Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Adeln att bestämma att arméen skall här på Riddarh. få representanter af R. o. Ad.; att civila tjenstemannacorpsen skall ega samma företräden ; Universiteten, Lärda samfund, skolor etc. likaledes.
Huru skall Riddarh.Direktm ana hvad R. o. Ad. kommer alt fästa sig vid, och ibland den mängd af eventuella olikheter, som ega rum, just träffa på det rätta, eller det hvarvid Ståndet kommer att fästa sig?
När man derjemte betänker att den ledning, som det heter, hvilken Ståndets ledamöter skola hemta från dessa uplysningar, som nu begäras af Riddarh.Direktm, skall blifva möjligen afgörande på alla sådana beslut såsom jag yttrat, så anser jag det vara alltför tidigt att i förväg öfverlåta åt
Direktm denna ledning, ulan föreställer mig alt det är R. o. Ad. som i första hand skall gifva ledning åt
Direktm och för densamma förklara, att, som vi håfve beslutat att så och så många ledamöter af den och den qvalifikalionen skola i representationen inträda, så tillkommer det Riddarh.Direktm alt meddela oss de och de uplysningarne, och följaktligen icke att leda, utan biträda Ståndet; och detta måtte vara meningen med Direktms sammansättning och tillvaro.
Så fattar jag förhållandet, och det är derföre jag opponerar mig mot motionen.
Jag vill vara upriktig och erkänna, att, ehuru jag för min ringa del förordat det hvilande grundlagsförslaget, så kan jag likväl icke antaga detsamma sedan Gonst.Utsk. förklarat att valen skola ske distriktvis.
Jag hade velat att R. o.
Ad. här på stället för hvarje riksdag bestämt sina repre^ 618 Den 30 Augnsti. sentanter och dermed tror jag
Ståndet varit mest belåtet, och hvarje riksdag fått den färg som Ståndet sjelf velat, — men detta är en annan sak och jag vill blott taga mig friheten nämna detta till svar på hvad som blifvit anmärkt emot en annan talare, som opponerat sig mot förslaget och derföre nu handlat konseqvent, då han talat emot motionen, hvilken anmärkn. kunde anses innefatta, att jag, som yttrat mig mot motionen, men talat för förslaget, skulle handlat inkonsequent.
Då nn öfverläggningen ansågs vara fulländad hemställde H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, om R. o. Ad. bifölle Gr.
Lagerbjelkes ifrågavar:de förslag, och ropades härvid ja och nej, hvarefter H. Ex. förklarade det han funnit ja varit öfvervägande.
Efter härvid af Hr Printzensköld begärd votering uplästes till justering och godkändes följande voter:spropos.:
Lagerbjelkes förslag, att R. o. Ad. måtte åt Ridd.Direkt, updraga att under liden intill nästa riksdag samla de statistiska uplysningar hvilka blifva behöfliga i och för upgörandet af en Riddarh.Ordn. i enlighet med den föreslagna nya grundlagen, voterar ja 5 den det ej vill voterar nej; vinner nej, kommer berörde förslag att remitteras till Riddarh.Ulsk.
Vid voteringens slut funnos rösterne hafva utfallit som följer:
Ja — 2S.
Anmäldes till bordläggning ett från StalsUtsk. inkommet mern.
N:o 351, med förslager till sammanjemkning af RiksStms skiljaktiga beslut i åtskilliga delar af utlåt.
N:o 340, i anledn. af väckte motioner, dels i fråga om ändring uti redan bestämda vilkor för den af Rikets sednast församlade
Ständer lemnade garanti i afseende på anläggningskostnaden för en jernväg emellan Orebro och Hults lastageplats vid Wenern, dels ock ang:de ifrågaställd utsträckning af denna jernvägsanläggning lill Köping, Frih.
Med afseende på detta ämnes stora vigt, vitsordad deraf att, enkom för sakens bringande lill slutligt afgörande, Konungen tillåtit riksdagen ännu sammanvara, anhåller jag att R. o. Ad. ville tillåta alt StatsUtsk:s nu inkomna utlåt, sättes främst på föredragn:s-listan för nästa plenum.
På grund af min vördsamma propos. behagade R. o. Ad. besluta, att Gr.
