Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då jag först hörde Hr Rrakel upläsa sin motion, kunde jag icke fatta hvad Hr Brakel med densamma egentligen åsyftade.
Jag begärde den derföre på bordet, har läst den och nu äler hört den upläsas; men kan sannerligen icke ändå rätt förstå hvad dermed menas.
Hr Brakel har visserligen begärt att Ridd.Utsk. måtte upgöra alternativa förslager dels för den händelse att Const.Utsk. inkommer med ett förslag till ny representations-förändring, som blifver
Ii vilande till nästa riksdag, i hvilket fall Ridd.Ulsk:s förslag skulle in - Den 4 Januari. 11 neliålla sältet huru K. o. Ad. för sådan händelse borde representeras, dels ock för den händelse att någon representations-förändring i det hela icke kommer i fråga, i hvilket sednare fall Ridd.- Utsk. skulle likväl föreslå lämplig förändring af det sätt, hvarpå Adeln nu representeras; men Hr Brakel har icke upgifvit eller ens på något sätt anlydi, hvilket sätt, som vid denna ombildning borde följas.
Antingen betyder den nu afgifua motionen ganska mycket; ty den kan omfatta hvilket ämne som helst i delta afseende, eller också betyder den alltför litet, nemi. att Riddarhuset skulle, hvad jag icke anser lämpligt, gifva de uplysta ledamöter, som sitta i Ridd.Utsk., en påminnelse om deras pligt.
Då motionen icke omfattar någon allmän fråga, soth, pä sätt allmänna frågor höra behandlas, ovillkorligen skall till Utsk. remitteras, så hemställer jag om det vore lämpligt remittera denna motion med mindre man får närmare kännedom om dess syfte, och derföre vänder jag mig till Hr Brakel med anhållan att han ville upgifva de grunder på hvilka han vill att Ridd.Utsk. skall utarbeta förslaget, och jag skulle föreställa mig att detta är angeläget på det att R. o. Ad. må kunna lemna Utsk. någon vägledning, genom yttrandet af sina åsigter innan frågan remitteras.
Detta är så mycket angelägnare som den talare, hvilken hade ordet näst före mig, yttrade sådane åsigter, som ingalunda öfverensstämma med den så ofta på detta rum vid föregtde tillfällen uttalade mening, att en förändring i R. o.
Ad:s representation är af behofvet påkallad.
Jag anhåller således att Hr Brakel ville upgifva sitt förslag till hufvudgrunder.
Så mycket jag kan se är Hr Brakel icke närvar.
(Talaren varsehlef likväl nu att Hr Brakel verkligen var närvar.)
Jag har misstagit mig; men efter jag har ordet, så har jag velat framställa min förmodan, att afsigten med Hr Brakels motion varit den, att motionstiden icke mätte förflyta utan alt Ridd.- Utsk. skulle få någon anledn. att sysselsätta sig med dessa frågor, hvilka mot riksdagens slut kunde blifva af oberäknelig vigt och nödvändigt då böra förekomma.
Vore den tid förfluten, inom hvilken, enl.
Riksd.Ordn., motioner böra väckas, så kunde ju på denna grund, då invändning göres mot hvarje förslag till Ridd.- Ordn:s förändring, ehuru densamma kunde vara, i föl jd af Const.- Utskrs förväntade och möjligen inkommande förslag till förändrad Riksd.Ordn., oundgängligen nödvändig.
Jag får derföre vända mig till den värde motionären sjelf och hemställa, huruvida icke den hufvudsakliga afsigten med hans motion varit denna och icke den all sjelf yttra sig om de förändringar som borde ifrågakomma och hvilka, åtminstone i de flesta afseenden, icke kunna bestämmas förr, än man Yet hvad Const.Ulsk. kommer alt i fråga om R. o. Ad:s framtida representation föreslå.
Hr Lil jenstolpe, Axel Fredr.:
Jag begärde ordet i anledn. af Hr Frih.
