Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Constitukions-Utskottet har dragit sig till minnes huru Histo icn bewittnat skadlighrtcn af Furstars ägtcnskaps» förbindelser med undersäte, och har pä den grunden infört förbud emot giftermäl med nögon Swensk enskild nians dotter.
Skulle bet sä behaga Riddcrfkapet och Adeln att detta förbud utwidgadcs äfwen till Utlänsta personer, sä tror jag att förändringen lätt bädc kan inctgifwas och göras.
Herr Grefwen och Landt-Marskalken gjorde derefter proposition pä det af Hans Excellence Herr Grefwe kemist föreslagna tillägg.
Friherre 8 tseI von kstollsiein, SorLt? kustviZ, trodde att man gansta lätt skulle komma ifrän denna sak, allenast man i denna Successions - ordning införde samma termer som finnas i alla äldre dylika dokument, neml.
Furstcliga eller Kungliga personer af den rena Evangeliska läran.
Grefwe ke1örn«r anhöll derpä fä fästa Högloft.
Ridderstapet och AdelnS uppmärksamhet, att om i följe af fäderne, som be nu gjorda anmärkningar, ändring i förslaget nu skulle äga rum, borde den af ConstitutionS» Ulstottet wrrkställaö.
Herr Grefwen trod - Den zo October. 4673 trodde derföre att ingen annan proposition kunde göras, än i följe af 56 §, till bifall eller afsiag pä hela Successions-ordningcn, i hwilket senare fall densamma, ätföljd af anmärkningarna, borde till ConstiturionsUlffottet ätergä.
Herr Grefwcn och Landt-Marskalken gjorde i anledning af denna anmärkning proposition till bifall pä Constitutions - Utskottets förslag till en Successions-ordning, hwilken proposition bcswarades med Ja och Nej.
Derefter hemstälde Herr Grefwen och LandtMarskalken om icke, dä denna proposition blifwit med Ja och Nej beswarab, Ridderskapet och Adeln wille sig förena, att Förslaget ätföljdt af de gjorda anmärkningarna till Constitutions, Utskottet singe remitteras.
Friherre lZjsrts, ^xel, begärde och erhöll tillständ att fä uppläsa en redowisning för sin förrättning ivid Boupteckningen hoS för detta Konungen pä Gripsholm.
Cn redowisning hwilken han längt för betta önskat fä göra, men hwilken blifwit uppskjuten deraf att ProtocollctS rigtighct först bordt af för betta Konungen erkännas, och sedan det i detta ända» wäl till Gripsholm blifwit afsändt, ej förr än nn hunnit derifrän äterkomma.
Friherre ttjerta uppläste derefter följande:
Ut - 4674 Den M Octsber.
Utdrag af Protocollck, hältet wid uppteckningen öfwer f. d. Konungen Deft G-, nial Hennes Maj.t s. d. Drottningens och Prins 6681^k'8, enskilde tillhörigheter följande dagar 1809.
Den 14 Oetober. S. D.
Sedan till fullföljande af ben anbefallde uppteckning öfwer f. d. Konungens, Hennes Maj:t f. d. Drottningens och Prins 603'I'^k'8 enskilda egendom, Ve till denna förrättning utsedde Herrar och Män bcgifwit sig till Gripsholms Kongl. Slott, och deras ankomst blifwit hos f. d. Konungen i undcrdänighet anmäld af Herr Hof - Marskalken General-Adjutanten, ^siversten och Commendeuren Li!k> verspnrrs, samt f. d.
Konungen lämnat Hans Cxcelkenee m. rn.
Herr Grefwe von serien och Boupteckningsmannen Iustitiä-Rädek 6aALrs>eim samt Riksens Högloft.
Ständers Deputerade Ombud wid denna förrättning jemte Kronans tillförordnade, Kammar - Räkel Acalin, företräde för sig och Desi Gcmäl, f. d. Drottningen, anmälte Iustitiä - Rådet i underdänighet, att sedan Konung XIII i Räder funnit nödigt, det rn ordentlig Bouptcckning borde upprättas öfwer f. d. Konungens, Dest Gemäl Drottningens och Prins 617- tillhörigheker, till urffilljande frän det som Kongl. Maj:t och Kronan kunde tillkomma, sä hade till werkställande af denna Nädiga befallning, en sä, dan uppteckning blifwit förrättad uti närwaro af Herr Hof - Marskalken, General-Adjutanten, Afwcrsten och Commendueren Lllkversparre, säsom uppdragen att f. d. Konungens höga rätt härwid bewaka, dels frän Kongl. Slottet i Stockholm dels pä Haga Lustpark och dels Den zo October. 467g bess pä ökriga stallen, hwarest Konungens enskilde till» hörigh.tcr bljswit uppgirne; och som Committerade till denna upptecknings fullföljande nu instält sig här pä G ip-holni, sä a,bidade Committerade i underdänighet, att hans M-jrt täcktes läka uppgiswa hwad till denna Uppteckning mä höra, och under deras MajestäterS egen wärd är stälvt; derefter f. d. Konungen täckteförklara, alt dä denna uppteckning skedde med nu regerande Konungens tillstånd och wetljkap, hade Konungen ej widare något att päminna.
Ridderstapet och AdelnS Ombud, E>fwrrstcn och Riddaren Fi therre kstjira antdrde; Ers Majst lärer redan wara underrättad, det Rikets Högloft.
Ständer uppdragit sina Deputerade att äfwen pä Gripsholms Slott öfwc-w'.ra uppteckningen af Ers Majestets härw irande tillhörjghctcr; j detta ändamäl hafwa wi o§ nu här instäldl; och förmoda deputerade att denna förrättning desto mindre mätte förefalla Ers Majestät oangenäm, som afsigten dermed endast är att härigenom finna de tjenligaste grunder, för sädana författningar, som kunna befrämja Ers Majestät och desi FamUles framtida lugn och wälständ; det är sälcdcs med anledning häraf jag för min del sär ben Nöden frä» ga: om ha^s Masit nu har samma Penninge - Sum, ma och wäxlar i sin ägo som hanS Majestät hitfördck
Konungen behagade tilt sivar härä utläta sig.
Jag har ej mera penningar här med mig än Sexhundrade R:d Banco, Sjuttiofyra Swensta och Tolf Holländska Ducater.
« Aftverste bjerta fortfar med egne ordDä jag lika undcrdönigt anhäller, det Ers Maj:t täcktes uppgifva utur sitt minne, hwilka Penninge»Summor Hans Majestät wet sig ägar
Ko» 4676
Den zy Octsber.
Konungen swargde:
Utom hwad jagnyK nämnbt, och de penningar Grefwe, st llZAlgs hast om händer, äger jag inga flera. öfIverste bstjsrts frägade widare, hwem som dem om händer hafwil och för dem bör redswisa, sanik om hans Maj:t äger nägra Summor utom
Riket placerade?
Dä Konungen behagade yttra: Grefwe sk
Iss har haft mina enskilde medel under sin fbrwaltning och utom
Riket har jag inga penningar placera-, de.
För min egen tillfredsställelse och att undanrödja de twifwclsmäl som bland Ständerue kunna uppkomma, will jag, om sä fordras, .pä det sätt Lagen föreskrifwer, edeligen förklara att sig sä wcrkeligcn förhåller som nu är tillkännagifwit. öfwerste bstje-rtL frägabe:
Huru stork tvär det Capital som hans Excellence sk v«ZIas ätagit sig att förränta ät Ers Majestät fordom!
Dcrpä Hans Majestät utlät sig:
Det utwisar redogörelsen i Stats, Contoirek. öfwerste bhsrlL androg ytterligare:
Fär jag den Näden fräga om Ers Majestät till nägon gjordt ett län eller försträckning utan ränta af 60,000 R:d.
Konungen swarade:
Nej det kan jag icke erindra mig. öfwerste kstjsrta frägade:
Om emellan ErS Majestät och öfwer - Intendenten kstsjcrant? wore nägra ännu oafsiutade penninge-affairer, emedan han lärer hafwit nägon Caha för ErS Majestät!
Konungen utlät sig:
Om det sä är, torde bet endast wara för de sista qwartalerne.
Herr öfwersten
Den M (vctober. 4677 fortfor akt fräga.
Om i Spannemäls-Magazinets
Direktion nägon summa wore lystad af Ers Majestät?
Hwarlil!
Konungen täcktes swara:
MagazinsOirectioncn har, allt sedan Gripsholms Bränneri upphört, säsom ersättning derföre, till mig utbetalt, om jag rätt minnes, 16200 R;d. ärligen.
Slutelkgen anförde äfrvcrste fjerta:
Om Ers Majestät äger i stne gjbmmor Handlingar som nu mera ej kunna tjena ErS Majestät, sä anhälla wi unbcrdänigt att fä emottaga dem, och ärv de af sädan natur att de röra Politiska saker, dem hwar man ej bör känna, sä torde flike Handlingar med Ers Majestäts Sigill bli förseglade, för akt sedermera till nu warande Hans Kongl.
Majit den Xlii öf verlämnäs ? Oerwid Konungen behagade utläta sig:
Det instämmer med min egen önsta».
Jag har redan sändk min Farbror de Handlingar som jag ansett nyttige och har nu bland mina papper uppsökt flera, dem jag will sticka honom förseglade.
Herr löfwersten
Friherre bjerta tillfrägade sine Respektive Med-Ständers
Ombud om flera frägor wore att föreställa eller de med honom förenade sig uti dem som nu blifwit gjorde, i anledning hwaraf de öfrige StändenS Deputerade förklarade sig ej anse flere frägor wara lämpelige.
Efter Konungens tillätelse, och sedan det ben iz Julii hällne Protokoll, angäende aflemnandct af Kronans Juveler war uppläst, blefwo Konungens Juveler af Herr Hof-Marskalken m. m.
LilkvLrsxarrs framrem - 4678 Den M Vclobsr. kemnade och tillika med dem som tillhöra Hennes Mas jestät f. d.
Drottningen och Prins uti f, d. Konungens och Drottningens öfwcrwaro, wärderade af Juvclerarne Lättström och k-fÄliän, säsom UpptcckNings-Jnstrumenkct ntwifar, samt derefter till Konungen och Drottningen merten nade, hwarmed fortfors intill middagen, dä Hof - Marskalken Lilsveilparre yttrade, att om Skändernes Ombud ästundade genomse Kongl. Majestäts Schatuller, wille Konungen äfwew sädant killäta, vä bet en fullkomlig öfwertygelfe om Uppgiftcrnes rigtighek mätte winnås.
Herr fwersken Friherre i e r. t 2 swarade i underdänighet, akt dä hans Majtt med sä mycken näd och godhet mottagit Ständerncs Ombud och täckts lemna de upplysningar Afwersten ansett sig föranlätcn i underdänighet begära, tryggade sig Ständernes Ombud med fullkomlig tillförsigt till hwad hans Majtt behagat förklara, hwarmed de öfrige Respective Ständens Ombud sig förenade, hwarefter Deputerade afträdde.
Eftermiddagen. S. O.
Förrättades uppteckning och wärbering sä tväl öfwer Prins (avsrLks enskilde egendom, efter den förteckning derä lemnadcs af Hans Kongl. Höghets
Kammartjenare varbois, som öfwer det silfwer, hwilkct anmältes tillhöra f. d. Konungen och Hennes Majtt
Drottningen, och sedan inventering deraf war flutad, behagade Hans Majtt tilläta Hans Excellcnce rn. m. Herr Grefwe von Persen att tillika med Bovpteckningsmannen Herr Justitiä - Rädet och Commendeuren ÖaZerkeim samt Riksens Högloft.
Ständers Deputerade och Kronans Ombud Herr Kammar-Rädet su - Den zo October. 4679 ^ulkn fä hos sig och de^ Gcmäl Drottningen aflägga deras undcrdäniga afskeds uppwacktning, derwid Konungen behagade tillkännagifwa, att som Hans Majtt will med största noggranhct uppgifwet allt hwad som kunde innefatta nägot penninge - wärde, och som wore under Konungens enskilda wärd, hade Hans Majtt erindrat sig att nu mera aflcdne löfwer-Intendenten ^lacienbeim hade till upptagande af ett nytt Silfwerwcrk Ivid Swartbcrgct i Westmanland af Konungens ensrilde medel bekommit ett pcnninge understöd af 200 R:d. hwaröfwer kreelenkeim den 28 Aug. 179Y utgifwit ett qvitto tet Konungen uppnäste, deremot hans Majtt
Utfärdat ett Documcnt som ännu skall finnas uti krLcianfieims Sterbhus, angäende honom förunnad rättighet till en femtedel af berörde Silfwerwcrk; huruwida krestenbeiw scdcrniera wcrkstält upptagandet af Silfwcrwerket hade Konungen sig icke bekant, men Konungen äskade att efterfrågan uti krs stan siri ms SierbhuS mätte ffe, dä nphnämnde af Konungen utgifnc
Documcnt emot lH6srifie>m8 qvittence kunde utbytas om arfwingarne sä ästundade.