Lagerbjelkes framställning rör:de inbjudning till Medstånden alt förena sig i de amendementer, som R. o, Ad. gjort vid StatsUtsk:s förslag ang:de den ifrågavande jern - Den 30 Angust i. 619 banan, skulle sättas främst på föredragn:s-listan till påföljande plenum.
Som denna inbjudning i detta plenum blifvit ånyo begärd på bordet, men ordningen hvaruti den skall förekomma icke lärer kunna anses vara bruten, så anhåller jag att ifrågavandeinbjudning må, om icke komma främst på listan, åtminstone komma så i ordning med det 1111 emellankomna utlåt., alt båda dessa frågor må kunna i ett sammanhang föredragas.
H. Ex. Hr Frih. 0.
Landtm, nplyste, att Gr.
Lagerbjelkes förslag till inbjudning var det enda af de å denna dags föredragmslista uptagna ärenrier, som numera vore oafgjord!, och att, i följd deraf, derest R. o. Ad. förklarade, att StatsUtsk:s ifrågavande mern. bör upföras främst å föredragms-listan för nästa plenum, Gr.
Lagerbjelkes inbjudnings-förslag komme att upföras näst derefter.
Cederström: H.
Ex:s utredning ronde det formella härutinnan, är så uplysande, att jag ingenting har att dervid invända, eller tillägga; jag anhåller endast att i saken få yttra några ord.
Huru än R 0.
Ad. afgör inbjudningsfrågan, kommer i alla fall Statslllskis utlåt, att oberoende deraf behandlas.
Skulle R. 0.
Ad. förut behandlat inbjudningsfrågan och svarat ja, kan man likväl, dä StatsUtsk:s betänk, måste lill pröfning företagas och behandlas, länka sig all R. 0. Ad. vid närmare eftersinnande finner detsamma böra antagas.
Inbjudningen blefve således öfverflödig; men hade gått till de öfrige Stånden, hvilka, i tanka att fatta ett med R. 0.
Ad. öfverensstämmande beslut, möjligen densamma bifölle.
Sådant kunde leda icke till ordnande, ulan till hvarjehanda invecklingar af frågan.
Men om inbjudningsfrågan sättes efteråt, så kan man alltid låta dess utgång hos R. 0. Ad. blifva beroende af det beslut, som öfver StatsUtsk:s utlåt, varder af det Höglofl.
Ståndet fattadt.
I annat fall äfventyrar man alt de öfriga Stånden just för ofvanbemälde ovisshets skuld, afböja inbjudningens verkan genom att t. ex. lägga den nyssnämnda till handlingarna, om icke rent af afslå den; och hvad hade man då för vinst af sin inbjudningsälgärd?
Huru förlorad vore icke då den möda och tid, vi tilläfventyrs hade användt på dess diskuterande och afgörande?
Mig synes derföre att ordning och reda bäst vinnas, om R. 0. Ad. behagade besluta alt StatsUtsk:s nu inkomna mern. sättes främst på föredragms-listan till nästa plenum, och att näst derefter Gr.
Lagerbjelkes inbjudning, må i sammanhang dermed, eller närmaste efterföljd deraf, hos det Höglofl.
Ståndet förekomma.
H. Ex. Hr Frill. 0.
Landtm, hemställde om R. 0. Ad. bifölle att StatsUlsk:s mern.
N:o 351 upfördes främst å föredragms-listan för nästa plenum.
Jag skulle till R. o. Ad. vördsamt hemställa att Ståndet behagade besluta att delta betänk, jemte inbjudningen, hvilka med hvarandra stå i så nära sammanhang, må på en gång hos R. o. Ad. få förekomma. 620 Den 30 Augusti.
Uppå härefter framställd propos. beslöts att StatsUtsk:s un bortlagda mern.
N:o 351 och Gr.
Lagerbjelkes förut på bordet bvilande förslag till inbjudning skulle uti ett sammanhang företagas lill pröfning.
Anmäldes och lades på bordet följande från Lag- samt Allm.
