Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sadan granstning, hwars föremal är att undersöka huruwida Fullmagkerne blifwit utfärdade i den sorm, som nästföljande §. förestriswer, stall sist inom fyra daaar derefter wara fulländad; hwarje Ständ dest prösningSiäkt förbehållen, sä wäl i afseende pä sä» -ane Medlemmar, hwilkaS Jullmagker e) blifwik göd» kän - Den 21 Dc.cnrber. kände, som dem, einor hwilka, lill !'ö!je af i8- §.. någon anmärkning äger rum,'-i hwuket senare sali, frägan, o>n den är klar och tydlig, hos SkZNdcr afgötteS, men da nödige nplysningsr saknas, lill laglig åtgärd svrwiscS, och biöchalle cmedlettrd den under ytterligare p> öfning siälde Ledamoten sin Riksdagsman, na rä.t. Wid a »tekn ingen och da Jnirätes-pollckr erhälles, titzdeles äfwcn hwarse Ledamot ert exemplar as Rill kö Grundlagar, pä ditt ingen mä lill siri undskyllan okunnighet derom förebära. §. 22.
Fullmagttrms böra, för ak wara gällande, lyda salunda:
''Ti! den Lagtima I u«!>:ia) Riksdag, som i , - » - skall hällas och rager sin (örjan den - - - , - bcchlimägtigas härmed, efter söregän, ger ordentligt wal, N. N (för Presie-Ständer in än N. N. Stift) (för Borgare, Stänket isrän N. N. Stad), (för Bonde-Scandst, boende och besnt, ten ä Krono- Krono Skatte- eller Fralse Skatte-Hem» manet N. N. rm N. N.
Harad, af N. N. Län) ak deltaga i ra k sia gen och bcsiuttn om derstädes förekommande ärenden, hwarwid han owilkorligen sörpligkas, att ställa sig til! esterrättclse Swerigeö RikeS beswnrna Regerings Ferm as den 6 Junii 1809, sämre Riksdags Ordningen och öfrige gällande Grundlagar.''
Fullmagtcrne underffrifwes: för Preste Ständer, af Biskop och Consistorium, för Borgare-Ständer af Stadens Magistrat och Äldste, och, hmad Fahlu Bergslag särkildt beträffar, af Griiswe'Rätten och Bergslagens Depurcrake, samt för Bonte.Ständer af Wa!» förrättaren; börande tillika, för sistnämnde Srand, Wal Protokollet af Elenorerne uudeneknadt, medfölja, samt, efter fulländad granffmng af Zullmagterne, till Den 2r December: den walds återställas; och ware Walsörrättaren ssyldig, til! Wal-.Protecollet, före sin afresa frän förrättnings, ställer »klämna. §. 2Z.
Samma dag dä Riksdagens Synande knngöres, ninämne Konnngen Lankt-Alarstalk för Ridder» jfapcl och Adeli,/ sann kill Taleman för Hrefte-Sgan, dek, Ärke.Bistovcn, eller, om han är sjuk eller fdäntvarande, eller hans Embete ledigt, nägon annan af Biffoparne.
Sedan Borgare- och Bonde-Ständen, hwart för sig pä behörigt sätt bliswik constirucrade, begäre de hos Konungen, medelst Deputarioner, deras Talenlän, hwilka Konungen dä sörordne.
Enär Landtmarskalk eller Taleman under Riksdagen af sjuk, lighet ellet andra anmäldta lagg förfall hindras att föra ordet, företrädes deras ställen, hos Ridderskapet och Adeln af den, esker Matrikeln, förste närwarande Grefwen, och i de öfrige Skänden af ViceTalemän, hwilka likaledes wid Riksdagens början af Konlingen utnämnas.
Under det Borgare- och Bonde-Stanven samlas och innan deras Talcmän Oordnade äro, föreS tills widare ordet: hos Borgare.Skändek as Hnswud, stadens förste Fullmägtig, och i Bonde-Ständet af den närwarande Ledamot, som de flästa Riksmöten biwistak.
Da, i händelse af underläten kallelse af Skaks-Radek, de i ic> §. nämnde wederbörande kill Riksdag kalla, äge Ridderffaxet och Adeln <M nämna Landtmarffalk, och de öfrige Standell, hwart för sig sina Talemän.
Landtmarskalk och Talemän aflägge inför Ko» uungen följande Ed: "Jag N. N. Mnämnd och för» Deil 2l December. rziz förordnad, ari wid detta allmänna Riksmöte wara Landtmarskalk (Taleman för Preste» Borgare, Bonde» Ständer) lofwar och sivär wid Gud och Hans Heliga Ewangelium, at jag wik och skal med all
Min för, maga uvräklhälla och förswara Konunga, magten och Rikets Ständers rättigheter, i öswercnsstämmelse
Med den af Konungen och Rikets Ständer den 6 Junit l8c>9 till efterlefnad antagne Regerings» Form» Jag skall ock ställa mig lii owilkorlig efterlefnad
Rikets öfriga gällande Grundlagar (för Landtmarfkalken tillika: samt den antagna Riddarhus,Ordningen).
Detta alt lof, war jag troligen hälla; Sä sant mig Gud hjelpe til lif och siäl!"
De i denna Ed uptagne föreskrifter gälle äfr iven för dem, som kunna komma akt Landtmarskalks eller Talemäns ställen företräda.) §. 24.
Uti hwart Ständ skal wara en Secreterare, sdm der före Protocollen och answare för wärdén af ingifne handlingar; Hos Riddcrffapet och Adeln, Riddarhus» Sekreteraren, hos Preste» och Borgare» Ständen de personer, hwarom de sielswe öfwerettskom» ma, samt hos Vonde-Sländet en skicklig, lagfaren och i landthusbällningen kunnig man as ofrälse Ständ, den Konungen dertill förordne. Hwarje Secreterare tillhör att alt det som fö.resaller och beflukes ordentligen och noggrann! uptekna, och för Ständer justera, samt, dä antiagen hela Ständer eller någon Ledamot in Pleno det fordrar, Protokollet upläsa; äfwensom i ös» rigt alla Protokoll jämte Utdragen deraf underskriswa, äliggandes Secreteraren för Boude»Ständet särskildt att Fjerde Bandet 64. bi» FZi4 Den 2i Tecembcr. biträda Talemannen wid mälens behandlande och göra påminnelser, om nägvk mot Grundlagarne stridande, skulle försökas, dock utan at i Ständer äga röst.
Sä wäl Ständens, som Ulssottciis Secreterare, jamte de» under Riksdagar biträdande nödiga Betjening i Ständens CamHlicr, san» Riksens Ständers Ukffotr, njure samma säkerhet mc-d Riksdagsmän, och crhalle wid Riksdagens stut en ester göromälens wigt ocy mängd lämpad wedergällning as Stais medlen, hwit, ken as S:atS»Utjkollct, efter öswerkäggniug med Laiidr, marskalken och Talcmänneu förcstäS, och i sammanhang med den öfriga Statsregleringcn, af Riksens Ständer bestämmes.
Til nämnde Betjening räknas hos Ridderstam och Adeln fyra Canhlistcr, i PresteStändet en Notarie och rwä Canhljster; i BorgareSlandet sammaledes och i Bonde-Ständct rwä Notarier och syra Canhlistcr.
I hwartdera asUlffottcu, för hwarje Division, en Canhlist, hwilken jämte
Se» creterarne, sörordnas af Utskotten sjclfwe, med det undantag, som i z§ §. finnes stadgadt.
Skulle i nä» got Utskott cn talrikare Betjening oundgängligen tarfwaS, anmäle Utskottet sädanr hos Ständens Plena, hwilka derom förordne. Bonde-StandctS Secreterare äge att, förr än han sttt Embete rilträder, följande Hd inför Ständer aflägga: "Jag N. N. lttnämnd sch förordnad, att wid detta allmänna Riksmöte wara dek Hedcrwärda Bonde-Ständets Secreterare, lofwar och swär wid Gud och Hans Heliga Ewangelium, att jag wiil och skall med all min förmåga iakttaga Konungamagtens och Riksens Ständers rättigheter, i öfwerensstämmelse med den as Konung och Riksens Ständer lill efterlefnad antagne Regerings Form af den 6 Junii 1809.
