Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Angående den procedure att oombedd söka understöd för annan man; borde den väl ej kunna störa någons Credit, enär ingen derföre kan freda sig; men emellertid innebär en motion, sådan sorn. denna, ansenliga elementer till obehag, och torde derjemte böra anses, såsom ett påtagligt missbruk af motions-rätten; hvarföre jag hos Herr Grefven och LandtMarskalken samt Ridderskapet och Adeln vördsamt anhåller, att denna Friherre Anders Cederströms motion icke må vinna remiss till något Utskott, utan förfalla, eller af Motionairen återtagas.
Herr Lefréns Johan Pehr; Detta är verkligen en serskild casus.
Jag tror här vore skäl, att neka Remiss af motionen.
I någon §. af Riksdagsordningen, jag minnes ej hvilken, heter det: ”uppstår fråga om och hvart remitteras skall, &c,”
Häraf följer, att man har rättighet att discutera, huruvida remiss får äga rum, eller 8 H. 23 356 Den 3o December f. m. ej.
I förevarande fråga förefaller det mig orimligt, att en annan, än Fabriksägaren sjelf, skall få bestämma, om han önskar understöd eller ej.
Herr Pr in tzenschj öld, Axel:
Om jag ej minnes orätt, uppstod äfven vid sista Riksdag en fråga af likartad beskaffenhet, nemligen: att en motion väcktes om understöd åt enskild mans Enka, som sedermera lät förklara, att hon ej deraf var i behof; och hvilket, som jag tror, föranledde dertill, att Remiss nekades.
Jag skulle tycka, att så äfven borde förfaras i närvarande fall.
Då Herr Lefren omnämnt en principfråga, men förklarat sig ej ihågkomma den dertill lämpliga Grundlags §, får jag äran upplysa, att i 49 §• af Riksdagsordningen lyda orden som följer: ”Uppstår fråga om eller hvart ”remitteras bör, kan denna fråga blott för ”den plenidagen läggas på bordet; men i ”nästa plenum skall beslut ovägerligen ”fattas.” Herr Lefren: Jag tackar Grefve Horn för den meddelade upplysningen och, fästande mig i synnerhet vid slutorden af den upplästa §:n, att i nästa plenum beslut ovägerligen skall fattas, om Remiss hör ske eller ej, begär jag vördsammast, att Den 3o December f. ni. denna fråga må få hvila på bordet, intill nästa Plenidag.
Utan att ingå i hufvudsaken, emedan jag om motionens föremål icke äger den kunskap, att jag kan afgifva till- eller afstyrkande deraf, vill jag blott fästa uppmärksamhet på 56 §. af Riksdagsordningen, som stadgar, att intet ärende må nedläggas utan Ståndets uttryckeliga beslut.
Sedan en af Directeurerne för den till understöd föreslagne Fabriks-inrättning afsagt Bolaget all rättighet till, eller behof af, understöd, fömodarjag, att motionairen sjelf afstår från sin framställning; men jag tror, att den eljest, såsom innefattande understöd till en Fabriksinrättning, ej kan förvägras remiss till vederbörligt Utskott.
Hans Excellence Herr Grefven ock LandtMarskalken förklarade, att då fråga uppstått om Friherre Cederströrns, Anders, motion borde remitteras, eller icke, och samma fråga blifvit begärd på bordet, komme berörde fråga, att, jemlikt 49 §•
Riksdagsordningen, till nästa plenum hvila på bordet.
i _ Å nyo föredrogs Herr Von Hedenbergs, Carl August, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion, angående utarbetandet 23* 358 Den 3o December f. m. af en ny Boställs-Ordning, samt Militaire Boställens befriande från allt deltagande i nya Kyrkors byggande och nya vägars anläggande.
Herr von Hedenberg hade inlemnat följande, som upplästes:
Efter inhämtade upplysningar, att en ny Boställsordning redan är utarbetad, afstår jag från yrkande af ett serskildt Utskott till detta ändamåls befrämjande, men anhåller, att hvad den öfriga delen af min motion rörer, nemligen Boställens befriande från nya kyrkors byggande vid Sockenklyfningar och nya vägars anläggande, måtte till Stats- och Ekonomi-Utskotten remitteras.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken yttrade, att, sedan Herr von Hedenberg nu mera återkallat den del af dess motion, som angick utarbetandet af en ny Boställs-Ordning, ansåg Hans Excellence sig böra hemställa, att endast den återstående delen af motionen, eller frågan om Militaire Boställens befriande från allt deltagande i nya Kyrkors byggande och nya vägars anläggande, måtte, jemte Herr von Hedenbergs nu afgifne yttrande, till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten remitteras.