Besv. o. Ekon.Ulskm inkomne utlåtm; N:o 44, i anledn. af väckt motion om ändring i föreskrifterne, ang:de strandfynd och ur sjön bergadt gods; och N:o 45, i anledn. af väckt motion om meddelande af närmare föreskrifter rör:de de ändamål, för hvilka aktiebolag enl. K.
Förordn. d. 6 Okt. 1848 må kunna stiftas.
Till bordläggning anmäldes jemväl ett från Riddarh.Ulsk. inkommet under N:o 18 afgifvit sålynda Vördsamt Memorial.
Sedan, uti en till Riddarh.Direktm ingifven skrift Hr Kammarherren och Ridd.
Nils Tersmeden, i egenskap af utredningsman i aflidna Fröken Charlotta Gyllenbååls bo, hos Direkt, anhållit att Direkt, måtte under sin vård taga och förvalta en af bemälda Fröken donerad fond å 2000 r:dr b:co, hvaraf, sedan åtskilliga i Donationsbrefvet nämnde personer aflidit, räntan å 5 proc. skulle, enl.
Direkt:ns bestämmande, utgå till något behöfvande Adeligt fruntimmer, helst med Fröken Gyllenbååt beslägtadt och hvars behof af understöd styrktes genom intyg af tvenne välkända Adelsmän; så har Direkt., enär något afdrag för fondens förvaltningskostnad eller möjliga räntenedsättningar eller förluster icke blifvit förutsatt, ansett sig icke utan hemställan till R. o. Ad., kunna emottaga det ifrågavande kapitalet med förbindelse att ansvara för utdeluing af pensioner efter en till 5 proc. oafkortad årligen ä kapitalet fixerad ränta; hvarföre Direkt, hos Höglofl.
Ståndet anmält ärendet med tillstyrkan, alt Direkt, må lemna Hr Kammarherren Tersmeden det svar, att Direkt, emottager förvaltningen af de ifrågavande medlen endast på följande vilkor.
1:0 att säkerheten af den till Direkt, i afskrift öfverleranade Revers å 2000 r:dr b:co skall före aflemnandet i vederbörlig ordning granskas och godkännas; 2:o att Direkt, icke förbinder sig att i pensioner från denna fond utgifva större belopp än som, enl. den för föreg:de året afslutade räkenskap och sedan erforderliga förvaltningskostnader blifvit godtgjorda, befinnes hafva utgjort det donerade kapitalets behållna afkomst.
Lika med Direkt, finner Utsk. det vara nödigt alt, till undvikande af utgifter för Riddarh.kassan, de serskilda
Donationsfonderna sjelfva draga kostnaderna för sin förvaltning; samt att i allmänhet pensionerna icke bestämmas högre än att desamma kunna med fon - Dea 30 Augusti. 621 dens behållna inkomst för året bestridas; äfvensom Utsk. finner den af Exekulorn olaf Fröken Gyllenbååts testamente Riddarh.Direkt. erbudna skuldsedel icke kunna, utan företeende och granskning af behöriga upskattnings- och gravationsbevis med flere handlingar rör:de den intecknade panten, såsom antaglig säkerhet godkännas; hvarigenom Utsk. vördsamt tillstyrker bifall till hvad Högloft.
Riddarh.Direkt., på sätt ofvan förmäles, uti sitt härhos öfverlemnade mern. hemställt.
Stockholm d. 30 Augusti 1851.
På RiddarluisUtskottets vägnar:
Gust. Toll. IP.
Riddarh.Direkt:s härvid fogade mern. var af följande innehåll:
Uti en till Riddarh.Direkt. ingifven skrift har IIr Kammarherren Nils Tersmeden, i egenskap af utredningsman i afl. fröken Charlotta Gyllenbååts bo, öfverlemna! eli transsumt af hennes d. 6 Juni 1846 uprättade testamente, hvarigenom hon disponerat ett kapital af 2000 r:dr b:co att ställas under Riddarh.Direktms vård på det sått, ”att den deraf fallande årliga räntan, efter 5 för ”hundradel, skall tillfalla Fru Majorskan Petronella Söderhjelm ”född Ekman, och efter hennes frånfälle, hennes döttrar Fröknarne ”Charlotta och Jaquette Söderhjelm, på det sätt att de under gemensam lifstid upbära halfva räntan hvardera, men att den, som ”den andra öfverlefver, derefter ensam får till sin död hela rän”tan tillgodonjuta; och skulle efter begges död denna ränta komma ”att, enl.