Ä^g Den Li December. tziz Jag skall ock ställa mig kill owilkorlig efterrättelse Ri, kers öfriga gällande GrlMdiagar, och ej til det Hederwärda Bondc-Sländets Pcokocoll, man min Uttryckliga anmärkning och reservation, föra eller föra läka, ännu mindre till expedierande befordra eller befordra lära något, som emot de gällande Grundlagar stridande är.
Äswen skal jag, Ivid Riksdags - ärendernaS afgörande, med goda råd och underrättelser, samt up, lysningar, om hwarL och ens lagliga rättigheter och ffyldighcrcr, SkändrtS Ledamöter tillhanda gä, samt med ali min förmåga söka att bringa desta ärenden till ett med Grundlagarne instämmande flut.
Detta alr lofwar jag alt troligen halla:
Sä sant mig Gnd hjelpe lill lif och sjal!" § 25.
Riks-Ständen utnämne utan dröjsmål sine De, gmkerade, hwilka med LandrmarsValken och Talemä», nen, hwart Srand för stg, inför Konungen mä nedlägga Ståndens wördnad och lyckönskan samt likaledes upwakta Drottningen och de Kongl. Personerne.
Ständen utse derjämte
Depmalioner att inbördes hwarandra hälsa och lyckönjka. §. 26.
Konungen, eller, i de fall, 4., s., 6. och 7-de §. §. omröra, Slars Rädet late genom en Härold, under hittills öflige ceremonier, utlysa dagen, dä Stän» verne, efter förrättad Gudstjenst, mä sammankomma pä Rikssalen.
Gudötjensten, hwarrill alla Ständen böra enhälligt infinna sig, förrättes af en Bflkop i Stadens Storkyrka.
Esker dest flut upträde ä Riks - Den 21 Decemöev. salen först Bonde.Seander - widare Borgare-Ständel och sist Prcste-Staiidek, alia swart för sig, anförde af deras Talemän.
Riddersfapet och Adeln, anförde " as Landrmarskalke». ware Konnngcn följakrige, och inTage farnkeliqa Ständen-de dem anwisia ställen.
För Konungen <?al längst fram i Salen sia en Tyron, omkring s,wilken Krön-Prinsen och de öfrige Kongl. 'Priniarne hasme, stna platser.
Dernäst inkage, framfar alla andra, de kwänne Skats-Ministrarne deras rum, och sörhalles i öfrig! enligt det Ceremoniel Konungen la'cr för tillfället utfärda.
Härefter före Konungen Sjelf, eller, der Konungen är fränwarands, rller Han fa för godt sinner, Skare Ministern för Utrikes Urcliderne ordet till Riksens Ständer, och läte dem afhöra berättelsen om hwad sedan sista Riksdag uti Rikets Styrelse sig tildragjt.
Landlmarjtalken och Trlemänncnj träde sedermera in för Konungen och ir.mnföre , i Ståndens namn, deras nnderdaniga wörd«öd.
När Konungen lämnar!
Rikssalen, beledsagas Han af RidderfVapet och Adel», hwarester de öfrig» Ständen i osivanförcstkrisne ordning afträda.
Propositionen, angående SlatS-WcrketS tilständ och behof, hwaraf Skänden hwarldera e!t exemplar tMall.s, öch'erlämne Konungen antingen wid der tillfälle, dch Riksdag, enligt föregående §. opnaS, eller 5 Rikssalen annan dag, der Honom sä godt synes, öller vek omedelbart til Riksens Ständers Stats-UtlDolt inom fjorton dagar wid Lagtima Riksdag, och inom en Manad wid Urtima, esler desi öpnande.
Riksdagens början räkneS altid frän den dag, dä berörde Proposition af Riksens Ständer eller nämnde Utskott - Den 2i December. skölt cmsttagen blifwit.
Och som Riesens Ständer jämlikt Regerings-Formens 55 cj äga, att i Ko» nungens öfwermaro något besluta, n-ä ingen rådpläga ning bärom a Rikssalen hällas.
Propositioner, rörande Grundlagars eller öfriga Lagars och Oeeonomijka Författningars stiftande eller förändring, jämte andra mål, dem Konungen, »inder Riksdagens loop, »vill Ständerna meddela, tilställes genom Hof-Canhlereu hwarje Srand i desi Plenum.
Janne alia Propositioner isian Konungen kil Riksens Ständer eller deras Utskott, böra Slats-RadetS, och i Lagsrägor, äfwcir Högsta Domstolens, dcröfwer lämnade yttrande tillika meddelas; kunnandes likwäl Riksens Ständer, dä Staks-Rädets yttranden anga hcmliga mäl, endast förwänca del af desi lill» eller afstyrkande. §. 28. Hwark Niks-Sländ wälje genom Electorer genast sch sist inoir» ätta dagar, sedan Riksdagen blis» rvit öpnad, Ledamöter, lika »vanga af hwarje Ständ i de Utskott, hwilka skola ärenderne bereda och Utarbeta.
Sädane i Grundlagen stadgade Utskott äro:
ConstirutionL- Vetvillnings» Banco- Lag- saint Beswärs- och Occono»uie«Utffokten.
Hemliga Utskottet wäijes, dä Konungen sadant äffar. §. 29.
Constitulions-Utffollet, som utgöres of Tiugm syra Ledamöter, tilkommer att, i den ordning Reger ringS-Formen föreffriswcr, granffa Rikets Grundlagar, salut uptaga frågor 06) till Plena asgifwa Förslag om ändringar, förbättringar och förklaringar deraf - Dm 21 December. af; hwaröfiver Skändens Ledamöter wars obekant, ak ia Pleno yttra sina eankar; mea Riksens Stander c> förr än ä den nästföljande Riksdagen mä desima.
Ofwerlämnar Konungen äk Riksens Seander »agon Proposition, rörande Grundlagar, updrage Skänderue genast, uran ar förut derom öfverlägga, ät Lonstikn» tions Utskottet, ail desi utlätande asgiswa, och förhälles dermed, som i Regerings Formens 8i- §. stadgadt är.
Da Utstoklet icke sunnir stal alt gilla och kill Riksens Ständers pröfning öfwerlamna något Förlag till ändring ester förklaring af Grundlaganie, som Uistottet af en Riksdagsman cmotragik, ware Ulstot» tet styldigt, om Författaren det yrkar, ak meddela honom sit yttrande med ulftand ak detsamma, jämte Försiaget, genom trycket allmänt göra, da han, sär det sistliämndas innehåll, sjelf, i egenskap af Författare, mä, enligt Tryckfrihets Lagen, answara.
Con» siitutions
Ulstoltet äligge alt ästa de uti Stats - Rådet förda Prowcsll, utom dem, som anga Ministeri» esta ärenden och Commandomäl, hwilka endast i hwad som rörcr allmänt kända och af Utskottet upgifna händelser, ma kunna fordras.
Finner Urstottet as desi.» Prorocoll att någon Stats VUnister, Stats,Räd, HofCantzleren, Stats-Secreterare eller annan Ledamot af StatS»Nädet, eller den Embetsman, som i Commandomäl Konungen räd gifwik, uppenbarligen handlat emot Regerings,Formens tydliga sörcstrist eller tilstyrkt någon öfwerträdelse deraf och af andra Rikets gällande Lagar, eller rmderläUt att göra föreställningar cnioc sädana öfwerträdelser, eller dem wallat och befrämjat genom upsätligt fördöljande af »agon uplySning, dä stall ConstitutionS-Utstottet flästa en sadan under tilltal af Ju» still»,Ombudsmannen inför Riks-Rätten.
Skulle Utjkortet anmärka att StakStNädetS Ledamöter samfält, ester Dm 2i December. izi9 eller en esler flere af dem, nti deras radflag om alle wänna mäll och steg, icke iakttagit Rikets sanskyldiga nytta, elier att någon Stars - Secrererarej icke med o» wäld, nir, skicklighet och drift sitt förtroendes Embete Ulöfwat, skal!
Urskottcl dä sädank för Riksens Ständer tillkänuagilwa, hwilka, om de finna Rikets wäl det kcäswa, liinna hos Konungen skrifteligen anmäla deras önskan, att Han wille »lur StakS-Rädct och ifrän
Em betel skilja den eller dem, mot hwilka anmärkning blifwit gjord.
Frägor i detta ämne kunna i Riksens StänderS Plena wäckas och af andra Riksens Sfän» ders Utskott, än Constitutions-Utskottet, hos Ständen andragas, men icke af Riksens Ständer afgöras förr, än sistnämnde Utskott deröswer blifwit hördt.
När fräs goc uii Riksens Ständers Plena eller andra Utskott än Consiitntions-Utskottet wäckas, huruwida Stats» Rådet eller någon desi Ledamot, eller någon Före, dragande, sikt Embete pä et obehörigt sätt möswat, böra derwid följande ordalag och inga andra nyttjas:
"Det är anledning til anmärkning emot Slars,Rådet, eller den och den Ledamoten eller Föredraganden, hwarom Remij; begäres lil ConstitulivnS, Utskottet, inför hwilker anledningarne upgifwas skola;'' och skall en sädan Remisi genast owägcrligen werkställaS.
Under Riksens StänderS öswerläggningar om sadane frägor, äswcnsom i Constirulions»Utskottets yttranden, skola icke Konungens beslut i mäl, som röra enskilda Personers eller Corporarisners rättigheter och angelägenheter, kunna ens nämnas, ännu mindre nägorr Riksens StänderS pröfning underställas.
Dä hoS Riks-Sranden olika meningar upstä, angående nya Utskotts tillsättande, eller kill hwilket Utskott upkomna frägor och ämnen böra remitteras och Ständen ej genom bestämd pluralitet kunna ffiljaktigheterne afgöra. rzrv, Den 21 December. äge dä Constitulions-Ukstotlek att med Riksens Stän» ders rätt och i deras ställe derom beflnka. §. ZO. Stats Utstottet, som skall bestå as Trettiosex Personer, bör gransta, utreda och til!
Riksens Ständer upgifwa Stare- och Riksgälds-werkeuS ullftand, förwaltuing och behof För betia Utstött lare Konungen upwisa Srars-Werkets Ullftand i alla befi delar, lill inkomster och utgifter, fordringar och skulder; as» wenstin, i händelse genom Traktater tued fremmande Magter nagra »riedel Riker tillstmik, för dem pä lika läkt stall redowisas.
Likaledes late Kävlinge» till dersainmas öswcrläggning sranrftalla, hwad Staten Ulöswer de wankiga inkomsterue rarswa kan, och hwilka behof genom Bewillningar böra fyllas.
Detta Utskott, svin stall äga tillgäng till aila SlatS, Werkecs Räkenskaper och Handlingar, mä tillkomma att efterse och gransta, huruwrda de gjorde eller förordnade utbetalningar af Skars-medlen, icke öfwecstigit belopper af de Huswudtitlar, hwilka uti Riksens Ständers, wid nästsörflutne Riksdag uvgjorde Stars-reglering, bkifwir faststälde, och äro grundade pa behörigen uprättade Stater, eller Konungens med »vederbörlig rvnkrafignation utfärdade anordningar , saint styrkte med behörige qvirtcncer af deni som medlen emottagit.
Skul» le emot Riksens Ständers beslut, de till hwarje Hust wudnitel ansiagne summor befinnas dragne till andra ändamål, än dem, som under samma Hufwlid - titel höra, eller nägok af Riksens Ständer saststäldt anslag wara öfwerstridit, stall Utstottet genast anmärk, ning och i Riksens Ständers Plena anmälan göra emot den Embetsman, som en sadan anordning contra» - Den 2i December. trasignerat, hwarester dermed förfares, enligt iG6. och 107. §. §. i Regerings-Formen; kunnandes likwäl häraf de följder icke dragas, arr, ernvi föreffcif, ten i 90.
H. Regerings Formen, Utffokket ma i något klander af Konungens gjorda anordningar inga, eller att dc för Stakv-Utgifrerne tedorvifande Tjenstemän ffola timna perkonltgen för Stats-Ut Kottet eiler Riksens Ständer lii! answar ställas, uran mä, der sä nödigt finnes, hos Konungen kunna anmälas ds anledningar, simi förekommit att, emot någon sadan Tjensteman, i l,g!ig ordning answar yrka.
Widare äligger detta sftff-ott att utröna, pröfwa och förestå der, som till Skale, och Riksgälds-Werkens behof erfordras, sedan nödige indragningar och besparingar blifwik iakrragne; likaledes att förestå beloppet af de summor, hwilka, jämlikt 6z §. i Regerings-Formen, skola för särskilde händelser, afsättas och slutligen »ipgifwa huru mycket genom Bewillning bör utgöras.
I händelse hos Riksens Ständers Plena gemensamt eller Uti nägot af Riks-Standen betänkligheter Upstä emot antagandet af hwad UlDotter rilisiyrkt
Uti det som rörer, antingen Statens reglerande, eller Bewiilningens derefter lämpade hela belopp, elier hivad tili Riksgälds-TvnkoiretS Utgifter och in kemister hörer, eller qrunderne för Riksgälds-Contoirers styre!» se och förwaltning, tilikomme Utskottet den befattning, ledande akt bringa sadans ämnen till. slutlig! afgörande, hwilken 69. §. af Regerings-Formen, jämte sä^ ket dertill , föreffriftver.
Pppar sig sadan skiljaktighet om grunderna, sälten af deras tillämpning och fördelningen lill Bewistningens utgörande, hwarom 71. §. as Regerings,Formen förmäler, sörsare Utffotiet, förstärkt till det antal af Ledamöter, som Regerings.
För - iZ22 Den 21 December.
FormciiS 69. §. föreskriswer, dermed pä dek sätt nystuämrde §. tz. utstaka.
Stars-Utskottet äligge att dest berättelse om NiksgäldS-ContoireiS förw-iltning sä tidigt inlämna, akt mål till Fullmägtige derstädes ma, enligt 67. §, kunna förrättas. §. Zr. BewillningS Utskottet skall bestå as Fyratio arta Ledamöter, walde fran särskilda, och, sä midt möjligt är, frän alla Rikets Provincer.
Detta Utskott tillkommer, sedan summan af den Vcwillmng, som Riksens Ständer mid hwarje Riksdag sig ätagit, bkiswit saststäld, att författa Förslag till berörde summas fördelning till utgörande, upgisma grunder»?
derför och utreda sätten, h»cu desamma böra i hwarje särskildt fall tillämpas, samt alr sadaut i etk sammanhang Riksens Ständers Plena underställa.
.Pppar sig den i Negerings-Formens 71. §. omförmälde skiljaktighet, eller skulle något Stand söka undandraga sig det af Utskottet förestagna deltagande uti VewillniugS- belop, per, da skall, enar skälen till den ästnndade ändringen och sätien till minnande deraf bliswik »pgifne och de öfrige Ständen meddcldte, VewillningS - Utskottet deröfwer höraö, hwarester förfareS, såsom i berörde 71.
H. stadgadt är; äliggandeS det BewillningS, Ut, sköttel, dä desi Förslag i en eller flera delar salunda blifwit förkastadt, att förestå en annan fördelning eller andra grunder och sätt för utgörandet blott af den andel i Bewillnings-summan, hwaruppä den 0- gillade delen i Utskottets förra Förslag har afseende, och förhalles, j händelse äfwen en sadan ny fördelning ej ankageö; pä det sätt efwan föreffriswit är.
Den 2i December. §. Z2-' -Z2Z Banco-Nlffotter, som utgöres af Trctiostx Ledamöter, ss°all öfwerse Banqnens styrs-lsc och tillstånd samt gifwa söreff'rifkec oui d.st förwalkninq, enligt dci, särsi'ilda Jnstruclion, som as Riksens Ständer rois hwarje Riksdag kommer för Utskottet alk utfärdas; körande della Utffott med sin Berättelse om de afgående Banco - FullmägkigeS sörwaltning, sä tidigt, Under Nlk-dagni, inkomma, alk Riksens
Ständer ma äga rådrum kill nytt wals ansiällande, jämlikt ncdlMsiäende 66 §. §- 33- Lag.Ulffoktek, bestående af Sexton Ledamöter, äger att, jämlikt sz. och 87. §- §. af Regerings-Formen, utarbeta Försiag till stiftande, ändring, förklaring eller uphäfwande af allmän Civil- Criminal» och Kyrko Lag, samt uptaga de i sädana ämnen Riksens Skär» der meddelade Konungens Propositioner, eller i Riksens Ständers Plena wäckta frågor.
Under Civilcch Criminal Lag böra äswsn sörstad de delar af Krigslagar och Författningar, rörande Kcigöwäscndet, som äga tillämpning till Medborgare utom Krigs-Sta, len.
Justitia Ombudsmannens wid hwarje Riksdag afgifwande Berättelse, rörande de strän Konungen, genom Högsta Domstolen, sedan nästföregående Riksdag utgängne förklaringar af Lagens rätta mening, höra ock till Lag-UtMkelS befattning, dik kline
Be» rättelse sörwises. §. Z4- izrH Den 21 December. §. Z4.
Allmänna Biswärs, ock Occonomi-e- Urskottet, sammansatt af Fyratio ätta Medlemmar, skall, enligt sz. och 89. §. §. i Regerings Formen, anmärka brister i de allmänna Hushållnings,anstalterne och förän, dringar deruti förestå, samt uptaqa alla hos Riksens Ständer upkomne frågor om förändring, förklaring och uphäfwande af Lagar och Författningar, som Ri, kers allmänna Hushållning röra; om fäderne nya
La, gars stiftande och om grunderna för allmänna Inrättningar as alla stag, chwad de röra Upfostrings» och Underwienings - Werke», Allmänna Falligwärden, Landlbushallningen, Vergwerken m. m.
Ständer äge dock endast magt, att i dcsta ämnen bestnta föreställningar och önskningar, att hos Konungen anmälas. Witt Konungen något Occonomiskt Mas, gemensamt med Riksens Ständer, afgöra, för» sares dermed pä sätt, som för Lagsragor är stadgadt. §.
Z5- Hemliga Utskottet, som utgöres af Tolf Ledamöter, äga alt med Konungen öfwerlägga om de ärenden, hwilka icke till andra Utskotts befattning höra, vä) dem Han pröswar böra hemliga hällas; dock hasme delta Utskott cj magt att fatta något beslut, rikan endast att till Konungen afgifwa yttranden öfwer de mål, Konungen detsamma meddelar.
Secreterare och annan betjening i dctca Utskott, förordna- af Konungen.
H.z6.
Utom förenämnde i Regerings Formrns sz tz. om - Ten 21 December. dw,förn aldie sch söressnsne Urflkott, äge Riksens Skätt» der att wälja och förordna etc Expeditions- Utskott be» stående as Tols Ledamöter, för aic upsäna ej »undre de expeditioner, som under Riksdagen af Sländön gemensamt »närdas, än äfwen Riksdags.-Bestutel, och au, salunda författade handlingar lill Riksens Ständers justering öswcriämna; och ägo HosCanhleren, eiler den hans Embete företräder, rättighet att i Utskottet öswerwara RckSdags-BeflmetS justering, i de delar deras, som röra Konungens yttranden.
Ställ» den kunna äfwen, der dem nyttigt synes, nedsätta hwarr för sig ett Utskott, till »plågande as deras enskildt» de sivär och angelägenheter.
Skulle Riksens Ständer finna flere Utskott wara as nöden, mä de af Ständerne obehindradt tilsiättaö.
Sädane Utskott Ma dock ej befatta sia med andra ärenden, än dem, hwilka en» ligt RegeringsFormen, pä Riksens Ständers åtgärd ankomma.
I sraga om deras tillsättande galle Tre SkändS pluralits, me» stadna Twä Stand emdi Twä, öswerlsmne Riksens Stander härutinnan sin afgörande rätt ti!!
ConfiikulisnS-Utffottek.
Vlifwa görsmälen inom något Utskott sa ökade, att de ej med del waulrga antalet af Deputerade kunna bestridas, ständc Utskottet fritt, att anhälla om förstärkning; dock ankomma bewiljanbet deraf pä Riksens Stän» ders pröfning; och galle härutinnan, äfwensom i söre» nämnde omständighet Tre Ständs plurulits, men stadna Twä Ständ emot Twä, sörfalle frägan. §- Z7- Alla Riksens Ständers Utskott med n idantag as Hemliga Utskottet, hwars göromäl och arbetstid af Konungen bestammas, ffola sist inom ätta dagar i frän - Den Li December. frän den, dä de utsedde blifwit, snnmankräda och sättas i werksamhet.
Börande Urssolren i d.n mohn ärendcrne hinna utarbetas, sa fort sig göra lärer-, m d sina ptkronden lill Ständeus Plena inkomma.