Raabs framställning till motionären att upgifva 12 D e n 4 Januari. niigra grunder, på hvilka förändringen borde byggas.
Del är naturligtvis icke min mening alt gå Hr Brakel i förväg; men då jag redan vid 1840 års riksdag tog mig friheten att yttra mig i denna fråga och särdeles med alseende på hvad jag då anförde, anser jag mig icke nu böra stillatigande öfvervara denna diskussion.
Min tanke är, att någon förändring i R. o.
Ad.-s representation bör ega rum, serdeles om vi vilja alt det anseende skall bibehållas, som rätteligen tillkommer vårt Stånd.
I sådant afseende vågar jag, utan att framställa något förslag, helt lösligen nämna, att min tanka är, att hvarje ätt bör vara representerad; men, om inom familjerna finnas flere personer, så tror jag, att ättens samtlige medlemmar inom sig böra välja en representant.
Finnes blott en medlem inom familjen, så är det gifvet att han är sjelfskrifven.
Fullmakterna böra försvinna; och någon aflöning, i min tanke, alldeles icke komma i fråga.
Någon qvalifikation anser jag böra finnas för representantkallet i afseende på åldern, om man har tjenst eller icke, och i afseende på den bevillning man erlägger lill Staten.
Jag tror, att om en dylik förändring skulle vidtagas, så borde derigenom det missförhållande undanrödjas, som nu eger rum, att Riddarhuset, i vissa frågor, är ganska talrikt, i andra åter, högst fåtaligt, och det borde då blifva en skyldighet för hvarje representant, som tagit ut pollct, att öfvervara riksdagen ifrån dess början intill slutet, och icke afsäga sig, såsom nu är fallet, Utsk:sledamots-befattningarne, icke frånvara.
Ståndets plena utan giltiga och antagliga skäl såsom förfall; — med ett ord, alt Ståndet i detta fall skulle representeras på samma sätt, som de andra Stånden.
Detta är hvad jag vill hafva äran alt anföra.
Det är icke för att motsätta mig motionen derföre att en remiss lill Utsk. skulle förorsaka besvär för Utsk. med frågans uptagande eller för alt vilja bedöma den pä förhand, som jag begärt ordet, utan del är endast för att fästa upmärksamhelen på, alt något misstag måtte hafva insmugit sig i begreppet om denna sak, då man trott R. o.
Ad:s förut uttalade gemensamma tanka hafva varit bindande för deras blifvande förhandlingar i denna sak, och det är för att visa huru denna R. o. Ad:s gemensamma tanka fattades, som jag ber att få upläsa följande utdr. ur R. o. Ad:s prot. vid 1840—1841 års riksdag.
”Utdrag ur R. o.
Ad:s prot. 1840—41. 15:de Häftet (pag. 244).
Sprengtportens förslag sådaut det, efter de föreslagna ändringarna deruti, blifvit redigeradt, så lydande: Att Svenska representationens fördelning på fyra rum bör uphöra, och alt denna representation bör sammanträda på två, genom val, stånds- eller klassvis utsedda kamrar, vid hvilkas bildning den skillnad iakttages, att, då ledamöterne i den ena kammaren utses för hvarje riksdag, ledamöterne i den andra väljas för längre tid bland personer, som förut utöfvat riksdagsmannakallet eller upnätt en mognare ålder, samt att representationsförändringen bör afse, att, jemte uphörandet af ali sjelfskrifven personlig rätt att vara representant, bereda de ofrälse slåudspersonsklasserna, som nu äro ute - De n i Ja n ua r i.
13 slutna från rättigheten att sända fullmäktige till riksdagen, en sådan rättighet.
Uplästes lill justering och godkändes följtde votens-propos., bredvid hvilken äfven upslogs en afskrift af Frih.
Sprengtporten förslag:
Den som anser, att Frih.
Sprengtportens mening bör antagas såsom R. o. Ad:s gemensamma tanke, voterar
Ja; den del ej vill, voterar Nej; vinner
Nej, antager R. o. Ad. icke Frih.
Sprengtportens mening såsom Ståndets gemensamma tanke.
Efter voteringens slut, befuunos rösterna hafva utfallit, som följer:
Ja — 110.
Nej — 55.”
Detta beslut har, i min tanka, under diskussionerna om det hvilande representations-förslaget varit origtigt upfatladt, åberopadt och bedömdt, serdeles i Hr Hjertås då afgifna yttrande, och jag har trott mig, såsom Ledamot af Ridd.Etsk. vara skyldig att denna uplysning meddela.
Utan att vilja ingå i praemisserne till Hr Brakels motion, ehuru jag finner deni ganska problematiska, anhåller jag alt få yttra mig något om sjelfva förslaget till förändring i R. o. Ad:s representationssätt.
Af de förslag i detta ämne, som sedan 1840 års riksdag ifrån Const.Utsk. ankommet, känner jag icke mer än ett, hvaruti föreslogs att R. o. Ad. skulle såsom serskildt
Ständ ingå i representationen.
Att Const.Utsk. nu skulle inkomma med ett förslag isådan syftning, torde vara temligen osäkert.
Annu osäkrare synes mig vara, att, derest ett sådant förslag afgafs, man skulle låta, på sätt Hr Brakel supponerat det kunna ske, R. o. Ad. bestämma sin representationsrätt enl. Ridd.Ordn., så att, om 2 kamrar skulle föreslås, R. o. Ad. likväl skulle kunna, oberoende af de öfriga representanternas antal, få bestämma, huru stort antal ledamöter det ville dit insätta.
.lag föreställer mig icke att Const.Utsk. skulle kunna handlöst behandla frågan pä detta sätt.
För min del tror jag visserligen, att en reorganisation af R. o. Ad. skulle gagna ganska mycket, ehuru den är svär att åstadkomma.
Svårigheten består icke minst deruti, att då IL o. Ad-.s representationsrätt endast grundas på ledamöternas egenskap att vara adelsmän, alla andra qvalilikationer, som skulle läggas till grund för representantkallet, skulle vara helt och hållet stridande mot de principer, hvarpå R. o. Ad:s representationssätt hvilar.
I afseende på den behandling Ridd.Ulsk. skulle kunna gifva denna motion, sä finnér jag den icke kunna föranleda till något resultat.
Hr Brakel bär nemligen föreslagit, att Utsk. skulle få Updrag att lill Ståndet inkomma med förslag till ombildning af R. o. 14 Den 4 Januari.
Ad:s representationssätt.
Jag vet icke örn R. o. Ad. kan fatta något beslut innan Ridd.Utsk. inkommit med förslag till ändring af någon eller några delar i Ridd.Ordn.
Jag föreställer rnig att när denna motion inkommer till Ridd Ulsk., sä kommer della IJtsk. att svara med en hemställan alt få upgift på de grunder, hvarpå el t sådant förslag skulle upgöras.
Jag, kan icke finna alt Ridd.Utsk. skulle kunna göra annorlunda och förenar mig med Frih.
Raab i den hemställan, att Hr Brakel måtte återtaga sin motion eller åtminstone gifva den en något förändrad lydelse; hvarigenom Ridd.Utsk. fick någon ledning om de grunder, på hvilka förändringen borde byggas.
Mänga grunder hafva blifvit föreslagna, hvilka jag icke mycket vill vidröra.
Hr Liljenstolpe har likväl omnämnt en, pä hvilken han anser att Riddarhusets ombildning borde byggas, nemi. att blott en ledamot af hvarje familj skulle fä deltaga i representationen.
Jag skulle tro, att delta vore en högst olycklig förändring.
Det kan finnas familjer, hvars ledamöter äro högst litet qvalificerade att taga säte inom Riddarhuset, men andra familjer deremot, inom hvilka åtskilliga ledamöter kunde vara dertill passande.
Om de icke egde tillfälle att inträda, skulle det vara en verklig mistning för Riddarhuset.
En sådan förändring, hvarigenom af ålskilliga' familjer de flesta medlemmar skulle utestängas ifrån deltagande uti representationen skulle jag anse ganska olämplig.
Hr Liljenstolpe: Då Hr Gr. af Ugglas vändt sig lill mig, får jag uplysa, att min mening' icke varit att hvarje familj af R. o. Ad. skulle representeras, men väl att den kunde representeras; och hvad det beträffar, att personer, icke qvalificerade alt riksdagsmannakallet bekläda, skulle på grund af sin rättighet som adelsman inträda, så har jag tagit mig friheten föreslå, att några sådana qvalifikalioner för reprcsentanlkallet borde bestämmas.
Hvad slutligen beträffar, alt.
Riddarhuset skulle komma att, enl. mitt förslag, gå i mistning af ganska många utmärkta personligheter, så har jag visserligen funnit detta; men likaväl som
Svenska folket går i mistning af många utmärkta personligheter genom den representation, som nu eger rum, så finge man väl underkasta sig förlusten af alt Riddarhuset, i händelse af en förändring, äfven gick miste om många sådana personer.
Min motion sönderfaller i 2 delar.
Den förra delen afser den händelse alt Const.Utsk. skulle upgöra ett förslag till represenlations-förändring i hvilken R. o. Ad. såsom integrerande del skulle ingå.
I sådan händelse anser jag det ganska lämpligt att Ridd.Utsk. på förhand för sig upgör en plan på hvilket sätt Ståndet skulle komma alt representeras.
Jag antager t. ex. ali en 50, CO eller 70 medlemmar af R. o. Ad. komma att ingå såsom Svenska folkets representanter i det förslag, som Const.Utsk. förelägger R.
Huru skola då dessa adelsmän ingå i representationen ?
Skall det ske genom val eller på annat sätt?
Skola valen ske ättevis, länsvis eller distriktvis?
Skola valen förrättas af alla adelsmän eller endast af capita?
Skola valmännen hafva några qvalifikationer?
Dessa m. fl, omständigheter anser jag ganska lämpligt att Ridd.Utsk. på Den 4 Januari. 15 förhand eftertänker och när Const.Utsk:s förslag lill Stånden inkommer Ridd.Utsk. har för sig upgjort grunderna, på hvilka Adeln skall ingå i representationen.
Det är nemi. troligt att Const.Utsk:s förslag kommer alt hänvisa, liksom den nu gällande Riksd.Ordn., till Ridd.Ordn. och det är denna förändrade Ridd.Ordn., som Ridd.Utsk. skall förelägga R. o. Ad.
Den sednare delen af min motion åsyftar att, oberoende af den händelse att ifrån Const.Utsk. inkommer förslag till representationens ombildning, Ridd.Utsk. mätte utarbeta och föreslå de förändringar i Ridd.Ordn. dels i afseende pä R. o. Ad:s representationssätt, dels i afseende på de stadganden som röra sjelfva organiserandet af riksdagen i hvad på Adeln beror, som Utsk. anser nyttiga och Ståndets värdighet befordrande.
Så t. ex. skall jag bedja alt få serskildt nämna, att jag tror det vore mycket nyttigt om ett annat sätt att välja R. o. Ad:s Elektorer infördes, så all det icke skedde genom Bänkmän, utan af hela Ståndet.
Sistnämnde förändring är likväl icke egentliga hufvudsyftet med den sednare delen af min motion, utan detta hufvudsyfle är en förändring af R. o. Ad:s representationssätt.
Det skulle måhända kunna sättas i fråga om R. o. Ad. bör förändra sin representation.
För alt besvara denna fråga, bör man göra sig reda för hvad en Adels bestämmelse i en konstitutionel monarkisk stat är.
Jag anser den vara att företrädesvis på det bestående inympa allt det goda och stora, som menskligheten i sin utveckling framalstra!’, men att förkasta allt det brädmogna och onda som möjligen kan följa med, alt befordra frihet, men hålla den inom ordningens gränsor, att uprällhålla konungamakten vid dess makt och anseende så länge denna magt är för samhället nödvändig och nyttig, att vaka öfver lagarnes helgd och vårda minnenas glans.
Detta anser jag företrädesvis vara en Adels bestämmelse i en konstitutionel Stat.
Upfyller nu Svenska Adelil, såsom den är organiserad, denna bestämmelse?
På denna fråga tror jag mig kunna svara ja; ty hvarje beslut som bär fattas, och som är ett uttryck af R. o. Ad. i sin helhet, vittnar om ett mognadt omdöme, om känsla för rätt och ädelt, om kraft att motstå yttre påtryckningar.
Jag anser det likväl icke vara nog, att Ståndet i sin helhet är ett uttryck af hvad det bör vara.
Hvarje individ inom Ståndet, som är Svenska nationens representant, bör icke allenast lemna sitt Stånd, utan äfven nationen garantier derför att han är värdig att upfylla detta representantkall.
Sådana garantier hafva fordom funnits, en garanti var när ätterne inom sig valde sina representanter, en annan garanti låg i R. o. Adis större förmögenhet och ätternes ringare antal.
Men Konung Carl XI, som med våld och list krossade Svenska friheten, ehuru han sedermera berömvärdt ordnade enväldet, nndergräfde Adelns besutenhet genom den till sina grunder riktiga, men till utförande rältskränkande reduktionen.
Ulrika Eleonora uphöjde omkring 300 ätter, mer och mindre förtjenta, fattiga och rika, i adligt stånd och förminskade derigenom den garantien som låg i en icke alltför lång utsträckning af de adliga familjernas antal.
Sedermera hafva 1809 års män genom fkleikomissernas up - 16
Den 4 Januari. häfvande beröfvat ätterna förmågan att låta sina hufvudman och representanter vara slödda pä den jordegendom, söm, oberoende af alla arfslagar, förblir på samma hand och med sjelfskrifvenheten förenar det för en representant lika vigtiga besittande af större jordegendom, hvilket grundar oberoendet.
Genom den sednast antagna arfslagen kommer R. o. Ad:s förmögenhet ännu ytterligare att splittras.
När sä många garantier för Adelns förmåga att representera, lid efter annan hafva försvunnit, bör man icke då vara betänkt på att uprätla andra i deras ställe?
Bör icke den adelsman, som är Svenska folkets representant, lemna Svenska nationen en borgen att han är värdig det yppersta medborgerliga förtroende?
Bör icke just sjelfskrifvenheten förmå den sjelfskrifna Svenska Adeln att stifta sådana lagar, som icke tillåta någon, sorn är ovärdig att vara Svenska folkets representant, representera samma folk?
Jag skulle önska att Utsk. föreslog inskränkningar i sjelfskrifvenheten.
Sjelfskrifvenheten bör läggas lill grund för representationsrätten men dess utöfvande inskränkas till de personer som lemna någon slags borgen alt de uro i stånd att utöfva representantkallet.
1 besutenheten och innehafvande af embete anser jag dessa garantier böra sökas.
Men skulle Utsk. anse lämpligare att föreslå väl organiserade val vill jag icke lägga mig deremot.
Allt detta öfverlemnar jag åt Utsk:s mognade omdöme.
Slutligen ber jag att få nämna, att jag både tror och hoppas, att i en mer eller mindre aflägsen framtid den dag skall komma, då nationens seder skola blifva så republikanskt rena och den politiska uplysningen så allmänt spridd, alt R. o.
Ad. både bör och kan afsäga sig sin representationsrätt, såsom eget Stånd; men då den dag kommer, må samtid kunna vittna att icke ensamt minnets glans frän de tider, då Svenska Adeln med Oxenstjerna i spetsen styrde Sverige och skiftade öden ut åt Europa, att icke ensamt minnets glans då strålade från Sveriges R. o. Ad.
Hr Brakel har visserligen nu gifvit någon närmare uttydning af sin motion; men icke upgifvit något bestämdt förslag.
Jag tror likväl, alt i en så vigtig fråga som denna, då R. o. Ad:s representationsrätt skulle kunna helt och hållet förändras, det icke skulle vara lämpligt att handlöst affärda en motion, som icke innehåller annat, än en begäran till Utsk. att inkomma med ett eller annat förslag till ombildning af R. o. Ad:s representation.
Månne det är bchötligl att nu anmoda Utsk., alt, för den händelse eli allmänt representalions-förslag skulle inkomma, vara betänkt på förslag till förändringar i Ridd.Ordn. då det står föreskrifvet i 41 g Ridd.Ordn. 2 mom.
”Varder under påg:de riksdag, i den ordning 82 § R.F. föreskrifver, någon sådan ändring uti grundlagarne antagen, som gör en derefter lämpad rättelse af Ridd.Ordn. nödvändig, bör Ridd.Utsk. sjelfmant till R. o. Ad. inkomma med förslag till dylik rättelse.”
Jag tror det ej — den upmaning som Ilr Brakel uti det ena alternativet af sin motion har föreslagit R. o. Ad. att, genom en remiss af Den 4 Januari. 17 af lians motion, till Ridd.Utsk. understödja honom är öfverflödig och skulle blott visa ett misstroende till Ridd.Utsk:s ledamöter.
Beträffande det andra alternativet, så innehåller l:sta mom. af nyssnämnde § i Ridd.Ordn. följande stadga oder ”Väckes fråga in plena om ändring uti denna Ridd.Ordn., bör en sådan alltid remitteras till Ridd.Utsk., som med sitt betänk, deröfver till R. o. Åd. inkommer.”
Denna § ger således rättighet att under loppet af hela riksdagen (jag kan åtminstone icke se att någon motionstid i detta afseende försittes) remittera till Utsk. de förslager lill ändring af Ridd.Ordn. sorn af ledamöter inom Ståndet kunna väckas.; men förr än motionären kan upgifva ett förslag till ändring, anser jag motionen icke lämplig att till Utsk. remitteras.
Det skulle då se ut som om meningen vöre, att man ville vara belåten med hvilket annat representationssätt som helst för Ståndet, blott man finge en förändring.
För min del tror jag icke det vara lämpligt, att R. o.
Ad, afsänder till Utsk. en begäran om förslag till förändradt representationssätt, utan all något när tillkännagifva sättet huru Adeln vill vara representerad.
Man lian icke få något resultat af diskussionen örn den icke har någon utgångspunkt genom ett framlagdt förslag.
Jag har visserligen hört Ilr Brakel upgifva alla de föremål, hvilka skola utgöra R. o. Adis bestämmelse såsom Stånd; men samma föremål har också hvarje medborgare, och isynnerhet hvarje representant, sig ålagda.
På grund af hvad jag sagt och hvad Gr. af Ugglas jemväl tillagt, hemställer jag, att R. o. Ad. icke mätte remittera motionen med mindre motionären bestämdt upgifver hvilken förändring lian har åsyftat.
Hr Brakelr Jag vill endast begära, att med några ord få besvara Frih. Raabs anmärkmr.
Just derföre att Ridd.Utsk. har sig serskildt updraget, att vårda R. o. Adis angelägenheter, just derföre har jag föreslagit alt Utsk. mätte utarbeta ett förslag ronde R. o. Adis vigtigaste angelägenhet, som är dess representationssätt.
Jag har ansett mig icke kunna förbigå Ridd.Utsk., eller söka alt få delta updrag gifvet åt någon komité, emedan jag anser Utsk. just vara tillsatt för detta ändamål.
Jag har derföre föreslagit, alt motionen skulle remitteras lill Ridd.Utsk., och att Utsk. under riksdagens lopp måtte utarbeta ett sådant förslag.
Grunderna har jag nyligen i korthet upgifvit, såsom jag tror att de borde vara.
Gillar icke Ridd.Utsk. dem, så kan Utsk. komma in med förslag till andra grunder; men då R. o. Adis representationssätt har erkända brister, så kan det icke vara annat än väl alt Ridd.Utsk. kommer in med förslag tili dessa bristers afhjelpande.
Hr Adelborg, Anders
Ottoi För den händelse, Hr Brakel nämnt, att Consl.Utsk. skulle inkomma med förslag till representations-förändring, i hvilket förslag R. o. Ad. finge sin del, torde Const.Utsk. icke heller uraktlåta, att bestämma vissa reglor för R. o. Adis deltagande i representationen.
1 sådant fall synes det mig öfverflödigt att gå detta Utsk. i förväg med undersökningar, hvilka, 3 H. 2 18 Den 4 Januari. då de naturligtvis ej på förhand kunna uptaga de bestämmande!! som komma alt göras, icke torde lemna något resultat.
För det fall åter, att Const.Utsk. icke skulle inkomma med något förslag, hvilket icke innehöll någon förändring af R. o. Ad:s representationssätt, utan R. o. Ad. skulle hädanefter på samma sätt som hittills deltaga i representationen, så skulle det icke vara ur vägen om Ridd.Utsk. utarbetade förslag till ombildning af R. o. Ad:s representationssätt; men jag tror dä, lika med Frih. Raab, att en påminnelse till Flsk. i sådant afseende vore alldeles olämplig, samt alt Utsk. nog ändå fullgör sin skyldighet.
Raab uti hans anhållan, alt llr Brakel ville återtaga motionen, för att närmare upgifva de grunder, hvarpå han anser alt Ridd.Utskrs förslag borde utarbetas.
Hr Freidenfelt, Cai l Peter:
Såsom medlem af Ridd.Utsk. tager jag mig friheten ali yttra några ord i detta ämne.
Jag lorenar mig uti hvad Frih.
Raab och Hr Adelborg yttrat i detta afseende; ty jag anser Hr Brakels motion i dess nuvar. form olämplig.
Det kan icke vara skäl, alt Ridd.Utsk., under det man afraktar ett förslag till representations-förändring ifrån Const.Utsk., på förhand upgör något förslag lill ombildning af R. o. Ad:s representation, emedan detta alltid blir beroende af det mera omfattande förslaget till representations-förändring.
Om ett sådant förslag till Ridd.Utsk. öfverlemnas, tillhör det Utsk. att sjelfmant inkomma med betänk, öfver de förändringar, hvilka i anledn. deraf för R. o. Ad. äro nödvändiga ; och hvad för öfrigt beträffar sättet för sådana förändringar i R. o. Ad:s representation, sä finner jag icke något annat i grundlagen utstakadt än det som Frih.
Raab redan har anfört, nemi. att, om förslag till bestämda förändringar in pleno väckas, så skola de remitteras tili Ridd.Utsk.; men dä Hr Brakel i sin motion endast har tillkännagifvit en önskan i allmänhet att fä förändring, men icke några bestämda grunder för denna förändring, sä anser jag alt motionen i sitt närvar, skick icke bör lill Utsk. remitteras.
Så vidt jag af äldre riksdagsmän kunnat inhemta, har vid föregrde riksdagar tillgått pä samma sätt, som jag af erfarenhet funnit vid denna, nemi. att motionärer npträdl, såväl inom detta Ständ som inom de andra och fästat R.
St:s npmärksamhet på behöfliga förändringar i gällande lagar eller behofvel af ny lagstiftning, utan alt dessa motionärer ansett erforderligt eller någongång ens med deras förmåga förenligt att utarbeta något fullständigt förslag i afseende på de bristfälligheler sorn de påpekat.