Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottets den 24 sistlidne October, under N:o 161 afgifne, och den 2 dennes e. m. på bordet lagde, Utlåtande, angående yrkad oföränderlighet i föreskrifterne om Husbehofs-bränvinsbränningen.
Ehuru tre RiksStånd redan bifallit detta Utlåtande, anser jag mig dock böra yttra några ord i afseende på den motsägelse, som deri befmnes.
Jag bar funnit Grefve Horns motion af vida större vigt, än Utskottet derå fästat.
Utskottet medgifver väl, att motionen är vigtig, och säger, att Grefve Horn visat angelägenheten för ett ”Samhälle, att ”enhet och stabilitet finnas i dess lagar,” äfvensom att Utskottet i afgifna B tänkandet om BränvinsbränningsFörordniugen delat Grefvens öfvertygelse, att ”ombyllighet rio
Den 18 November f. m. / ”i ekonomiska Stadgar och deraf härrörande '^säkerhet i beräkningar och företag förla”ma industrien oeh productionshägen, till ''förlust både för den enskilde och för det "allmänna;” men conclusionen blifver helt annan, än man skulle vänta, sedan Utskottet medgifvit motionens vigtighet i principer.
Jag erkänner, att jag i det åberopade Betänkandet om BränvinsbränningsFörordningen ej funnit ett enda ord om stabilitet; men väl i den dervid gjorde reservation af Herr af Billbergh, som vid alla tillfällen sökt visa behofvet af stabilitet i Ekonomiska Författningar.
Besynnerligt förefaller det, att sedan Utskottet i premisserne af förevarande
Utlåtande tyckes vilja bevisa rigtigheten af motionen, Utskottet slutar med att afstyrka bifall dertill.
Jag hade ernat begära återremiss af detta Utlåtande, men då det redan är af tre Stånd bifallit, afstår jag derifrån, och vill blott till Protocollet förklara, det jag tror mig hafva bevisat, att det enda, hvari Utskottet är consequent, är en ouphörlig inconsequence.
Anledningen till min ifrågavarande motion var den ändamålslösa och olyckliga Författningen om inställande af Bräll vinsbränningen; tjr jag ansåg denna Författning ytterst skadlig och oklok.
Af Utlåtandet finner jag nu, att Utskottet väl gillat principen, men af Den 18 November f. m. 111 vanlig inconsequence ogillat det i motionen begärda resultatet.
Emedlertid är det nu för mig likgiltigt, örn en sådan underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t, som jag föreslagit, beslutas eller ej, så länge jag finner samma grundsats följas af Regeringen, att en erhållen underdånig skrifvelse från Rikets Ständer anses af ingen eller ringa betydenhet.
Uppå derefter af Hans Exce/lencs Herr Grefven och LandtMarskalken framstäld proposition, blef EkonomiUtskottets ifrågavarande Utlåtande af Ridderskapet och Adeln bifallit.
A. nyo föredrogs StatsUtskottets den 24 sistlidne September, under N:o 269 afgifne, och den 8 derpå följde October e. m. på bordet lagde, ytterligare Utlåtande, i frågan angående af Marstrands
Stad sökt ersättning för utgjord Inqvartering.
Som jag ej var i Hufvudstaden, när Utskottets första Betänkande N:o 14, hos Ridderskapet och Adeln förevar, saknade jag tillfälle, att då yttra mig i det ämne, sorn derföre var föremål; och Betänkandet blef af Ridderskapet och Adeln äfvensom af två andra Stånd bifallit.