Riddarh.Direkt:ns bestämmande, såsom pension tillfalla ”något behöfvande Adligt fruntimmer, helst med testamentsgifver”skan beslägtadt och hvars behof af understöd styrktes genom in”lyg af tvenne välkända Adelsmän”.
I anledn. af detta förordnande har Hr Kammarherren Tersmeden föreslagit, att en i afskrift bifogad, af Jacob Thorson d. 11 Juni 1833 till Notarien Erik Lundblad elUr ordres utgifven samt d. 29 i samma månad och år i fastigheterna Westerqvarn, Asen och Malsta intecknad, samt numera, efter år 1842 skedd intecknings förnyelse, af Hr P. M. von Unge öfvertagen, med 5 proc. årlig ränta löpande skuldsedel å 2000 r:dr b:co all betalas efter sex månaders upsägning, malte, sedan ränleliqvid derå i höst blifvit verkstäld, till Riddarh.Direkt. aflemnas med benäget åtagande å Direkt:ns sida, alt de anförtrodde medlen förvalta och deras ränta årligen utdela på sätt i testamentet är föreskrifvet.
Dä del likväl icke alltid torde kunna påräknas alt de nu ifrågavar:de medel, mer än andra, ofelbart skola kunna emot fullgod säkerhet och 5 proc:s ränta utlånas, ej heller att de, i händelse af upsägning, skola kunna omedelbart, och utan att någon tid räntelöst innestå, göras fruktbärande, samt intet afdrag är 622 Den 30 A u gusti. förutsatt hvarken för det tillökade besvär, som genom serskild bokföring af denna fond komme att tillskyndas Riddarh.kont. eller för nödiga omkostnader i och för bevakning af testamentet, in leckningsförnyelser, skrifmaterialier och räkenskapens inbindning m. 0. smärre utgifter, har Direkt., utan hemställan lill R. o. Ad. ansett sig icke kunna emottaga del ifrågavar:de donationskapitalei, med förbindelse alt ansvara för utdelning af pensioner efter en till 5 proc. årligen å kapitalel fixerad ränta; oclt har Direkt, för denskull funnit sig föranlåten att ärendet hos Högiofl. R. o. Ad, vördsamt anmäla med hemställan: ali det må vara Direkt, tillåtet ali meddela Execuiorn af Fröken Gyllenbåäts testamente Hr Kammarhei rn Tersmeden det svar, att Direkt, emottager förvaltningen af det ifrågavar:de kapitalet endast på följande vilkor: l:o att säkerheten af den till Direkt, öfverlemnade ofvan åberopade revers å 2000 r:dr b:co skall föreaflem nandel i vederbörlig ordning granskas och godkännas.
2:o ali Direkt, icke förbinder sig all i pensioner utgifva större belopp än som, enl. den för föreg:de året afslu tade räkenskap, och sedan erforderliga förvaltningskostnader blifvit godtgjorde, befinnes hafva utgjort det donerade kapitalets behållna afkomst.
Slockholm d. 28 Augusti 1851.
Uplästes fiån de öfiige RiksStin ankomne prot.utdr., nemi, från PresteSt. af d. 23 (ill och med d. 29 samt från Borgareoch BondrSt:n af d. 25 till och med d. 29 dennes.
Dessa prot.utdr. lades lill handlingarue med undantag af BorgareSl:s prot.utdr. N:o 414 af d. 28 dennes, innehållande inbjudning till MedStänden att instämma i det beslut, som af BorgareSt. blifvit faltadt, i anledn. af StatsUtsk:s utlåt.
N:o 340, hvilket af Frih. Stiernstedt, A u g. Wilh., begärdes på bordet, hvarjemte Gr.
Mörner, Garl Göran
Detlof ylttrade:
Jemte det jag förenar mig i begäran om bordläggning, anhåller jag att denna inbjudning må på listan upföras, för att i ett sammanhang förekomma med SlalsUlsk:s jemkniugsbelänk. och Gr.
Lagerbjelkes fölslag till inbjudning.
H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, hemställde om R. o.
Ad. bilolle att såsom Gr.
Mörner föreslagit BorgareSl:s ifrågavande inhjud - Joh.
Carl G. Mörner.
Carl Bennett.
I Den 30 A ugusti. 623 ning upfördes å föredragmslistan i sammanhang med StatsUtsk:3 mern.
N:o 351 sami Gr.
Lagerbjelkes inbjudningsförslag i samma ämne. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. | lill 9 på aftonen.
In (idem protocolli, Alber't Munck.
Söndagen den 31 Augusti 1851.
Plenum kl. J till S e. m.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, pä begäran af Gr.
Mörner, Carl Göran Detlof, och Hr Prytz, Lars Adolf, SlatsUlskis i gårdagens plenum på bordet lagda mern.
N:o 351, med förslager tdl sammanjemkning af RiksSt:ns skiljaktiga beslut, i åtskilliga delar af utlåt.
Ständer lemnade garanti i afseende på anläggningskostnaden för en jernväg emellan Orebro och Hulls lastageplats vid Wenern, dels ock angrde ifrågaslälld utsträckning af denna jernvägsanläggning till Köping.
Jag anhåller att i R. o. Ad:s prot. få antecknadt alt jag icke deltagit i de beslut, hvarigenom redan d. 27 dennes Ståndets då vande majoritet hufvudsakligen gillade och godkände StalsUlskis 2:ne dagar förut inkomne utlät.
N:o 340 ronde en föreslagen jernvägsanläggning, emellan Köping, Orebro och Hult.
Landtm, till behandling anmälde Lag- samt Allm. Resv.- o. Ekon.Utsk:s utlät.
N:o 44, anmälde sig och yttrade:
Om mitt minne icke felar, så beslöt R. o. Ad. i går att BorgareSt:s inbjudning skulle företagas näst efter Gr.
Lagerbjelkes inbjudningsförslag.
624 Den 3) Augusti. II.
Ex. Or Frih. o. Landtm, yttrade, att R. o. Ad. beslutat, att BorgareSt:s inbjudning skulle upföras å föredragn:slistan näst efter Gr.
Lagerbjelkes inbjudningsförslag, men derjemte bifallit, alt begge dessa inbjudnings-frågor skulle förekomma i sammanhang med SlatsUtsk:s mern.
Jag hörde väl ett förslag af Gr.
Mörner göras i den syftningen, men jag kan icke erinra mig atl Hr Frih. och Landtnäs propos. innehöll något annat, än att denna inbjudning skulle ställas pä listan näst efter Gr.
Hr Brytz, Lars Adolf:
Mörners derom gjorda begäran, om milt minne icke felar, framställde Hr Frih. o. Landtm, den propos., alt R, o. Ad. ville, i sammanhang med SlatsUtsk:s nu på bordel lagda betänk., företaga såväl Gr.
Lagerbjelkes förslag till inbjudning, som äfven BorgareShs.
Af sådan anledn. och på det alt de mätte företagas i sammanhang med StatsUtsk:s betänk, i ämnet, så beslöts att de skulle på föredragms-listan sättas näst efter detta betänk.
Då det således är beslutadt att de, i sammanhang med Utsk:s betänk., skola förekomma, så lära de icke kunna annat än följa med Slatslltsk:s betänk., hvarom nu andra bordläggningen är beslutad.
Det är väl en sanning, att Gr.
Mörners framställning innehöll en önskan, att BorgareSl
:s inbjudning skulle företagas i sammanhang med StalsUtsk:s utlåt.
N:o 351, men det är också en sanning, att någon framställning af Hr Frih. o. Landtm, icke gjordes derom, att inbjudningen skulle företagas i sammanhang med StatsUtsk:s utlåt., och emot ett beslut alt inbjudningen skulle få stå näst efter Utsk:s betänk, på listan kunde ingenting vara att erinra.
Man har visserligen under dessa dagar kommit i erfarenhet af huru ytterst nödvändigt det är, att i formelt hänseende se sig mycket väl före, och jag har derföre icke underlåtit, att åt alla framställningar, som här förekomma egna den största upmärksamhet såväl i formelt hänseende, som i fråga om deras innehåll.
Jag kan icke erinra mig annat än, att den propos., som vid iftågavande tillfälle af Hr Frih. och Landtm, framställdes, innehöll en hemställan att R. o. Ad., på sätt en ledamot begärt, jag minnes icke nu, om det var Gr.
Mörner eller någon annan, ville besluta att BorgareStis inbjudning finge sättas å föredragmslistan näst efter Gr.
Då tror jag att när man säger: ”på sått den eller den ledamoten föreslagit,” så måste man för att fullständigt upfatta förhållandet gå tillbaka till hvad denne ledamot begärt, och då kan det icke förnekas att t. ex. Gr.
Mörner och jag begärt att postposition skulle ske på sätt icke heller Frih.
Stjernstedt bestridt.
Således anser jag, att om än Hr Frih. och Landtm, möjligen förbisett atl i sin propos. uttryckligen intaga orden: ”att ärendena skulle i ett sammanhang företagas, ”
Den 31 Augusti. 825 gas,” så vore det elt nog ovanligt förfarande, alt af detta tillfälliga förbiseende, draga sådana slutsatser, som jag åtminstone på detta ruin aldrig hört någonsin förut göras.
Jag anhåller således vördsammast, alt någon ändring i det beslutade föredragms-sättet nu icke må ske, utan alt, sedan StatsUlsk:s utlåt på flere ledamöters begäran, blifvit andra sången bordlagdt, som icke kan dessa ledamöter förvägras, bör också inbjudningen få medfölja.
Att nu sönderbryta delta beslut bade jag visserligen icke väntat att man skulle försöka; lika litet inser till hvad nyttigt ändamål det skulle ske. H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, förklarade, det han visserligen icke kunde betsämdt erinra sig de ordalag, i hvilka han hade framställt propos. om bordläggningen och behandlingen af det prot.utdr., som innefattade inbjudning från BorgareSt., men att han åtminstone för sin del tagit för gifvet, alt R. o. Adis mening varit, att såväl Gr.
Lagerbjelkes iubjudningsförslag, som inbjudningen från BorgareSt.
, skulle å föredragms-listan npföras näst efter StatsUtskis mern.
N:o 351, samt behandlas begge i sammanhang med berörde mern., och alt i öfverensstämmelse dermed Riddarh.Sekret. jemväl å föredragms-listan upfört alla dessa tre ärender under ett enda nummer; hvarjemte H. Ex. hemställde om R. o. Ad. gillade denna upfattning af Ståndets beslut och således ansåge dessa ärender böra i ett sammanhang förekomma.
Landlmis framställning är bifallen, så afstår jag.
Föredrogos och biföllos Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Ulskms i gårdagens plenum på bordet lagde belänkin:
Nio 44, i anledn. af väckt motion om ändring i föreskrifterne, angide strandfynd och ur sjön bergadt gods; och N:o 45, i anledn. af väckt motion om meddelande af närmare föreskrifter ronde de ändamål, för hvilka aktie-bolag enl.
Förordn. d. 6 Oct. 1848, må kunna stiftas.
Föredrogs och bifölls Riddarh.Utskis i gårdagens plenum på bordet lagda mern.
N:o 18, med Riddarh.Direktis mern., angde Fröken Charlotta Gyllenbååls testamente.
Anmäldes och lades på bordet från Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskms inkomne utlålm:
Nio 46, i anledn. af väckt motion om förnyelse af allmänna verks och enskilda associationers räntebärande obligationer, hvilka genom olyckshändelse förkommit: och 9H.
' 40 626 Den 31 Augusti.
N:o 47, i anledn. af väckt motion i fråga om prestanda vid klagan öfver prestval.
II. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ till 9 på aftonen.
Måndagen den 1 September 1851.
Justerades 2:ne prot.utdr. för gårdagens plenum och pleniprot. för d. 15 sisth Juli, .äfvensom ett från Exped.Utsk. inkommet under Nio 224 afgifvit förslag till R.
St:s underd. skrifvelse till K. M., ang:de beräkningen af Statsverkets inkomster.
Föredrogs ånyo StatsUtskis d. 30 och 31 sisth Augusti på bordet lagda mern.
Nio 351, med förslager till sammanjemkning af RiksStms skiljaktiga beslut i åtskilliga delar af utlåt.
Nio 340, i anledn. af väckte motioner, dels i fråga om ändring uti redan bestämda vilkor för den af Rikets sednast församlade
Ständer lemnade garanti i afseende på anläggningskostnaden för en jernväg emellan Örebro och Hults lastageplats vid Wenern, dels och angide ifrågaställd utsträckning af denna jernvägsanläggning till Köping.
Härvid föredrogs jemväl, för att, enl. derom af R. o. Ad. förut fattadt beslut, i sammanhang med detta mern. afgöras; ej mindre Gr.
Lagerbjelkes, Gustaf, d. 29 och 30 sisth Augusti pä bordet lagda förslag, alt R. o.
Ad. mätte inbjuda de öfrige RiksStm, att instämma i de beslut, hvaruti R. o. Ad. vid pröfningen af StatsUtsk:s utlåt.
N:o 340 stannat, än ock BorgareStis sistnämnde dag bordlagda prot.utdr., hvarigenom MedStm blifvit inbjudne att instämma i BorgareStis i anledn. af samma utlåt. d. 27 sisth Augusti fattade beslut.
Detta mern. består af flere, af hvarandra alldeles oberoende punkter, och får jag derföre vördsamt anhålla, att föredragningen måtte ske punktvis.
Ex. Hr Frih. o. Landtnäs i anledn. häraf framställde propos. beslöts att StatsUtskis förevar:de mern. skulle punktvis företagas till pröfning.
Den 1 September. 627 Sedan härefter lista punkten af Ulskrs mern. blifvit upläst, anmälde sig och yttrade:
Palmstjerna, Carl Ollo: Som R. o. Ad. beslutat, att BorgareStis i denna fråga till MedSt:n aflålna inbjudning skulle på samma gång och i sammanhang med nu föredragne mern. till afgörande företagas, får jag vördsamt anhålla, att derest nämnde inbjudning rörer en eller flera af punkterne uti nu förevar.-de mern., densamma nu måtte inför R. o. Ad. upläsas i sammanhang med hvar och en af dessa serskilda förekommande punkter och saken sålunda i hela dess vidd pröfvas.
På samma grund får jag äfven föreslå, att det förslag att instämma uti R. o. Ad:s vid första behandlingen af denna fråga fattade beslut, som Gr.
Lagerbjelke tillstyrkt Ståndet att till MedStm aflåta, måtte inför R. o. Ad. upläsas och sedermera behandlas på samma sätt som jag nyss tog mig friheten att föreslå i afseende å BorgareSt:s inbjudning.
H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, tät i anledn. häraf upläsa så väl det prot.utdr., som innehöll BorgareSt:s ifrågavande inbjudning, jemte samma Stånds prot.utdr. N:o 410, innefattande dess vid föredraga af SlatsUtskrs utlåt.
N:o 340 fattade beslut, som oek Gr.
Lager bjelkes inbjudningsförslag, hvarefter Frih.
BorgareSlrs inbjudning synes mig icke röra den nu föredragna l:sta punkten af StatslTtsk:s mern. utan en af de efterföljande.
Lagerbjelkes förslag till inbjudning beträffar, öfverensslämmer detsamma helt och hållet med Utsk:s i denna punkt gjorda hemställan, och får jag vördsamt tillstyrka bifall å punkten.
I det förslag till föredragningssätt af nu förevar:de ämne, som Frih.
Palmstjerna framställt, får jag till alla delar instämma, emedan det synes mig leda till en önskvärd reda och ordning vid frågornas behandling.
Ehuru jag, hvad nu föredragne punkt vidkommer, vid ärendets första handläggning härstädes, bestridde lämpligheten af den redaktion lill beslut, som R. o. Ad. då antog, får jag nu, då det är högst maktpåliggande all Stånden, såväl i sak som form, stanna uti sins emellan så ordagrant som möjligt öfverensstämmande beslut, frånträda den af mig då yttrade hemställan, och förena mig med Frih.
Palmstjerna uti anhållan om bifall till den förevaride punkten.