Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag tror äfrvcn, an de rösftr, som da betänkandet förra gängen aterförwistes, talade emot det upqitna sörstaget, ingalunda hafwa rätt att representera den allmänna.
Om alla önskat en inskränkning i 1810 ars bränwinririhet, tror jaq att ätminstone pluraliteten finner sin ö"skc>n upsylld i de tunga förbindelser, som, enligt Utskottets förra betänkande, drabba de större brännerierna.
Det har aldrig warit almänna meningen, att srän ytterlig frihet öfwergä kill ytterligt twang, och denna pnncip anser jag huftvndsakligast gagnande för dem, som trottfande författningars helgd, eludera desi efterlefnad, och qifwa enskild winning företräde framför allmän nytta.
Jordbruket i Swerige har i senare arén till den grad bliswir uiwidgadt, att wi med medelmåttig grswäxt ej behöfwa utländsk spannemäl, och hade oaktadt förra årets misiwäxt wisierligen ej behöft mförskrifwa den i ar, om bränwinstillwerkaxen haft samma förbindelse med spannemäls uplag, som Utskottets förra betänkande innehåller.
Den rz Jun». 569
För att bewisa denna sanning, bchöfwer jag endast äierföra wära minnen t^ll ac 1808, Verden wisar i sa full dag för asta som känna rälta förhällandet, (och antra böra ej dämma) all jag ej wist med en detaillerad framställning widlyfligr uppehälla Höglvstige Ridderskapet och Adeln. Jag will endast nämna huru Swerige dä, efter z:ne ärs mindre god skörd, och i wista landsorter toral Missväxt, hade tillräckligt förräd pä spannemäl, för att utom manligt behof äfwen underhälla en i kält »varande annee af öfwer 100,000 man.
Det ta föranleder lill de» säkra slutsats, att wi ägg spannemäl utöfwcr wart behof, som kan förädlas och bliftva säljbar för landtmanncn, som eljest i goda är, ej har annan lön för sin möda och för sine med dryg kostnad odlade motzar och kärr, an att se spannemälcns wanpris, blifwa följden as hans odlings flit.
Det är ej pä detta sätt jordbruket i Swerige skall uthärda sin sä högst gagnande strid mot alla locala hmder: det ar ej pä detta sätt som landrmannen skall upmuntras att frambringa rika skördar pä osrnktbara falt, det är ej pä detta sätt han skall kunna läka annu blödande sär af fördubblade utlagor och ännu mindre är det pä detta sätt, han skall Uthärda nya, som Stålens behofrättmätigt kräfwa.
Utskottet har i 2 §. af sitt ingifne projeck antagit 90 kannor som högsta pannerymd.
Flere af Utskottets ledamöter hofwa tillstyrkt, att jemte en panng af 90 kannors rymd, hemman frän ?i till 15,00 R:rs warde skulle sä begagna en mindre sä kallad klarpanna.
Da sa wäl
Konungens som 57» Den iz Junit. som allmänna röstens mennig är inskränkning, sä bör wäl Riksens Ständers åtgärd och bestut hafwc, denna werka» till egenteligt föremal, men ej att förswära en rörelse, som bringad inom billiga gränsor, är lika nyttig, som den i motsatt sall är ffadclig:
Jag sär således wördsammast säresta: 1:0
Air hemman af 15,000 R:rs warde skola äga rättighet kill 120, af 20,000 R:rs wärde till izo, as 25,000 R:rs wärde till 140 och af Zo 000 R:rs tv-rde till 150 kannors pär erymd, och alt dela den i 2:ne pannor, hwars jtorlek da de ej tilsammans öswerstiga ber för hwarje Hemmans warde antagne kannetal bör bero af ägaren, hwarigenom den stora olägenhet och kostnad till någon del kan undwikas, som pannors omgörande till witz bestämd kannerymd medsörer, och hwarwid enst.mt kopparslagaren, ej saken, winner.
Hwar och en som begagnar ett sä beskaffad! bränneri as 150 kannors pannerywd, bör wara förbunden, alt hälla Kongl. Majit och Kronan tillhanda
Ivo tunnor spannemäl as den sädessort som i orten mäst produceras, hwilka ej till den 1 Mars, ulen titt den i Augusti böra wara Konungens disposition underkastade, efter det pris som i orten warit gällande om wären.
Jag anser en allmän och stor nytta hämtas ifrän besia för Kronans räkning uran desi ringaste kostnad, befintelige magaziner.
Jag anser denna tillgäng pä årsgammal säd i landet wara högst förmånlig, da den kan förekomma att ben nya sädén ej genast mäste tillZripqs, htvaraf altid en osund föda bcredeo. 2:0 Den iz Iunii. Z7l 2:0 Kongl.
Älajrk bör äga owilkorlig rättighet, ark. urpä gjoroe förcställmngar af Dest Befallningshaswande, sa wäl inskränka som n widaa bränninsbränninqen öfwer hela Riket, eller också endast för wista prvvinccr dä ärowöxicn deriill föranleder.
Börandes Riksens Ständer hos Kongl. M Ntt i min ranka anmäla deras underdanlga önskan, att dä inskränkning anses nödig, den marle sträcka sig till de första z eller 4 mänaderne säsom för kanor, mannen lämpeligast atr nmbaia dranken för ladugårds behofwet.
Genom denna Kongl Maj:ts höga åtgärd, fär ämnet det occonomilka skick det bör äga, och hwarken nyttan eller skadan, som werkar i ögonblicket, blir da beroende af liden dä Riksens Ständer skola sammankomma. g.o
Städernas bränningsrättighet anser jag böra lämpas efter del warde dest jord äger och ingalunda beräknas ester den osäkra grund af mantalsskrifne personer, hwarigenom 2:ne pannor pa 90 och en pä 60 kannor skola formera stora bränneriet i de flesta städer, och ifrän landtmanna behof, förwandla bränwinstillwerkningen till Borgare näring.
Dä detta ämne frän Konungens ensak bilftvit wid 1809 ärs Riksdag tildömt Riksens Ständers afgörande, och denna irring ännu ej uphört, anser jag Riksens Ständer wara förbundne, att, genom wisa rädflag och gagnande beslut, bereda en möjlighet ät författningen» att bibehälla det skick den nu fär, och ej genom täta omw'xlingar wäcka misttro-nde till Riksens Ständers ät-ärder.
Detta Den iZ Iunri.
Detta goda ändamäl »ror jag ej winner, om ma« gär frän den ena ytterligheten till den andra.
Herr peresvetoff ^loiLtk, Lsrl -^xel, anförde ffrift-ligen kill protokollet följande: Wälborne Herr Landt-Marskalk, Höglofliae RidderMp och Adel!
Det torde ti ätas mig, att dä denna för landt» hushållningen sä wigtiga sak nu företages till sinteligt afgörande, fä anföra nägra ord.
Jag hade ben äran dä frägan sist här ventilerades att nämna, det jag trodde städernas jord »vara dem donerad i ändamäl att derpå »verkställa för Riket nyttiga planteringar, men ätt detta ändamäl nu more förfelat, dä den anwandes till producerande af säd hwarigenom ett inträng-Fer i landtmannens yrke, sä mycket onllbörligarc, ffom de för wart yplysta tidehwarf mindre paflande stkrä-- inrättningar och förbud emot landthandel, hwilka ännu fortfara, fjettra landtmannens idoghet.
Huru obilligt, jag will ej säga orimligt^ är det icke, att stadsbon skall äga rättighet att inga i landt, manna rörelse, men landtmannen icke i stadsbons?
Hwad nu särskildt beträffar städernas jord, sä kan den i de fläste fall icke producera nog säd til! bröd, föda är sine ägare, i anseende till sin mindre betydeliga widd.
Sä mycket obilligare synes der wara, alt stadsbon sär bränna eller förädla säd, dä han i alla fall nödgas, antingen af landtmannen eller som wärre är, af utlänningen köpa sin säd, hwarigenom penningar utgå ur landet.
Da härtill kommer, att landtmannen, med den af Uiffot, M nu föreflagne inffränkta parmerymd, aldrig kan med»
Den lZ Iunil - 573 medhinna, atk bränna annak än stö säd, sä är ändamäler med sädes besoaringcn wunnir, om blo!t staderna aldeles förbjudas den, Lein werkeligen enligt sakens natnr icke tillkommande rättigheten, akt tillverka bränwin, hwilken ensamt bör tillhöra landek; och dä della steg wore af Riksens Höglosi.
Siänder widiagct i förening med ekt allmänt förbud, mot alk utländskt bränwins införande i Riket, sä är jag af den kanken, ali också de» mindre bränwins tillgängen i wart land, skulle helt cch hällit Utrota Let sedvsördärswande fylleriet.
Om derföre betänkandet med deka bada tillägg eller förändringar af Höglofl.
REGISTER ÖFVER HÖGLO F LIGE ®<m ÄiDBiLsrs PROTOCOLL VID Lagtima Riksdagen i Stockholm, Åren 1850 och 1851.
Q $ STOCKHOLM.
Höubeiigska Boktryckeriet, 185 3. R, betyder Remiss.
B- — Betänkande inkommit.
U' — Utlåtande öfver återremiss inkommit.
O „ A. — Återremiss. A. — Afgjordt. E. — Expedition. t A. Ackords-anbud.
Ackordsförskoller och ersättningar, uphörandet af anslaget dertill samt dispositionen af derå reserverad behållning.
IX. B. 210. A. 249. E. 291.
Se vidare SlatsUlskottels Belänkanden N:ris 85 och 299.
Adelborg, Anders Otto, yttranden. II. 88.
III. t7, 19, 78, 82. IV. 107, 1 10, 122. V. 197, 2 13, 237, 263, 272. 523,526.
Adelsfahne-Regementels indragna boställen, angående försäljning af.
Se SlatsUlskottels Betänkande N:o 253.
Adelsö Kronopark, angående räll lill skatteköp deraf. II. 305, 307. III. R. 47. VI. B. 315, 542. VII. A. 5.
Adlercreutz, Friherre Carl Gostaf, yttrande. VII. 369.
Aflöning för den hos RiksStänden och Utskotten anställda kanslioch vaklbrijening. angående bestämmande af.
Se StaisUtskottets Utlåtanden Nilis 12, 109 och 312. — för 2:ne Stallmästare vid Ottenby och Strömsholm, angående ett årligt anslag af 4000 R:dr lill.
Se Andag.
Aflönings- och PensioDS-Stater för Riksgälds-Kontoret.
Se Riksgälds-Konlorel.
Afsked med pension för Justiiiae-Rådel m. ra. N. W. Stråle, angående. VII. B. 543. A. 546.
Afskrifning af ett lån, som af Statens medel utgått till Hernösands Kyrkobyggnad, angående väckt motion om. II. A. 129.
V. B. 290.
A. 396. — af 2:ne från Banken ulgifna odlingslån, angående V. B. 161. A. 221. — af Repslagaren i Umeå J.
Bäckströms skuld till Banko-DiskontVerkel.
V. B. 557. VI. A. 224. — af f. d. Handlanden M. I.
Bergelins slerbhus-delägares skuld lill Bankn-Diskoni-Verkel. VI. B. 228. A. 241. VIII. U. 298. A. 357. U. 518. A. 559. — af öfverränta å eli af f. d. Kamereraren A.
Nikodemi i BankoDiskonten uptagel län. VII. B. 405. VIII. 34. A. 7 4. — af eli aflidne Stafsfiskalen A. G. Göthberg i lifstiden från Banken be vil jartl odlingslån.
VIII. B. 298.
A. 357. — utaf en uphördsbrist hos numera aflidne Kronofogden J. M. Huss.
IX. B. 58, 107, 121. Å. 123. E. 187. ( 4 ) Afskrifning, af anmärkningsmedel ådörade förre Regementsskrifvaren, Fältkamereraren P. A. Arell.
IX. B. 163. A. 164. U. 252. A. 266. — af åtskilliga balancerade öfverräntor å lån, uptagna vid BankoDiskont-Verket i Stockholm och Lånekontoret i Götheborg. IX. B. 290, 315. A. 326. — af öfverränta å ett af förre Hattmakaren, numera Tullinspektören J. F.
Collin i Banko-Diskont-Verket uptaget lån.
IX. B. 290, 315.
A. 326. — af räntan å anmärkningsmedel ådömde förre Regemenlsskrifvaren, Fältkamereraren P. A.
IX. B. 360, 379. A. 380.
E. 399.
Se vidare SlatsUtskottets Utlåtande N:o 283.
Afsägelse alt vara Ledamot i Talmanskonferenserne. VIII. 268.
Afsägelser att vara Bänkman. I. 16. III.
243, 313, 392.
IV. 118. V. 317. VI. 229, 241, 355, 356, 412. VIII. 17 1, 299, 379.
IX. 183. — alt vara Elektor. III. 133. V. 163. VI. 229, 238, 410. VII. 119, 310. VIII. 79, 172, 260, 284, 338, 379, 467. — all vara Ledamöter i Utskoli. I. 20, 21, 34. II. 3, 97. III. 134.
IV. 57, 118. V. 4, 161, 249, 314, 317, 472. VI. 3, 70, 125, 126, 172, 218, 229, 355, 356, 409, 412, 461, 497. VII. 78, 1 19, 120, 360, 361, 405, 447, 448, 499, 545, 548, 549. VIII. 78, 268, 326, 339, 379, 515, 597, 598.
IX. 4, 79, 183, 186. — att vara Suppleant i Ulskolt. II. 3, 217. III. 392. V. 377. VI. 172. VIII. 357, 379.
IX. 79. — all vara Suppleant i Riddarhus-Direklionen. V. 286. — alt vara Revisor i Revision af Stals-, Banko- och Riksgäldsverken.
IX. lil, 113.
Akademiska jurisdiclionen, angående väckt motion om uphörande af.
IX. B. 384, 387, 389. A. 391. E. 496.
Akrell, Cari, yttrande. II. 305.
Aklie-bolag, angående väckt motion om allåtande af en underdånig skrifvelse till Kongl. Majit i fråga om behofvet af närmare bestämningar rörande de ändamål för hvilka sådane må stiftas. VI. 386. VII. 44. A. 47.
Allmogen, läseböcker för, angående beviljandet utaf eli anslag af 1000 R:dr banko för ingifvande af. II. 198. R. 200.
VIII. B. 297. A. 356.
Allmogens valfrihet vid tillsättande af Klockare i Skåne, Halland, Blekinge och Bohus Län, angående bibehållande af.
IV. B. 117, 124, 313. A. 314. E. 427.
Allmänna Arbeten, angående framlida undei håll af sådane, som med statsbidrag blifvit utförda. II. 261. R. 264.
IX. B. 289, 311. A. 315. — angående sättet, ordningen och vilkoren för afbetalning af Statsbidrag till.
IX. 15. 210, 249, 255. A. 262. U. 401. A. 592. E. 660.
Allmänna Barnhuset i Slockholm, ang. anslag lill.
Se Lista. ( 5 ) Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Memorialer, Belänkanden och Utlåtanden.
— Nio 1. angående tillökning af Utskottets tjenstemanna-personal.
I. B. 99. A. 157.
— N:o 2. i anledning af väckt motion om utfärdandet af sammandrag utaf Författningar, i afseende på kringvandrande Gesäller och andra icke bosatte personer m. m. III. B. 149. A. 187. E. 392.
— Nio 3. i anledning af väckt motion om förändring uti föreskrifterna om Jernvräkeriet i riket. III. B. 149, 187. A. 197.
— Nio 4. i anledning af väckt motion om insättning i Sparbank af en del utaf Tjenstehjons aflöning. III. B. 149. A. 187.
— Nio 5. i anledning af väckt motion om uppmuntran åt tjenstehjon för trogen tjenst. III. B. 149. A. 187.
— Nio 6. i anledning af väckt motion om förändring uti Kongl. Maj:ts förnyade Hamn-Ordning den 24 Januari 1771. III. B. 149, 187, 197. A. 199. E. 392.
— Nio 7. i anledning af väckt motion, angående fastställandet af reglementen för Soeken-magasiner. III. B. 150, 187. A. 196.
— Nio 8. i anledning af väckt motion om föreskrifter mot gifte husmäns och inhyseshjons utvandringar från Skåne till
Dan mark. III. B. 150. A. 199.
— N:o 9. i anledning af väckta motioner om upphörande af förhöjd Presterlig Ijenslårs-beräkning m. m. III. B. 150, 199. A. 200.
— N:o 10. i anledning af väckt motion om förändradl befodringssäll lill regula pastorater.
III. B. 150. A. 200.
— Nio 11. i anledning af väckl fråga om Laudsfiskals-tjensternas indragande. III B. 150. A. 200.
— Nio 12. i anledning af väckt fråga om utfärdande af fullmakter för Länsmän. III. B. 150, 200. A. 204.
— N:o 13. i anledning af väckl molion om upprättande af förslag lill Länsmans-tjensters tillsättning samt om uppbörds-borgen för Länsman. III. B. 150. A. 204.
— Nio 14. i anledning af väckt motion om beredande af tillgång på duglig vaccin. III. B. 150, 204. Å. 217. V. U. 351. VI. E. 12 5.
— Nio 15. angående ålerlemnande af en utaf Riksdags-fullmäktigen Måns Månsson väckt motion, om dels skyldigheten att vårda utmätt gods och dels utfärdande af instruktion för Länsmän. III. B. 150.
A. 217.
— Nio 16. i anledning af väckt molion angående föranstaltande af en Normal-upplaga af Katechesen. III.'
B. 150, 218. Å. 227, V. U. 351, 481. A. 546.
— N:o 17. i anledning af väckt molion om Statens öfvertagande af utgifningen utaf Bibeln, Psalmboken och Katechesen. III. B. 150. A. 2.35. i — Nio 18. i anledning af väckt fråga om föiändring i sättet att tillhandahålla afskedade krigsmän pensioner och nådegåfvor. III. B. 150, 235. A. 243. E. 392.
( « ) Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskoltets Memorialer, Betänkande och Utlåtanden.
— N:o 19. i anledning af väckt motion om upphörande af befälets vid indelta regementena inverkan, vid uppgörande af legokontrakter emellan rotehållare och rekryter, lil. B. 150, 235, 243. A. 249. E. 392.
— N:o 20. i anledning af väckt fråga om upphäfvande af stadgandet, att Kongl. Ma jlis Befallningshafvandes Utslag i rote 11 yttnings- m. fl. mål skola Kammar-Kollegii pröfning underställas.
III. B. 236, 317. A. 318.
— N:o 21. i anledning af väckt motion om förändrad reglering af maiknaderne i Slättäng. III.
B. 236. A. 318. —•
N:o 22. i anledning af väckt motion angående föreskt ifvandet af kontroller, lill förekommande af missbruk vid försäljning af kläde. lil. B. 236. A. 318.
— N:o 23. i anledning af väckt motion om upphäfvande af Kongl. Kungörelsen den 21 April 1837, angående föibud ali under viss lid af åtel fiska och lill salu hälla hummer. III. B. 236, A. 318.
— N:o 24. i anledning af väckt motion om reglering af Embetsoch Tienslemäns löner. III. B. 236. A. 318.
— N:o 25. i anledning af väckt motion om utfärdande af köpings privilegier för Wrigsta by i Jönköpings län. III. B. 236, 318, 340. A 345. — N:o 26, i anledning af väckt motion om Klockares befrielse frän skyldigheterne att fortskaffa Presterskaps embetsbref och att besörja ringning vid Kyrkorne. III.
B. 236. A. 319.
— N:o 27. i anledning af väckt motion om föiändring tili nu gällande grunder för Prestmans befordringar, lil. B. 236, 319. A. 325.
— N:o 28. i anledning af väckt motion, angående förändring i föreskliderne om fartygs uppmätning. III.
B. 391, 406. IV. 18. Å. 24. VII. U. 545. VIII. A. 76. — N:o 29. i anledning af föreslagen förändring i användande! af den sä kallade Helgonskylden uti Halland m. ra. III.
B. 391, 406.
IV. A. 24. E. 100.
— N:o 30. i anledning af väckt motion om upphörande af våg afgiften ä tackjern som föres förbi Stockholms våg. III.
B. 391, 406. IV. 24. A. 27. E. 100.
— N:o 31. i anledning af vackt motion om den så kallade upp fodrings- h jelnens utdelande genom Faltigvårds-styrelserne. lil. B. 391, 406.
IV. 27. — N:o 32. i anledning af väckt motion angående npphäfvande af den med innehafvandet af färjeplatserna Röhälla, Fargesladen, och Fröhygårda pä Olands vestra kust förenade uteslutande räll att till Kalmar öfverföra menniskor, kreatur och varor. lil. B. 391, 406. A. 413.
IV. E. 100.
— N:o 33. i anledning af väckt motion om förändradt sätt för uppbörd af kollekt och stamboks-medel.
III. B. 39). A. 413. — N:o 34. i anledning af väckt motion om föreskrifters medde - lande i afseende å rättigheten att på scenen uppföra Dramatisk Författares arbeten.
B. 391, 413. IV. 27. A. 28. E. 100.
— N:o 35. i anledning af väckt motion om bestämmande af vilkor för kringvandrande väfskedeförsåljares förpassning.
III. B, 391, 413.
IV. A. 28.
— N:o 36. i anledning af väckta motioner för bibehållande af Allmogens valfrihet vid Klockares tillsättande i Skåne, Halland, Blekinge och Bohuslän. IV. B. 117, 124, 313. A. 314. E. 427.
— N:o 37. i anledning af väckt motion örn bestämmande af Klockares i Lunds stift undervisningsskyldighet.
IV. B. 117, 124. A. 315.
— N:o 38. i anledning af väckt motion, i afseende å de inom Lunds Stift såsom Klockare anstälde Preslmäns tjenstgöringsskyldighel i deras förstnämnde egenskap.
IV. B. 117, 124. A. 315. A. 316. — N:o 39. i anledning af väckta motioner, dels om upphäfvande eller ändring af Kongl.
Majds Nådiga Stadga angående Fjerdingsman, af den 4 Juni 1850, och dels om skyldighet för alla jordegare aH i fjerdingsmanna-beslyrel deltaga.
IV. B. 117, 124, 320.
Å. 372. VII. U. 359.
Viii. 33, 57. A. 69. E. 284.
— N:o 40. i anledning af vackt motion, om upphörande af fö reskrifven kontroll, i afseende å sallad lax och smör, som sjöledes föres från hamn i Norrbottens och Westerbottens
Län till annan inrikes ort.
IV. B. 117, 124, 373. A. 375. V. E. 3.
— N:o 41. i anledning af väckt motion, om inrättande af ett Post-kontor vid Säthälla gästgifvaregård i Jönköpings Län. IV. B. 117, 125. A. 375.
— N:o 42, i anledning af väckt motion om tilldelandet af fri och obegränsad Smides- och Vågfötingsrätt åt alla inom Bergslag privilegierade Smidesverksläder.
IV. B. 117, 125. A. 376.
— N:o 43. i anledning af väckt motion, om upphörande af Mätarepenningar för Stenkol, som till Riket införas.
IV. B. 117, 125, 376. Å. 380.
VII. U. 134.
VIII. A. 32. E. 153. — N:o 44. i anledning af väckta motioner, dels om förändradt aflöningssätt för Ordinarie Preslerskapet i allmänhet, dels om förhöjning i Komministrarnes aflöning och dels om ändring i sältet för uppbörden af Kyrkoherdarnes inkomster.
IV. B. 117, 125, 380. A. 383. V. U. 162. A. 222. — N:o 45. i anledning af väckt motion, om rättighet för hvarje Socken, som kan aflöna egen Prest, att varda med en sådan försedd.
IV. B. 117, 125, 385. A. 388.
V. E. 3. — N:o 46. i anledning af väckta motioner, dels om åtgärders vidtagande för beredande af tryggad åborätt till Stomhemman samt Annex- och Mensalhemman, och dels om föreskrifters meddelande i afseende pä borlstädjande af sistnämnde slags hemman.
IV. B. 117, 125, 389. A. 390.
V. E. 3. ( 8 ) Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Memorialer, Belänkanden och Utlåtanden.
— N:o 47. i anledning at väckt fråga om indragning af KrigsAkademien på Carlberg.
IV. B. 117, 125. A. 390.
— N:o 48. i anledning af väckt motion om Löfsta och Sältra hemmans skiljande från Färentuna hårad samt det förras förening med Sollentuna och det sednares med Svartlösa härad.
IV. B. 118, 125. A. 390.
— N:o 49. i anledning af väckt fråga om en fyranläggning å Klippan Björn. IV. B. 118, 125. A. 390. E. 427.
— N:o 50. i anledning af väckt motion om meddelande af Stapelstadsrätt för stadens Sölfvesborg. IV. B, 140, 391, 397. A. 404. -- N:o 51. i anledning af väckt fråga om användande af Norrska Hingstar vid Ottenby stuteri till hästafvelns förbättrande.
IV. B. 140, 391. A. 395.
— N:o 52. i anledning af vackt motion om en fyrbåks anläggning på Nordvestra udden af Gottska Sandön.
IV. B. 290. A. 492. V. E. 156.
— N:o 53. i anledning af väckta motioner om utvidgande af de rättigheter, som åro Mosaiske Trosbekännare här i Bikel tillerkända.
IV. B. 290, 492. V. 6, 64. A. 91. VII. U. 359. VIII. A. 33.
— N:o 54. i anledning af väckt fråga om beviljandet af Slapelsladsrätt för staden Skellefteå.
IV. B. 290, 493. A. 497. VII. U. 134. VIII. A. 32.
— N:o 55. i anledning af vackt motion om upprättande af nytt sammandrag af de författningar m. m., som från Predikstolen årligen uppläsas.
IV. B. 290, 497. V. 92. A. 95. E. 156.
— N:o 56. i anledning af väckt fråga om skyldighet för Postmästare att, utan ersättning, afsända allmänhetens bref från Postkontoren till landsorten m. m. IV. B. 291. A. 497.
V. U. 248. A. 314.
— N:o 57. i anledning af väckta motioner, dels om upphörande af beväringsmanskapets årliga vapenöfningar, dels om införande af exercis sockenvis, och dels om rättighet för beväringsynglingarne, alt sjelfve välja det vapen, hvarvid de helst vilja tjenstgöra, antingen till lands eller sjös m. m. V. B. 99, 137. A. 160.
VIII. A. 33.
N:o 58. angående väckt fråga om föråodradi användande af böter för vanvård af nummerhäst.
V. B. 99. A. 137. VII. U. 545. VIII. A. 76.
— N:o 59. i anledning af väckt motion om nedsättande af en Komité för utredandet af förhållandet med Slädernes privilegier och förmåner.
V. B. 155, 161, 165. A. 174.
— N:o 60. i anledning af väckt motion, att Rikets Ständer matte hålla egna tidnings-referenter och låta utgifva en Riksdagslid ning.
V. B. 155, 161, 174. Å. 185. U. 351. A. 482.
— N:o 61. i anledning af väckta förslag om inskränkning i den ge - genom Kongl. Förordningen den 22 December 1846 beviljade frihet att å landet idka handel m. m. V. B. 155, 161, 185, 202. A. 215. VIII. U. 518, 559, 579. A. 585.
IX. 183.
— N:o 62. i anledning af väckt förslag om utsträckning af den i Kongl. Handels-Ordningen den 22 December 1846 beviljade rätt till handels idkande å landet.
V. B. 156, 16 1, 215. A. 221. — N:o 63. i anledning af väckt motion om vidtagande af åtgär der till reglerande af Postdjonernes löneförmoner.
V. B. 162. A. 222.
— No 64. i anledning af väckt motion om befrielse för Wexiö samt Rikets öfriga Slifls-Städer att bekosta boställsrum eller hushyra ål Skolornas Rectorer. V. B. 162. A. 222.
— N:o 65. i anledning af vackt motion derom, att tillåtelse för Arrendator af Kronolägenhet all till annat än lägenhetens behof använda derå befinlelig skog, icke måtte hädanefter medr delas. V. B. 162. A. 222.
— N:o 66. i anledning af återremiss af Utskottets Utlåtande N:o 6. V. B. 162. A. 222.
— N:o 67. i anledning af återremiss af Utskottets Utlåtande N:o 44. V. B. 162. A. 222. — N:o 68. i anledning af väckt motion om ändring i Kongl.
Förordningen om Sockenstämmor i Stockholms Stad, af den 16 Mars 1847.
V. B. 250. 2S7. A. 290.
— N:o 69. i anledning af väckta motioner om ändringar och förklaring af Kongl.
Förordningen om sockenstämmor i Riket af den 29 Augusti 1843. V. B. 250. A. 290. VII. U. 134. VIII. A. 32.
— N:o 70. i anledning af väckt motion, om åtgärder för eu för-r bättrad själavård i hufvudstaden. V. B. 284, 291. A. 314. VII. E. 125.
— N:o 71. i anledning af återremiss af Utlåtandet N:o 56. V. B. 284. A. 314. — N:o 72. i anledning af väckt förslag om inrättande af Länsnämnder. V. B. 284, 314. A. 474. VI.
U. 410. VII. 48. A. 82. — N:o 73. i anledning af väckt motion, om tillägg till Kongl.
Förordningen den 8 Maj 1849, angående sättet för Kungörelsers uppläsande i Kyrkorna. V. B. 350. A. 481.
— N:o 74. i anledning af vackt motion, om tillsättande af en distriktläkare i Åsele Lappmark.
V. B. 351. A. 481. — N:o 7 5, i anledniug af väckt motion, om utgörande af Kronoskjuts utom länet.
V. B. 351. A. 481.