Men som, i anledning af Utskottets deri yttrade förklarande, att Utskottet, i brist af tillräcklige upplysningar om förhål - ni Den 18 November f. rti. landet, ej kunnat bestämma något ersättningsbelopp åt staden Marstrand för inqvarteringen, Stadens Fullnaägtige å nyo väckt frågan i BorgareSfåndet, och förebragt ytterligare upplysningar, hvarefter förevarande Utlåtande deröfver blifvit af Utskottet afgifvit, torpte jag nu få yttra mig öfver Utskottets båda Utlåtanden, Det förra innehåller såsom slutmening, att, ”enär nå”gon tillförlitlig uppgift å den Marstrands ”Stad tilläfventyrs tillkommande ersättning ”hvarken blifvit behörigen upprättad, eller ”af den år 1822, i föreskrifven ordning, ”hällne och Utskottet tillhandakomne undersökning kunnat vinnas, för bestämmande af ersättningsbeloppet, Utskottet, uti ”det ofullständiga skick, hvari detta mål be"finnes, icke eller kunde något hufvudsak”ligt förslag i afseende på samma ersätt”nings meddelande afgifva.”
Meningen med ”detta synes vara, att uppmana Marstrands Innevånare, att inkomma med ytterligare upplysningar om förhållandet nied inqvarterings-ersättningen.
Sådant har ock sedermera skett, och jag tror det vara omöjligt att kunna prestera någon vidare utredning och bevisning i detta afseende.
Det är obestridligt, att, enligt Kongl.
Resolutionen år 1770 och Kongl. Brefvet år 1771 , Marstrands
Stad sedermera bordt få åtnjuta befrielse från inqvartering, utom vid marcher af större truppafdelningar under krigstid, samt atö Sta - Ben 18 November f. m.
Staden är berättigad till ersättning för den inqvartering
Staden det oaktadt fått vidkännas, särdeles från och med år 1806 lili och med 1813.
Staden har också till vederbörande inkommit med flere memorial om ersättnings åtnjutande, och förebragt sådan bevisning och så tillräckliga upplysningar, att LandshöfdingeEmbetet i Länet ansett sig böra' tillstyrka ersättningens beviljande; och Utskottet bar erhållit del ej allenast af allt detta, utan äfven, innan sednare Utlåtandet afgafs, af ytterligare bevisning, att Staden jemväl lemnat ved och ljus åt Trupperne.
Stadens anspråk synes mig således hvila på en rigtig rättsgrund, och böra beviljas, helst om man dessutom afser Stadens närvarande förfall och behof af ersättning; knappast finnes något Samhälle, livars belägenhet är mera ömmande.
Af 776 innevånare, äro 41 * fattighushjon; Stadens hela inkomstsumma utgör ej mera än 771 R:dr; vådeld har härjat Staden; och populationen har nödsakats derifrån afflytta, När andre välmående Städer, såsom Landscrona och Malmö, fått ersättning för inqvarteringens tunga, och understöd till byggnader, synas samma fördelar, på grund af rättvisa och billighet, böra Marstrand tillerkännas.
Jag anhåller derföre om återremiss af detta Utlåtande.
Min mening är långt ifrån den, alt Staden skulle få den begärda summan af 36,146 R:dr, helst den 5o H. 8 Den 18 November f. m. är beräknad efter en vida större folkmängd, än Staden nu har; men jag anser £ eller 1 deraf böra anslås tili utdelning bland innevånarne, genom Committerade.
Hans Eoccellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg de vid StatsUtskoltets Utlåtande gjorde anmärkningar böra föranleda till detsammas återremitterande.
Hvarefter Hans Eoccellence gjorde proposition till bifall å berörde Utlåtande.
Ja och Nej. Herr Cederschjöld Pehr Gustaf:
Mig synas de anmärkningar, som blifvit framställde utaf Grefve von Rosen, vara af den vigt, att jag finner allt skäl till återremiss.
Friherre Cederström j Jacob: StatsUtskottets Betänkande N:o i4 blef genom tre Ståndsbifallafgjordt, och den afExpedilionsUtskottet i enlighet dermed uppsatta skrifvelse till Konungen har redan af RiksStånden blifvit justerad och godkänd.
Då sedermera en Ledamot af BorgareStåndet å nyo väckt samma fråga, deröfver StatsUtskottet yttrat sig i förevarande Utlåtande, synes ingen åtgärd dervid lämpligen kunna vidtagas; och jag vet således icke, hvartill en återremiss skulle tjena, som icke kan leda Den 18 November f. m. till något ändamål.