Bifölls, Den 3o December f. m. 359 Föredrogos ånyo och remitterades lill Stats-Utskottet : 1:0 Friherre Wrangels, Henning, den i5 dennes e. m. på hordet lagde Motion, rörande en fordran, som Ministern Lagerswärd förmenar sig ega hos Svenska Regeringen. 2:0 Friherre Wrangels, Henning, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion om nödvändigheten af vissa controller vid leverancer till Kongl. Maj:t och Kronan. 3:o Herr Silfwerhjelms, Carl Adam, den i5 dennes e. m. på hordet lagde Motion, angående ersättning åt ÖfversteLieutenanten Carl de Mottoni för dess indragne Majors-lön. 4:o Herr Bruncronas, Nils Abraham, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion om anslag till Orthopediska Institutet, samt Gratification åt Professor Åkerman. 5:o Herr af Sille'ns, Lars Gabriel, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion, angående de till Skånska Dragon-Regementets Befäls aflöning anslagne Fördels- och Hästhemmans-räntor. 6:0 Herr af Stenbofs, Christian, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion om afskaffande af NummerLotteriet och Assistance-Contoiret. 36o Den 3o December f. m. 7:0 Herr von Heynnes, Geor", den dennes e, in. på bordet lagde Memorial i anledning af Kongl, Majrts den 23 sisllidne November e. m. till StatsUtskoltet remitterade Nådiga Proposition, angående hästars presterande, i stället för manskap af extra Roteringsskyldige, 8:0 Herr Liljenstolpes, Carl, den i5 dennes e, m, på bordet lagde Motion, angående anslående af flere löner för Befälet vid Smålands GrenadierBalaillon m. m. cpo Grefve Brahes, Magnus, den i5 dennes e, m. på bordet lagde Motion, att Expectance-Fonden för lönlöse Officerare mätte erhålla en årlig tillökning af 5ooo R:dr, 10:0 Grefve Frölichs, David, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion om förhöjning i Svenska StatsRådens löner till 8000 R:dr B:co för hvardera, så länge de äro i activ tjenst, 11:0 Herr Bråkenhjelms, Pehr Reinhold, den t5 dennes e, m. på bordet lagde Motion om försäljning för Statens räkning af de till Ädelfors nedlagde Guldverk hörande hemman och lägenheter.
Stats- och Banco-Utskotten: i:o Herr Rosenblads, Bernhard, den i5 dennes e, m. på bordet lagde Motion angående en Lag för Rikets Skuldväsende.
\ Den 3o December f. m. 361 2:0 Herr Rosenblads, Bernhard, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion, angående en Lag för Rikets Myntväsende. 3:o Herr Crusenstolpes, Magnus Jacob, den i5 dennes e. m. på bordel lagde Motion, att det nuvarande årliga arfvodet för Rikets Ständers Fullmägtige i Banken och RiksgäldsContoiret mätte fördubblas.
Stats- samt Allmänna Besvärs- ocJi EkonomiUtskotten : 1:0
Herr von Q vantens, Carl, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion, angående indragning af de nuvarande Commissariaterne. 2:0 Friherre Cederströms, Anders, den j5 dennes e. m. på bordet lagde Motion, att det så kallade Baggens Stäk måtte på allmän bekostnad göras segelbart för fartyg från 5 till 12 fot djupgående. 3:o Herr Freydenfeldts, Carl Gustaf, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion, angående ändring i 20 §. af 1770 års förklaring å 1^2 års Boställs-Ordning.
BevillningsUtskottet: 1:0 Herr Bruncronas, Nils Abraham, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion om KronoLotsars befrielse från bevillning m. ra. 36a Den 3o December f. m. 3:0 Grefve Spens’s, Carl Guslaf, den l5 dennes e. m. på bordet lagde Motion, angående atskillige föreskrifter, i afseende å Debetsedlar, 3:o Grefve Spens’s, Carl Gustaf, den j5 dennes e. m. på bordet lagde Memorial, angående Atskillige ändringar uti Redactionen af BevillningsFörordningen. 4:o Grefve Spens‘s, Carl Gustaf, den 15 dennes e. m. på bordet lagde Memorial, angående infordrande af uppgift på Kongl. KammarRättens anmärkningar emot de sednare årens BevillningsCommitteers åtgärder. 5:o Friherre Cederslröms, Anders, den dennes e. m. på bordet lagde Memorial, angående förslag lill Allmänna Be^ villningen.
