Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skulle man räkna hvarje dylik till 100 r:dr, så klefve deras antal 30; om man räknade deni till 50 r:dr, sä blefvo de 60, Inilket skulle utgöra en ganska betydlig tillökning af de tillfällen R. o. Ad. för närvar, boredt sig, att i välgörenhelsväg inom Ståndet verka; och jag skulle tro, att våra efterkommande af oss borde vänta den graunlagenhetcn, alt vi icke hinda händerna på dem alt kunna reglera aflöningsstaten sä, som af behofvet krafve*.
Jag får derföre anhålla om afslag på Ridd.Utsk:s betänk., och bifall till den af mig gjorda motion.
Härjemte förenar jag mig äfven väsendtligen i det af Hr Aminoff lill min motion gjorda tillägg, nemi. i så målto, alt jag undantager Ridd.kamereraren, hvilken såsom uppbördsman alltid lärer böra upplagas på stat; men för öfrigt anser jag, att Riddarhusets öfrige tjensler, i den män de genom innevar. innehafvares afgång blifva vacanle, höra tillsättas genom förordnande.
Palmstjerna, Nils Fredr:
Egentligen anser jag Ulsk:s skäl vara sä fullständigt utvecklade i dess betänk., att en ny framställning deraf skulle innebära ett missbruk af Ståndets tålamod.
Dä likväl Gr.
Cronhjelm försökt att vederlägga alla dessa skäl, med den skicklighet, alt, vore de mindre starka, det skulle hafva lyckats, så torde det åligga någon afRidd.-
Ulsk:s medlemmar att till besvarande upptaga de invändningar, ITr Grefven gjort emot dess betänk.
Grefven har der i detta betänk, funnit sju särskilda skäl, pä hvilka Ulsk. förkastat hans motion.
Jag har icke räknat dem; jag ansåg dem vara sä mänga, att det skulle vara svårt att räkna dem alla.
Cronhjelm har först sagt, att hvad angår den form, i hvilken Ridd.- secret.tjensten tillsätles, det vore föga skillnad emellan conslitutorial och bekräftande genom fullmakt.
Detta vill jag gerna såvida medgifva, sorn fullmakten utfärdas för ett förtroendeembete; ty ostridig! är, alt, enligt 34 § i instruetionen för Ridd.Direct., Ståndet har förbehållit sig rätt alt, om så nödigt pröfvas, när | af närvar, ledamöter sig derom förena, skilja så väl Ridd.secret. sorn Riddarhusets öfrige tjenstemän ifrån deras befattningar, utan att för en sådan åtgärd behöfva något annat skäl, än sitt godtfinnande.
Följaktligen är detta väl ett embete, som är och alltid varit tillsatt på constitutorial, sä länge som denna instruetion ägt rum.
Om nu deremot, såsom Gr.
Cronhjelm föreslagit, man skulle förordna Ridd.secret. på en viss bestämd tid, sä skulle det ju innebära en afsägelse af Ståndets rättighet, att om hans afgång på nyssnämnde sätt besluta.
För min del hyser jag visserligen den öfvertygelse, att, derest icke andra sökande anmäla sig, än den ende, som hittills sökt platsen, och Ståndet skulle bifalla Utsk:s hemställan att tillsätta honom, så skall aldrig någon anledn. för Ståndet yppa sig, att skrida lill en så ovanlig utväg.
Emedlertid är det en princip, som genom ett sådant beslut skulle frånträdas, och anser jag, ali det skulle blifva en följd af de ordalag, i 144 D«n 9 November f. m hvilka Grefvens motion är uppställd, alt.
Ståndet skulle, genom dess antagande, hafva ovillkorligen förbundit sig att låta dea secreterare, som antagits, sä vida han icke genom laga dom skulle derifrån skiljas, förblifva i sitt embete ända till slutet af den riksdag, dä ett förslag till förändrad nationalrepresentation blifvit i grundlagsenlig ordning anlaget och stadfästadt.
Hr Grefven har äfven sagt, det. rättigheten att innehafva annan publik tjenst skulle vara en sä stor fördel, att Ridd.secret:s lönevillkor och ställning derigenom skulle betydligen förbättras.
Åtminstone vet Ridd.Utsk. sig icke hafva tillstyrkt, att, i allmänhet och utan undantag, en sådan cumulation af tjenster skulle medgifvas.
Tverlom har Ulsk:s mening alltid varit, att rättigheten för Ridd.- secret. att innehafva annan tjenst pä stat skulle vara ett undantag, hvilket Ståndet kunde efter behag medgifva eller vägra, och hvilket aldrig borde medgifvas, med mindre tjensten vore sä lätt och så föga tidsödande, alt den lämpligen kunde förenas med Ridd.secrel.befattningen, hvilken alltid borde för innehafvaren förblifva hufvudsaklig.
Följaktligen gifves det ingen säkerhet för den blifvande Rldd.secret. att fä emottaga en sådan tjenst, och stadgandet synes knappast ens kunna bereda honom någon särdeles betydligen ökad fördel.
Hvad åter angår lönevillkoren, vid hvilkas, enligt dess beräkning, rikt tillmätte belopp Grefven vill fästa sig, sä får jag för min del yttra den mening, alt om dessa lönevillkor verkligen skulle kunna värderas till 2,000 r:dr b:co, sä vore detta icke för mycket.
Omöjligt kan R. o. Ad. önska, att, äfven emellan riksdagarne, samt äfven för den händelse att Ståndet såsom Stånd skulle upphöra att finnas, i detina tjenstebefattning äga en person utan bildning, ulan stadga och karakter, med ett ord, en annan än en högst aktningsvärd och skicklig em betsman.
En sådan är sannerligen med 2000 r:dr b:co icke för mycket betalad.
Jag skulle anse det vara föga förenligt med Ståndets värdighet, att antaga en oli 11 för I i 11 iga re person, sorn skulle åtnöjas med en svag och dålig aflöning.
Hvad angår det, som Ilr Grefven sagt om måttligheten af Ridd.secretis göromål emellan riksdagarne, så kunna de visserligen icke jemföras med dem, som under riksdagarne honom åligga.
Dessa äro så trägna, att få personer stå ut med att ändamålsenligt och fullkomligt sköta dem.
Deremot erhåller Ridd.secret., såsom Utsk. också anmärkt, ett särskildt, icke obetydligt arfvode för riksdagsgöromälen, hvilket, fördeladt på åren, utgör en icke ringa del af hans nnvar. löneinkomst.
Denna del deraf skulle i och med detsamma, som R. o. Ad. upphörde att vara ett särskildt RiksSt., försvinna.
Jag anser icke eller Ridd.secret.göromäleu emellan riksdagarne vara af den obetydliga omfattning, som Ilr Grefven tyckes förmoda.
De uppräknas uti instruetionen för Ridd.Direct. i 39, 40, 41 och 42 §§.
Jag vill icke besvära R. o. Ad. med att uppläsa alla dessa §§; säkert är, att de i Utsk. hlifvit läste och att vi dä funnit dessa göro - Den 9 November f. m. mai för ingen del vara sä obetydlige.
Bland annat åligger det Ridd.- secrct. alt inför Direet. föredraga Riddarhusets ärenden, samt alt uppsätta och contrasignera utgående expeditioner.
Detta åliggande tyckes Grefven hafva nästan förbisett.
Hvad angår archivet, hvars ordnande Grefven anser vara en så obetydlig sysselsättning, får jag nämna, att ehuru jag icke vill påstå, att det varit i fullkomlig oordning, har likväl Ulsk. funnit åtskilliga åtgärder, af icke så alldeles ringa omfång, behöfvas för att bringa dessa handlingar i det skick, som ändamålet skulle fordra, om de skulle hällas allmänheten, och särdeles den historiska forskningen, tillhanda.
Grefven har trott, att del skulle vara riktigt, alt skänka bort archivet.
Derom har jag ännu för min del ingen mening.
Det torde ankomma pä R. o. Ad. alt sjelfve domina, huruvida något skäl finnes, att bortskänka hvad man äger.
Detta archiv kan, hos R. o. Ad., för alla vetenskapliga ändamål vara i äfven sä godt förvar, som på något annat ställe.
Afven finnas der många papper och handlingar, hvilka angå R. o. Adis enskilda rätt; andre, hvilka innehålla minnen, dyrbara för Ståndet, och som icke gerna böra vara i någon annans förvar oell vård.
I afseende å hvad Grefven slutligen yttrat angidc sannolikheten af en representationsförändring, så tillkommer det icke mig, och jag tror äfven att Utsk. i allmänhet icke ansett det tillkomma Ulsk., att bedomina den högre eller ringare graden af sannnolikhet, med hvilken må kunna antagas, alt denna representationsförändring kommer alt snart inträffa.
Att en sådan koinmer att ske, derom torde väl knappt någon inom detta Hus tvifla; att den mätte ske lill fäderneslandets båtnad, deruti mätte alla önskningar instämma; men, äfven om icke
Ståndens meningar ännu visat sig så delade, att man ej med någon visshet lärer kunna beräkna, huru mångå månader, eller år, som ännu kunna åtgå innan ett representationsförslag blifver af dem alla samtyckt och af K. M. sladfästadt; men, äfven om denna tidpunkt vore sä nära, som det af hvarje fäderneslandets vän skulle önskas — äfven i delta fall, mine Hrr, tror jag, att hvarje sådant beslut, som della, bör fattas först när saken skett och icke förut.
Dä blir det tid, och visserligen icke för sent, alt vidtaga alla de åtgärder, sorn blifva en följd af förändringen, och hvilka Gr.
Cronhjelm lill en del föreslagit.
Den omständighet åter, att eli mindre betydligt årligt belopp, några fä 100 ridr, möjligen genom denna åtgärd skulle kunna några år förut användas lill välgörenhet, anser jag vara af en underordnad vigt.
När fråga är att använda penningar, sä faller det af sig sjelft, att det första man har alt iakttaga, är att göra hvar man rätt.
Dock kommer, vid nu förevar, fråga, denna pligt icke i betraktande; ty laglig rätt för den blifvande Ridd.secret., att erhålla större eller mindre lönelillgångar, alt blifva förordnad på kort lid eller tillsatt på stat, — en sådan laglig rätt äger icke rum.
Den andra pligten vid 4 H. ' 19 14C
Den 9 N o v e m ber f. m. användande af penningar, är billigheten.
Billigheten anser jag icke vara tillfredsställd, om en Ridd.secret., med den bildning och skicklighet, på hvilken R. o. Ad. äger göra anspråk, anställes med mindre lön, än tjenstens innehafvare hittills uppburit.
Dernäst kommer, i fråga om penningars användande, nödvändigheten alt iakttaga försigtighet och klokhet fiir sig sjelf, sä att alla verkliga behof blifva tillfredsställde.
Ett behof för R. o. Ad. hlifver alltid att äga skicklige tjenstemän.
De fonder, sorn sjå under 11. o. Ad:s förvaltning och vård, äro högst betydliga.
Åtskilliga andra angelägenheter, såsom bestyret med genealogierne, arehivet, m. m. d., iiro alltför vigliga att icke embelsinän till deras vård alltid mäste finnas.
Försigtigheten oell klokheten bjuda således, att först och främst sörja för sina egna behof, innan manj tänker på välgörenhet.
Dernäst, jag medgifver det, är det en skyldighet, att tillse, det man, med de medel man äger, uppfyller kärlekens pligt emot nästan, innan man för mycket tänker på egna nöjen och njutningar.
Dock här är icke fråga om att använda dessa 5000 eller 000 r:dr till några förlustelser för R. o. Ad., utan i min lanke till ett verkligt behof, och då kommer först välgörenheten i fjerde rummet.
Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr.:
Af skyldig omtanka fiir besparing af utgifter från Riddarhusets fonder för framliden, kan jag icke annat än instämma i den af Gr.
Cronhjelm väckta motionen, som nu af Ridd.Utsk. blifvit afslagdn.
Nekas kan väl icke, att om och när en representationsförändring kommer att inträffa, hvarigenom R. o. Ad. upphör alt för sig sjelf representera såsom ett särskildt Stånd, sä hlifver Ridd.secrct.- befättningen pä långt när icke af den vigt, som den för närvar. är.
Riddarhusets fonder komma naturligtvis att fortfarande förvaltas, och således hlifver Kamereraren lika behöflig efter en sådan förändring, som nu.
Behofvct af canccllibiträdet kommer deremot då endast att inskränka sig lill en person, som kan föra protocollet vid Direchs sammankomster.
Cronhjelm har här icke föreslagit något annat, än alt Ridd.secret. skall, med bi belia Ilande för öfrigt af alla siria löneförmåner, conslitneras intill slutet af den riksdag, dä en representationsförändring hlifver antagen; således intill den tidpunkt, dä Ridd.secrel.- tjensteu i sin nuvar. beskaffenhet hlifver öfverflödig. R. o. Ad. har redan förut beslutit, att Ridd.secret. kan, med Ståndets tillåtelse, få innehafva annan tjenst jemte sin beställning vid Riddarhuset.
Derigenom tyckes mig den fruktan vara undanröjd, att man med de villkor, som Gr.
Cronhjelm föreslagit, icke skulle kunna fä en skicklig person till Ridd.secret.
Bland de skäl, sorn blifvit anförde emot antagande af Gr.
Cronhjelms motion är ett, som tyckes vara mycket framhållet, nemi. det, att om delta beslut skulle af R. o. Ad. fattas, så skulle
Ståndet derigenom betaga sig den rätt, som instruclionen för Ridd.direct. för närvar, gifvet' detsamma, alt under vissa omständigheter
Dun 9 November f. m 147 kunna skilja Secreleraren frän dess tjenst.
Jag finner icke alt detta skulle blifva en ovillkorlig följd af ett sådant beslut.
Om conslilutorial intill slutet af deri riksdag då ett nytt representationsförslag af R.
St. anloges, meddelades pa denna tjenst, så skulle detta naturligtvis icke upphäfva del stadgande, som redan finnes uti nyssnämnde instruction, utan tvertom föreställer jag mig, alt detta lika väl kunde och äfven bör slå qvar.
Delta skäl tror jag således icke bör hindra R. o. Ad. att fatta sitt beslut i öfverensstämmelse med Gr. Cronhjelms motion.
Åtminstone anser jag för min del förenligt med den omtanka, som Ståndet är skyldigt att hafva om vården af riddarhuset fonder, jag tror, alt den i sammanhang med Gr. Cronhjelms förslag, af Hr Aminoff väckta motion, att samma stadgande i afseende på tillsättningen äfven mätte iakttagas för Riddarhusets öfrige tjenster, torde höra tillämpas i afseende på tjenster på cancellisidan, hvilka visserligen, i detta hänseende, äro i samma förhållande som Ridd.secret.ljensten.
Pä alla de skäl jag nu anfört, anhåller jag om afslag ä Ilidd.Utsk.-s mein. och bifall till Gr.
Cronhjelms förslag.
Hr Rääf, Leonard Fredr.:
Enligt motionärens önskan skulle Riddarhusets Secreterare vara underkastad dubbla osäkerheter: den ena af Ståndets möjligtvis återkallade förtroende till honom; den andra af Ståndets upphörda förtroende till sig sjelfl.
Hela vår forntid, som och något velat och förstått, har alltid ansett, att säkerhet om plats anskaffar dugliga tjenstemän.
Derom behöfver inga ord spillas.
Om lönen äfven uppgår till 2,000 r:dr, synes densamma hvarken öfverstiga Icfnadskosliiad i hufvudstad, eller Ståndets värdighet.
Det har förr blifvit här sagdt: alt del påstådda öfverflödet i lönesumman kunde bättre användas tili pensioner åt de många behöfvande Ståndet inom sig hyser. R. o.
Ad:s första skyldighet är, att väl utföra sill åliggande såsom Stånd; dess underordnade är välgörenheten.
Alt den uppfylla, finnas andra medel, än pä bekostnad af Ståndets goda betjenande.
Behagar motionären föreslå en ökad afgift
Lill pensionsfondens förstärkning, skall jag vara den första att det bifalla.
Men aldrig skall jag för mig eller min ätt bifalla en representationsförändring, som rubbar detta Stånd i sin helhet, elier beröfvar detsamma en rätt, som är oafhändelig, emedan den är grundad på naturen, pä arf och häfd, följaktligen förenad med pligt att den åt efterkommande öfverlemna, tili båtnad för fäderneslandet, som, i trots af opinionernas nycker, icke kan oss såsom vakande Ständ umbära; villig deremot alt bifalla de ordningsstadgar inom detta Hus, dem lidens skiften gjort nödvändiga, och alt bortrödja Ståndets brister, men icke upprifva dess grundvalar.
Jag får tillstyrka bifall på Ridd.Ulsk:s betänk.
Gyldenstolpe, Anton Gabr.: R. o. Ad:s angelä genheter äro af två slag: de som röra R. o. Ad. såsom Stånd, såsom Corporation, och de som angå R. o. Ad., såsom utgöran - 1-18 Ben 9 November f. m. de en del af Svenska folkets representation.
Om nu R. o. Ad. icke vidare skulle komma alt utgöra någon del af Svenska folkets representation, så upphöra naturligtvis de angelägenheter, som deraf äro en följd, men i alla fall qvarstå de angelägenheter, hvilka tillhöra R. o. Ad. såsom Stånd; såvida man icke förutsätter, alt med den liberala tendens, som nu fortgår genom tiden, R. o. Ad. skulle, i samina ögonblick det upphör alt representera en del af Svenska folket, äfven upphöra att finnas.
Då jag likväl icke vill antaga, alt omhvälfuingen kommer alt gå så långt, så förmodar och hoppas jag, att R. o. Ad. kommer att fortfara i egenskap af Stånd, och således kommer att äga Ståndsangelägenheler, hvilka skola förvaltas.
Dessa Ståndsangeliigenheter fortfara emellan riksdagarne, då likasom nu, och för deras skötande ett betjenande biträde af embetsmän.
Hittills har man icke ansett, att, för vården af dessa angelägenheter, de lönevillkor, som varit bestämde, hafva varit för stora, •lag kan således icke fatta, att de skulle blifva det, äfven om en representationsförändring inträffade.
Huru denna R. o. Adis enskilda embctsmannapersonal möjligen i en framlid kunde komma alt sammansättas, är en sak, som ännu icke har varit föremål för R. o.
Adis åtgörande; men enahanda cancelli bi trado, som för närvar, erfordras, snkulle jag förmoda äfven i en framtid kominer att behöfvas.
Åtminstone lärer det vara gifvet, alt 11. o. Ad., äfven om det skulle kunna umbära en Ridd.cancellist, alltid mäste hafva någon embetsman som motsvarar den nuvnr.
Secrcleraren.
Denna tjensteman kommer, just genom en blifvande representationsförändring, att förlora den betydligaste delen af sina inkomster.
Det måste dä vara så mycket mera skäl, alt åtminstone bibehålla honom vid dem han nu emellan riksdagarne åtnjuter, eftersom han då, lill följd af sin befallning, skulle blifva beröfvad den extra inkomst, som han nu har lill följd af R. o. Adis representationsrätt.
Jag kan således icke ens fatta, alt denne Secreterare efter en representationsförändring skulle kunna vara mindre lönad än han uti är, såvida R. o.
Ad. ville påräkna att pä denna plals hafva en person, sorn deråt skulle egna sin tid och sina krafter.
I sådant fall kan jag icke inse lämpligheten af hvad Gr.
Cronhjelm nu föreslagit, eller hvart del. skulle leda.
Det vore eli beslut, sorn förmodligen ändock aldrig skulle komma i någon verkställighet, emedan inan måste antaga, att en Ridd.secret. alltid skulle komma alt behöfvas, och att det icke kunde vara förenligt med R. o. Adis värdighet såsom Stånd, att erbjuda honom eu ringare lön, än den han nu innehar, såvida icke Gr.
Cronhjelm skulle vilja utsträcka sparsamheten så långt, att man skulle utbjuda tjensten pä offentlig entreprenadauetion åt den mestbjudande.
Delta tycker jag likväl icke vore en åtgärd, som skulle motsvara R. o. Adis värdighet såsom Stånd, ulan ivertom anser jag den åsyftade besparingen, äfven om ilen skulle kunna åstadkommas, såsom högst lumpen, och jag skulle tro, att R. o. Ad. likväl framdeles såsom hittills kan hafva råd att betala sin Ridd.- Den 9 No ve ml; er f. m. 149 seeret. lika rikligt, som förut har skott, oell att det således icke lior fästas något sådant villkor vid hans antagande.
Till följd af hvad jag nu yttrat, anhåller jag om bifall å Ridd.Ulsk:s mern.
Della yttrande hade blifvit afbrutet genom ankomsten af II.
Ex. Hr Just.
Statsministern, Frih. Lars Herman Gyllenhaal, som, a K.
M:s höga vägnar, aflemnade 3 Dess nåd. propos:r i grundlagsfrågor.
Då jag för min del icke kan finna annat, än att Gr.
Cronhjclms motion är förenlig med en klok omtanka samt ändamålsenlig, så får jag för min del på det högsta tillstyrka, all II. o. Ad., med afslag pä Ridd.Ulsk:s nuvar. betänk., ville antaga Gr.
Cronhjclms motion jemte det förslag, som i sammanhang dermed blifvit af Hr Aminolf väckt.
Det har lill och med af en ledamot i Ridd.- Utsk., Frih.
Palmstjerna, här blifvit medgifvet, hvad jag förmodar att vi alla äro öfvertygade om, att nemi. en representationsförändring är af nöden och måste inträffa.
Om vi nu alla äro öfvertygade derom, alt en representationsförändring verkligen förestår, så kan jag icke inse, hvarföre man skulle antaga en Ridd.secret. pä annat villkor, än såsom Gr.
Cronhjelm föreslagit, tills representationsfrågan blcfve afgjord.
Visserligen har en värd talare, Gr.
Gyldenstolpe, anmärkt, att Ståndet i alla fall skulle behöfva en Secreterare, och det är ganska sant, alt Ståndet behöfver cn sådan tjensteman för vården af sina genealogier och handlingar: men sedan 11. o. Ad. upphört att vara ett särskildt Stånd, blifva så ringa göromål förenade med Ridd.secret.befattningen, att jag icke skulle tro, att dertill behöfver anslås ilen nuvar. lönen, ulan är jag fullt förvissad derom, att, utan alt behöfva utbjuda tjenslen på enlreprenadauclion, såsom Gr.
Gyldenstolpe yttrat, många sökande, och äfven sädaue, sorn skola vara förtroendet värdige, komma alt anmäla sig, fastän lönen nedsätles till halfva beloppet, af hvad den nu utgör; i följd hvaraf en ganska betydlig besparing kunde göras, hvilken kunde användas lill vida nyttigare ändamål, än lill det onyttiga skrytet, att Ståndet skulle, sedan dess representationsrätt upphört, betala sin Secreterare mångfaldigt utöfver hvad tjenslens vigt kräfde.
Pä dessa skäl får jag således tillstyrka antagande af Gr.
Jag vill blott tillägga, att om Ståndet upphör alt såsom Stånd representera, så torde hvar och en finna, att, för vården af genealogierna och Riddarhusets handlingar, ingalunda kan vara behöfiigt att äga en secreterare, två cancellister och en kamererare, dä de 14. o. Ad:s angelägenheter, som qvarstå, icke äro af större vigt, än alt de kunna skötas af två personer, äfven om dessa personer ägde rättighet att med bcfaltningarue vid Riddarhuset förena annan tjenst på stat.
Jag får således förnya min begäran om afslag på Utsk:s betänk., och att Ståndet mätte bifalla Gr. Cronhjelms motion. 150
Den 9 November f. m. II.
Landtm, lillkännagaf, att plenum komme alt fortsättas kl. 6 e. m.
Hr Aminoff, Joli.
Fredr.:
Då jag lill Gr.
Grönlijelms motion gjorde ett amendement, så var det, såsom Hrr:ue veta, i den afsigten att, i händelse R. o. Ad. skulle besluta, ali den nu lediga
Ridd secret.tjernsten skulle tillsättas på förordnande, för conscqvensen skull äfven de andra embetsmännen vid Riddarhuset borde på samma sätt blifva tillsatta.
Jag fortfar naturligtvis i samma yrkande, och tror till och med, alt sjelfva kamereraren kan tillsättas på samma sätt.
Ehuru i vissa punkter instämmande med Gr.
Cronhjelm, får jag likväl uttryckligen förklara, att jag icke fäster mig vid och icke gillar Grefvcns åsiglcr om en framtida blifvande representationsförändrings inflytande på denna fråga.
Den har alldeles icke ined nu förevar. ärende att göra.
När tiden kommer, så får II. o. Ad. derom besluta.
Jag tillhör icke deras antal, som yrka, att lönerna för våra embetsman måtte på något sätt nedsättas; tvertom tror jag, alt de i vissa afseenden ej äro tillräcklige och borde ökas, men tillstyrker för det närvar, deras oföränderlighet enligt det uppgjorda förslaget.
Jag ser ingen svårighet för alt vära embets- och tjenstemän kunna tillsättas pä sätt Gr.
Cronhjelm föreslagit; och jag tror, att om så skulle ske, så blifva tjcnstcrne icke obesatta och tjenslemänneu derföre ej sämre.
Jag vill härmed ej påstå, att dessa tjenster varit illa förvaltade, men dä man icke har någon annan säkerhet pä sin innehafvande tjenst, än den som heror på ens eget förhållande, så tror jag alt man dä med mera omsorg sköter tjensten.
Siburn R. o. Ad. äger rättighet all afsätta en försumlig tjensteman, sa inträffar likväl ej en sådan afsättning, så framt icke den ifrågavar. tjenstemannen uppfört sig i hög grad försumligt. R. o. Ad. tillsätter sin Direction och sine Fullmäktige i Banken och Riksg.cont. ifrån riksdag till riksdag; hvarföre ej på samma sätt sine tjenstemän?
det ena är ej mer maktpåliggande än det andra.
Del är ganska bestämdt och gifvet, att om R. o. Ad:s tjenstemän uppfylla sin pligt, så blifva de också bibehållna vid sina befattningar, de må vara tillsatte efter förordnande eller efter nu gällande författning.
Jag har mänga skäl, hvarföre jag anser, att R. o. Ad:s tjenstemän höra tillsättas efter förordnande, och dessa skäl tror jag mig icke behöfva uppräkna.
Jag anser, alt Ridd.secret.tjensten denna gång hör tillsättas på samma sätt som förut, samt att den enda person, som sig dertill anmält och som genom en längre lids bestridande af denna tjenst derpå äger så stora anspråk, dertill må blifva utnämnd.
Då kan ingen personlighet anses ligga till grund för R. o. Ad:s handlingssätt, om förändringen blifver gällande, efter tillsättandet af den nu ledigvarande Secreterarebefattningen.
De Ståndets ledamöter, som sednast yttrat sig i frågan, hafva uttalat så olika meningar
Den 9 November f. m. 151 om beskaffenheten af Ståndets förra beslut, att jag vördsamt anhåller bos Hr Gr. o. Landtm., att Ridd.secret.
Huge uppläsa både Ståndets förra beslut och Gr.
Cronhjelms motion, samt att jag derefter måtte erhålla ordet.
Landtm, upplyste, att så väl R. o. Ad:s ifrågavar. beslut, som Gr.
Cronhjelms motion voro upptagne i reciten till Ridd.Utsk:s förevar, mern., och lät derefter å nyo uppläsa denna del af mern.
Af hvad nu uppiiist är, torde hafva inhemtats, alt R. o. Ad. redan förklarat, det Ridd.secret.- löuen icke skall nedsättas; och dernäst, alt Gr.