Förhållandet är ock, att detta Utlåtande blifvit så väl af PresteStåndet som af BondeStåndet lagdt ad acta, ehuru BorgareStåndet ensamt återremitterat det.
Oaktadt jag icke fullkomligt hört, hvad den siste värde Talaren yttrat om de öfriga Ståndens beslut i frågan, får jag äran erinra, att blott tvenne Stånd afgjort den sednare frågan, hvarom förevarande Utlåtande handlar, sålunda att de med afslag derå förblifvit vid sina förut fattade beslut; men BorgareStåndet bar deremot icke allenast återremitterat Utlåtandet, utan äfven beslutat, att ingå med en särskild skrifvelse i ämnet till Kongl. Majrt.
Det är visserligen förtjenstfullt af ExpeditionsUtskottet, att så fort som möjligt expediera de underdåniga skrifvelserna; men om det sker, innan Stånden fattat deras beslut, torde Utskottet ursägta, att Stånden taga sig den friheten att icke destomindre besluta, och det lärer då blifva Utskottets skyldighet, att expediera skrifvelse!! på annat sätt.
Hvad sjelfva saken beträffar, tror jag för min del, 5o H. 8* t 16 Den 18 November f. m. att då Marstrand är ett så dåligt näste, som Landshöfdingen i Länet här uppgifvit, det icke lönar mödan att bispringa det med någon hjelp; men när Landshöfdingen å Länets vägnar framställer upplysande anmärkningar i en fråga, som rörer Länet eller någon del deraf, finner jag att de böra anses förtjente att af Utskottet tagas i öfvervägande, och jag tillstyrker derföre äfven återremiss.
Jag skall blott utbedja mig, att få uppläsa några ord ur StatsUtskottets sednaste Utlåtande.
Sedan Utskottet upptagit en recit af målets första behandling och Herr Meijers nya motion, säger Utskottet:
I anledning häraf har Utskottet till förnyad handläggning upptagit ifrågavarande mål; men då de detsamma rörande och Utskottet nu tillhandakomne handlingar hufvudsakligen äro af enahanda innehåll med de, som vid ärendets första pröfning hos Utskottet undergått grajiskning, och den mindre skiljaktighet, sorn vid jemförelse de begge acterne emellan, befinnes, utvisar, att de till Utskottet först remitterade handlingar äro af fullständigare beskaffenhet än de sednast ankomne, och uti hvilka för öfrigt, med undantag af deribland varande ytterligare ansökning i ämnet af Marstrands Stads Magistrat, ej något förekommer, som icke af Utskottet förut kändt varit etc.
Den 18 N o v e m b e r f. nj. i17 finner således icke, hvartill en återremiss skulle tjena, ty Utskottet skulle säkerligen inkomma med samma Utlåtande det nu afgifvit.
I anledning af Herr Crusenstolpes yttrande får jag blott förklara, att det icke kan anses såsom någon förtjenst af ExpeditionsUtskottet, att uppsätta Expeditionerna i de frågor, deri Ständernes beslut äro fattade, ty det är blott en enkel tillämpning af Grundlagens föreskrift.
Men det mäste förundra mig, att man här kan yrka återremiss å Utskottets Utlåtande i ett ämne, som redan förut varit återremitteradt; jag känner åtminstone ingen tillåtelse, att skicka samma fråga 2.'ne gånger tillbaka till ett Utskott.
Då frågan andra gången kommer ifrån Utskottet, är det hvarje Ståndsledamots rättighet, att yrka hvilka förändringar han behagar, men sedan Rikets Ständers beslut redan en gång är fattadt, får frågan icke vidare förekomma vid samma Riksdag.
Jag bestrider derföre återremissen, såsom olaglig.
Om detta Utlåtande verkligen, såsom Friherre Cederström påstår, en gång tillförene hade varit återremitteradt, eller beslut deröfver fattadt, är jag öfvertygad, att Herr Grefven och LandtMarskalken icke skulle hafva gjort det till Den 18 November b m. föremäl för öfverläggning; men förhållandet är icke sådant; det är Betänkandet N:o i4> sora blifvit afgjordt, och den sednare frågan är nu före första gången.