BancoUtskottet .* 1:0 Herr Rosenblads, Bernhard, den |5 dennes e. m. på bordet lagde Motion ansäende en Lag för Rikets Ständers Bank. 2:0 Herr af Stenliofs, Christian, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion, angående inrättande af Privata Banker m. m. 3:o Herr Roos’s, Carl Ulric, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion, angående inrättande af Socken-Bibliotheker.
Den 3o December f. m. 363 Lagutskottet: 1:0 Herr Grönhagens, Gustaf, elen i5 dennes e. ra. på bordet lagde Motion, angående en ändring uti Instructionen för Rikets Ständers JustitiasOmbudsuian. 2:0 Herr af Stenbofs, Christian, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion, att LagmansTing må bållås 2:ne gånger hvarje år. 3:o Herr von Qvantens, Carl, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion orri obehindrad fart i sjöar och floder. 4:o Herr von Heynnes, Georg, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion, angående Vittnes-underskrifter under ansökningar om Förmynderskap, med flera vigliga handlingar, som kunna röra tredje mans rätt. 5:o Friherre Duwalls, Axel, den i5 dennes e. m. på hordet lagde Motion, angående vissa ändringar i Författningarne om utmätning. 6:0 Herr Ribens, Carl Wilhelm, den. i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion, angående förtydligande af 3 §. i 3 Gap.
ConcoursLagen af den i 3 Julii 1818. i-:o Herr von WalirendorfFs, Martin, den 15 dennes e. m. på bordet lagde Motion, att olofligt tillgrepp af växande skog mätte anses och bestraffas såsom tjufnad. 364 Den 3o December f. m. 8:0 Herr af Grubbens, Nils "Wilhelm, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion angående utgifvande på Statens bekostnad af en fortsättning af de så kallade LagSamlingar. 9:0 Herr Ugglas, Carl Wilhelm, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion, om inrättandet af en Jury för bedömmandet af Bysättningsfrågor. 10:0
Herr von Schinkels, Johan Fredrik, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Memorial, angående egande-rätten till de så kallade Danviks Hospitalshemman.
Lag- samt Allmänna Besvärs- och EkonorniUtskotten:
Herr von Wahrendorff^, Martin, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion angående granskning af Författningarne, rörande Laxfisket i Riket.
Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet: 1:0 Herr Akrells, Carl, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion, att Rikets Ständers vid r8ro års Riksdag fattade, af Konungen gillade, beslut angående Tofta Hemman inåtte sättas i verkställighet. 2:0 Grefve Hamiltons, Jacob, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion, angående förändrad arbetstid för Rikets HofRätter, Collegier och alla andra EmbetsVerk.
Den 3o December f. rn. 365 3:o Herr Grönhagens, Guslaf, den i5 dennes e. m. på hordet lagde Motion, att ingen Embels- eller Tjensteman, som på Kronans
Stat åtnjuter årlig lön eller arfvode till 1200 R:drs belopp, må tillåtas bekläda mer än en enda tjenst. 4:o Herr af Sillebas, Lars Gabriel, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion angående uppbyggande af Torkhus och SockenMagaziner, 5:o Herr Peressvetoffs Moraths, Carl Axel, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion, angående anslag till upphandling af Spannemål i goda år. 6;o Friherre Cederströms, Anders, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion, om en allmän rättighet till fiske uti de större fjerdarne och yttre skären på Kronans vatten. 7:0 Friherre Cederströms, Anders, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion, att de i Skärgården boende Hemmansegare, som icke hafva lands vägs-communication med fasta landet, måtle befrias från Kronoskjuts, och i stället åläggas något annat motsvarande onus till Kronan. 8:0 Friherre Cederströms, Anders, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion, om anläggande af Gästgifvaregårdar å Wermdön. 366 Den 3o December f. m. 9:0 Friherre Cederströms, Anders, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion om ett nogare bestämmande för Presträttigheternas utgörande af Hemman i Skärgården. 10:0 Herr Flacbs, Carl, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion, att tågande trupper måtte, genom vederbörande Commissariaters försorg, äfven under marchen lill och ifrån öfningsplatserne förplägas.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan | Lill 3 eftermiddagen.
Tisdagen den 5o December.
Plenum kl. i till 6 Eftermiddagen.
Jag bade trott, att Herr Lefrens motion om inre näringsfrihet, inskränkningar i Utrikes handeln, samt förbättrade Tullbevaknings-änstallter, ej skulle förekomma i förmiddag, och var derföre icke närvarande, då berörde motion remitterades; men sorn den kännedom i ämnet jag hunnit förskaf - Den 3o December e. m. 367 fa mig i egenskap af Chef för Rikets Tullstyrelse torde berättiga mig, och äfven ålägga mig såsom pligt, att i saken yttra mig, anhåller jag att få aflemna de skriftliga anmärkningar jag, efter genomläsandet af Herr Lefréns motion, uppsatt.
Hvarefter Friherre Åkerhjelm uppläste följande:
Då den värde Motionärens förslag till betydlig del omfattar de ämnen, som utgöra föremålet för TullVerkets tillvarelse; har jag ansett mig deraf vara föranledd, att i korthet utveckla mina åsigter öfver förslagets hufvudsakliga innehåll, hvars patriotiska syftning jag mycket värderar, ehuru jag i flera delar deraf icke tänker lika med Motionären, ty alla gå ej samma väg till samma mål, och alla hinna det ej, om än, som nu är fallet, allmänt väl varit deras syftemål.
Uti inledningen till motionen framlägger författaren en teckning öfver ursprunget till och beståndsdelarne af Cultur, hvilka sednare han anser vara vettenskap och konst.
Jag tror dock, att menskliga förstånds-bildningen har ett tredje stadium mellan vettenskapsmannens och konstidkarens, och detta är den humanistiska, i flere ämnen allmänligare bildning eller sinnescultur, som värderar vettenskap och konst, såsom civilisationens dyrbarare till - 363 Den 3o December e. m. hörigheter, utan att i dem äga någon speciel kännedom, men som likväl från andra ämnen, än dessa, hämtar en högre grad af hyfsning.
Med förkastande af det inre Prohibitiv- eller hos oss så kallade Skrå-Systémet, yttrar den värde Motionären, att de fleste Europeiske Nationer hafva förr eller sednare antagit och hyllat detta förbuds System, så i afseende på inrikes varu-tillverkningen, som i afseende på utrikes handeln, och han tillägger derjemte, att de Stater, som iakttagit denna lära, vunnit en utbildning, som Stater, hvilka saknat slÖjdeidkande folkklasser, icke erhållit.
Han säger vidare, att Europas folk stå på öfvergången från Corporations-Systémet till den allmänna frihetens, och att Skrå-Systémet, sedan det uppfyllt sin bestämmelse, att stödjande fostra och gagna konsten i sin barndom, bör afskaffas, och ynglingen lemnäs frihet att, i öppen täflan med sina inländske fosterbröder, växa till mannakraft, och först, sedan den är vunnen, utträda på Verldsbanan till öppen och obegränsad strid.
Under frivilligt medgifvande af det sinnrika och riktiga i denna uppställning af händelser och slutsatser, så vidt dessa sednare hämta sin grund från det historiska af saken, fruktar jag dock, att om konsternas yngling ej får täfla med någon an - Den 3o December e. m. 36g nan, än sina egna fosterbröder, stannar lian i vexten, och upphinner aldrig, eller åtminstone högst sällan, mannaåldrens kraft.
Menniskotanken, vår verkställande förmågas ledare, har ännu icke, utan biträde af jemförelser i natur och konst, kunnat uppspringa i ett språng till idealens fullkomlighet.
Mer eller mindre märkbart, utveckla sig derföre genom ett slags täflan, alla menniskoförståndets producter, och ju friare, ju större denna täflingsbana är, ju tidigare den heträdes, desto säkrare och skyndsammare framkommer den speculativa tänkande praktiken till den högre förädlingen inom hvarje ämne.
Och då vinsten häraf består uti menniskoförståndets fria och sanna utveckling, är ju denna vinst också den reelaste, som kan erhållas; ty den är icke beroende af financiela Systémers magtägande nycker och omhytlighet.
Vi hafva redan, ehuru endast i några få fabrikater och handtverks-arbeten, i verklig förtjenst upphunnit de bästa utländska af dessa slag, och vi äga åtskillige näringsalster, som ådagalägga, att deras producenter äfven sträfva till samma mål; men huru skulle dessa för våra ögon liggande resultater kunnat uppkomma , om våra inhemska Näringsidkare icke materielt erfarit den högre skicklighet, till hvilken deras 370
Den 3o December e. m. utländska fosterbröder långt förut hunnit; och huru skulle denna erfarenhet kunnat vinna den allmänna inflytelsen på opinionen hos afnämare och tillverkare, som fordrats, för att väcka de förres hilliga anspråk på något bättre, än det inhemska, och de sednares ärelystnad och interesse att fylla dessa anspråk, om icke ett liberalare införsel-system heredt utvägen förden utländska skicklighetens alster i konster och slöjder, att äfven i Sverige blifva synlige.
En successif gång från ett qväfvande
Prohibitivsystem lill ett ordningsfullt liberalt, så i handel som i näringsgrenar, synes mig derföre vara det rätta retmedlet, till väckande af täflan om vinst, genom täflan i skicklighet; och när man, sorn den värde Motionären ganska träffande säger, börjat sin civiliserade samhällsålder med det förstnämda Systemet, är, efter min tanka, denna moderata väg till målet, hälsosammare, än en hastig, revolution-lik, öfvergång från ett förhållande till ett annat.
Öfvertygelse!! hinner då åtfölja handlingen, håde som motif och som gillande, och man befarar icke då, att, i likhet med hvad som vanligen efter brådstörtande hvälfningar inträffar, finna luckor i Systemet att fylla, och reactiva begär att tillfredsställa.
Uti Motionärens önskan, att alfvarlig uppmärksamhet må fästas på nödvändigheten - Den 3o December e. m. 371 ten att bereda tillgång på Theoretico-prak-* tiska läroanstalter för högre och lägre Näringsidkare, instämmer jag helt och hållit, såsom utgörande ett ytterligare medel till förädling i konster och slöjder.
Uti tredje puncten föreslår Motionären, att utrikes handeln, i hvad som rörer import af fabrikater, soni inom landet redan tillverkas, äfvensom af sådana, sorn vi utan saknad kunna undvara, måtte alf* Varligen inskränkas.
Första frågan, i anledning af dessä Satser, synes mig blifva den:
Är vår inhemska fabrikatstillverkning i qvantitet svarande mot inhemska behofvet?
Är den i qvalitet svarande mot våra billiga anspråk?
Jag svarar i förra fallet nej, och i det sednare, med vissa undanlag — ja»
Utaf de uppgifter, som vi äga att tillgå öfver årliga beloppen af våra hufvudsakliga fabrikstillverkningar, finner man, att under det Fabriks-idkarnes bevillning, så vidt jag tror mig veta, i allmänhet tagen till Staten ökas, det vill säga, att äfven deras inkomster undergå samma förmånliga förändring, (ty som vi veta, har ingen ny Bevillningsförordning nied högre taxationer ägt rum på ett större antal år), stå dock tillverkningsqvanliteterna vida under, hvad man med hänsigt till folkmäng 8 B, H 375 Den 3o December e. m. den skäligen bör kunna anse svarande mot årliga beliofvet.
Arbeten inom bus och på landet af enahanda eller motsvarande fabrikater, fylla väl en ej obetydlig del af bristen, som för inhemska consumtionen uppkommer; men ganska säkert återstår något, som dels genom loflig, dels genom oloflig, import fylles.
Att bereda lättnad åt den förra , hinder för, och om det vore tänkbart, totalt upphörande al den sednare, är Tullförfattningarnes och deras verkställares pligt och ändamål; och är det för dessa ändamåls närmaste ernående, som förändringar och, jag vågartro, med detsamma förbättringar i Organisationen af grunderne för Tullverkets Styrelsepersonal och författningar, sedan flere år tillbaka, blifvit dels verkställde, dels föreslagne till pröfning och verkställande.
Den andra frågan, föranledd af Motionärens sednare satts, att inga fabrikater böra i landet importeras, hvilka vi utan afsaknad kunna undvara, synes mig helt naturligen framställa sig sjelf i de orden:
Hvem kan eller äger rätt att dömma öfver hvad en annan kan undvara?
Hämtar man ledning för detta bedömmande af det synbara behofvet, torde man visserligen någon gång, sanningsfullt nog, kunna bestämma, hvad en annan icke behöfver och hvad han således kan undvara; betänker man åter, att önskningar och begär skapa behof, som den fria, äfven upplysta, viljan tror sig hafva rätt att Den 3o December e. m. fylla, när detta behofs fyllande icke inkräktar på andras billiga rätt; så finnes, efter min tanka, ingen annan grund för bestämmandet af hvad vi kunna undvara, än den sjelftagna rättens.
Uti förbudet mot införsel af några få, på afsättningen af våra inhemska större och väl tillverkade fabrikater möjligtvis ännu menligt verkande, utländska manufactur-varor, eller, såsom nya förslaget till Tulltaxan innehåller, uti en lämplig skyddstull å dessa varor, finnes väl allt det billiga skydd mot otillbörliga förluster, som med någon liberalitetsprincip står att förena, och detta skydd blir i sednare fallet, eller genom skyddstullen, så mycket kraftigare i sin verkställighet, som lagarnes utöfning dymedelst förenklas, och opinionens deltagande då rangerar sig på lagarnes sida, och icke på lagbrytarens, emedan dessa lagar till sin grund medgifva en frihet och förbjuda den icke.
Erfarenheten har också visat, att en upptäckt Lurendrägare mången gång funnit misskund, ja till och med ifriga försvarare, hvaremot det svårligen låter tänka sig, att Tullförsnillaren blir ansedd såsom annat, än en oärlig medborgare, den der undansljäl Staten dess lagliga tillhörighet.
Att således inskränka den nuvarande importen af utländska varor, och att, såsom Motionären i 4:‘le puncten yrkar, be - 374 Den 3o December e. m. fria från all tullafgift de råämnen, som för inhetnske slöjderne och manufacturerne erfordras, och sorn nu, mot lindriga afgifter införas, vore, det förra en onödig illiberalitet mot hvarje inhemsk afnämare af sådana varor, och begge en ej ringa förminskning uti de från Tullbevillningen inflytande Statsinkomster, så nödige i en tid, då ulgifternes belopp af behofven ökas, och då både Regering och Representanter sorgfälligt och pligtenlig! undvika all fråga om de allmänna directa skatternas höjande.
Uti alla civiliserade länder, utgör Tullbevillning eller afgifter genom förtullning en af de större och mäst påräknade Statsinkomsterne.
Man har funnit, att det gifves intet beskatlningssätt, som, enär det livilar på riktiga och billiga grunder, lämpligare och allmännare, fastän indirecte fördelar sig på de flesta folkclasserne i Samhället, än det, som uppbäres genom tullafgifter, emedan den Skattgifvande då äger den utvägen, att, vid föryttringen af den vara, för hvilken han tullat, bestämma sitt pris så, att köparen betäcker den erlagde beskattningen.
I Brödra-Riket utgör Tulluppbörden den egentligaste bevillningen, enligt 1828 års Tabeller öfver Norrska Tullverket, så fördelad, att afgifterne på exporten då utgjorde 2Vdedelar af totalsumman.
År 1826 uppgeck denna totalsumma i Norrige till .2,911,000 R:dr Svenska BaneoSedlar.
Den 3o December c. m. 375 I Sverige har Tiilluppbörden småningom ökats, i synnerhet från och med 1824.
Från och med 1814> till och med 1823, utgjorde minsta Tulluppbörden under alla serskilda benämningar brutto räknad, 1,701,884 K:dr Banco, och den högsta 2,327,253 R:dr samma mynt, hvaremot den lägsta under det sednaste qvinqvenniumutgjordt 1,984,870 R:dr B:co, och den högsta 3,011,228.
Medelsumman af Tulluppbörden för de trenne sednaste qvinqvennierne, eller från och med 1814 till och med innevarande år, visar sig så, att under det första, uppgeck denna rnedelsumma till 1,983,212, under dtet andra, till 1,909,535, och under det tredje eller det nu snart tilländalupne, 2,570,615 R:dr B:co.
Orsaken till denna sednare tillökningen ligger i flere omständigheter.
Indragningen af större delen af LandtTullarne, hvarigenom Uppbörden concentrerades på vissa orter, och dymedelst blef lättare att controllera:
Förändringen i organisationen af Tullverkets Styrelsepersonal från mångtalig till enhet, hvarigenom göromålen vunnit en större skyndsamhet och öfverinseendet äfven öfver den lägre betjeningen, verkat directe och hastigare, från den administrerande ÖfverStyrelsen på hvarje underordnad: