Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men widkommande äter det mindre Creditivet; Sä om det innan nästa Riksdag stulle behöfwa att uttagas; Sä är Stats-Ukstotret af den tanka, att Banquen derföre bör njuta 2 procents ranka och 4 procents afbetalning pä Capitalet, och denne Ränkeoch Capitals afbetalning, utgörande 50,200 R:d. om äret, bör utgå af Tullmedlen, pä lika sätt, som warit förordnadt angående Banquens ersättning för det Creditiv pä En Million R:d., som Banquen är 1808 mbelalte.
Skacs-Utstotkel inser wäl, att härigenom stulle blifwa en brist af 50,000 R:d. i Smis» Werkets inkomster; Men Stats-Utstomt hyser dock den förmodan, att denna minstning i Tullmedlen stall för Srats-Werket btifwa af mindre betydenhet, dä den, genom under tiden steende indragningar och besparingar i Stats-Utgifkerne, samt en förbättrad hushållning och inkomst af Krono-Godsen, lätteligen torde kunna ersatlas.
Os - Den 5 Februarii. 213 Öfwer det blifwande ärliga Bewillningsbehofwet, har Stats-Utskottet nu länk upgöra en härhos bifogad förnyad Uträkning, i öfverensstämmelse med de förändringar, hwartill detta Stats-Utskottets förnyade Betänkande föranleder.
Slutligen får Stats-Ulffottet hemställa wid den icke säker att påräkna, men likwäl möjeligen inträffande händelse, att den nu blifwande BewillningsSuinman eller andre Riksgälds - Werkets inkomster stulle wid upbörden öfwerstiga det belopp, hwartill de nu äro ansedde att upgä, alt för alle sädane ös--- werffotts medel mä Uti Riksens Ständers Banque en särskild räkning öpnas, uppä hwilken de af Rikgälds-Eoutoiret böra insättas dock med förbehåll:
Akt i fall Stars-Werket i någon af de nu till detsamma anflagne inkomster skulle sakna den tillgäng hwartill näqon af dem blifwit beräknad, bör den således inträffade brist af detta öfwerskott ersättas:
Akl det öfriga bör i händelse as tillgäng tjena lill fyllnad för hwad som ännu brister i den till Förswars-Wer. ket anslagne En Million; Men att om utöfwer besia behof ett öfwerskott skulle yppas, böra Riksgälds^Evntoirets Fullmägtige äga rättighet, att wid inträffande läglighet detsamma till Utrikes gäldens afbetalning anwända och i annat fall alt öfrigt i Banquen till Riksens Ständers framdeles disposition förwaras.
Sedan Stats-Utsksttet nu salunda yttrat sig öfwer de hufwudsakeliga delarne af Utskottets förra Betänkande, ester den anledning äter-remisierne ifrän Riksens Högloft.
Ständer dertill gifwitz
Sä äter stär - -!4 Den Z Zebruarii. star för Utskottet, att sä wäl beswara alla de ivid samma Betänkande uri de Respeciive Ri^s-Ständen gjorde anmärkningar, som icke genom hivad efwan anfördt är, redan blifwit uplysie och förklarade, som ock act yttra sig öfwer Herr Majoren Friherre )Lncra.nt2's Finance Förftag; Och sär Stals-Ulskottet öfwer desie omständigheter häriemte bilägga desi serffildke Utlätanden.
Stockholm ben 2 Februarii 1810.
Ridder ssapets och Pä Högw.
Prcste-Ständets Adelns Ledamöters magnar Ledamöters wägnar Llaes kleming. äVeiäman.
Pä Wällofl.Borgarc-Ständets Pä Hcderw.
Bonde Ständets Ledamöters wägnar Ledamöters wägnar. skräll. k^n^el.
Mosters Cliston.
K. kröäeliuL. Wördsamt Memorial!
Jemte det Utskottet nu får till Riksens Högloft- Ständer wördsammeligen öfwerlemna sitt förnyade Bewillnings- och Finance-Försiag, sä wida förandradt, ester de frän de Respeciive Riks-Ständen meddelade anmärkningar, som omständigheterna och möjeligheten i anledning af erhallne uplysningar kunnat medgifwa, får äfwen Utskottet Riksens Högloft.
Stan - Den 5 Februari!. 215 Stander »vördsammeligen underställa de stät, hrvarföre det i alt öfrigt icke ansett sig kunna afwika ifrän sitt afgifne yttrande.
De anmärkningar, som uti de Respeetive RiksStänden blifwit gjorde emot Utskottets Betänkande, kunna beqwämligen efter ämnenas olika beskaffenhet hänföras under följande hufwudpuncter. i:o
Upgifrer af ogagnade eller nya tillgängar. 2:0 Minskning i Stats - Utgifterna genom wista förestagne besparingar.
I grund af deste och flere dylika tillgångar arv ätskillige calculer till Bewillningens nedsättande upgjorde. 4:0 Undersökning af Riksgälds-Contoirets tillgångar, beräkning deraf och anmärkningar öfwer medlen till de ännu utelöpande Riksgälds-Sedlars realisation. 5:0 Angående sattet att betala Lefveranteurerne och om de Patriotiske Länens ersättning. 6:0 Angående Banquens tillskott och ersättningar samt interesten och afbetalningar till densamma. 7:0 Angående Utländska Skuldens afbetalning och möjeligheten att »ned deste interesse - betalningar innehäsla, till en bättre Cours och^mera tillgäng pä waxlar inträffat.
Dä sr 6
Den Z Zebruarli Dä i anseende till de uti 4:de, z.-te och 6;te samt 7:de puncterne innehållande anmärk>nngar, Stars Utskottet uti sitt nu afgifne Betänkande gjort de förändringar hwartill dels Banco-Ulffotteks utlätande, dels de gjorde anmärkningar kunnat föranleda, och Utskottet dessutom, i anseende till der af samrellgs Riks-Standen remitterade Friherre
Uchoncrant^s yttrande ansett sig böra afgifwa en särskild förklaring deröfwer tror utskotter sig i anseende til ofwannämde puncter icke behöfwa inga i någon omständelig utweckning af skälen til sina nu upgiorde förslag men i anseende til de uti irsta a:dra och z:dje puncrerne innehällne upgifter och anmärkningar sär Utskottet följande »vid handen gifwa.
De af älskillige Ledamöter af de respective RiksStänden upgifne tillgängar arv hufwudsakeligen följande: i:o Indragning af extra Löner och pensioner.
Utskottet tror sig längesedan hafwa erkänt lampelighet en as sädane besparningar, dä de aro möjelige, det will säga enlige med allmän rättwisa och enskildas billiga fordringar.
Men da detta fodrar en längre undersökning, dä i de fläste fall sädane Indragningar icke annat än efter hand och småningom kunna werkställas och en längre tid således fordras innan de kunna utgöra nägon betydelig winst för Stats-Cassan, samt behållningen deraf i alla fall icke kan wara nägon wiss beräkning underkastad, har Utskottet farväl i anseende till owissheten af sjelfwa beloppet, som af tiden dä det skulle wara att tillgä, icke anfelt sig kunna uptaga det i beräkningen af Statens Den 5 Zebruarii.
217 örliga tillgängar för desi ärliga bestämda utgifter.
Dä Riksens Höglofl.
Ständer sfelfwe tvid flere tillfallen yrkat löneförbättringar dels för Civile- dels för Militaire Staten, har Utskottet deremot trott att de genom indragningar efter hand besparde medel lämpeligast till ett sädant ändamål skulle kunna anwändas och wägar förmoda art Riksens Ständer i enlighet med deras förut yttrade önskar icke ogilla ett sädant förslag. 2:0 Redovisning hos wista Krono-Upbördsmän, som man ansett icke böra utgöra en sä obetydcljg Summa.
Dä denna upgift således obestämd icke kan gifwa någon grund hwarken till beräkning af dest belopp eller till bedömmande af dest wcrkelighet, tror Utskottet undersökningen derom tillhöra KammarRätlen, som icke lärer underlåta att densamma i wänlig ordning företaga.
I fall något mera bestämdt kan upgifwas lärer pröfningen deraf i det högsta tillkomma den Rewifion af allmänna Medlens förwalming, som Konungen i Räder föreslagit Riksens Ständer att af sine medel utse, och som, gemensamt med de Embetsmän Konungen dertill förordnar, äger att derom kunskap inhämta. z:o Ensaks Böter och Häradernes Sak-ören.
De förra hafwa af alder utgjort en Kronans inkomst för rättwisans widmakthällande och de senare arv genom serskildt Resolutioner wista Embetsmän och wista allmänna behof anflagne. Stats-Utskottet har hwarken trott sig berättigad^ eller haft någon anledning att häruti foresta någon ändring och kan för öfrigt ej förmoda akt deste medel kunna gifwa nä- , 218 Den 5 Zebruarii. någon, i jemförelse emot Statens Behof, betydelig tillgäng. 4:0 Försäljning af.Krono-Hemman till Skatte, dä narwarande äboer i brist as penningar skulle emot första inteckning fä lösa till sig ägande rätten med Reverser och 6 procents ränta.
Denna utwäg har Stats-Utskottet sä mycket mindre kunnat förestå, som frägan af en wist präscriptionstids utsättande rill desta hemmans inlösen, är af Riksens Stander enhälligt förkastad, och en del af deste hemman, nemligen Bergmans Frack-hemman, som äro Krono, besittas i kraft af deras Priwilegier med sull ägande rätt och behöfwa således ej lösas till Skatte. 5:0 Försäljning af Kungsgärdar, Kronolägenheter, Allmänningar och Recognitions-Skogar.
I anseende till de förra är frägan derom ännu af Riksens Högloft.
Ständer oafgjord och pä nytt till Utskottet remitterad med flere anmärkningar, som afstyrka försäljningen.
I anseende till de sistnämve är ett Beslut redan af Riksens Ständer enhälligt fastställa; men den för dem ingäende
Skatte-lösen lärer icke kunna räknas till annat an Statens tillfällige.
Inkomster, som aldrig i ett Bewillnings förslag kunna ingä.
Om äfiven Riksens Ständer skulle bifalla att de större Krono-Lagenheter säsom Kongsgärdar, Kronoängar och Allmänningar fördeltes och försälldes, får Utskottet likwäl i förbigäende anmärka, att detta alldrig för del narwarande eller inom kort tid kunde göra nägon betydelig tillgäng, dä dek more likasä omöjeligt, Den Z Zebruarii.
219 som oförsiktigt art pä en gäng elter i tätt pä hwarannan följande tidstiften uplära desta Krono Lägenheter till försäljning.
För att uran stada kunna bestämma deras warde, borde man först derom hafwa inhämtat en noga knnstap och detta fordrar naturligt wis bade tid och omwägar.
För att intet förlora i försäljnings priset borde ej sä mänga pä en gäng utbjudas, att tillgängen minstade warder.
Ständer skulle widtaga den utwäg att försälja veste Krono-Lägenheter, kunde efter Skats-Utstotters tanka Köpeskillingen derföre icke bättre anwändas, an att Len i Banquen insattes för atk der förwaras, antingen till ett sadant ögonblick dä Rikets Handelsställning stulle tilläta nägon betydelig afbetalning pä Statens Utländska skuld, eller till nägot wigtigt och trängande behof dä Riksens Ständer stulle finna för godt densamma dertill anordna. 6:0 Ofwerstott pä hwad Banquen uppburit af Förmögenhets-afgiften, sedan Riksgalds-Sedlarne realiserades till ZZ^- prpcent i stallet för i6H:dels hivartill de efter första realisations-plan borde inlösas.
Om ocksä Banco-Utstotket wid 1800 ärs
Riksdag icke astat denna tillgäng till Realisationens werkställande, förtjenar det dock anmerkas att Banquen ivid Realisations-plans förändning icke erhöll mer an häften af den Förmögenhets-afgift, som war densamma, enligt den förut antagne Realisations-grunden, anslagen och art således denna anmärkning blott till hälften kunde aga rum.
Nu kan Stats-Urstottet för sin del icke annat än anse som en lycka för Staren att Banqnen igenom detta öfwerstotr knnnat blifw» iständsart att lemna de nu äskade biträden och dä
Ban - 2-o Den 5 Zebruarii Banquen i en tid af allmän nöd gjort Skaten stora försträmingar, lärer det lika instämma med det allmännas som Banquens fördel, att hwad den kan hofwa i behållning, icke blir densamma pä minsta wis afdragit. 7:0
Den inkomst som winncs igenom Adelsfahne-Regementets indragning.
Med denna inträffar enahanda förhållande, som med Kangsgärdarne.
Det är wäl sant att indragningen är bestämdt bestutad och genom Konungens Nädiga Bref till Stats-Contoiret redan päbuden, men den är ej derföre lika snart werkstäld, och da de fläste Boställen och Indelningar innehafwas af Officerare, som dem lagligen erhållit och som till större delen under det nu flutade Kriget warit till tjenstgöring nyttjade, lära Riksens Ständer icke kunna annat än afbida tiden dä ledigheter i we, derbörlig ordning inträffa för air efterhand deraf er« halla en förökad inkomst för Slats-Werket. 8:0
Den återstående hälften af Förmögenhets-afgifken.
Wiflerligen skulle om densamma genast utbetaltes, Banquen kunna flippa de flästa utbetalningar, men da namnet pä afgiften icke gör nägot till saken och detta icke moro annat än en beskattning, hade likiväl denna den olägenheten med sig, art dä Förmögenheten hos de flästa enskilda, sedan iZso undergäkt mänga förändringar, borde en ny allmän uppskattning föregå, och dä blefwe den icke mera lämpelig för ögonblickets behof.
Under samma rubrik, som denna, lärer böra föras den afgift i Silfwer eller det Twängs-Län, som äfwen blifwit föreslagit.
Om Riksens Ständer häldre under denna form och Den Z Zcbruarii. 221 benämning, än under nägon annan, fylla Statens behof har Stats-Utskottet wisserligen intet deremot akt tillvända.
Men Utskottet har trott sig böra fästa sin uppmärksamhet pä der som med nödig tillräckelighet för Stats-Cassan förenade den största lättnad för de Skattdragande. 9:0 Kyrkornas öfwerflödiga Silfwer ock klockor.
Utskottet som ansäg detta som menighetens egendom har
Med äsidosätkande af denna tillgäng trott sig wisa skyldig aktning ät ägande-rätten, icke ät nägon stollig wanlro. lo.-o Wärdet af Krono-Dagswerken, som nu blifvit elter blifva indragne, och som förut warit Kongsgardarne ansiagne.
Desse äro af twenne stag: Kronv-Skatte Dagswerken, hwarsöre hemmanet i Jordeboken är upv/ördt, och sä kallade Hjelpe-Dagswerken, hwartill Aboerne emot en wiss faststäld Lega wero pligtig?.
För de förra kommer alltid i mohn de upphöra att erläggas betalning efter Markegäng och de öka således Statens ordinarie Inkomster; Men för de senare, som icke utgöra nägon Iordeboks-ränta, blir indragningen deraf en lindring för Allmogen, men hwarsöre ej nägon betalning kan erhällas, dä de endast utgjordes i grund af en sädan, ehuru den i följd af tidernas förändrade mynt wärdén blifwit tägt beräknad.
Den igenom ofwannämde indragning, till erhällande winst för Stats-Eassan blefwe i alla fall för obetydelig och kunde ej annat än för längsämt inga för att kunna uptagas i nägon afräkning pä Bewillnings-Summa.
222 Den 5 Zebruarii. n:o
Den i början af detta är inflytande i8a§ ärs Bewillnings-afgist.
Dä Skats-Utstoktel har sig updragit akt upgöra Staken för detta är, icke för der förflutna, hade det ej wämat sig att det förflutna årets inkomster, som för dest utgifter moro anordnade skulle uptagas bland tillgängarne för det närwarande.
Emedlertid fär Utskottet nu gifwa wid handen att 1809 ärs Bevillning hel och hällen ingär till Riks» gälds-Comoiret, att veu är ärnad till Fond för desi tillgörande utbetalningar, innan detta ärs Bevillning hinner inflyta, och att om i anseende till Coursens stegring och brist pä wäxlar något öfwerstott skulle gifwas för Riksgälds - Contoirer, hwilket Utskottet icke underläkit taga i beräkning, blir sädant en högst nödig Fond för de utelöpande Riksgälds - Sedlars säkerhet. 12:0
Den besparde Krono - Spannemälen af 8947 Tunnor, som är upförd till 4 R:d° per T:a, men pä hwilken är afdragit det sä kallade Statspriset ä r R:d. 16 si., och hwilken säledes endast skulle wara uptagen till 2 R:d.
Z2 si. per Da, upgifken är i delta afseende oriktig, ty sedan hwad in natura af Ränte-Spannemälen afgär är i inkomst och utgift balanceradt, tillägges de ofwannämde 1 R:d. r6 si-, sä att Residuum blir i Slars-Förflaget upfördr till sitt hela warde af 4 R:d.
För öfrigt hör wäl detta ämne egenreligen till Stats-regleringen; men om man skulle önsta ett högre förslags-pris pä denna Spannemäl, fär Utskottet i förbigående anmärka akt en sadan arbikraire beräkning as en maras warde ej kan förändra Finance-plan, emedan i samma mohn en wara i inkomst blifmit högre uptagen skulle den Den Z Zebruarii. 22 z den äfwen blifwa det såsom utgift, och akt förhållande! emellan tillgäng och utgift således blir enahanda. iz:o Kronans ärliga behållning af Lots- och Bäk-mcdlen, som upgifwes stiga till 22,7-00 R:d.
Denna behällning finnes uti det projecterade StatsFörsiaget npförd lill 16,000 R:d., och är således ej uteglömd; frägan härom är för öfrigt ännu hos de Respective Niks-Ständen till afgörande och förändringar uti narwarande författning af desin werk, föresiagen.
Utftotter har således i förhand icke deruppå kunnat grunda någon widare Calcul; Sedan Staten är asraknad lär den föga kunna räknas till mer än omkring n ä 12,000 R:d. och är således för högt uptagen.
I alla fall kunde den ej hafwa annan werkan än att göra en vbeiydelig förändring pä Summan af Staks-Brlsten, hwilken igenom de uppå framtida besparingar grundade anslag icke derigenom kunde blifwa serdeles förminskad. 14:0
Säsom tillgängar till Stats-Brisiens afhjelpande berm nas fluteligen:
Tnll-inkomstens för i är »manligt höga belopp, och Aucckons-medel för ds Kronans förräder öswerblefne och sedan Krigets sille försålde waror.
Desia anmärkningar fordra en närmare och fullständigare förklaring, sorn Stats-Utjkottet i sölje af de ifrän Herr Presidenten Baron I^Aerlmim erhäkne uplysningar fär ben äran härmedelst meddela.
,,Som winsten eller öfwerskottet af ,,hwarje ärs Tnll-arrende icke kan Utrönas till sikt ,,rätta belopp, förr an äret är sintadk; Sä mäste „första Tull-arrende-ärets eller i ärs winst lemnäs „opä - 224 Den z Aebruavil. „vpäräknad i i8oz ärs, wid det årets början, afskräde Riks-Stat och tillfalla 1804 ars, såsom en „tillgäng till der ärers Stats-Utgifter, samt sä wi„darc, M efter annar.
„Pä denna grund, har winsten af Tull-Arren„der är 1808 blifwit kagen i 1809'ärs
Srat och „rill det årets utgifter anwind.
Det sistnämde ä„rets tillhör följakteligen innewarande ärs
Stat, men „har till ^större delen mäst nyttjas till godtgörande as ,,1809 Ars 4:de Kvartals aflönings- och andre pre„senre utgifter, i anseende kill saknad ersättning, för ,,de Summor, som af samma ärs Inkomster blifwit „directe ur Landt-Ränterierne tagne till Krigs-ut„gifter.
,,Detta oaktadt häftar dock Stats-Werket ännu ,-för omkring 650,000 R:drs Skuld, pä hwatz 1809 „ärs Stat ansiär, och sär efter wanligheren säkerli, ,gen widkännas ätftillige tillökningar wid Slut-Li„qvidernas upprättande med hwarje särffild
„Och ehuru en stor del af berörde summa wid desie „Liqviders afstutande deremot förswinner, torde dock „besparingarne pä det hela icke öfwerstiga det begag„nade Förskottet af Tull-Arrende-winsten, hwilket För.
,,stort, sä mycket mer bör ersättas, som denna winst „utgör förnämsta tillgängen för innewarande ärs för„sta Qwartals-Utgifter, hwilka, genom de Wärfwa„de Regementernes nu pä freds-fot äter försakte af„löning och underhäll, blifwit ansenligen ökad.,, ,,En sädan ersättning blifwer nödwändig äfwen „i anseende dertill akt Srats-L6erket mäste sakna detta Dm Z Zebruatli' L2Z ^,ärs Tull-Inkomst för i:sta Qvartalet emedan den, „säfvm blort bestående af Landt-Tull, icke blifwek „swarande emot den Summa, som Banquen för sam„ma Qvartal bör undfä.
Landk-Rantorne äter, som „nu mera utgöra Stats-Wcrkets redbaraste inkomst, „inflyta ej pa dek löpande utan hufwudfakligast, först „det päföljande äret.,, ,,Deste kantor för nastledit ar infordras wäl „wid Upbördssttammorne uri instundande Februarii „och Mars, men hinna ej lefwereras til!
Rmue„Kammaren förr än i April och Maji mannder.
,,Och derast annan författning oM Branwins-bran» „„ingen skulle föranleda kill enahanda Upbörds„Tecmin utaf afgifkeN derföre, som af innewarande ,,ärs öfrige Landl-Räntor, hwilka ej förr an är ,,r8n blifwa att pärakna; Sä blir Stats-Wer„ket intill ven tiden, äfwen i saknad af Z a 402,000 „R:d., hwilka hitintill pa en gang med föregäende „ärets Landt-Ramor blifwit erlagde och betalte.,, ,,Efter den wid Riksdagen stadgade sakernas nya ,,ordning, synes all blandning af förra, och innewa, ,rande ärs Srats-Jnkomster och Utgifter'sorgfälligt ,,och sä widt nägonsin möjeligr blifwer böra undwi„kas, pä der att tydelige och läkt fattelige Resnltater „framdeles möge wara art tillgä, i alla de delar, „som nu mäst förstagswis upgöras.
Äfwen i detta „afseende tvckes det blifwa lika sä nödigt alt Stats„Werket afbördar den Skulld, som för nastledit är wid» „lädar detsamma, som att innewarande ärs
Stat „oförrykt fär begagna dest tillhörige inkoiuster.
Er^häller
Stats-Werket den ersättning för dest till kri» s:te Band- 2:dra Afd. »7» „gets 226 Den s Abmarir. „getS anwande medel, och det biträde tili Slats„Bristcns godtgörande för nästledrt är, som Högloft.
„Stats-Utstotlet tillstyrkt; Sä winnes berörde än„damäl och förmodeligen erforderlig tillgäng till godtgörande af flere under loppet af den sistförflulne „riden päkomne oberäknade Utgifter, säsom wida ,,större kostnad i och för Fredö - underhandlingarne „och Freds-Werkers afftukande an som kunnat för„utses, kostnaden som atföljk f. d. Konungens och ,,Desi Familles afresa, och utrustningen af Örlogsfartyg för desi öfwerförande till Tyffland, sami „kostnaden till Hans Kongl.
ThronföljarenS „emottagning och hitkomst m. m. sä att ingen af „deste utgifter mä falla innewarande ärs
Stat „till last, eller rubba den deröfwer författade cal» gulen.,, „Skulle hwad näppeligen är att förmoda till„gängen sträcka sig längre, sa kvmmrr Afwerssottet „att tillfalla innewarande ärs Stat, hwilken ofelbart „deraf blifwcr i behof.,, „Enär Banguen uphörde med desi Werks bi„iräden till kriget, paräknades inkomsten för öfwer, ,blesne Proviant-persedlar, som borde försäljas, sä„som Len hufwudsakeligasie, till återstående löpande utgifters bestridande.,, „Freden med Ryssland war dä afstutad, och „ctt ffyndsamt Freds-ftut med Dannemark förwänta„des; Men dä dermed utdrogs pä tiden, som mälstäde, art cn del af Södra och Wästra Armeerne „mäste underhällas pä Fäll-star, reqvirerade och er - Ben § Februari!. sr? --holt Krigs-Förwaltningen 242,200 Rrd. af ser^ „stildke medel, same bestridde andre löpande krigs„utgifter, med de under tiden, till slutet af sörledet „är, efter uppgift inflytande någre och 50,000 R:S; ,för försälde Proviant-persedlar.-^
„Jcke förr än Med detta ärs början, hwar^ill -,alta wärfwadc Regementer åtnjutit antingen Fältt „stat eller serstildte Tractamenren, har hela ÄrmLell ,,kommit pä Freds-stat.
Nu mäste Liqdider med „RegeMentcr och Corpser afflutas, sä wäl derom som ,,innestäende Beklädnads och Klad-lappnings-pennin„gar m. m., hwarwid akstillige Regementer stola „undfä ansenlige fordringar.
Och dä deste Krigs-, Förwaltningen6 stulder, sä långt tillgängarna
Med, -gifwa genast böra utbetalas och Finsta Artilleri» ^Regementet, samt hirkommen gemenstap af de öfrige ,,Finsta Regementerne mäste förplägas af Proviant-, Förräderne, till desi de försattas pä stat eller deras .förestående öde warder bestämdt, afwen svm flere ,,sjukhus, hwilka ännu innehafva cn maiigd sjukling „gar, mäste underhällas, samt Krigs-Commistariateö „och andre, som wid Krigs-Redogöressens författan, ,de och afflutande hafwa att sysla, aflönas, m. m. z --Sä kan pä öfwerstott af i frägawaranoe
Proviant-chörräder någon räkning- sä mycket mindre göras, „som Magazins.DirectioNeN, enligt derom widtagell -författning bör undfå, jemte dell SpaUnemäl och „der bröd, som Directionen i sine Magaziner kall ,,emottaga, jemwal sä mycket af fullgoda Proviant„persedlar, som i dest stående Fält-Maga;iner, estet ,,Förfarrmngarne bör finnas i uplag-,, -2K Den 5 Februari!- Efter dessa, ruur den af Herr Friherre deim meddelte och af honom egenhändigt underffrefne promemoria ord ifrån ord afftrefne upplysningar, lära Riksens Högloft.
Ständer högr upplyst finna, att hwarken af öfwerstouet af Tull-Medlen, eller af Proviant förrädarnes föesäljning kan blifwa något all påräkna för de warande Srats-behofwen.
I följe deraf lara ock de pä desse grunder uppgjorde hypvthetista calculer komma att förfalla.
Uti en af de, ifrän Wälloft.
Borgar-Ständet
Uti detta ämne meddelre Uträkningar, har man an sett sig kunna nedsätta kostnaden lill Flottornas hem transportörande med - 145,900 Och den fordrade contanta ersättningen för sörlidit ärs Statsbrist, med - - 200,000 — ^ Summa 345,922 R:d° Widare har man antagit atr en del Lefveranteurer wore betalte och art missa utgifter med Tull-Medlen och 1809 ärs Bewillning kunde be. täckas, samt ännu ytterligare afdragit uppä de utaf Banquen erforderlige förjkotter, en Summa af iso.oao — Summa 465,920 R;d.
Som da tillika sä wäl för Banquen sdm för Lefveranteurerne inberalningarne endast beräknas ä 6 procents - Ben 5 Februari!- 229 cem, dä Urstotket räknat pä 7 procent i Ränka och Amortisiements-Fond för bada deste poster uppkom» mer, til! förmän för det i fräga warande förstaget, en ffillnad i ärliga Utgifter af 55,6 ro R:d.
Men dä nu det befinnes, att Stats-Werket icke kan umbära de af Skats-Utstottet förestagire ersättningar, och ate Tull-Medlen och Provianr-Förräden icke gifwa någon tillgäng, som ej redan är anwänd och päräknad, samt Banco-Utskoktet endast med förbehåll af 7 procents inbetalning ansett sig kunna medgifwa Banquens ytterligare sörsträckningar, lär den under en olika Hypothese uppgjorde beräkning komma att förfalla.