Hvad Herr Rosenqvists yttrande beträffar, kan jag blott beklaga, om de upplysningar jag här haft äran afgifva, icke skulle af Utskottet anses bättre, än att de skulle föranleda till samma slut.
Emellertid fortfar jag, i hopp om ett annat förhållande, att yrka återremiss.
Utskottet börjar sitt sednare Utlåtande sålunda:
Efter det Utskottet i berörde ämne, under den 3 Januarii innevarande år, afgifvit Betänkande N:o 14, hvilket, på sätt Utskottets, under den 17 sistlidne Junii, N:o 166 meddelte Utlåtande innehåller, blifvit af Höglojlige Ridderskapet och Adeln, Högvördige PresteStåndet och Hedervärda BondeStåndet bifallit &c. Det är ju således klart, att saken redan är afgjord genom tre Stånds bifall till Utskottets första Betänkande, och det vore i sanning högst märkvändigt, om ett sednare
Utlåtande i samma sak nu skulle kunna återremitteras.
Uppå derefter förnyad proposition, beslöt Ridderskapet och Adeln, att, på grund af de vid StatsUtskottets Utlåtande nu gjorde anmärkningar, detsamma till Utskottet återremittera.
Friherre Cederström och Herr Rosen - Den 18 November f. m. tl9 qvist anmälte till prolocollet deras reservationer emotRidderskapets och Adelns beslut.
Vid förnyad föredragning biföllos följande Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens den 1 dennes afgifne, och den 10 derpåfoljde på bordet lagde, Utlåtanden: N:o g 1.
Med anledning af gjorde hemställanden om lindring för åtskillige
Län i vilkoren för betalandet af undsättnings-skulderna, efter 1826 års missväxt.
I fråga om indelnings-jemkning och lindring i Båtsmanshållet inom Blekinge Län.
Ånyo föredrogos hvart efter annat LagUtskottets den 27 och 3i sistlidne Oclober afgifne, och den 10 dennes på bordet lagde, nedannämnde Utlåtanden: N:o 126.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 46, öfver väckte motioner om ändring af 5 §. i 23 Cap.
ÄrfdaBalken m. m. N:o 127.
I anledning af väckte frågor om ändringar och tillägg i Allmänna Lagens och särskilte Författningars stadganden angående bysätlning.
I anledning af väckte frågor om stadgande af skyldighet för gäldenär, 110 Den 18 November f. m. att, i brist af annan tillgång, med arbete aftjena sin skuld.
Dessa trenne Utlåtanden skulle, enligt 4g §•
Riksdagsordningen, ytterligare hvila på bordet, det första uppå begäran af Ilerrarne von Hartmansdorff, August, och Cederschjöld, Pehr Gustaf; det andra på begäran af Herr von Hartmansdorff, och Friherre Boye, Ludvig; samt det tredje på begäran af Friherre Boye, och Herr Uggla, Carl Willielm.
Företogs till pröfning StatsUtskoltets den 22 sistlidne October under N:o 3o8 afgifne, oeh den i3 dennes e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af väekt fråga om dispositionen af någre Kronan tillhörige byggnader och tomter i Landskrona..
Herr 1} os enqvist, Fredrik Leonhardi Jag anhåller att få föreslå ett tillägg, hvilket jag anser vara alldeles nödvändigt, nemligen att den försäljning, som, enligt Utskottets tillstyrkande, framdeles bör ske af Kronans öfverflödiga tomter och byggnader i Landskrona, ovilkorligen måtte verkställas genom offentlig auction.
Det är utom allt tvifvel, att föryttringen kommer att tillgå, på sätt den siste värde Talaren yrkat, emedan Författningarne om försäljning af Kronans tillliöri»heter redan Den 18 No vem ber f. m. 12 t stadga, att den alltid bör ske å offentlig auction.
Ridderskapet och Adeln tÉickes således finna, att det af Herr Rosenqvist åsyftade ändamål vinnes, utan det särskildta tillagg han yrkat.
Jag vill blott hafva den äran upplysa, att uti 1825 års AuctionsReglemenle redan finnes stadgadt, att alla Kronans hus och fastigheter skola, när de försäljas, å offentlig auction utbjudas, och att ett särskildt stadgande derom vid detta tillfälle är alldeles öfverflödigt.
Jag är händelsevis i tillfälle att bevisa, det en Kronans fastighet, nemligen Eld- och Luftqvarnen här i Stockholm, blifvit utarrenderad på annat sätt än genom offentlig
Auction; och när det kan tillgå på sådant sätt med utarrendering af Kronans fastigheter, kan det jemväl inträffa vid försäljning, derest man icke gör särskildt förbehåll derom.
Jag förnyar derföre mitt förslag, och får ytterligare tillägga, hvad jag första gången förglömde, nemligen alt
Försäljningen icke bör ske under hvarje lägenhets fastställda värde.
I anledning af den siste Talarens framställda exempel af Eldqvarnens här i Stockholm utarrendering, får jag upplysa, att detta arrende uppgjor des före utfärdandet af 1825 års Auctions - 122 Den 18 November f. ra.
Reglemente, och att derjemte det egna förhållande härvid förekom, att Styrelsen öfver Magazinsärender ansåg sig höra hemställa till Kongl. Maj:t, huruvida icke enskildt anbud utan auction fick antagas på denna qvarn, enär den innefattar en eldoch luftmachin, som man icke fann rådligt släppa i hvilkens hand som helst.
För öfrigt tillhörer denna qvarn Allmänna Magazins-inrättningen, hvars egendomar i afseende på skötsel aldrig varit ställde under samma föreskrifter, som gälla för Statens eller Kronans egendom, så att den värde Talarens exempel äfven i detta afseende saknar tillämplighet.
Utan att inlåta mig i någon strid, huruvida arrendet af Eldqvarnen är äldre eller yngre än 1825 års AuctionsReglemente, får jag blott upplysa, att ArrendeContractet är dateradt den 23 November 1825.
Herr Cederschjöld_, Pehr
Då här blifvit upplyst, hvad ock förut varit bekant, att författningar redan finnas, som stadga att försäljning af Kronans tillhörigheter alltid bör ske å offentlig auction, synes mig både öfverflödigt och olämpligt, att nu stadga någonting särskilt derom.
Ty om de redan existerande författningar blifvit öfverträdde, ser jag intet, som kunde hindra alt samma öde träffade den föreskrift
Rikets Den 18 November f. m. ia3 Ständer nu skulle meddela; och det skulle tvertoin vara vådligt, att här göra ett särskildt tillägg om författningarnes efterlefnad, emedan det skulle se ut som medgåfve man, att författningarne skulle slippa att efterlefvas vid andra tillfällen.
I anledning af den siste värde Talarens förmodan, att författningarne skulle hafva blifvit öfverträdde, får jag erinra, att förhållandet icke är sådant; tjr 1825 års AuctionsReglemente är dateradt den 20
December, och således en månad sednare, än det åberopade ArrendeContractet.
Jag tror det hvarken vara otjenligt, öfverflödigt eller på något sätt förnärmande, att den Statsmagt, åt hvilken Grundlagen gifvit beslutande rätt i dylika frågor, bestämmer vilkoren för försäljning af Statens egendom.
Jag fortfar derföre att yrka, det i beslutet måtte inflyta, att försäljningen skall ske på offentlig Auction; dock icke under hvarje lägenhets fastställda värde.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg de vid StatsUtskottets Utlåtande gjorde anmärkningar böra föranleda till återremiss deraf.
Den iö November f. m.
Uppå derefter framställd proposition, Lief berörde Utlåtande af Ridderskapet och Adeln bifallit.
Herr Rosengvist anmälte till Protocollet sin reservation emot Ridderskapets och Adelns beslut.
Föredrogs ånyo StatsUtskottets den 22 sistlidne October under N:o 3o6 afgifne, och den i3 dennes e. m. på bordet lagde, Utlåtande, angående dispositionen af de f. d. Allmänna Magazinslnrättningen tillhörande hus och byggnader.
