Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottets tillstyrkande i l:a mom. bifölls, hvaremot det i 2:a mom. framställda förslag till författning afslogs.
N:o 54, i anledning af väckt motion, angående sättet för vinnande af lagfart å fast egendom, då handlingar till styrkande af förre egarens åtkomst ej kunna företes; bifölls.
N:o 55, i anledning af väckt motion om ändring af 24 kap. 7 § Rättegångs-balken, eller tillägg till 1 § 21 kapitlet samma Balk; bifölls.
Nto 56, i anledning af väckt motion om sättet för uppsägning af solidariskt ingång na förbindelser; bifölls. S. D.
Vid förnyad föredragning bifölls Stats- och Lag-Utskottens Utlåtande N:o 56, angående en preskriptionstid för liqviderandet af åtskilliga i Riksgälds-kontorets räkenskaper balancerade äldre skuldposter. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi- Utskottens Memorial N:o 35, i anledning af återremiss af Utskottens Betänkande N:o 8, angående väckt motion om ändring af Kongl.
Brefvet den 19 Juni 1830, i fråga om beräknande af matlag och rök.
Föredrogs ånyo och återremitterades på grund af gjorda anmärkningar Expeditions- Ltskottets Memorial Nio 12, i anledning af skiljaktiga beslut i fråga om skrifvelseförslaget N:o 136 och förslaget N:o 8 till § i Riksdagsbeslutet. S. D.
Remitterades till Expeditions-Utskottet Kongl. Maj:ts denna dag å Rikssalen aflemnade nådiga svar, i anledning af åtskilliga utaf Rikets Ständer vid innevarande riksdag dels antaga Grundlagsförändringar, dels föreslagna lagförändringar; hvarjemte Utskottet anmodades, att innehållet af berörde svar i Riksdagsbeslutet meddela.
Prot, 1850—51. 9 Sami. 68 533 Prot.-Utdrag deh 23 Augusti 185i.
Maj:ts denna dag meddelade nådiga svar, i anledning af åtskilliga ataf Rikets Ständer vid innevarande riksdag antagna Grundlagsförändringar.
Beslöts öfverlemnande häraf till Expeditions-Utskottet, för iakttagande i Riksdagsbeslutet.
S. D. Upplästes och öfverlemnades till Expeditions- Utskottet, för iakttagande i Riksdagsbeslutet, Kongl, Maj:ts nådiga svar, i anledning af åtskilliga af Rikets Ständer vid denna Riksdag föreslagna lagförändringar.
Föredrogs meddeladt utdrag af Höglofl.
Ridderskapet och Adelns protokoll den 20 dennes, hvaraf inhämtades, att Ridderskapet och Adeln, vid behandling af Allmanna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Memorial, N:o 133, i anledning af Riks-ståndens olika beslut, angående Utskottets Utlåtande, N:o 131, i fråga om förändring af mått, mål och vigt samt mynt, ansett, att, sedan Borgare-Ståndets inbjudning till instämmande uti dess i ämnet fattade beslut blifvit af Ridderskapet och Adeln antagen, de uti förevarande Memorial särskildt omnämnde delarna af det i Utlåtandet, N:o 131, framställda förslag blifvit, hvardera, genom 3:ne Stånds beslut afgjorda, ock att den föreslagna voterings-propositionen, i följd deraf, borde förfalla; till instämmande uti hvilken Ridderskapet och Adelns mening, som äfven hos Högv.
Preste-Ståndet gjort sig gällande, Borgare-Ståndet var inbjudet; ock blef denna inbjudning antagen i följd hvaraf ofvanåberopade voteringsrproposition förföll. S. D. Föredrogs ånyo och lades till handling arne Lag- samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Memorial N:o 35, i anledning af återremiss af Utskottens Betänkande, N:o 8, angående väckt motion om ändring af Kongl. Brefvet den 19 Juni 1830, i fråga om beräknande af matlag eller rök. , S. D. Föredrogs ånyo och återremitterades Expeditions-Utskottets memoria!
N:o 14, i anledning af återremiss å skrifvelse-förslaget, N:o 173, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens åttonde Hufvudtitel. S. D.
Föredrogs ånyo och bifölls Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande Prot.-Utdrag den 23 Augusti 185i. 539 N:o 33, i anledning af väckt motion om upphäfvande af Kongl. Resolutionen den 13 November 17-17, angående förbud för vissa socknar inom Dalarne att till annan än Stora Kopparbergs Bergslag afyttra timmer. » S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats- samt Lag-Utskottens Utlåtande N:o 56, angående en preskriptionstid för liqviderandet af åtskiliga i Riksgälds-kontorets räkenskaper balanserade äldre skuldposter.
S. D. Föredrogs ånyo och biföllos Lag-Utskottets Betänkanden: N:o 54, i anledning af väckt motion, angående sättet för vinnande af lagfart å fast egendom, då handlingar till styrkande af förre egares åtkomst ej kunna företes; N:o 55, i anledning af väckt motion om ändring af 24 kap. 7 § Rättegångs-balken eller tillägg till 1 § 21 kap. samma balk; N:o 57, i anledning af väckt motion, angående upphörande af den Akademiska jurisdiktionen.
Föredrogs och godkändes Stats- och Lag-Utskottens Utlåtande N:o 56, angående en preskriptionstid för liqviderandet af åtskillige i Riksgälds-kontorets räkenskaper balanserade äldre skuldposter. S. D. Efter skedd föredragning biföllos Lag-Utskottets nedannämnde Betänkanden: N:o 53, i anledning af väckta motioner, om rättighet för qvinna att vid viss ålder blifva myndig; N:o 54, i anledning af väckt motion, angående sättet för vinnande af lagfart å fast egendom, då handlingar till styrkande af förre egarens åtkomst ej kunna företes; N:o 55, i anledning af väckt motion, om ändring af 24 kap. 7 § Rättegångs-balken eller tillägg till l § 21 kap. samma balk; N:o 56, i anledning af väckt motion, om sättet för uppsägning af solidariskt ingängne förbindelser; och N:o 57, i anledning af väckt motion, angående upphörande af den Akademiska Jurisdiktionen. S. D. Föredrogs och bifölls Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Betänkande 540 ProL-Utdrag den 24 Augusti 1851.
N:o 34, i anledning af väckte motioner, om ändring af 4:de 5:te och 6:te §§ i 24 kap.
Bvggninga-balken samt upphäfvande af Kongl. Förordningen den 26 October 1743, rörande stämningssättet i Brandstodsmål; hvaremot samma Utskotts Memorial N:o 35, i anledning af återremiss af Utskottens Betänkande N:o 8 angående väckt motion om ändring af Kongl. Brefvet den 19 Juni 1830, i fråga om beräknande af matlag eller rök; lades till handlingar ne. S. D. Ett från Högloft.
Ridderskapet och Adeln ankommit protokolls utdrag N:o 53, deruti dels tillkännagafs att Högbemälde Riks-stånd, vid föredragning af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets memorial N:o 133, i anledning af Riks-ståndens olika beslut, angående Utskottets Utlåtande N:o 131, i fråga om förändring af mått, mål och vigt samt mynt, ansett, att, sedan Vällofl.
Borgare-Ståndets inbjudning till instämmande uti dess i ämnet fattade beslut, blifvit af Ridderskapet och Adeln antagen, de uti förstnämnde Memorial serskildt omtalade delarne af det i Utlåtandet Nto 131 framställde förslag blifvit hvardera genom 3 stånds beslut afgjorde, och att den föreslagne voterings-propositioneri i följd deraf borde förfalla, dels ock inbjudning till detta Stånd gjordes, att uti Ridderskapet och Adelns berörde beslut sig förena, ansåg Ståndet, med hänsigt till dess förr i frågan fattade beslut, icke föranleda någon åtgärd, utan lade detsamma till handlingarne.
S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Kongl. Majtts denna dag på Rikssalen meddelade nådiga svar: l:o i anledning af åtskillige utaf Rikets Ständer vid innevarande Riksdag antagne Grundlagsförändringar, och 2:o i anledning af utaf Rikets Ständer vid innevarande riksdag föreslagna Lagförändringar.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs ånyo och afslogs Lag-Utskottets den 22 och 23 dennes på bordet lagda Betänkande N;o 57, i anledning af väckt motion, angående upphörande af den Akademiska Jurisdiktionen.
Prot.-Utdrag den 25 Augusti 1851. 54l S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Lag-Utskottets den 22 och 23 dennes på hordet lagda Betänkande N;o 58, i anledning af väckte motioner om förändring i lagstiftningen angående dels förmyndarevården dels ock de så kallade tysta förmånsrälterne.
S. D. Föredrogs ånyo och afslogs Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens den 22 och 23 dennes på bordet lagda Betänkande N:o 34, i anledning af väekta motioner om ändring af 4, 5 och 6 § § i 24 kap.
Byggninga-balken samt upphäfvande af Kongl. Förordningen den 26 October 1743, rörande stämningssättet i Brandstodsmål.
Från Högv. Preste-Ståndet: S. U. Föredrogs och lades till handlingarne Stats-Utskottets Memorial N:o 337, angående verkställd omröstning i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut, rörande åtskilliga med Statsregleringen gemenskap egande frågor.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs och bifölls Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens i gårdagens plenum på bordet lagda Betänkande N:o 37, i anledning af väckt motion, att utländsk man rcke må tillåtas att här i riket besitta eller bruka fast egendom eller utöfva annan näring, utan att vara Svensk medborgare. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Stats-Utskottets i gårdagens plenum på bordet lagda Memorial N:o 337, angående verkställd omröstning i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut, rörande åtskilliga med Statsregleringen gemenskap egande frågor.
S. D. Föredrogs och bifölls Banko-Utskottets i gårdagens plenum på bordet lagda Memorial N:o 85, angående Instruktion för Rikets Ständers Banko-Utskott vid nästkommande riksdag.
XJnderdaniga Skrifvelser. 599 g
Semle ändring i Kongl. Förordningen om Skogome i Riket d. i Äng, 1805, §:n 53. om Svedjande.
Då serskilde omständigheter kunna föranleda , att på en del ställen Svedjande å sådan sandmo samt bergaktig och stenbunden mark, der, enligt 53 §:n af Kongl. Förordningen om Skogarne i Riket d. i Aug. 1805, detsamma är förbudet, kan till vinnande af bättre mulbete eller för andre orsaker vara icke allenast oskadlig! utan ock nödvändigt , såsom på mark, hvilken är beväxt med ljung och hvarest ringa eller ingen Skog finnes, med flera dylika fall, få Riksens
Ständer i underdånighet föreslå den ändring och förklaring öfver nämnde §: att Hemmansegare, som antingen sjelf åstundar eller vill tillåta den å hemmanet, antagne
Abo svedjande å sådane hemmanets Egor, som bestå af sandmo, bergaktig eller stenbunden mark, må låta genom tvenne pålitlige och erfarne
Män besigtiga det ställe, der Svedjandet är tillämnad!: och att, när desse skriftligen vitsorda nyttan och behofvet af Svedjandet, Eder Kongl. Majrts Befallningshafvande, på derom skeende anmälan, ma ega efter förekommande skäl pröfva och utlåta sig huruvida den tillämnade åtgärden antingen bör förhindras eller uti större eller mindre män bifallas.
För öfrigt, och som det jemväl skall hafvahandt, att Skogs- och Jägeri Betjeningen af Stadgandet i berörde §. tagit sig anledning att tilltala Skattehemmans Egare för olofligt Svedjande å egne Skogar, menn §:n 2 Morn. af Skogs-Förordningen uttryckligen förbjuder denne Betjening Underdåniga Skrif vesser. lia,got insee/tde deröfver, med undantag af Ekskogen, anhålla Riksens Ständer jemväl i underdånighet, att Skogs-, och Jägeri-Betjeningen må. förklaras obehörig till annan tillsyn öfver Skattehemmans Skogar, än den, som åberopade J. §. medgifver , och endast vederbörande Krono-Betjente tillåtas anställa åtal mot de Skattehemmans Aboer, hvilka, utan erhållet sådant tillstånd, som här ofvanföre omnämnes, företaga Svedjande å den i 33 §:n beskrifne Mark.
Riksens Stander framhärda §Cc. N.-r 232.
Uppläst och godkänd hos Samtl. Riks-St, d. 1 Juli 1818.
Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående skyldigheten att afskala Barkeu ä utsynte Ekar och rättigheten till samma Barks användande.
Hos Riksens Ständer har kommit i öfvervägande, att olagenheter tillskyndas Eandtmannen genom den honom, enligt Eder Kongl. Majus och Rikets Kommerse-Cojlegii Kungörelser d. 2 Maj ]775 > (*- 3 Oktober 1776 och d. 14 Juni 1815, åliggande skyldighet, alt vid Fem Daler Silfverinynts hot afskala Barken på utsynte Ekar, och att följaktligen åtgärder äro af noden, hvärme. deist han må åtnjuta behörig ersättning ej mindre för Barkens eget värde än för arbetet och forslingen till afsåttnings-orten, hvilken ersättning likväl 1111 sällan rrhålles, i synnerhet vid de från Kustt-me aflägsne Ekskogar, der i många fall Barken - Underdåniga Skrifvelser.
6oi lcén alldeles icke kan afyttras och egarens moda således är förspild.
I betraktande häraf få Riksens Ständer uti förberörde, på Eder Kongl.
Majas Nådiga befallning grundade, Författningar i underdånighet föreslå den ändring, att en Jordegare eller Heim mans-Innehafvare, soin bevisligen erbjudit närmast boende Garfvare Barken å utsynte
Ekar, men ej derför kunnat erhålla skälig betalning , så att hans arbete och möda kan blifva ersatt, bör helt och hållet från Afskalnings-skyldigheten befrias, eller, om Garfvaren ej åstundar Barken, Vara berättigad till den sammas försäljning åt hvilken som helst inom Riket eller dess användande för hvilket bruk honom för öfrigt godt syne3.
Riksens Ständer framhärda Scc. N:r 233.
Uppläst och godkänd hos Samtl. Riks-St. den 2 Juli 1818- Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående Kommitté för ny Reglering af Rikets Embeten och Tjenster.
Sedan Riksens Ständer vid innevarande Riksdag åt ett serskildt
Utskott uppdragit att utarbeta och uppgifva allmänna grunder icke allenast för indragning och sammanslående af öfv.erflödiga Embeten och Tjenster utan ock för ett förbättradt Arbetssätt inom Rikets Styrelse-Verk, , samt detta Utskott till Riksens Ständer inkommit med sina, i anledning häraf, författade Betänkanden , få Riksens Ständer nu hos Eder Kongl, Majit i nnderdånigBihang till Riki^St.
Prat. 1817—1818, io:'e Sami. N-.r 76, 77.
Underdåniga Skrifvelser? het anhålla, det Eder Kongl. Maj:t mt i Nåder täckas förordna en Kommitté för att genast och verksamt företaga en ny Reglering af Rikets Embeten och Tjenster jemte ett föibättradt Arbets-- sätt, sa att Kommitténs Förslag kan vid nästa Riksdag för Riksens Ständer framläggas; I förening med hvilken anhållan Riksens Ständer lika underdånigt härvid bifoga följande Handlingar att till den blifvande Kommittén öfverlemnas: i.
Serskilda Utskottets Betänkande af den 6 sisth
Maj om grunderne för den önäkade Allmän-' na Regleringen ; , ■ 8.
Protokolls-Utdrag från samtliga Riks-Stån~ den med anmärkningar emot detta Betänkande ; 3.
Utskottets Utlåtande den 17 sistl.
Juni i anledning af samma anmärkningar; 4.
Serskilda Utskottets Betänkande , den 17 Juni angående föreslagen förändrad Reglering med Afföningen för Krono-Uppbördsmännen i Ri; kets Städer; och 5.
Utskottets Betänkande angående föreslaget Ökad t antal Betjening vid Uands-Kanslierne och Uands-Kontoren.
Riksens Ständer framhärda &£c. N:r 234.
Uppläst och godkänd hos Ridd. och Ad. d. 13 Juli 1818.
Öfriga lliks-Stånden d, i5 — Si'c a Rikes Ständers Bevillning för år ISJS) och de påföljande åren intill slutet af är 1823 så vida ej inom denna tid Urtima Riksdag infaller 3 Gjord och sam - Underdåniga Skrif reiser. 603 tyckt vid Urtima Riksdagen i Stockholm den Juli 1818* Början.
Svea Rikes till Allmän Urtima Riksdag sam* mankallade octi här i Stockholm församlade Stan* der gore vetterllgt:
Att, sedan Wi, jemlikt Re» gerings-Formens. föreskrifter, granskat'
Stats-Ver* ltets tillstånd och brister , anslagit serskilda Sum» mor till behofvens fyllande och sfa c; it
Oss en der» emot svarande Bevillning af Två Millioner Ferrt ° Hundra Åttatio Tusen Riksdaler, oberäknade de till Stats-Ivontoret serskildt inflytande Bevill» nings-medel Sjö-TulI-afgiften ,3 Land-Tull-ersätt» ningen, Postmedlen, Stämplade Päppers-afgiften och Husbehofsbränneri-medlen , håfve Wi , med liufvudsakligt bibehållande af de förut gällande grunder men med en tillagd Artikel om Afgift ä Öfverflöd för utgörandet af den Allmänna Be» villningen öfverenskomma om följandeStadganden» Slutet. s. Till yttermera visso håfve Wi velat detta allt med Våra Namns underskrif vande och Vå* ra Insegels undertryckande bestyrka, stadfästa och bekräfta, som skedde i Stockholm den 9 dagen i Juli Månad, Ar efter Christi börd det Ett Tusende Åttahundrade och på det Ader* tonde.
N:f c 3 5.
Uppläst oell godkänd bos Ridd, och Ad, d. 7 juli l8l2, *■*•
Rrest- Ståndet «L 7 «■« 604 Vnderduniga Skrivelser. — Borgare-Ståndet d. 7 — -- — Bonde-Ståudet d. g — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse om ett i Nåder föreslaget tillägg till RiksAkten emellan Sverige och Norrigei Under den 21 sisth Ålaj har Eder Kongl. Majit genom Nådig Proposition föreslagit, såsom tillägg till Piks-Akten emelian Sverige och Norrige, en Eag för Tryckfrihetens utöfning Nationerne inbördes emellan , öfver hvilken Proposition Eder Kongl. Majit i Nåder äskat -Riksens Ständers Beslut för att Norriges Rikes nu för-; samlade Slor-Thing meddelas; Riksens Ständer hafva i denna ^Nådiga fram*1 ställning röjt och vördat Eder Kongl.
Majlis visa omsorg, att, äfvert med hänsigt till bruket af yttrande-rätten i tryckta skrifter i bereda Grundlags helgd åt
Rikenas ömsesidiga förhållanden é och att ytterligare trygga Brödra-Eolkens förbund genom befästandet af deras aktning för hvarandra.
Men, om således Riksens Ständer egt skäl att hufvudsakligen antaga Eder Kongl, Majits Nådiga Förslag j hafva de icke destomindre vågat dervid göra några jemkningar, som framföre allt syfta till föreskrifternas bringande i öfverensstämmelse med Tryckfrihets-Förordningen , af hvilken , blott det ena Rikets Grund-Eag, dessa för båda Rikena gemensamme föreskrifter väl icke egentligen bero, men till hvilken de, i Riksens Ständers tanr ka, b öra, så mycket möjligt är, närma sig Ur 1. och 2. § §. anse Riksens Ständer1 orden dirécte eller indirecte kunna uteslut2S, såsom mindre nödvändiga och må hända ledande till Undertlaniga Skrifvelser', 6oj tvetydighet, samt orden smädelser oc Ii förgripelser, såsom uttryckande olika förbrytelse grunder, böra förändras till smädelser eller för grip ther, Iivilkeu sammanbindning äfven är ehligare med 3. §:n 9 inom. i Tryckfrihets-Förordningen.
Deremot finna Riksens Ständer i nämnde tvenne § §. nödigt lett sådant tillägg, att orden trycka ridgot förändras till trycka, föryttra eller äfvensom, i öfverensstämmelse härmed,' 3:dje §:n böra börjas j>| följande sätt:
De, gom häremot sig förbryta o. s. V Tilläggets 4:de <§. anse Riksens Ständerböra bringas till öfverensstämmelse med irsta §:n 7:de morn. och -j:de §:n 8.
Morn. af Tryckfrihets-För» prdningen.
Då ett med åberopade skäl beledsagade, men jned någon högre grad af värma framburet Förslag till National - Representationens förändring, hvilken åtminstone i Sverige kan utan ansvar yrkas, möjligen skulle misstolkas såsom en anma-; ning till Representationens kränkande , finna Riksens
Ständer lämpligast att hvad jtte §:n härom innehåller må utgå.
Vidare, och enär det tvifvelsutan vore ett lika maktlöst som obetänkt bemödande af enskild inan , att rikta en tryckt skrifts innehåll till inskränkning af friheter och rättigheter , som tillhöra en sjelfständig Nation och af dess Öfverhet skyddas, anse Riksens Ständer hela 6. §:n kunna försvinna.
Slutligen tveka icke Riksens Ständer, att i 8 §:n införa ett mera bestämdt Stadgande om Jurys befattning , och att i öfrigt närma §:ns lydelse till den af 5 §:n 4 Mom i Tryckfrihets-Förordningen.
Underdåniga Skrifvcser.
I enlighet härmed, och i stöd af det vid 1815 års Riksdag fattade samt uti Riksdags Beslutets 3 §, intagna Beslut, att frågor, som angå Föreningen emellan Sverige och Norrige, kunna vid samma Riksdag, då de väckas, till afgörande förekomma , Utan att till nästa Riksdag behöfva hänskjuta* ; hafva Riksens Ständer för sin del nu antagit följande
Lag, med förbehåll att dea af Jjctrriges Rikes Stor-Thing likaledes godkännes.
”Tillägg till den emellan Sverige och Norrige vid Riksdagen i Stockholm den 6 Augusti ”1815 och af Star-Thinget i Chtistianhi d. ”föregående Juli fastställde samt af Kongl.
Majd ”under förstnämnde dag antagne och bekräftade .”Riks-/Uh % 1.
”Det är förbudet att i Sverige trycka , för”yttra eller utsprida någon skrift, som innehåller *’smädelser eller förgripelser emot Norrska Nado”rjen, dess Styrelse-Former, Lagar, Medborgare”klasser eller AU manna inrättningar. 2, ”På enahanda sätt är det förbudet att i Norunge trycka, föryttra eller utsprida någon skrift, ”sorn innehåller smädelser eller förgripelser emot ”Svenska Nationen, dess Styrelse-Former, Lagar, ”Medborgareklassar, eller Allmänna Inrättningar. ”§ 3- ”De , sorn häremot sig förbryta, straffas med Vfängelse från Tre månader till Tvenne år, ef”ter omständigheterne, och skriften konfiskeras. ”§• 4. ”Dm i Dagblad eller Periodiska skrifter in. ”focas Artiklar af ofyanberörda innehåll, staude JJnäerddniga Skrifvelser. 607 "Utgifvare derför till dubbelt ansvar, oell ege "vederbörande Autoriteter i hvartdera Riket att "Bladet eller Jurnalen genast indraga och med "Seqvester belägga , intill dess dömdt blifvit; An.
"kommande det på Konungens Nådiga förord* "nande , huruvida Redaktören må kunna något "Dagblad eller Jurnal framdeles utgifva. ■V 5- "Innehåller
Skriften bestämd anmaning till ”upplösande eller rubbning af den emellan båda "Rikena slutne Förening, eller till uppkäfyaude "eller förändring af den i båda Rikena stadgade "Successions-Ordning för Thronföljden, straffes "sorn förräderi. 61 ”Missfirmas Norrsk Embetsman i och för "Tjensteneller énskildNorrsk Medborgare uti tryckt "skrift, som i Sverige utgifves, eller Svensk Embetsman i och för Tjensten eller enskild Svensk "Medborgare uti tryckt skrift, som i Norrige ut"kommer, straffes Författaren efter hvad hvart"dera Rikets
Lag stadgar rörande sådana fdrnär"xnanden emot egne Embetsman och Medborgare. "§. 7.
”Förbrytelser emot denna
Lag pröfvas-af en ”Jury, som eger att med Ja eller Nej yttra sig "huruvida skriften är brottslig efter det af Åklagaren åberopade Lagens rum.
Do« ”mare aligger derefter att, i händelse skriften fförklaras brottslig, det lagliga ansvaret bestämma."
Riksens Ständer framhärda &c. 6o8 Underdåniga Skrifvelseri N:r 33b.
Uppläst och godkänd hos Ridd. och Ad. d, 8 Juli 1818, — Prest-StSudet d. 8 — — -— Borgare-Ståndet d. 8 — — — Bonde-Ståndet d. 11 — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse i anledning af Kongl. Maj:ts Kådiga Proposition angående Allmänna Penvingerörelsen och Myntvärdets upprätthållande.
Den Nådiga Proposition, Eder Kongl. Maj:t under d. 10
December förlidet år till Riksens Stänv der aflåtit , angående Allmänna Fenninge - röreR sen i Riket och Myntvärdets upprätthållande, hafya Riksens Ständer tagit uti det noggranna öfvervägande , som detta vigtigä ämne påkallat $
Och, efter brydsamma öfverläggningar , gå Riksens
Ständer nu att deröfver afgifva sitt underdåniga utlåtande.
Då Riksens Ständer anse förnämligaste orsaken till den öfverklagade penninge-förlagenheten vara det vacklande begreppet om Sedlarnes värde , hvilket efter Växel-kursens förhållande vanligen mätes , men tillika finna, att Bankens befattningar såsom Växel-Bank än vidare måste vara inställde, förekommer till undersökning huruledes,' det oaktadt , den möjligaste stadga må kunna åt det representativa myntet beredas.
Vägarne till detta mål kunna ej blifva andra , än att det reella Kapitalet bibehålies och möjligen förökas, för att derigenom i sjelfva verket allt mer kunna svara för Sedlarnes] värde, samt att Låne-Operationerne, så länge de mäste ega rum, genast befor - Underdåniga Skrifvelser> dräs till den högsta verkan på Produktionen.
Nationalsinnets riktning till redbarhet, och sjelfva den inre hushållningen i alla dess grenar, sta härmed i det oskiljaktigaste sammanhang och verka kraftigare än all Finans-reglering , som deremot verkar intet utan i sammanhang med dem.
Med dessa åsigier, och med fästad uppmärksamhet på nödvändigheten att icke utan serdeles vigtiga skäl göra ändring uti de vid sednaste
Riksdag om penninge-väsendet tagne dispositioner, hvilka sträcka sig till den då bestämde tid af [Lagtima Riksdag eller till och med år 1820, oell dem utan tvifvel flere