Konungen öfwerlemnade stutcligen till Hos-Marskalktn Liisversparrs nägre handlingar tjenande till upplysning wid förcwarande upptcckaing af f. d. Konungens enskilda förmögenhet, och täckrcs ulläta sig, att förr än Hans Majtt skiljde sig frän Deputerade, wille Hans Majtt j anledning af Friherre kstjerras gjorda frägor hafwa den tillfridsställelscn att Deputerade wore öfwcrtygade att han aldrig wclat dölja nägot af dep enskilda förmögenhet, eller af de handlingar som borde komma till regerande Konungens kunskap, och förklarade ännu en gäng, attHanS Majit wore willig uppä lagligt sätt bestyrka beloppet af sin förmögenhet.
Och hade Konungen bland stna Kapper uppsökt ätskillige handlingar, dem Hans Majtt u» 4680 Den zo October. nu med siik Sigill förseglade och tillställde Hans Trcelle, ice m. m.
Herr Grefwe von bersen för att till Haus Maj:t Konung öfwerlemnas, derefter Förrättningsmänncn afträdd?.
I8OY d. 17 October. S. D. Sedan dek d. 14 ukk denna mänab Z Gripsholms Slott inför Hans Maj:t f. d. Konungen förde Protokoll dlifwit till justering uppläst och godkändt, tillkännagaf Herr Hof - Marskalken m. m.
Lilkverspsrre, att f. d. Konungen, efter Committerades afresa ifrän Gripsholm, hade erinrat sig, det Hans Maj:t uti sitt fbrwar ägde sedan lägre tid ätskilliga Tyska Guldmynt, dem Konungen förgätit att wid inventeringen uppglfwa, och hwarfbre Konungen befallt Herr HofMarskalken att läka de samma uppwäga och derom lemna Commikterade underrättelse, till, följe hwaraf Herr Hof - Marskalken lätit Guldsmeden i Mariefred O. blsZrelius i närwaro af löfwerstarne Baronerne Lsri och Gustsf von Otter, uppwäga berörde Guldmynt, hwilket jemlikt ett af nyssnämnde Guldsmed den is t denna mänab utgifwlt betyg, det Herr Hof-Marstalstalken nu aflemnade, utgjort tillsammans 160 Ducater, och skulle detta uti upptecknings - instrumentet under Titeln Guldmedaillrr anmärkas» In sist em b. Greliua.
Sluteligen tilläde Friherre Hjerta, att han trodde det slutsummorna af Bouppteckningen äfwen nu bär hade bordt af honom uppgifwas, men att sädant ännu wore honom omöjligt, emedan Boupptecknings instru - Den zo October.
463 l instrumentet kj förr än om nägra dagar hinner blifwa fullkomligen färdigt.
Herr Lock utbad sig fä erindra, om icke de öfrige respcctivc Ständen borde genom en Deputation underrättas om Rilstcrskapet och Adelns beslut och äterremittera förslaget till SucceSstons-ordningen.
Grefwe lrlö rnsr inwände, att detta tillkännagifwande ffnlle tämmeligcn wara utan ändamäl, sedan de andra Ständcn redan meddelat o^ att de den, na Successions» ordning gillat.
Herr Lock förklarade, akt det alldrig kunde wara utan nytta, att meddela sina Mcdständer skäl, hwilka de torde hända ej sjclfwa erindrat sig.
Föredrogs ä nyo (konstitutions - Utskottets den 8 Augusti upplästa och pä bordet lagda Memorial, jämte Förslag till en Jnstruction för Riksens StänderS Justitiä - Ombudsman, dä pä begäran af Friherre 8'ael von klollstem Utskottets memorial först upplästes.
Ltnel von I^ollktein: Constitutions - Utskottet har föreslagit att Justitiä- '
Ombudsmannens befattning ej skulle begynnas förr an med den dagen han blifwit af Ständerna utnämnd.
Jag begriper ej hwarföre hanS werksamhet sälunda bör Inskränkas.
Ändamälet med hans tillsättande har wa, rit att af honom Lagarnas helgd mätte bewakas, och eord, 4632 Den zo October. vordningar förekommaS.
Hwad wore äter följden af Constitutions - Utskottets förstag?
Skulle alla före denna tid bcgängna vlagligheter, alla inträffade oordningar förblifwa opätaltc?
Skulle denna Instruction dufwa ett asiats-bref för alla hittills begängna förbrytclser?
Jag kan för min del ej anse Justitia - Ombudsmannen annorlunda än Jnstikiä - Cantzlercn, för hwarS ötalande af begängna felsteg ingen tid är förefkrifwen.
I wär allmänna
Lag är för wista brotts beifrande ingen präscriptionstid faststäld, af samma skäl ser jag ej eller hwarföre Justitiä.
Ombudsmannen skall wara förbuden, att utom en wist inskränkt tiderymd utsträcka fin befattning.
Herr k 0 t k! > 6 fi, t^arl fireöric, hem» stälde, vm sedan detta förslag kill Instruction för Justitiä - Ombudsmannen sä länge warit trpckt, dek icke nu wore bfwerflödigt, att densamma § - ivis granska, utan vm icke först hela Jnstructionen finge uppläsas, och derefter hwar och en anföra fine anmärkningar.
Derigenom wunncs, efter Herr kolfifiabm mening, ännu mpcken tid.
Herr ?Z filman, Otto fireöric, anhöll för sin del, att med benna instruction matte förfaras lika som med forsta granskningen af Riksdags - ordningen, dä sörmodeligen detta förslag kommer att till Constitutions- Utskottet ätcrremitteras.
Derefter begpntes med uppläsningen af 1 §.
Herr von fil ausev ollk, Esri 6u" stsk lfieinkoist, erindrade akt det först wore nödigt fä bestämdt afgjordt om anmarkningarne skola göras Z« wis, -eller alla pä en gäng efter fulländad uppläsning af hela försfiagct.
En Den zo October. 468Z En och annan hördes önska att granskningen Mätte §-wiS gä för sig.
Grefwe öä orner hemställde, hurnwida Ridderskapet och Adeli, dorde inffränka sina Ledamöters rätt, att pä hwad sätt som hälst framföra sina an» märkningar, och om det icke dorte dero af hwar och en att antingen göra dem wid hwarje § eller eftcrät.
Åtskilliga hörbeS häri instämma.
Herr von Istnusvvollk uppläste följande: Wld det af Riksens Högloft.
Ständers Constktutions» U skott i dr sillsta delar wäl utarbetade
De, tänkande och Fö: stag till Jnstruttion för Riksens Hög, loft.
Ständers Iustitiä-Ombudsman, fär jag wbrdsammast erinra, det Utskott^ förgärit en hufwudsakelig omständighet, ben nemligen, att söiiffrifwa de egenska, per, hwilka böra finnas hos den man, soni under omröstning lill Justifiä , Ombudsman kan komma i fräga och ben författning, hwarutinnan den som winner Rik, sens Högloft.
Ständers oskattbara förtroende kill nämnde höga kall, i följd af dep bestämmelse nbdwäubigk mäste försättas.
Hwad angär de egenskaper, hwilke hos Justitiä - Ombudsmannen vtwifwclagtigt mätte finnas, sä äro de förcskrjfne uti RegeringS - FvrmenS 96 §, och böra i likstämmighet dermed uei instrvttion, sä wida ben mäste wara fullständig, ytterligare bestämmas; och beträffande den författning hroarunnnan Justittä-Ombudsmannen, i följd af ändamälti tued detta Npa Embete, bör försättas» anser jag det wara hufwubsakrligk att 4634 Den zo Octsber. att han bliswer oberoende af all annan inflytelse, ött den Lagarnes noggranna helgd och efterlefnad, samk dc§ Principalers Riksens Högloff.
StänderS fbrtroende hos honom ästadkommer.
Af sädan anledning tillstyrker jag, i likhet med hwad ^4 Z af Regerings - Formen om Stats - Ministrar, Stats - Näd och Justitiä-Räd stadgar, att i händelse nägon Embetsman winner betta höga förtroende, bör hanö innehafwande
Embete derigenom blifwa ledigt och med annor Tjensteman tillsättas, samt Justitiä - Ombudsmannen, enär han?
nya befattning ivid nästa Riksdag enligt Regerings - Formen upphör, sä wida han icke äterwinner StänderneS kallelse, icke eller bör therefter fä bekläda nägot Embete, titan med det uttryckeliga wilkor, att Riksens Ständer tvid granskningen af betz fdrhällande finna honom redeligen hafwa fullgjort fitt ombetrodda Justitiä Ombudsmanna-kall, och deröfwcr gifwa honom formeligk /ettsst-jtnm eller »vittnesbörd, hwadan mig synes dek bör antingen Lag-Utskottet eller ett särskildt af alla fyra Ständcn waldt Utskott, wid hwarje Riksdag, granska hans Embets - Berättelse, Diarier, och de anmälande eller klagomäl, hwilke tilläfwentyrs emot honom kunna inkomma, och derefter fitt Betänkande eller uklätande afgifwa till Riks - Ständcn, som deraf mä komma i tillfälle att bcdömma hwad »vittnesbörd deras Ombirdsman förtjenar.
Grunden till denna min hemställning ligger uti sjclfiva ändamälct med Justitiä - Om, budsman.
Han stall wara en Controllör och allmän Fiscal nppä högre och lägre Embetsmäns förhällande.
— Och dä han antingen sär innehafwa fitt förra Embete eller hafwa hopp derom, att ehwad han fullgör sin bestämmelse eller icke, likwäl fä beträda en annan post, torde ändamälet förfela med denna nya syfias inrättande och har- under sin Ombudsmanna-tid söka undwika att tilltala ätminstonr kem, hwilke i och för hans Den Zv October. 4635 hans förra Embete äro hans förmän, af hwilke han kan framdeles wänta nytta eller förföljelse, och demi hwilka kunna blifwa hans befordrare och Gynnare, samt deremot sträcka stn omtanka endast till de lägre EmbetS» och Tjänstemän, hwilkc likwäl förut hafira öfwerdomare, Fiscaler, Advocat »Fiscaler och JustitiäCantzlcrcr m. fl. till granffare af deras göromål.
Nägon torde härwid inwända att denna fräga redan blifwit afgjord medelst Riksdags - Ordningens stadgande uti sista punkten af 62 § I momentet; men utom det att prvjcctet till RikSdagS-Ordningen icke ännu wuunit fastställelse, innehåller äberopade punkt icke nägot stadgande, akt Justitiä - Ombudsmannen, efter flutet af dctz
Ombudsmanna - befattning, ofelbart skall fä tillträda sitt förra Embete, utan endast att haa anses lika med Justitiä - Cautzlcren intill betz han frän Embctet skiljes eller till utöfniugen af sin förut inne» hafde beställning äterträder, hwilkct uttryck endast innefattar det förbchäll sa wida han äterträder, mea ingalunda en absolut rättighet för honom att äkerfL sitt förra Embete.
— Och det inkast som äfwcn torde göras, att hwaraf skall den endtlcdigadr Ombudsmannen sutineraS, om han icke fär tillträda sitt förra Embete, bcswaraS dermed att i händelse han förwärkak Riksens Ständers förtroende är han owärdig att wara Embetsman och mäste undergä lika öde med andre afsattc Tjenstemän, hälst äfwen för honom bör wäl wara answar stadgadt för äsidosatte pligtcr; nun om harr nitiskt fullgör sitt kall och uppfyllt sin bestämmelse, och ändock icke ätcrwinNer kallelse till Ombudsman, borde han fä halfwa lönen bchälla intill dest nägon sädair systa warder ledig, som i inkomster är ätminstonne lika lönande med den han wid Ombudsmanskapet lämnade» och till hwilken systa han, i sädant fall, bör Tredje Band.
N;o 827. r»än - 4686 Den M October. tvänta företrädesrätt framför alla andra Gökander.
Äfwen torde wara nödigt, att Constitutions - Utskottet affattar Formulair till dm Embetsed Justikiä - Ombudsmannen wid tillträdet af fin nya förwaltning lärer böra, i likhet med alle andre Embcks - och Tienstc, riiän, aflägga.
Loderström hemställde, om jämte de gransknings - rättigheter, som i den i H til, llägges Justitie! - Ombudsmannen, dek icke borde honom äläggcrs, atti efter aflagd Tysthets-Ed, äswcn efterst i Banqucn och i Riksgälds - Eontoiret, burnwida Ständernas derwarande fullmägtige sine skyldigheter uppfplt, samt i widrigt fall deras förseelser ätala.
Grefwe Oofina, ^uZust, conformeradk fig med Friherre Läderström.
Upplästes 2, z, 4, s, 6 och 7 ZZ.
Herr Lilverttoipe, Lustaf ^firgIram:
Dä i denna Z finnes uppräknade ätskilliga Dom, stolar och Ämbets - Werk, hwilkas Ämbets - Utöfning Justitiä - Ombudsmannen äger rätt att gransta, karr deraf lätt dragas den slutföljd, som skulle alla, hwilka här icke äro uppräknade, derifrän wara undantagna.
Jag tror likwäl att ätskilliga sä k ilade Oireckioner finnas, hwilka ej kunna anses inbcgripne under nägon af de här befintlige kittlar, men dock, såsom utöfwan» de Domsrätt, borde stä under Justitiä - Ombudsmanriens granskning.
Jag känner ej huru med Tull - Oi, rcctionen är bestaffadk, mea jag wct med säkerhet att Magazins - Oirectioncn utöfwat
Domsrätt och till och med dömt i egen sak.
Jag förestär derföre att antingen en detaiilerad i högsta grad noggrann förteckning i§ Den Zn October. 4637 ; H mätte införas pä alla möleliaa Werk dit IustitiäO nbudsmannens ätgärd kai, sträcka stp, eller eck ett sädant allmänt uttryck wäljas, hwarunder alla kunna wara inbcgrcpne.
Upplästes 8, 9§Z.
Herr b^oröonstolpe, kristers:
Oen» na § handlar om enskild mans klagomål hos Justitiä - Ombudsmannen öfwer liden oförrätt.
Jag ffulle buffa att deri utsattes, först för Iustitiä - Ombutsn, anneus säkerhet, att alla sädana klagomäl böra ffe ffriftcligcn, och därnäst för ben klagandes säkerhet, att Iustitiä - Ombudsmannen borde lemna honom ffriftcligt betyg alt han hos honom sädana saker anmält. 10 Z.
Friherre 8 t g ö
I von lst o I I s t e i nr Wid denna § ansäg hail en anmärkning högst nödwän» dig att göra.
Af sjelfwa orden i H hwilka Herr Baron uppläste, syntes tydligt, att när Iustitiä - Ombudsmannen hos Konungen angifwit ett Collegium för be» gänget Embctsfcl, det dä ankomme pä Konungen att dera göra afseende eller ej.
Friherre 8toel von kstollP. sir, hemställde i anledning häraf, om dä JustitiäOmbudsmanncn ej utan säkre bcwis kunde hos K »ungen göra en sädan anmälan, den nägonsti borde kunna lemnäs utan afseende; han förcsteg derföre att orden lä ffntte ändras, att cgranffn:n.;en af Ronssl. Maj:t ina warda anbefallt, och Iustitiä - Canizle» ren derefter den samma företaga.
Herr 8i!ver8toIps, 6ustsk -^brs» kaum, instämde till rn del med Friherre 8lsel, att det b k» 4633 Den zo October. berodde af Konungen att pä Justitiä-Ombudsmannens anmälan göra afseende eller e), och trodde det äfwcn wara wigtigt, att denna anmälan ej mätte kunna förfalla, säsom af Konungen alldeles obemärkt; han fb, reslog derföre, att ehuru det i alla fall borde ankomma pä Konungen att upptaga eller icke upptaga Justitiä, OmbudSmannenS anmälan, likwäl ett sädant stadgande mätte göras, hwarigenom denna anmälan i Stats-Rädet mätte blifwa föredragen och Stats-RL« den förbundos att sig dcröfwcr yttra.
Friherre 8tne! von lst o ! l t t e i rr förklarade, att han ej gjort anmärkningen derföre att han fruktade att Kongl. Maj:t skulle neka att upptaga nägon Justitiä» Ombudsmans anmälan, utan endast emedan han önskade tydlighet när man gör lagar.