Herr Rosengvist, Fredrik Leonhard:
Utlåtandet delar sig i flera frågor, hvaraf den första rörer återgång lill Kronan af de lägenheter, som för särskilta ändamål äro disponerade, så snärt desamma ej mera behöfvas; den andra angår försäljning af åtskillige lägenheter i Upsala, och den tredje handlar om de öfrige byggnadernes föryttrande.
Innan jag vidare yttrar mig i ämnet, utbeder jag mig få fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på hvilka byggnaderne äro, då det torde visa sig, att fråga ej är om någon bagatell.
Byggnaderne äro följande:
Uppgift ä de Magazinshus och Lägenheter, som tillhöra Allmänna Magazins-lnrättningen.
Stockholms Stad.
Ladugårdslands Bränneri:
Ett större Boningshus af sten med lörum samt inrättadt Magazin för spannmåls* uPPlaS Ett Mjöl- och Gröpes-magazin med ett mindre Mälteri derunder af sten . . .
Ett Boningshus af sten, Knallenborg kalladt, bestående af 20 större och mindre rum samt 6 källrar
Ett mindre Boningshus af sten med boningsrum En Smedja af träd, brukbeslagen . . . .
Ved- och Kohlbod af bräder Ett Stall för 2:ne hästar med foderqvarn Ett Redskapshus och 2:ne Materialbodar
Ett stort Bränn- och Brygghus med dertill hörande inrättningar.
I flygelbyggnaden åt öfra gården en bagarestuga med en inmurad kopparpanna .......
Tvenne Stall och en Hästqvarn af sten En gammal Sjöbod af träd
Ett mindre Fähus under tegeltak, år 1814 förändradt till redskaps-skjul
En större Materialbod En Egendom vid Tysk bagare-bergen i Qvarteret Kuhlberget innehållande ett större Magazinshus af sten
Den så kallade Billingska Tomten med derå varande byggnader Transport Välde i Banen. 6,000 5,423 5,000 1,666 5o 6 4° 3oo 20,756 i,5oo 10 6 200 7,000 1,000 32 3i Begagnas af Mogazinslnrättningen.
( Öfverlemnadt till Veterinairlnrättningen, utom ( nedra våningen, som bebosafMagazinsRedogöraren.
Veterinairlnrättningen disponerar detta hus. Disponeras af Veterinairlnrättningen. 48,953! 41 11 Begagnas af Magazinslnrältningen.
| Disponeras af Veterinairlnrättningen.
Disponeras af Veterinairfnrättningen.
Denna egendom blef med stöd af Kongl. Bref1 vet den 29 Mars 1825 öfverlemnod Svea Artilleri— ) Regemente till Cassern oell Matinrättning, emot det "latt Allmänna Magazinsfonden derföre skulle erI halla ersättning i den ordning, som vid nästa Rikskdag kommer att bestämmas.
{Öfverlemnad till disposition af Veterinairlnrättningen med stöd af Kongl.
Brefvet d. 29 Mars 1825, St II Transport Maria f. d. KronoBränneri af sten på Södra Malmen Catharina j. d. Bränneri af sten och träd på Södra Malmen Tanto f. d. Bränneri med tillhörande Väderqvarn, dels af sten dels af träd å Södra Malmen , Ett Magazin af sten i Stadsgården på Södra Malmen, Dreijerska Magazinet kalladt.
Ett Magazinshus å Skeppsholmen, byggt af sten ■ • ■ , * « « , , En Qvarn af sten, som drifves af ångmachineri, belägen å Kungsholmen, Upsala Län.
Upsala:
Ett Magazinshus af träd, Transport 43,958 41 12,057 '3 i3,a35 41 35,516 47 3,333 16 2i,5o8 17 4o,ooo — 174,610 33 Plar utrymme för magazinering af 2000 tunnor oriad säd, utom Bränneribyggnadcn, som äfven till Magazin skulle kunna inredas.
En Lagerkällare finnes i samma egendom.
Öfverlåten enigt Kongl. Brefvet den 26 April 1826 på 10 år tili en JNormalSkolaelnrättning.
Denna egendom, som utom en lagerkällare liar utrymme för 3ooo tunnor oriad säd, är med stöd af Kongl.
Brefvet den 3 Junii 1828 öfverlemnad til!
Committerade för Skjukvårdens förbättrande U Hufvudstaden.
Detta Magazin har utrymme för 6000 tunnor oriad säd; utom boställsrum för Redogörare och de lill Bränneriet begagnade byggnader.
Egendomen, som af Rikets Ständer vid 1823 års Riksdag varit föreslagen till Correctionslnrättning, har jemlikt Kongl. Brefvet den 29 Junii 182Ö blifvit å allmän auction till försäljning flere gånger utbjuden; ehuruväl anbuden såsom för låga icke kunnat antagas, har genom Kongl. Brefvet den G Mars 1827 inhibering af vidare försäljning skedt, emedan ändamålet var att begagna egendomen till en provisorisk Sjukhuslnrältning, och borde således vara för ÖfverStåthållareEmbetetdisponibel.
Qvarnen blef likväl på grund af Kongl. Brefvet den a3 Januarii samma år utarrenderad påöårs tid till den 1 Julii i832 mot ett årligt arrende af I2Ö RldrBtco.
Rymmer lyöo tunnor oriad säd.
Äger utrymme för 5yoo tunnor oriad säd.
Utan hinder för qvarnrörelsen kunna här majgazineras omkring 2000 tunnor oriad spannemål.
/ Denna Qvarn är utarrenderad på 5 års tid från Iden 1 Januarii 1826 emot en årlig afgift af 1000 ^R:dr B:co, Rymmer 2100 tunnor oriad spannemål.
Åtskilliga större och mindre byggnader efter förra KronoBränneriet, dels af sten och dels af träd Stockholms Län.
Norrtelje: Trenne Magazinsbyggnader af träd.
En Lagerkällare af gråsten och 3:ne Gårdstomter Södermanlands Län.
Nyköping:
Ett Magazin med flygelbyggnad af sten Vid Gripsholms Slott:
Ett Magazinshus af sten östergöthlands Län.
Norrköping:
Ett Magazinshus, Stora Magazinet kalladt, af träd
Ett dito, Lilla Magazinet kalladt, af träd En Bostadsbyggnad med uthus af träd > jemte trädgård
Tvenne stora bryggor och arne små flottbroar.
Linköping : Ett Magazinshus af träd 1 Ett Spruthus af träd J Söderköping : Förra Bräiineribyggnaderne med Magazin och uthus.
. Transport i74>6io 33 4,683 16 4,872 12 4.397 — 5a8 34 5,5S7 - '94^7 9 — ni Dessa byggnader, hvarföre Styrelsen för Allmänna MagazinsÄrendernes Utredning uti underdånig Skrifvelse den 21 Augusti 1824 ansett sig kunna beräkna köpeskillingen till 4ooo R:dr B:co, disponeras tills vidare af Kongl.
SeraphimerOrdensGillet, som jemlikt Kongl.
Brefvet den 22 September 1824 borde inkomma med underdånigt Utlåtande huruvida detsamma ville inlösa berörde byggnader efter nyssnämnde värde, men hvad åtgärd frågan sedermera vunnit, är obekant.
Äga ett sammanlagdt utrymme för ruagazine\ ring af 356o tunnor oriad säd.
Inrymmer 1800 tunnor oriad säd.
Rymmer 3ooo dito dito.
(R.y romer 4°^° dito dito.
(Hymmer 2080 dito dito. ^Begagnas af MagazinsFörvaltaren. f »:
(Kon Rymmer 3aoo tunnor oriad säd.
Begagnas af Linköpings stad, i anledning af gl. Majlis
Bref den 29 Julii 1824.
Denna egendom, som blifvit upplåten åt Götha ICanalBolag, är Bolaget genom Kongl.
Brefvet den |22 September 1824 till ytterligare begagnande öfverlemnad, så länge Canalarbetet räcker.
IV Transport Gottlands Län. Wisby: