Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R;dr skulle underlåta att entlediga en JustiticeOmbudsman, som icke ägde deras fidla - Ben is Augusti e. m. la förtroende, så vare det vida båttre, att indraga hela Embetet.
Då Grundlagen beviljar ett JustitiseRåd, som opinionsNåmden utur Högsta Domstolen uteslutit, en pension af halfva lönens belopp, så tyckes det, som JustitiaeOmbUdsi mannen äfven borde tillerkännas en lika förmån.
Grefve von Schwerin har vidare trott, att JustitiaéOmbudsmansEmbetet skulle vara för Nationen förloradt, om Riksens Ständer för afgående JustitiseOmbudsmån ansloge pension.
Jag frågar hvad åro StatsRådets
Årö de icke äfven Nationens Ombud, soni inför Thronen skola föra Lagens och det allmänna bästas talan?
Åt dem beviljar man pensioner, vid 70 års ålder, ehuru de, så tillsågandes, simma med strömmen Under den femåriga tiden mellan Riksdagariie* men åt Justitiae-Ombudsmannen, sorn lika långe mäste sträfva mot densamma, vägrar man enahanda förmån.
Hexr Hjerta har ansett ett pensionsanslag åt Justitieombudsmannen vara första försöket, att tillintetgöra hans Embete.
Jag åter anser vägran till fett dylika anslag vara första försöket, att så till* Ställa, att ingen, som ej sjelf har förmögenhet* vill emottaga det.
Herr Liljejiråle, Giajiäf : Jag erkänner
Uppriktigt^ att jag vid början af discussiorten var af samma tanka som Friherre Wrangel, att nemligen den afgående JusiitiaeOmbudsmannen ické borde kunna begära någon pension.
Men sedan en Ledamot af Huset, Grefve Von Schwerin, Ridd. o. Adx Pr. VII. B. 2;dra Aid, 5. «6 25 Augusti e, m. frtdiquerat, att Friherre Mannerheim mÖjfeligeiri Skulle vara i verkeligt behof af en sådan pension, vill jag icke eller för min del vara deréiäot, utan får blott vördsamt tillägga, att jag anser Huset värdigt, att i sådan händelse bevilja pension eridast personelt åt Friherre Mannerheim, men icke så; att deraf må hemtas något prsejudicat för framtidei)| emedan
Em betet Är honorairt.
Grefve von Schwerin har tillika sagt, att det icke kunde vara så alldeles orätt, att för SfatsUtskottet i detta ändamål uppgifva en viss Summa af 1200, i5oo eller 2000 Riksdaler; Jag Skulle dock anse tillståndigäre, att öfverlåta helt Och hållet till StatsUtsköttet, att föreslå ett höi gre eller lägré belopp, ty jag tror, att StatsUt-é skottet i annat fall skulle stanna i stor förlägenhet att finna Utvägar till Statsanslag, sorn ård opåråknade.
Herr Grefven och LandtMarJkalkeh hemställde, att så väl Herr Hjärnes ofvannämnda Memorial, som de af åtskillige Ledamöter, i anledning deraf nu afgifne yttranden, måtte till SfatsUtskottet remitteras; hvilket bifölls.
Herr von HohénhaUSetis, Michael, den 29 sistlidne
Julii eftermiddagen på bordet iagde motion; angående utsöcndé af Söppleanter till Ridderskapets och Adelös Den 25 4ugusti e, m. 6?
Fullmägtige i Riksens Ständers Bank och RikggäldsContoir. < • i • , , , . 1 ’ .. 1 Herr Grefven och LancItMcir/kalken förklarade, att då berörde motion vore af deri beskaffenhet, att den utan föregången remiss tili RiddarhiisUtskottet, kunde nu geriasf af Ridderskapet och Adeln afgöras; ansåg Herr txrefveri 'och Land t Marskal ken sig böra hemställa, huruvida Ridderskapet och Adeln fann nödigt, att trenne Suppleanter till Ridderskapets och Adelns Fullmäktige i Banken, och trenne Suppleanter till Ståndets Fiill.någtige i RiksgåldsContoiret borde; på det af Herr von Hofienhaiisén fÖreslägne sätt; utses; Ropades Jåi t.
Jag får vördsamt föreslå; att vid samma tillfälle Isom Suppleanter till Fullmägtige i Banken och RiksgåldsContoiret väljas, äfven må utses Suppleanter till Ridderskapets och Adelns blifvande Revisorer, vid de 2;ne Revisioner, som före nästa Rikscfag komma att inträffa, på det aft, i Händelse någen af desse skulle under tiden afgå; håns ruin må varda behörigen uppfylldt.
Liades på bordet.
Föredrogs å hjro StatsUiskoitets deri iä 6i Ben 25 Auraali e. u: dennes under N:o 4o§ afgifne, samt den 18 derpå följde eftermiddagen på bordet Jagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angåen» de den i IlufyudStaden anlagde Veterinairelnxättning.
Herr von JFelg el, [Chrifiian Ehrenfried} anförde skriftligen:
(Se Bilagan N;o 1.) Grefve Cronhjelm, Polycarpus:
Mot Stats» Utskottets förevarande Betänkande utber jag mig att få framställa tvänne anmärkningar, och anhåller vördsamt, det Herr Grefven och LandtMarskalken sedermera täcktes göra proposition till bifall af de förändringar i Betänkandet, dem jag i följd häraf arnar föreslå.
Man har föreslagit, att den theoretiske Läraren vid Veterinaire-Inrättningen skulle förses med en lön af 1000 Riksdaler.
Stats-Utskoftet har icke ingått i detta förslag, utan vidhållit dess förra tillstyrkande, att blott 666
Riksdaler 5s skillingar måtte för nämnde Lärare anvisas, och sådant af den crsak, att Utskottet förmenar, det Inrättningens Föreståndare skulle äga tillräcklig tid att medhinna åtminstone en del af det theore* tiska i undervisningen, samt att således endast en Adjunct skulle för denna gren vara erforderlig.
Jag lemnar dock till hvar och en, som gjort sig underrättad om ifrågavarande anstalt, och dess vidsträckta nytta, om det är möjeligt för Styresmannen, som hsr hela 'administration T)t'.n 25 Augusti e. m'. nen al Verket sig anförtrodd, och tillika skall gifva undervisning i det practiska af vetenskapen, att derjemte bestrida de theoretiska föreläsningarne till större eller mindre del.
Jag är åtmindstone öfvertygad om motsatsen.
I öfrigt och då nian besinnar, att intet tillfälle till extra förtjenst finnes för den theoretiska Läraren, och att dess studium, sorn är ganska vidlyftigt, fordrar betydliga uppoffringar, skulle, om man antager StatsUtskottets förslag, följden ovilkorligen blifva, antingen att Veterinairlnrättningen måste sakna en sådan Lärare, eller och få en mindro skickelig.
Jag anhåller på sådan grund corn proposition derå, att lönen för den theoretiska Läraren må bestämmas till 1000 Riksdaler.
Vidare hade man föreslagit, att en pensionaire vid Inrättningen skulle anställas, för att vid blifvande väcance efterträda föreståndaren, och att denne pensionaire borde förses med era lön af 355
R:dr j6 sk.
StatsUlskotlet har äfven afstyrkt detta, af den orsak, att Utskottet förmodat den enskilda concurrencen vara tillräcklig att skaffa elever åt Inrättningen.
H var och en som känner de kunskaper, hvilka fordras af utgående elever, jemförelsevis med dem, sorn äro behöfliga för den blifvande Läraren* lärer finna, att mängden af elever hellre går ut i Landsorterne att söka förtjenst, än den utan inkomster stannar qvar vid Institutet, för att förvärfva grundligare bildning, under afvakta» af en osäker framtida befordran.
Då det emellertid ar högst nödigt, att Läraren utser och kan vid Inrättningen fästa någon elef, sorn' frarnde - Den 55 Augusti e. m. les må kunna blifva hans efterträdare, anser j,ag mig böra tillstyrka, att ett belopp af 555 R:dr 16 sk. å Stat an vises för en pensionaire, vid o(- tanämnde Institut.
Jag har, för öfrigt inga vidare anmärkningar, aft framställa mot Utskottets Betänkande, men kan sluteligen icke återhåll^ yttrandet, af den ^anka, att om det å ena sidan ofta anses nödvändigt, att genom betydligare
Statsanslag bidraga till utbildning af administrationens organism, så är. det å andra sidan lika angeläget; att arbeta för utbildningen af samhällskraften i allmänhet.
Utan tillämpning af denna grundsats, uppnår man aldrig den så högst nödvändiga jemnvigten i utbildning mellan Styrelse oell styrda, en jemnvigt, som jag icke för första gången trott mig finna att Utskottet förbisett.
Hjerr Hjerta, Qiifitif:.
Jag år så bufvudsakeligen förekommen af den, siste Talaren , atf föga återstår att tillägga.
Hvar och en lärer, kunna inse, att med, ett anslag af 1000 R:dy ttiksgåldsSedlar det måste vara ganska svårt om icke omöjeligt, att, anskära någon person, sont vill. göra till sitt HofvudStn.diu,m deri theprelfska delen af Veterinai.reYetenskapen,, för att sluteligen få en lön, hvarmed hans behof ingalunda kunde vara fyllde.
Det år således gil vit, att, om man önskar erhålla en person, sorn uppofFIjar sig helt och hållet åt saken, och vill gå lingie ån till de första elementerne af konsten, Den 2g
Augusti c, m. ipan ppkså mäste för en sådan person anslå så mycket, att han kan anständigt lefva deraf.
Jag instämmer således med Herr von Weigel och Grefve Cronhjelm deruti, att ifrågavarande lön hör bestämmas till minst iooo R:dr B:co.
På samma sätt tillstyrker jag hvad bemälde värde Ledamöter föreslagit, i afseende å ett pensionaire-anslag för någon af Yetennaire-Inråttningens Elever.
Då desse hafva rättighet, att gå ut i Landsorterne, och der söka sig förtjenst, vöre det lika hårdt, som overkställbar^ att tvinga någon, att vid Inrättningen qvarstanna, men det är dock rent nödvändigt, att en eller annan af de kunnigare qvarblifver, för att bestrida sjukvården och skötseln af Inrättningen, i händelse någon ibland Lårarne skulle sjukna, eller eljest få förfall, äfven som för att kunna dem efterträda.
Pensionairen blifver således kanske nödsakad, att vid flera tillfällen hafva öfverinseendet öfver Inrättningen, och be. strida de ordinarie lärarnes befattningar, och, det synes derföre nödigt, att löna honom så., att han kan Annas hugad att stanna qvar.
I följd häraf anhåller jag, det Herr Grefven och Rand t-Marskalk en täcktes framställa särskilda propositioner: i) derom, att 1,000.R:dr
R;co anvisas såsom lön för en theoretisk lärare vid Yeterinairelnrättningen; 2) att för en pen-, eionsire dervid jbestånimes ett arfvode af 353, R:dr 1,6. sk.; och 3) att StatsUtskottets. förslag, i, hvad det rörer Rlevernes antal, må. bifallas.
Dm 25 Äugusli c. lil, Friherre Wrangel, Henninge förenade sig Sned Herr Hjerta.
Herr Munck af Rofenjkjåld, Eberhard:
Äfven jag förenar mig med de Herrar, som redan öfver förevarande fråga sig yttrat, oell detta så mycket mera, som jag tror, att roan börskil ja emellan sådana utgifter, soro. direct eller indirect i längdens öka Statens inkomster eller behållna förmögenhet, oell sådana, sorn aldrig Jemna någon vinst åt Staten.
Om man genom förhöjdt anslag för Yeterinairlnrättningen, kail utsträcka dess. gagnelighet, bevaras ju derigenom för hela landet ett ökadt antal häst- och boskaps kreatur, sorn ramars skolat förspillas j och då tillika anvisning på läkemedel, så väl som på förvarings-medel, och rätta sättet att förbättra kreaturs-afveln erhållas, skall naturligtvis införseln af främmande kreatur förminskas.
För atf be dö mm a, vinsten häraf, behöfva vi blott kasta en blick på Tullspecialerne, och se, hvilken mängd af hästar årligen i Riket införes, mot tull, •utom dem som tullfritt insmygas.
Jag tror mig icke böra upptaga tiden roed en erinran om den förbättring
Jordbruket i allmänhet skall genom, en sålunda utvidgad och förbättrad boskapsskötsel kunna påräkna, och om den. minskade kostnad för Landtmannen, som af veteriuair-konstens befrämjande måste blifva en -följd.
Korteligen, det vöre lätt att bevisa med mnthema,- tisk visshet, att en fullkomligen väl organiserad Veterinair-Inrättning, hvartill äfven, onekeligen böra tillräckliga löner för Lärare m. m., skalf J$da till en sådan besparing för Staten, i det; Den 25 Augusti e, m, 73 hela, att utgifterne skola blifva hundradefait ersatta.
Jag skulle taga mig friheten fråga, om icke Ridderskapet och ,Adeln kunde belt enkelt lemna dess bifall till hvad Kongl, Maj;ts Nådiga proposition innehåller, angående lan oell Herr Hjertås förslag består blott deruti, att, enligt den Nådiga propositionen, elevernes antal skulle tillökas med åtta, hvar och en försedd med ett anslag af 120 Riksdaler årligen.
Jag tror för min del, att om såmedelst en dubbel nytta af Inrättningen erhölles, man icke bör för en utgift af omkring goo Riksdaler, betänka sig att befordra densamma, För att bibehålla täflan emellan eleverne, synes det jemväl högst nödigt, att icke inskränka deras antal till endast åtta.
Vårt land är dessutom för vidsträckt, att detta antal lärlingar skulle kunna uppfylla behofvet af Yeterinaire-läkare, Jag anser för öfrigt de uti Kongl. Maj;ts Nådiga proposition, rörande denna omständighet, uppräknade skäl vara så öfvertygande, att jag icke katt tveka att så vida bifalla densamma.
Jag utbeder mig att få erinra, att rätta principen för undervisningsverk i allmänhet är, att Staten bör skaffa tillfälle för sine medlemmar, att erhålla undervisning, wien icke vidkännas skyldigheten att tillika underhålla dem under undervisningen.
Om Staten nu anslår åtta löner för eleverne vid VeterinaireJnrättningen, torde detta antal vara till ©n box’, 74 Den 25 Augusti e, m. jan, såsom stam, tillräckeligt, och jag befarar eje, att ju icke framdeles flere skola anmäla sig, att i enskild väg, utan särskildt underhåll, begagna undervisningen.
Herr Hjerta1 Jag tror visserligen det vara ganska nyttigt, a,tt et?.vernes antal yi.d Veterinaire-Inrättningen okas.;, men lika med Grefve.
Cronhjelm är jag doek förvissad, att den enskilda kraften möjeligen skall i detta fall verka mera än ett anslag af Staten; oell jag anser dessutom det vara Jje.tanlcligt, att genom ett sådant medel inlocka för många personer i ett; yrke, s.yui de sedermera måhända icke kunna med någon fördel drifva I öfrigt skulle jag tro, det man icke borde, så mycket gå ifrån StafsUtsko. tte.ts propositionen, ty då skylle Utskottets förslag, helt och hållet göras till intet.
Oph det innehåller åtskilligt angående byggnads-anslag, m, m„ sorn icke är enligt med hvad i propositionen, begär eg, men i min tanka ändå är på goda skäl grund adb
Jag får således förnya min anhållan , del Herr 'Grefven, och LandtMarskalken, täcktes stycka propositionen i denna fråga, på SäJt jäg förut haft äran uppgifva.
Herr von IVeigel; Jag har redan haft äj;an anföra, det jag ej ville upprepa alla de skäl fjör bifall af Kongl. JVJaj;ts Kådiga proposition, deni jag vid frågans pröfning förra gången tog mig friheten framställa.
Jag yttrade då vidlyftigt, hvarföre sexton elever blifvit för Vtfterinairel orättningen föres lagné, och nämnde, att un - Den 25 at,ugjusti e, ni.
7 S devYisningen, sorn vid Inrättningen bör erhållas, omfattar så val den theoretiska och practiska delen af Veterinair.e Vetenskapen, sorn Hofslagarekonstep; att, för att denna undervisning mätte fullkomligt kunna lempas, elevernp böra fördelas uti frenne classer; att undervisningen i den practiska delen af Veterinaire-vetenskapen, hvartill hörer tjenstgöringpn \
Sjukstallen, ensam ofta sysselsätter åtta ejever, och att således, om deras antal ej; b lifver 16, undervisningen uti den theoretiska delen af Vetenskapen, äfvensom öfni 11 gar ne vid S, medjan, ofia mäste komma att afbryt as.
Orsaken, hvarföre jpg likväl icke i dag yr>- kat någon tillökning af elever, arden, att jag ansett hufvpdsakligast och mäst väsendtligt, att den förändring med Jpärpre-lö/ierne, hvarom jag yäckt fråga, mätte varda vidtagen.
Jag har trott, att elevepne, kunde komma i andra rummet, och att det med dem anmärkte förhållandet snarare kumle genom Konungens Nådiga afseende hj.elpas, än det, som rörde Lärarne.
M^n jag har depmed icke velat; medgifva, att det vore för pjyeket, om. äfvenledes de föreslagne 8 ele£-arfvodena beviljades, och jag anhåller nu, att propositionerne måtte, i den ordning framställas, att den första innefattar bifall till anslaget föy den. theoretiske Lärarens och pensionairens löner, oell flen andra till arfvoden för åtta nya Elever.
Herr Hjerta : Orsaken, hvarföre jag. fö reslagit en annan ordning för propositionerne, ?6. X>tn 25 Augusti'é, m'. ån den, Herr von Weigel uppgifvit, år att jag ansett dem böra hvardera bestämdt innehålla, huru mycket borde på Stat uppföras särskildt för den theoretiska Läraren, och särskildt för pensionairen.
Om detta icke tydeligen fastståiles, så kunde möjeligen StatsUtskottet linna sig föranlåtet, att sedermera ingå med förfrågningar.
Derföre anhåller jag ån ytterligare, att första propositionen må.blifva å bifall till 100a R;drs lön för den theoretiske Läraren.
Herr von TVeigel-, I anledning af hvad Herr Hjerta behagat upplysa, medgifver jag gen na, att den första propositionen må blifva af den lydelse, han föreslagit.
Herr Grefven och LandtMar&kalken herrid ställde, om icke Ridderskapet och Adeln behagade bifalla, att den utaf StatsUtskottet för den theoretiske Läraren föreslagne årliga lön 66(i ftjdr 5a sk. finge ined 655 R:dr 16 sk.
B;ca förhöjas, så att nämnde Lärares årliga lönebelopp komma att uppgå till 100a R:dr B:co.
Herr Grefven och Landi-Marshalk en föreslog derefter, att 555 R:dr jfi sk.
B:co måtte årligen, såsom arfvode för pensionairen vid Ve-j terinairelnråttningen, beviljas.
Ja, Herr Grefven och Landt Marjkalken till - forn 25 Augusti e, ris. 77 kännsgaf vidare, att StatsUtskottet endast å Stat uppfört 960 R:dr B;co årligen till underhållande af åtta Elever, och ehuru under discussionen blifvit yrkadt, att ett ytterligare anslag a£ lika belopp måtte för åtta Elever, utöfver hvad StatsUtskottet tillstyrkt, anslås, ansåg Herr Gref. ven och LandtMarskalken sig likväl först böra framställa proposition till bifall af Utskottets Betänkande i denna del.
I anledning hvaraf Herr Grefven och LandtMarjkälken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade bifalla, att anslag till 16 Elever vid A7 eterinair-Inrättningen finge å Stat Uppföras.
Ja och Nej. Grefve Cronhjelm'.
Det sista hnfvudskålet jag hört anföras för det tillökta antal af Elever vid VeterinaireJnråttningen, har varit) att lärocoursen icke skulle kunna med mindre ån sexton sådane Elever bestridas.
Jag lemnar åt me. ra sakkunnige, att bedöma, huruvida icke ändamålet kan med en mindre personal vinnas, och om den nödvändigt skall utgöras af sexton.
Men då StatsUtskottet har sagt, att enskilde personer redan anmält sig, att på egen bekostnad begagna undervisningen vid Inrättningen) så hade jag trott, att mängden af sådane bökande skulle i tidens längd motsvara dem, för hvilke man nu begärt ett Stats-anslag, och jag har icke kunnat 78 Den 25 Augusti t. rn. understödja denna begäran, emedan jag ansett den strida mot principen för undervisnings-verk i allmänhet.
Herr af Ekenföam, Israél: jag tror mig böra 8hmårka, att sexton Elever åro nödvåndige af det skål, att göromälen vid Inrättningen fordra betydlig handråkning.
Beviljas nu icke de begårdte arfvoden för åtta nya Elever, mäste dessa ersättas genom tjenstehjon, hvilkas aflöning medförer samma kostnad, utan att någon kunskap i yrket kan (lern bibringas under eri tjenstetid, som vänligen ej i samrrianharig förtsättes längre ån ett halft år.
Herr von Hohenhausen, Michaél•
Jag tror för min del, hvad undervisnings-methoderi beträffar, att det genom en noggrann undersök» riing är bevist, att sexton Elever erfordras, så vida undervisningen skall fortgå med drift oell crdenteligt, ty dertill fordras Elevernes fördelning} på afdelningär.
Hvad åter angår deri omständighet, att Eleverne skulle sjelfve påkosta sitt uppehälle vid Inrättningen, så torde mari fried skål kunna anmärka, att undervisningeri derstädes ibke öppnar väg .för den undervisfe; att pa ett lönande sätt inträ la i Statens tjenst; beli ganska få finna plats vid CavalleriRegemen, terne.
Det yrke, som de låra, år snarare att jemföra med ett handtverk.
Men lårgossen underhåller icke sig sjelf, utan försörjes under lärotiden af Mästaren. äfidarit torde ock förhållandet vara nied Den 25 Augusti e, nu 79 Veterinairelnråttningen.
Jag skulle derföre vilja föreslå den föråndring, i afseende på de ifrågavarande åtta Eleverne, att det för dem begårdta anslaget beviljades intill nästkommande Riksdag, då man kunde få tillfälle att se, huruvida någre frivillige vid Inrättningen sig anmält, att ersätta de Elever, som nu af Staten underhållas.
Det år för hela Landets nytta, som desse Elever uppfostras; och enär Inrättningen icke ken med fett mindre antal än sexton betjena*, synes det för det allmännas gagn nödigt, att anslå, hvad i detta afseende erfordras.
Jlerr Hjéria'. jag inser visserligen riktigheten af dön anmärknings att det i och för sjuk.
Vården, åFven sorn för gången af hvad i öfrigt till Veterihairelnråttningen hörer, är billigt, att göra mer afseende på ali löna EléVer, ån vanlige tjenare, eller hästskötare.
JVlen jag kan ånJ, dock fcj annat, ån fästa mig vid hvarje ökad utgift, då vi verkeligfen åro på den punkt, att livar och en sådan Utgift år svår att fylla; ocli af sådan orsak har jag äfven trott; att, når; såsdm StatsUtskoltet sagt, den enskilda hågen allthier vändes till ifrågavarande yrke, så att redan flere skola anmält sig, att emottaga undervisning deruti; tnan borde göra afseende å Utskottets framställning, Det år väl sannt, att 9610
Rjdr icke litgör någon betydlig stimma, men derå år dock större ån 48© R:dr; och jag skulle derföre vilja hemställa, att Riksens Ständer mattia öka VeterinaireElevernes antal med fyra, och således förhöja det för desse Elever anslagna faelöpp med 48d Ridt; l ltdrje anslag; stint ail So Den 25 Augusti c, m. Riksens Ständer göres, är ett anslag till nästa Riksdag.
Det skulle således icke tjena till något, att, på sått Herr von Hohenhausen tillstyrkt, göra något särskildt vilkor i detta fall för det anslag, hvarom nu år fråga; men jag hy«. aer för min del farhåga för alla försök, att ge^ nom uppmuntringar med lön och kost, vånda folks håg på yrken, sorn icke i utöfningen lemna den förväntade förmånen.
Ledamöterne af Hedervärda BondeStåndet inom
Utskottet hafva äfven varit emot all tillökning i Elevernes antal. dag kan, på grund af allt detta, icke eller tillstyrka, att detta antal må ökas utöfver tolf* Grefve Cronhjelm-.
Jemte det jag till stöi> sta delen förenar mig uti hvad den siste talande Ledamoten i början anförde, anhåller jag att i korrthet få vederlägga, hvad tvånne andre Ledamöter hår yttrat.
En Talare har åberopat* att sexton Elever Voro oundgångeligeri nödige för de vid Veterinairelnråttningen förefallande arbeten; Dessa Utgöras dock hufvttdsakeligen af handråkning vid smedjan, och som allt, hvad der verkstålles, med hästars skoning m. m. sker emot behörig betalning, hemställer jag, huruvida det kan vara både Statens skyldighet att betala arbetarne, och den enskildes att sedermera ytterligare godtgöra dem En annan vård Talare har anfört, att Staten borde underhålla EJeverne, emedan det icke skall vara någon förmån - Den 25 Augusti c. m. R t man för individer, alt anmäla sig til! undervisning i VeterinaireKonsfen.
Men i den händelse synes det ock, som Staten icke eller borda genom några sårskildfe anslag inlocka personer i ett yrke, hvaraf de icke i framtiden kunna påräkna tillräcklig fördel.
Om det mä ste antagas såsom gifvet, att lör fortgången af undervisningen och arbetena vid Veterinaire-Inrättningen erfordras sexton Elever, hemställer jag, om icke råtta utvägen, att förena de olika tankarne hos de Ledamöter, som ansett det böra lemnäs åt den enskilda omtankan, att åt Inrättningen skaffa subjecter, vore att man nu stadgade, att arfvoden skulle anslås att utgå till sexton Elever, intill dess enskilde personer anmäla sig, att för egen räkning begagna undervisningen.
I mon deraf skulle då dessa arfvo den indragas.
Jag tror, att man på sådant sått skulle vinna det dubbla ändamålet, både alt be. främja Inrättningens oafbrutna gång, och att ef. terhand minska Statecns utgifter.
Herr af Wingård, Jahan:
Jemte det jag förenar mig med de värde Ledamöter, som yrkat, att sexton arfvoden för Eleverne vid Veterinairelnråttningen måtte anslås, har jag trott mig böra upplysa, att man från Wermland för några år sedan med mycken kostnad nödgades utskicka en person till Köpenhamn för att lära 6ig Veterinaire-Konsten, emedan boskaps-sjuka Ridd. o. Ad.
B. a.dra Afd, 6.
Den 25 Augusti c, m. som offast inom orten utbryter.
Uti en ganska betydlig trakt inom nämde provins bebodd af Finnar, härjar boskaps-sjuka nästan oafbrutif, trots alla bemödanden att utrota den, och, enligt tnin tanka, lyckas man aldrig häruti, förr ån någre infödde Finnar, hvilka kunna vinna sina Landsmäns förtroende, kostnadsfritt härstädes blifva underviste, och vid hemkomsten använda erkände bötesmedel, i stället för de nu bland detta folk, oaktadt alla föreskrifter, begagnade hus-kurer och vidskepelige signerier.'
Denna trakt utgör icke mindre ån omkring fy-L ratio
Qvadratmil, der boskaps-skjötseln utgör hufvud-nåringen.