne Professoren Doct.
Rogbergs enka och barn; N:o 432. i anledn. af K.
M:s nåd. remiss å handlma i fråga om ersättning till Prot.secret.
Roman för de löneinkomster, hvaraf han gått i mistning genom Lappmarks ecclesiastikverksfondens öfverlemnande till Riksg.cont.; N:o 433. i anledn. af Hr Gr. af Wetterstedts motion om förändring i tiden för markegångssättningen m. m.; N:o 434- i anledn. af fullmägtiges i Riksg.cont. skrifvelse, angtde afskrifning af sådana Götha canalbolags och f. d. Malmö discontverks fordringar, för hvilka någon ytterligare betalning icke kan förväntas; BancoUtskottet:
N:o 117. i anledn. af de inom RiksStm gjorda anmärkntr vid Utskts under N:o 91 afgifna memor.; Expedition sUtkottet:
N:o 24- med öfverlemnande af förslag till förordnande för de till tryckfrihetens vård utsedde committerade i afseende på grundlagarnas och riksdagsbeslutets felfria tryckning.
Upplästes ankomna prot.utdr. från de öfriga RiksStm, 21 II. a 10 Den i April. nemi. från PresteSt. af d. 3, 9, 12, 16, 19, 21 och 23 Fehr., samt d. 2, 5, 9, 12, 14, 16,' 19, 21 och 23 Mars; från BorgareSt. af d. 2, 9, 12, 16, 19 och 23 Fehr., samt d. 2, 5, 9, 12, 16, 17 och 19 Mars, samt fran BondeSt. af d. 9, 12, 16, 19, 2i och 23 Fehr., samt d. 2, 5, 9, 12, 14» «9> och 23 Mars.
Ad. åtskiljdes kl. till 12 på dagen.
Lördagen den 4 April .1835.
Plenum kl. till 6 e. m.
Upplästes en från H. Ex. Hr Gr. o. Landt m. till tmderteckn.
Ridd.secret. ankommen så lydande skrifvelse:
Som jag är hindrad att infinna mig lill början af det till i eftermiddag utsatta plenum hos H. R. o. Ad., torde Hr Ridd.secret. anmoda den äldste närvar, ledamoten af R. o. Ad. att mottaga klubban och föra ordet.
Stockholm d. 4 April i835.
Jacob De la Gardie. 1 följd hvaraf Gr. Lewenhaupt, Gust., såsom äldste närvar.
Företogs val af 26 ordinarie ledamöter och 10 suppleanter i förstärkta LagUtsk.; och befunnos efter valförrättningens slut, sedan lottning enligt Ridd.Ordnrs föreskrift blifvit anställd emellan de personer, hvilka erhållit lika antal röster, hafva blifvit utsedde till Ordinarie Ledamötei N:o 228.
Ridderstolpe, Fredr 9.0 röster. 99 272. 99 Hermelin, Garl.
Sam 20 99 99 ?-94- 99 Boye, Ludv 20 99 99 329. 99 Adlerbeth, Jac 20 99 99 341. 99 Lagerheim, Elias 20 99 99 351 99 von Rehausen, fullm.
Hr Tersme- den, INfils 20 99 99 370.
99 von Paykull, Joh. Glist 20 99 99 118.
Hr Bagge, fullm.
Hr Fahnehjelm, C. J. 20 99 99 478. 99 Printzenskjöld, Carl 20 99 99 814. 99 Gyllenhaal, Lars Herrman . . . 20 99 99 2118.
A 99 Lagerheim, Erik Julius .... 20 n 99 »117. 99 Cederschjöld, Pehr Gust 20 99 Den 4 April. il 3V:o i3o6.
Hr Söderhjelm, Gust.
Aug 20 röster.
„ 1401.
,4 König, Carl Fredr 20 „ „ i563.
„ Cederstråle, Joli. Casimir ... 20 „ „ 17(10.
„ Reutercrona, fullm.
Gr. Ridderstolpe, Fredr 20 „ „ 1824- » von Törne, Mich 20 „ „ igo5. „ von Rosen, fullm.
Hr Bergenstråle, C. G 20 „ „ ig2Ö.
,, Ehrengranat, fullm.
Hr Blomstedt, Christ.
Jac 20 „ „ 1947.
„ Odencrantz, Gust 20 „ „ 1992.
„ Lagerstråle, Gust.
Rudolph ... 20 ,, „ 2161. „ af Zellen, Nils Wilh 20 „ „ 22x9.
„ Rothoff, Birger Fredr 20 „ „ 2220. „ af Ekenstam, Isr 20 „ „ 2262.
„ Hegardt, Christ.
Bernh 20 ,, „ 2287. „ af Role'n, Joh. Sam 20 ,, Suppleanter: N:o 1372.
Hr Silfverstråle, Gust .20 röster, „ 945.
Pfeiff, fullm.
Hr Ulfsparre, Carl Gust 20 „ „ 780.
„ Klingenstjerna, fullm.
Stjernstedt, Lai's 20 „ „ i83 Frih. von Albedyhl, Carl Gust. ... 20 ,, „ 2002.
Hr Hisinger, Wilh 20 ,, „ 263.
„ Planting Gyllenbåga, fullm.
Ilr Kuylenstjerna, Elik Magn.
. . 20 „ „ 2ig5.
„ Edelstam, Fabian 20 „ „ 2i34. jj Printzskjöld, fullm.
Mörner, Carl Göran ig „ 36i.
Frih. Edelcreutz, Peter Georg ... 1 „ „ 1 o. Hr Soop, fullm.
Hr Reenstjerna, Abrah. t „ H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ till 8 på aftonen.
In (idem protocolli, F. O.
Mandagen den 6 April 1835.
Justerades 6 prot.utdr. för d. 2 dennes.
Upplåstes till justering och .godkändes elt från ExpedLUtsk. under N:o 3i6 inkommet Vförslag till R.
St:s und. skrifvelse lill K.
M. om formulärs upprättande för de förvaltande verkens räkenskaper. l'i Den 6 April f. m.
Likaledes upplästes till justering och godkändes a:ne morn., hörande tili den § i riksd.beslutet, hvilken angår credit! ven, nemi.:
1:0 ang:de anvisande af ett creditiv vid inträffande svårare missväxter, samt vidtagande af en dermed gemenskap ägande åtgärd; och 2:0 ang:de anvisande af ett lånebiträde till återuppbyggande af staden Wenersborg. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att H. Ex. af FrimurareBarnhusdirect:n blifvit anmodad att för R. o. Ad. anmäla dess ödmjuka begäran om Ståndets tillstånd, att, i likhet med hvad förr varit ölligt, få äfven innevar. år begagna Riddarhussalen för att derstädes låta gifva den vanliga Långfredagsconcerten, och hemställde H. Ex., om R. o. Ad. behagade till denna begäran lemna sitt bifall.
Företogs till pröfning Bevilln.Utsk:s d. 3o sisth Mars på bordet lagda betänk.
N:o 56 med förslag till bevillningssummans fördelning.
Då man tagit kännedom af detta och föregående betänk:n i samma ämne, är man skyldig Utsk. det vitsord, att de äro med reda och ordning uppställda, så att ämnet lätt kan öfverskådas och uppfattas.
Men då jag gör Utsk. denna rättvisa, bekänner jag mig ej finna, att detta betänk, vittnar om motsvarande omdöme i sjelfva lmfvudsaken.
Det är visserligen sannt, att af de calculer, hvarpå statsverkets inkomster hvila, kan den ena vara så god som den andra; men det enda, hvarpå man i dylika fall bör bygga, är erfarenheten, och ju mera marn förstått att bedöma denna, desto mera närmar sig calculen det sannolika.
Utsk. har i form af regula de tri velat beräkna de blifvande inkomsterna endast på grund af föregående årens intrader, och på detta sätt trott sig erhålla resultatet af ökade tullbestämmelser och ökad brännvinsskatt.
Jag tror likväl, alt erfarenheten lärt oss, att vid en sådan beräkning andra omständigheter ingrediera, dem Utsk. icke tagit i öfvervägande.
Man vet, att der man försökt uppdrifva tullintraderna genom utförseltullens förhöjning å lätt tullförsnillade varor, far detta försök merendels åstadkommit ett motsatt resultat.
Det är ganska klart, att då nya tulltaxan och nya brännvinsförordn. ej kunna tillämpas förrän med nästa års början, skola speculanter i år på förhand införskrifva betydliga quantiteter comsumtionsartiklar efter lägre, nu gällande tullafgifter, hvilket ovilkorligen skall medföra minskning i Utsk:s calculerade beräkningar på inkomsten under kommande år.
Jag vill exempelvis nämna några artiklar, Den 6 A p r i I f. ra. i3 hvaribland i:o brännvin, cognac, runa, arrac och vin, hvilka, efter Utsk:s beräkning, skulle inbringa cn förhöjd inkomst af omkring i5o,ooo r:dr.
Men då dessa varor blifvit belagda med sä betydligen förhöjd tull, som 16 ä 24 P:r tina, befarar jag, att just denna förhöjning är en sporre att söka inpractisera dessa varor utan erläggande af någon tull, isynnerhet då erfarenheten dessutom vittnar, att dessa varor äro lätt tullförsnillade, emedan man blott behöfver, vid ett befaradt besök af tullbetjeningen, neksänka fastagen på hafsLotten.
Jag tror således, att den föreslagna förhöjningen icke skall inbringa den påräknade större inkomsten , till hvilken förmodan jag har ett ytterligare skäl i den omständigheten, att, då priset å en vara förhöjes, consnmtionen af densamma i mån deraf förminskas, isynnerhet dådet är fråga örn en öfverflödsartikel. 2:0 Socker.
Denna vara skulle efter Utskls beräkning inbringa en ökad tullinkomst af 300.000 ridr.
Detta tror jag också, när nya tulltaxan en gång kommer att tillämpas, emedan det är nära omöjligt att tullförsnilja denna vara; men hvad första året angår, tror jag, att Utsk. missräknat sig på inkomsten.
Det är nemi. ganska troligt, att handlande i år skola på speculation införskrifva hela sitt förlag för nästk. år; således här en missräkning å 3oo,ooo ridr på 5 år, som gör 60.000 ridr årligen.
Med caffe' är i detta afseende samma förhållande som med socker; och då priset å denna vara nu är lågt, är det gifvet, att så stora quanliteter deraf redan finnas, att det ej lönar sig att införskrifva denna vara, då tullen förhöjes, innan det redan befintliga lagret är consumeradt.
Den ökade inkomsten af caffe' uppgifves af Utsk. till 62.000 ridr om året.
Ett års bedragen förhoppning i detta fall gör således, om man fördelar summan pä 5 år, en missräkning af circa 12,000 ridr onj året.
Om man härtill lägger, alt ingen förhöjd tullafgift troligen kommer i fråga för tlessa artiklar under de 2ine första åren af nya statsregleringen, nemi. i83£> och 36, så torde den sammanlagda bristen i påräknade tullinkomster uppgå minst till 3oo,ooo ridr.
Ett ytterligare skäl, hvarföre jag ej kunnat sätta förtroende till Utskls calculer, är den inconsequens, jag nu funnit, då jag jernnför den med Utskls första beräkningar.
I första betänk.
Nio 29 har Utsk. upptagit tullinkomsterna till 3,ooo,ooo. I samma betänk, har Utsk. beräknat de betydligaste importartiklarna till mer än dubbla tullafgifter mot hvad 11.
St. sedermera fastställt; i conscquens hvaraf, om Utskls första calcul var riktig, dubbel så stor förhöjd inkomst skulle hafva uppkommit emot hvad som nu kan förmodas blifva förhållandet, sedan tullafgifterna äro betydligt lägre, än Utsk. först föreslagiti på caffe t. ex. 3 gånger, på socker nära dubbelt lägre o. s. v.
Härutinnan finnér jag en stor anleda, att befara, det Utskls calculer varit byggda på temligen lösa grunder och uppställda efter omständigheterna, D c n 6 April f m. d. v. s. med hufvudsakligt hänseende till den på förhand bestämda summa, hvartill man, med afseende på öfriga stulsregleringsförhålianden , nödvändigt ville beräkna tullinkomsten.
Hvad brännvinsskatten beträffar, anser jag äfven häri, att Utsk. gjort för hög beräkning.
Jag åberopar i afseende härå Prosten Nibelii reservation, hvilkens deri uppgjorda calculer jag finner mera lättfattliga och mera öfverensstämmande med sannolikheten än de alternativer, som blifvit till Ständernas pröfning af Utsk. framställda.
Enligt Prosten Nibelii beräkning skulle denna bevilln. ej kunna antagas till mera än 600.000 r:dr i stället för y5o,ooo r:dr, som Utsk. antager, men för detta år ej högre än för 1833 eller 4^0,000; således här en brist på 3oo,ooo r:dr för i835, och sedermera j5o,ooo r:dr hvarje år till nästa riksdag.
Sammanslår man nu denna brist med missräkningen på tullinkomsterna å de importartiklar, jag citerat, så uppkommer en brist af circa 500.000 r:dr på 5 år, och detta likväl under förutsättning, att den högre tullen verkligen skall leda till större inkomst, när den blir tillämpad, och att brännvinsskatten skall uppgå till i5o,ooo r:dr mera, än den hittills per medium utgjort.
För hvarje r:dr, som man häruti misscalculerat sig, ökas bristen med en lika summa vid nästa riksdag.
I alla händelser uppstår en ovilkorlig brist för år 1835 (innan den nya bevilln. tagit sin början) af omkring 65o,000 r:dr, hvarmed beräkningarna i tull- och brännvinsbevilln. öfverstiga inkomsterna efter ännu gällande författningar.
Hvilka medel äro anvisade till betäckande af denna påtagliga brist?
Denna cacul är måhända ej på siffran tillförlitlig; men det är probabelt, att, om detta och det följande betänk, bifalles, Riksg.cont. kommer på en ganska betydlig balance i följd af R.
St:s åtgärder.
Medan jag yttrar mig 0111 brännvinsbevilln.
, kan jag ej undgå att fästa uppmärksamheten å den underd. skrifvelse, med hvilken Utsk. föreslagit att R.
St. borde till K.
M. ingå, och hvars innehåll är af följande lydelse: ”det K. M., såvida rättighet till mindre bränningstid emot förminskad skatt af K.
M. medgifves, likväl måtte täckas, i händelse husbehofsbrännerimedlen ej skulle uppgå till den af R.
H. St. fastställda ärliga summa, nämnde rättighet till erläggande af hälften af den skatt, som tariffen innehåller emot brännvinsbränningens idkande under 3:ne månader, endast måtte tillgodokomma ägare af pannor af 20 k;rs rymd och derunder.”
Här anmärker jag först, att delta förslag strider rakt emot ett förut fattad t beslut.
Ständerna hafva nemi. i förslag till brännvinsförfatlningen beslutat, att alla pannor få anmälas till 3 eller 6 månaders bränningstid; och jag anser således olagligt att på detta sätt andra detta af R.
St. fattade beslut.
Hvad sjelfva saken angår, finner man, att för de stora pannorna, med hvilka brännvinsbränning bedrifves såsom näring, behöfves ej något undantag, ty det blir alltid en fördel för innehafvarne till Den G April f. ra. : 5 dylika pannor att begagna sig af sina 6 månaders bränningsrättighet, då deremot det strider emot den grundsats, man här påyrkat, att nemi. försöka åstadkomma så liten brännvinsconsumtion som möjligt, att om någon vill bränna till ii lis be b of med en 25 eller 3o k:rs panna, lian skall tvingas genom det undantagsstadgande, Eevilln.Utsk. nu på ett grundlagsvidrigt sätt vill åstadkomma, att bränna i hela 6 månader.
Detta anser åtminstone jag stridande emot ali sund oeconomisk lagstiftning.
Granskar jag Utsk:s motiver, så finner jag, att Utsk. häri velat finna ett medel att göra sina calculer mera tillförlitliga, — ett skäl, som verkligen älof en ganska naiv beskaffenhet.
I händelse Utsk. skulle fästa afseende å dessa anmärkntr, blefve den naturliga följden att söka påfinna andra utvägar till betäckande af de brister, jag tror mig hafva bevisat skola uppstå.
Jag anser derföre, att, om detta betänk, återremitteras, äfven betänk, ronde 2 art. bevilln.förordn. bör återremitteras, emedan enda sättet att bereda erforderliga tillgångar är inom denna artikel.
Jag har utgått från den allm. grundsats, att då man beräknar osäkra inkomster, är det bättre att göra det för lågt än för högt, emedan det är bättre att hafva slutligen ett öfverskott än en balance, hvilken sednare alltid verkar missbelåtenhet i opinionen.
Jag inser visserligen, att förhöjning på a art. ej skall blifva välkommen för nationen; men man förekommer åtminstone härigenom att vid nästa riksdag göra denna förhöjning dubbelt så stor, då man skall reglera på en gång bristerna för den förflutna och utgifterna för den kommande tiden.
Jag anhåller om ålerremiss och att dessa anmärkntr må få till Utsk. åtfölja.
Jag delar icke den siste värde talarens åsigter rör:de förevar, betänk; tvärtom yrkar jag bifall till detsamma, och anser Utsk. vid uppgörandet af beräkningarna öfver bevilln:smedlen hafva gått en medelväg, för hvilken jag håller Utsk. räkning.
Jag har äfven tagit en noggrann kännedom om Utsk:s calculer samt grunderna för desamma och anhåller att nu likaledes få yttra mina tankar om de särskilda summor, som af Utsk. blifvit beräknade att i skatteväg till Stats- och Riksgäldsverken årligen inflyta.
Vidkommande således först beräkningen af de s. k. ordinarie inkomsterna, finner jag desamma upptagna till det belopp, hvartill de redan uppå StatsUtskrs förslag blifvit af R.
St. beräknade och hvilket i allmänhet understiger, hvad dessa inkomster under den sedan sista riksdag förflutna tiden utgjort.
Af bevillntsafgifterna förekomma först chartse-sigi 11 atse-med 1 en, hvilkas beräkning jag tror snarare vara för låg än för hög.
Utsk. har nemi. beräknat dessa medel jemte cancelligebiihren till 357,000 r:dr, och då man erinrar sig, att stämplade pappersafgifterna hvarje i6
Den 6 April f. ra. är äro oell, i följd af ökade tvister och rättegångar samt en lidigare egendomshandel, måste vara i ett jemnt stigande, lärer väl ej någon brist lili hvad sålunda blifvit beräknadt vara att befara, helst caqcelligebiihren är upptagen under hvad den i sjelfva verket troligen hädanefter kommer att utgöra.
Beräkningen af postmedlen inverkar ej på statsverkets tillgångar, enär den behållning af 100,000 r:dr, som af Postverket skall till statsbehofvens fyllande levereras, alltid kan med säkerhet påräknas, och hvad som härutöfver vid detta verk inflyter skall användas till förbättrande af postanstalterna.
Vidare förekommer städernas saluaccis, beräknad till ett belopp af 7,5oo r:dr, hvilket så betydligt understiger den summa, hvartill denna statsinkomst under de sednare åren uppgått, att, om äfven, som man bör kunna förmoda, åtskilliga städer skulle afsäga sig deras uteslutande rättighet till försäljning af kött, bröd och dricka, samt i följd deraf vinna befrielse från saluaccisafgiftens utgörande, densamma sådant oaktadt, efter all sannolikhet, dock kommer att utgå till hela det påräknade beloppet.
Hvad åter tullbevilln. beträffar, synes väl Utsk:s beräkning vara något hög i jemnförelse med den summa, hvartill tullinkomsterna hittills varit beräknade, eller 2,200,000 r:dr; men då man besinnar den årliga tillökning i tullafgifterna, som, efter införandet af ett liberalare tullsystem, i sednare tider inträffat ocfy- hvilken framdeles måste blifva ännu betydligare i följd af flera utaf Rikets nu församlade
Ständer i detta ämne fattade beslut, synes det vara allt skäl att förmoda, att det belopp, som Utsk. i sådant afseende påräknat, skall åtminstone under loppet af de kommande åren till fullo inflyta.
Jag medgifver visserligen, att åtskilliga artiklar äro i den af R.
St. nu fastställda tulltaxa belagda med så höga tullafgifter, att, om K.
M. ej beviljar nedsättning i desamma, tullförsnillning troligen kommer att häraf föranledas; men just derföre, att jag anser en sådan nedsättning böra, såsom både nyttig och nödvändig, äga rum, yrkar jag, att tullbevilln. må beräknas något hög, på det att K. M., till förekommande af brist i tullinkomsterna, måtte finna sig föranlåten att dels nedsätta vissa tullafgifter och dels upphäfva ännu fortfarande införselförbud.
Beträffande särskildt tullen å caffe och socker, genom hvars förhöjning den betydligaste tillökningen i inkomsterna blifvit föranledd, så torde hvad som i tull å dessa varor blifvit påräknadt komma att verkligen ingå, enär någon synnerlig tullförsnillning af desamma icke synes vara att befara, då tullen å den förstnämnda art:n endast är förhöjd med 1 sk. p:r åf, och vid importen af socker tullförsnillning af denna vara i sitt oförädlade skick svårligen kan äga rum.
Jag har således intet att erinra emot den af Utsk. beräknade summan, helst jag t. o. m. tror, att tullinkomsterna innan - Den G April f. m. 17 nan kort skola uppgå till mer än 3 millioner r:dr.
Hvad brännvinsbevillningen angår, anser jag väl det belopp af 75o,ooo r:dr, hvartill densamma, enligt Ulskts beräkning, skulle uppgå, vara högre, än den borde beräknas; men då Utsk. dervid föreslagit det tillägg, att ägare af mindre pannor, eller dem å 20 kannors rymd och derunder, endast skulle äga rättighet att, emot erläggande af hälften af den årliga skatten anmäla sig till 3:ne månaders brännvinsbränning, hoppas jag, att äfven den härför påräknade summan skall ungefärligen kunna utgå.
För öfrigt får jag förklara, att jag ej hyser någon förkärlek för de små brännvinspannorna, och om de aldrig komme alt nyttjas, skulle jag verkligen anse ett sådant förhållande så fördelaktigt för det allmänna, att det vida öfvervägde olägenheterna af en möjligen uppkommande, på det hela föga betydlig brist uti den förväntade brännvinsbränningsafgiften.
Vidkommande slutligen öfriga i betänk, uppgifna inkomstsummor, så äro de i allmänhet af mindre vigt och inverka föga på totalsumman af inkomstberäkningen.
Den enda omständighet, som jag deremot anser anmärkningsvärd i afseende på förevar, fråga, är den, att Utsk. synes hafva förgätit, att de nya ökade statsutgifterna tagit sin början med detta år, men de dertill anslagna inkomsterna först med det nästkommande året.
Jag anser mig dock böra vid detta tillfälle förklara, att då jag, i stället för 1,100,000 r:dr årligen, ansåg 1,200,000 r:dr vara den summa, som Piiksg.cont. behöfde för att kunna bestrida sina utgifter, afsåg jag äfven den extra statsbrist, som af berörde orsak måste för innevar. år uppkomma.
Jag anhåller örn propos. till bifall å betänk.
Ehuru, af skäl som jag sedermera skall anföra, jag tillstyrker bifall till det nu föredragna betänk., anser jag mig dock först böra förklara, att jag ej godkänner de grunder, Utsk. anför för beräkn. af några de vigtigaste delar af statsregleringen.
Vid beräkningen af stora sjötullen har Utsk. helt och hållet utgått från en beräkning efter regula de tri, som ali theoretisk erfarenhet visat vara falsk.
Utsk. uppgifver först på runst., hvartill stora sjötullen uppgått under de sist förflutna åren till följd af derunder skedd import, och beräknar sedan, att inkomsten skall ökas efter samma belopp.
Erfarenheten visar dock här, att 1 gånger 2 ej alltid gör 4- När vid 1823 års riksdag man återgick från i8i5 års prohibitivsystem, började tullinkomsterna att stiga, och ehuru jag visserligen icke på de sednare åren följt tulltabellerna , erinrar jag mig dock hafva läst i allm. papperen en tabell, som visade, att sedan nedsättning uti införseltullen ägde rum från 8 till 5 sk., ökades importen af denna 21 II. 3 iS Den C April f. m.
Vara så, att tullinkomsten Lief densamma vid 5, sorn förut vid 8 sk:s tull.
Utsk. anför väl (sid. 5), att Utsk. ej anser sin första bevakn, fullt pålitlig; men bland skälen dertill saknar jag just det, att i gånger i ej gör 4) °eli då Utsk. likväl beräknar tullintraderna efter medelbeloppet af 5 års importerade varuquantiteter, bar Utsk. dock bär följt bevakn. efter regula de tri.