Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men då det minsta antalet af Stats-Råds-målen förut af Beredningen handläggas, och deribland icke befordringsmål, hvilka jag anser vara bland de vigtigaste, då Konungens beslut i hvarje mål kan tryckas och i allmänna Tidningarne blifva föremål för offentelig granskning , så tyckes tillräcklig controll derigenom vara vunnen.
I allt fall är nu endast frågan om ett sådant bifall till Utskottets förslag, att öppet tillfälle må vara för Riksens Ständer, att vid nästa Riksdag kunna afskaffa Allmänna Beredningen, om Riksens Ständer då så för godt finna , och det torde icke böra möta något binder, att nu meddela en sådan åtgärd åt Utskottets förslag, hvilket jag för min del vördsamt tillstyiker.
Man har åter sökt försvara vigten af Allmänna Beredningens bibehållande på det skäl, att den skulle kunna lika i väl som Academierne, meddela upplysningar i åtskilliga frågor.
Beredningen lärer vara alltför litet kvalificerad att kunna motsvara detta ändamål; ty om en upplysning i vetenskapligt eller techniskt afseende behofves, torde det fordras, att den person, som skall meddela densamma, derpå har användt hela sin tid.
En Ledamot af Allmänna Beredningen står icke uti någon väsendtlig beröring hvarken med Vetenska - Den 3 December e. nu 221 p?r eller Näringar.
Det synes mig, att om han äfven hade förmåga 2tt meddela sådana upplysningar, skall likväl denna förmåga upphöra, sedan han blifvit skiljd från en närmare beröring dermed, ty tiden löper snart om honom.
Man har tadlat
Con stitutions-Utskottets behandlingssätt äfven af denna fråga.
Man har dels sagt, att om Utskottet rättat sig efter Ridderskapets och Adelns remiss, skulle vi nu icke behöft denna öfverläggning.
Jag vågar påminna, att Constitutions-LJrskottet mottagit dylika remisser från alla fyra Stånden, och måst handla derefter i Grundlags-enlig ordning.
Man har dels ock yttrat, att Constitutions-Utskottet velat afgöra vissa saker med Riksens Ständers rätt.
Jag vågar tro, att man häruti misstagit sig, och att Utskottet icke handlat emot Grundlagen , ehuru positift visse Ledamöter tro sig känna den.
Man har vidare sagt, att
Utskottet tagit sig friheten att handla efter sitt eget omdöme.
Denna frihet att begagna vårt omdöme tror jag hvarken att vi behöfva taga oss sjelfva, eller att den kan betagas oss af någon annan.
Vi behöfva derföre hvarken tadel, eller beröm.
För öfrigt, om man jemför 56 och 81 §. §.
Regerings-Formen, visar det sig klart, att hela tendensen af en Grundlag är den, det den väl må kunna förändras, men att denna ändring icke bör vara lätt, utan tvärtom ganska svår.
Constitutions-Utskottet har handlat i denna princip, hvarigenom ingen ting gått förloradt af Riksens 222 Den 3 December e. m.
Ständers rätt, då allt blifvit bebandladt efter 81 § s föreskrift.
Utskottet har skådat sakerna ur den synpunkt, sorn Grundlagen bjuder, då en fråga första gången dit ankommer, vare sig från Konung, Ständer eller enskildte Motionärer.
Utskottet har följt §:s tydliga föreskrift; der står: /'detta Utskott, hvars pligt •”det skall vara att Grundlagarne granska, äger -”rätt att hos Riksens Ständer föreslå de än’’driiigar deruti , som det anser högst nödige elller nyttige och möjlige att verkställa.’’ Jag torde ännu en gång få tillfälle att yttra mig både öfver det nyttiga och möjliga af saken i det hela; men denna fråga är så klar, att jag deruti ej kan finna mer än en mening, ehuru jag lika litet vill påstå, att min mening är den rätta, som jag låter andras meningar imponera på min öfvertygelse.
Då nu Ständerna enligt samma § äga rätt att återförvisa Utskottets Utlåtande, och Utskottet dervid mäste följa Riks-Ståndens yttrade meningar, kan jag icke inse, att något gått förloradt af Rikets Ständers rätt.
Jag matte säga, att jag finner det rätt besynnerligt, om förhållandet skulle vara annorlunda :
Om ett Utskott, som icke har något med Grundlagen att göra, skulle bättre kunna inse Grundlagens anda, än det Utskott , som icke allenast är satt till en väktare af Grundlagen , utan äfven är i stånd att begagna erfarenheten af aila framfarna Riksdagars Constitutions-Utskott.
Jag anhåller derföre, att frågan må behandlas i enlighet med Grundlagens föreskrift. v Den 3 December e. m. 223 Herr Hjerta'.
En alldeles icke till ämnet hörande fråga har här kommit att behandlas, nemi.
Constitutions-Utskottets rättighet att yttra sig öfver grundlagsenligheten och nyttan af Särskildta Utskottets ändrings-förslag.
Detta lärer aliraminst kunna komma i fråga i afseende på Ridd. och Adelns remiss, emedan just deri förekommer, att Utskottet borde yttra sig äfven öfver nyttan af ifrågavarande Grundlagsförslag.
Jag kan således icke annat finna, än att Utskottet härutinnan handlat rätt, så mycket mera, som m3n anser administrationens förändring vara afsa särdeles vigt, i fal! den icke skulle öfverensstämma med tidens fordringar, det uppväxande slagtets lynne och Nationens vanor.
Nu lår jag vördsamt fästa uppmärksamheten derpå, att här endast är fråga om 2:ne saker:
Huruvida en StatsRåds-Beredning skall inrättas, och om Allmänna Beredningen skall bibehållas eller icke.
Jag anhåller att ännu få tillägga några ord till hvad jag förut yttrat.
Med ali vördnad för hvars och ens öfvertygelse, vare sig i Grundlags-väg eller annars, torde det dock tåla att tänka på, huruvida detta ärende är lika beskaffädt med andra förslag till ändringar i Grundlagen, hvilka väckas antingen genom enskildtes motioner eller genom Kongl.
Propositioner.
Innan man fullkomligt medger denna likhet, borde man förut hafva afgjordt, om den föreslagna organisations-förändringen subordinerar under Grundlagens anda eller icke, Detta kan åtminstone icke afgöras 524 Den 3 December c. m. ntan en viss pröfning, hvilken måste föregå hvad afgörande som helst.
Hvad detta ärende särskildt angar, kan jag icke finna annat, än att Ridd. och Adeln vid återremissen äger rätt att bifoga sin tanka, såsom Grundlagen medgifvit.
Jag skulle således önska , att det blef Ridd» och Adelns tanka, att Allmänna Beredningen kunde indragas.
Herr Gref ven och Landt-Mar sk diken yttrade, att då flere anmärkningar blifvit under dis— cussionen emot förevarande §. framställde, ansåg Herr Landt-Marskalken sig först böra inhämta Ridderskapets och Adelns tanka, om Rikets Ärenders Allmänna Beredning borde bibehållas, samt om följaktligen nuvarande redaction af io. §.
Regeringsformen borde förblifva oförändrad.
Det är icke nödvändigt att redactionen blir alldeles oförändrad.
Jag^ skulle snarare tro, att orden:
Embetsverk borde i redactionen införas, i stället för ordet Collegier.
I öfrigt instämmer jag helt och hållet i den framställde propositionen.
Alla de anmärkningar, som blifvit gjorde vid redactions-föriindringen af denna §., synas mig kunna inneslutas i det förslag, Herr Rosenblad nyss framställt och, 6om jag vill minnas, var följande:
Till föredragning hos Konungen uti Stats-Rådet skola ärenderne, sedan nödige upplysningar deröfver
Dan 3 December e. m. 225 från vederbörande Embetsverk blifvit infordrade och inkommit, beredas af den Föredragande.
Om denna redaction antoges, kommer hvarken Allmänna Beredningen eller någon StatsRåds-Beredning att omtalas.
Jag vågar således anhålla om proposition på detta förslag.
Det förslag, som den siste varde Talaren framställt, anser jag för min del mindre lämpligt, emedan jag tror det vara öfverflödigt i Grundhgen stadga, att den Föredragande får bereda målen, då detta i alla fall på honom sjelf beror.
Men jag får derjemte förnya min hemställan , huruvida någon Proposition kan göras på Beredningens bibehållande, då detta icke skulle kunna ske utan med förkastande af Utskottets Förslag, hvartill Ståndet likväl enligt Grundlagen saknar all rättighet.
Herr Rosenblad: 1809 års Grundlag har redan förutsatt nödvändigheten för en Föredragande att inhemta nödiga Upplysningar.
Den Proposition jag föreslagit, innehåller, att han ensrm skulle kunna bereda Ärendema , i stället att detta förut skett i compagnie med Åtta Ledamöter af Allmänna Beredningen.
Herr Grefven och Landt - Marskalken förklarade, i anledning af.
Herr Cederschjölds nyss algifne yttrande,- att då yö §.
RegeringsFormen föreskriiver, att de anmärkningar, hvilka mot Constitutions-Utskottets Utlåtande, rörande Grundlags-ftågor, i Ståndens Plena göras, Ridd. o. Ad.
Band. 15 236 Den 3 December e. m. och af ett Riks-Stånd förklaras utgöra dpss gemensamma tankar, böra till Consututions-Utskottet hänvisas , utan att dessa anmärkningars natur och beskaffenhet närmare finnes bestämd; ansåg Herr Grefven och Landt-Marskalken, på grund deraf, och i öfverensstämmelse med hvad förut i dyhke frågor alltid varit vanligt, sig icke äga laglig rätt, att vägra proposition å Herr Hjertås mot förevarande §., rörande Allmänna Beredningens bibehållande, gjorde anmärkning.
Herr Landt-Marskalken tilläde vidare , att då mot ro §. blifvit framställde Trenne anmärkningar, åsyftande, dels att Allmänna Beredningen måtte bibehållas , dels att StatsRåds-Beredningen kunde ur Grundlagen uteslutas , dels ock att i stallet för de i §. befintlige ord : Collegier och Enibetsmänborde införas ordet: Embets-Verk; trodde Herr Landt-Marskalken för dess del, att dessa 3:ne frågor lättast och redigast torde bringas till slut , om Ridderskapet och Adeln behagade tillåta Herr Landt-Marskalken , att å hvarje anmärkning göra serskild proposition.
Herr Landt-Marskalken förnyade, i anledning häraf, den utaf honom, rörande Allmänna Beredningens bibehållande, sist gjorde proposition.
Om Herr Grefven och Landt-Marskalken täcktes framställa proposition med den modification, som Grefve Löwenhjelm föreslagit, tror jag, att den skall lättare vinna Ridderskapets och Adelns bifall.
Deri 3 December t. tn, Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde derefter, om Ridderskapet och Adeln bthagade godkänna Herr Hjertås anmärkning , att Allmänna Beredningen borde bibehållas, och att följaktligen nuvarande redaction af 10. §. i Regeringsformen måtte förblifva oförändrad, endast med den skilnad, att i stället för orden:
Collegier och Embetsman borde införas ordet:
Embetsverk.
Ropades åter starka
H_»rr Lagerhjelm:
Jag hemställer vördsamt om den nu framställda Proposition är den rättaste, emedan deruti finnas a:ne satser, hvaröfver tankarne äro delade.
Mänge anse, att Allmänna Beredningen bör indragas , och ordet Collegier utgå , hvaruti andra åter icke torde vilja instämma.
Jag anhåller derföre , att Herr Grefven och Landt-Marskalken behagade meddela proposition å hvardera frågan serskildt.
Herr Gref ven och Landt-Marskalken erinrade, att ehuru han förut , i likhet med hvad Herr Lagerhjelm yttrat, tillkännagifva sin enskildta öfvertygelse , att lämpligast vöre det serskilte propositioner gjordes ä de mot io §. rigtade anmärkningar; likväl och då en värd Ledamot Grefve von Schwerin förmodat, att den sist gjorde propositionen skulle vinna Ridderskapets och Adelns bifall, och af sådan anledning begärt dess framställande, hvilket icke eller blifvit af någon bland Ridderskapets och Adelns Ledamöter då bestridt, hade Herr Landt - 228 Den 3 December c-, m.
Marskalken , som alltid ansåg både för sin pligt och sitt nöje, att i allt hvad på honom kunde lagligen ankomma , gå hvarje Ledamots af Ståndet önskningar till mötes , trott sig böta efterkomma Grefve von Schyerins nyssnämnde begäran.
Enär nu åter Grefve von Schwerins berörde förhoppning icke lyckats, framställde Herr Landt-Marskalken endast proposition tili antagande af Herr Hjertås ifrågavarande'anmärkning, angående bibehållande ej mindie. af Allmänna Beredningen , än ock, i följd deraf, af nu varande Redaction af jo §.
Regeringsformen. * Ropades åter starka
Nej, blandade med Ja; hvarjemte ordet Votering hördes.
Jag utber mj'g blott att i Protocollet få förvarad min enskildta reservation emot denna proposition , såsom stridande emot meningen och ordalydelsen af 56 och 81 §. §. Regerings-Formen.
Herr Lejren:
Jag får lika vördsamt till Protocollet anföra , att Ridderskapet och Adeln icke mätte anses vara skyldig att yttra sin tanka alldeles i likhet med Constitutions-l/tskottets förshg.
Då det blott är fråga om att göra en gemensam anmärkning , kan jag deri icke finna något grundlags-stridigt.
— Jig anhåller således vördsamt om votering, på det vi en ganp mi få tvisten sliten.
Dea 3 December e. m. 229 Herr Danckwardt:
Jag vill blott innan voteringen , till förekommande af allt missförstånd , hafva äran göra Ridderskapet och Adeln uppmärksamt derpå . att den framställde frågan om §;ns redactions-förändring är af ingen vigt, och den vill äfven jag för min del bifalla, derest jag ansåg §:n böra bibehållas ; äfvensom att det endast är genom hela §:ns uteslutande, som Allmänna Beredningens upphörande kan beredas.
Jag får likaledes den äran nämna, att, hurudant ock det framtida beslutet kan blifva om Coliegiernes bibehållande ellér afskaffande, är det min tänka, 3tt ordet Coilegier bör i allt fall ur <§:n uteslutas , om än redactionen skulle blifva bibehållen i sitt gamla skick.
Jag hemställer, om icke först Proposition kunde meddelas på uteslutande ur redactionen af ordet Coilegier i alla händelser, hvarefter den andra frågan lämpligare kunde till pröfning företagas.
Herr Grefven och Landt-Marskalken yttrade, att han ansåg det fullkomligen likgiltigt, antingen frågan om nyssnämnde mindre betydliga Redactions-förändring afgjordes först, eiler sist.
Då nu likväl votering vid den af Herr Landt-Marskalken sist framställde proposition redan blifvit begärd , trodde Herr Landt-Marskalken, för dess del , det vara mindre lämpeligt, att innan densamma för sig gatt, till Ridder - Den 3 December e, m. skåpets och Adelns pröfning framställa ett nytt ämna.
Herr Mannerstam; Om jag fattat discussionen rätt , har ej någon bestridt Grefve Löwenhjelms hemställan om Collegiernes uteslutande ur redactionen.
Jag anhåller derföre, att till undvikande af flere möjeliga voteringar, Herr Grefven och Landt-Marskalken behagade först härom göra Proposition, Herr Grefven och Landt-Marskalken erinrade , det Herr Lagerhjelm för en stund sedan bestridt, att nyssnämnde fråga skulle på samma gång med frågan om Allmänna Beredningen afgöras j och då, på sätt Herr LandtMarskalken nyss yttrat, votering, rörande Allmänna Beredningen, redan blifvit begärd, ansåg Herr Landt-Marskalken det vara lämpligast, att detta ämne först serskilt af Ridderskapet och Adeln afgjordes.
Herr Landt-Marskalken framställde derefter följande Voterings-Proposition :
Den som anser den nu befintliga Redaction af io §. i Regerings-Formen , rörande Allmänna Beredningen , böra bibehållas samt denna anmärkning, såsom utgörande Ridderskapets och Adelns gemensamma tanka, böra till CanStitutions-Utskottet remitteras , voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Den 3 December e, m.
Nej, Hommer berörde mot Constftutions-Utskottets föreslagne redaction af nämnde io §. gjorde anmärkning att förfalla.
Hvilken voterings-proposition af Ridderskapet och Adeln godkändes , samt anslogs.
Sedan 43, 44, 45 och 46, §. §. i Riddarhus-Ordningen blifvit uppläste, börjades voteringen klockan f till 11 om aftonen, och be funnos vid voteringens slut, klockan xi om af tonen, sedan en voterings-sedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit, sora följer : Ja — 7» Nej — 42.
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen serskilt förde Protocoll blifvit uppläst, Herr Grefven och Landt-Marskalken förklarade, att ofvanberörde anmärkning således komme att förfalla.
Herr Grefven och Landt - Marskalken hemställde derefter , om Ridderskapet och Adeln godkände Herr von Hartmaosdorffs anmärkning, att Stats Råds-beredningen icke borde i Regerings-Formen upptagas Ropades J a. 23a Den 3 December e. rn.
Jag får förnya min förut gjorde reservation emot delta beslut , såsom stridande emot 56 och 81 § §•
Herr Grefven och Landt-Marskalken frågade vidare, om Ridderskapet och Adeln behagade instämma uti den afGiefve Löwenhjelm gjorde anmärkning , att i stället för orden :
Collegier och Embetsman , måtte införas ordet: Embets-Velk ; I hvilket fall, samt med afseende å Ridderskapsts och Adelns, rörande Allmänna Beredningen och Stats Råds-Beredningen, nyss fattade Beslut, 10 §. komme att erhålla följande lydelse; Innan ärenderna hos Honungen uti Sluts-Rådet f öredragas , skola de, genom nödige upplysningars inhämtande från vederbörande Embets-Verk , af den Föredragande beredas.
■ Herr von Hartmansdorff:
Egenteliga frågan är blott, huruvida Allmänna Beredningen skall bibehållas eller icke ; samt i sednare händelsen , huruvida Stats-Råds-Beredningen bör i Grundlagen omtalas eller ej.
Frågan om Collegiernes uteslutande ur §. har deremot icke varit föreslagen hvarken af Särskildta Utskottet eller Constitutions-Utskottet, och är således att anse såsom en ny motion.
Herr Grefven och Lanclt-Marskalken förklarade, det lian, för sin del, icke kunde anse den af Grefve Löwenhjelm, mot Constitutions-Utskottets redaction af 10 §. väckte ifra - Den 3 December e. m, 233 gavarande anmärkning, såsom någon ny motion * 1 följd hvaraf Herr Grefven och LandtMarskalken förnyade den af honom sist gjorde Proposition , hvilken af Ridderskapet och Adeln bifölls §. 13, Vill Konungen börja Krig, eller sluta Fred, kalle då, till ett utomordentligt Stats - Råd, samtliga Stais-Rådets Ledamöter , framställe för dem— - - Han för Riket nyttigast finnér. § 2(5.
Då Justitie - Ärenden inför Konungen i Stats-Rådet föredragas , skola, jemte JustitiaeStats-Ministern och minst Två Stats-Råd samt Föredragandenj Två af Högsta Domstolens Ledamöter dem öfvervara , med den skyldighet i allmänhet är föreskrifven.
Vid dessa Tvenne §. §, framställdes icke någon anmärkning. §. 27.
Justitiac-Cancelleren , hvartill må utses en Lagfaren och i Domare-värf nyttjad man, åligge , utom hans befattning i Stats-Rådet förnämligast att, såsom Konungens Högste Ombudsman , föra eller - - - « och Embetsman begångna blifva.
. ' : • ' - ' 'V ■ G* 234 Den 3 December e. m.
Härvid har jag blott en anmäkning att göra , nemligen att ordet förnämligast må utgå ur ordalydelsen, emedan det ej förtydligar , utan snarare skadar innehållet.
Om jag icke missta ger mig, har Justitiae-Cancelleren äfven andra åligganden, än att föra Konungens talan, nemligen i Tryckfrihets-mål , äfvensom att lemna enskilt person biträde vid dess klagan mot Embetsman m. m.
Jag hemställer derföre, om icke ordet förnämligast bör qvarstå.
Herr von Hartmansdorff.
Jag tror icke att det bör åläggas en Embetsman förnämligast sköta någon viss del afsina Embets-göromål.
Så snart de tillhöra honom , böra de alla lika nitiskt behandlas.
Derföre är det jag tillstyrker, att ordet förnämligast må borttagas.
Mig synes, att om detta ord borttages, och intet annat sättes i stället, kan Justitiae-Cancelleren icke befatta sig med andra göromål än dem Grundlagen på detta ställe bestämmer.
Om derföre ordet förnämligast skulle hafva olyckan att misshaga, så anhåller jag att något motsvarande måtte sättas i stället.
Jag föreslår vördsamt , att ordet jemväl må sättas i stället.
Herr Grefven och Landt-Marskalken hem - Den 3 December e. */t. 235 ställde, om Ridderskapet och Adeln instämde i Herr von Hartmansdoffs anmärkning, att ordet : förnämligast borde utur 27 §. utgå.
Ropades J a. §•
28- Konungen äger att - - - - men icke på deras börd.
Till Civila Embetsman inom Riket och till Domare må sådane män endast nämnas , som äro af den rena Evangeliska Läran.
Här står : till Civila Embetsmän.
Frågas: om till dem räknas en General, som af Konungen blifvit utnämnd till Krigs-Minister.
Det torde derföre vara bättre att förut införa orden : till Ledamöter af Stats-Rädet.
Föredragande i Commando-mål synas äfven böra här upptagas; ty enär till Commendanter i fästningar icke få nyttjas utländske män , eller följaktligen de som äro af främmande religion j så bör väl detta stadgande ännu mera gälla om den , som commenderar Commendanterna eller Föredragande i commandomål.
Jag föreslår derföre , att ordalydelsen må förändras sålunda : Till Ledamöter af Stats-Rädet j Föredragande i Commando-mål j Civila Embetsmän inom Riket och till Domare må etc.
I anledning af dea siste Talarens yttrande , vill jag blott påminna, 236 Den 3 December e. m. att i 4 §. star : det Stats-Rådets Ledamöter böra vara af den rena Evangeliska Läran, hvarföre det af honom yrkade tillägg synes öfverflödigt.
I sådan hän delse förfaller min anmärkning, rörande StatsRådets Ledamöter.
Den synes dock böra iakttagas i afseende på Föredragande i Cömmando-mål.
Herr Grefven och Landt - Marskalken gjorde Proposition till godkännande af Herr von Hartmansdorff;? ifrågavarande anmärkning , hvarigenom 28 §• skulle komma att erhålla följande lydelse :
Till Civile Embetsman inom Riket .j Föredragande i Cornmändo - mai och Domare etc.
Bifölls. 5- 34- Stats - Ministrarnas, Stats-Rådens och Ju. stitire-Rådens Embeten skola uppföras i Rikets Stat, och må icke af någon tillika med annat civilt Embete beklädas.
De 2 Stats-Ministrar. ne innehafva Rikets Högsta värdighet; StatsRåden äge lika anseende med de Högstaj och Justitice-Råden med derintill närmast varande j Militaire Embetsman.
Den nu gäl lande ordalydelsen af 34 §.
Regerings-Formen Dm 3 December c. m. säger, att de uti denna Grundlag bestämda nya Embeten, Stats-Ministrar , Stats Råd och Justitise-Råd, skola uppföras i Rikets Stat.
Af detta stadgande har Constitutions-Utskoifet en« däst uteslutit crdet nja,, emedan desse Embeten nu mera, efter 14 års förlopp, icke kunna så kallas.
Men föreskriften om deras uppförande i Rikets Stat qvarstår.
Den kunde vara behöflig när Regerings-Formen stiftades , emedan hvarken Ledamöterne af Konungens Conseil eller af Högsta Domstolen voro ständiga, förr än efter Stats-hvälfningeu 1809.
Numera, dä dessa Embetsmän blifvit det, och äro till antalet uppräknade i Regerings-F'ormen samt följakteligen städse böra finnas, förstås det af sig sjelft, att de skola uppföras på Stat.
Jag tror således, att något ordande derom i Regerings-Formen hädanefter är öfverflödigt och olämpligt, samt tillstyrker, att §. måtte börjas sålunda; Stats-MinistrarnesStats-Rudens och Justitia - Radens Embeten må icke af någon etc.
I anledning af den siste .värde Talarens yttrande, torde jag- få erinra s att ehvad förändringar med Grundiagen vidtagas , bör den likväl alltid så redigeras, att den kan anses författad i sin helhet år 1809.
Uti den i §:n fastställda Rang-ordning saknar jag de Ministrar, om hvilkas tillsättande, enligt Ståndets i dag fattade beslut, vid nästkommande Riksdag kommer att öfverläggas. jag tror för min del, 238 Den 3 December e. >n. att desse Ministrar böra hafva lika rang med Stats-Ministrarne ; men om ock detta icke skulle vinna bifall , bör likväl deras värdighet i alla fall i den här förekommande Rang-ordnmgen upptagas.
Till besvarande af Herr Grefve Löwenhjelm^ yttrande får jag vördsamt påminna, att Constitutions Utskottet i sitt förslag upptagit alla Förvaltnings-Cheferne under den gemensamma benämningen Stats-Räd.
Då Utskottet talat om de Föredragande Ledamöterne särskildt, har det väl kallat dem Ministrar; men dermed har likväl meningen varit, att de i allt öfrigt böra siå i samma cathegori med de öfrige icke Föredragande Stats-Råden.
Då Högloflige Stån* dets tanka rörande Stats-Ministrames rang icke lärer kunna ändras , torde det vara öfveiflödigt, att tala vidare derom.
Jag hemställer derföre blott , huruvida icke
Ministrarnes rang serskildt och noininatim bör upptagas.
Herr Grefven och Landt-Mcirskalken yttrade, att vid ifrågavarande §.
2:ne anmärkningar blifvit framställde, åsyftande deri ena, att utur §. måtte utgå, att de deri omförmälte Embeten skulle i Rikets Stat uppföras, samt den andra, art Förvaltnings-Chefernes eller Ministrames värdighet måtte i §. uttryckligen bestämmas.
Cons ti tutio ns-Utskot - Den 3 December e. m. 23g fets mening har varit , att så väl FörvaltningsCheferne eller Ministrarne , som Justitia: Cancelleren och Hof-Cancelleren borde stå i samma cathegori, som de öfrige Stats-Råden.
Detta skulle jag tycka vara tillräckligen tydligt uttryckt uti den föreslagne redactionen ; De två Stuts - Ministrarne inneliafve Rikets Högsta 'Värdighet; Stats- Råden åge like anseende med de Högsta och J ils t itta;-Råden med derintill närmast varande j Militaire Embetsinän.
Herr Grefven och Landt-Marskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln godkände den af Grefve Löwenhjelm, i afseende på ett närmare bestämmande af de nya Ministraroes värdighet , gjorde anmärkning.
H:rr von Hartmansdorff•