Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Domstolen blifvit uti förevarande ämne y 11 rädt.
Hans Excellence Stats-Rådet m. m.
Hr Grefve Rosenblad åberopade i underdånighet sin i Lag-Comitéen yttrade mening, och tilläde, att efter Hans Excellences underdåniga tanka, vore desto ^angelägnare ^se Lag-Projectet i hela sin vidd, innan beslut togs af Konung och Ständer i det på rättvisans gång och sedlighetens befrämjande så mycken inflytelse ägande ämnet, angå. ende
Domsfolarnes organisation , som af sjelfva grundsatsens utveckling och tillämpning i alla de-i lar, skäl för eller mot dess rigtighet och sanna nytt 318 Den 5 Maj. nytta lunde hämtas, isynnerhet då fråga härva* re om former, men icke om rättsgrunder, eller moraliska Sanningar, För öfrigt forekommo mänga andra allmänna grunder, att i Lagen införas, al hvilka de speciella föreskrifters uppställning bei*odde, och hvilka allmänna föreskrifter på lika grund kunde anses höra särskildt pröfvas och. afgöras.
En sådan styckevis skeende pröfning af Lagen , innan den till förslagets granskning och mognad utsatte tid till ända lupit , tradde Hans Excellence icke leda till säkra resultat.
Med hvad Hans Excellence Herr Grefve Rosenblad sålunda yttrat , förenade sig till alla delar Hans Excellence Stats.Rådet Hr Friherre Lagerbring.
Hans Excellence Justi tias - Stats-Ministern m ro. Herr Grefve Gyllenborg utlät sig : alt Hans Excellence afven insåg vigten af den föreslagna nu i fråga varande förändring med TJnder-Rätterna, och att, enär vid ali ny Lagstiftning, det leder till den största möjliga fullkomlighet, om Förslaget,, innan det antages, lemnäs till Allmänhetens föregående granskning, vöre det visserligen nyttigt, om jemväl med detta ämne på enahanda satt kunde förfaras ; men då nu Riksens Ständer äro församlade, som bäst kunna pröfva hvad härutinnan ina vara nödigt och tjenligt: då ganska manga föreskrifter i alla de särskildta Lagbalkarnä, som skola utarbetas, bero på huru organisationen af Härads.Rätterna skall blifva och om Lagmans„Rätterne böra indragas eller ej, samt Den 5 Maj.
Majit fann , i likhet med livad af Stats-Rådets öfriga .Ledamöter nu i Underdånighet tillstyrktes, att frågan om
Domstoiarnes förändrade antal och organisation vore i närmaste samband med öfriga till Rättegångs-ordningen hörande Stadganden, hvilkas pröfning, utan i ett sammanhang, funnes förknippad med svårigheter, som Kongl. Maj:t velat förekomma, genom den vid .Lag-Comitéens förordnande stadgade föreskrift om Lagförslagets meddelande genom tryck till Allmänhetens kunskap och inhämtande af anmärkningar dervid, innan det Kongl.
Maj:ts och Riksens Ständers öfverläggning och antagande underställdes , —• en föreskrift, hvars iakttagande Kongl. Maj:t ansåg ämnets vigt och grannlagenhet samt vådan af ett förhastad t beslut påkalla; men då särskildt framställning häraf nu blifvit gjord och Riksens Ständer för närvarande här äro församlade, hvilka icke borde sakna tillfälle att öfver dessa ämnen sig utlåta, fann Kongl. Majit i Nåder för godt att meddela Riksens Ständer hvad. sålunda till Kongl. Majit inkommit, tillika med de i Högsta Domstolen och hos Kongl.
Majit häröfver förda Protokoll; och hvilket allt skulle åtfölja den , på sätt här ofvan upptaget är , af Kongl. Majit beslutade Nådiga Proposition till Riksens Ständer.
Ex Protocollo Å. H. Hellman.
Wppläsr Deri 5 Maj. lig samt då Hans Excellence för sin del trodde, att hvad Lag-Comitéen hemställt, ej allenast skall undanrödja de nu varande största hinder för Rättegångars snarare slut samt befordra skyndsamhet och, säkerhet vid Brottmåls Ransakningarna, hvillea då nästan alltid kunna af den Ordinarie Domaren handläggas, utan ock tilläfventyrs leda derhän, att
Landshöfdingarne blifva befriade från flera göromål, de der nu upptaga en stor del af deras tid, men då kunde beqvämligen till
Domaren öfverlemnas , fann Hans Excellence, under åberopande af Dess uti Lag-Comitéen afgifna utlåtande , sig böra i underdånighet tillstyrka, att Kongl. Maj:t täcktes Lag-Comitéens hemställan om Under.Rätternes organisation , med Kongl.
Majtts höga bifall beledsagad, till Riksens Ständer nu öfverlemna, genom vatt lig Nådig Proposition, hvarigenom de grunder kunde blifva fastställde, »om i alla härmed gemenskap ägande öfriga ämnen, I,agComitéen, i dess arbete, ägdé att följa; dock så, att hvad vid Riksdagen nu blefve beslutadt, ej skulle gå i verkställighet förr, än nya Dagen i hela dess vidd hunnit af Lagstiftande Magten antagas och gillas; men i det åter, som angår Hof-Rätternes fördelning i flera, ansåg Hans Excellence, på de skäl, som i Lag-Comitéen blifvit af Hans Excellence anförda, något beslut icke erfordras för det närvarande och förr, än tillfälle varit att, vägledd af allmänhetens omdöme och vidare upplysningar, närmare besinna sig på alla håde mot och med förekommande omständigheter.
Kou^l. *130 Den 5 Maj.
Kongl, Majit fann , i likhet med hvad af Stats-Rådets öfriga .Ledamöter nu i underdånighet tillstyrktes, att frågan örn Domstolarnes förändrade antaf och organisation vore i närmaste samband ined öfriga till Rättegångs-ordningen hörande Stadganden, hvilkas pröfning, utan i ett sammanhang, funnes förknippad med svårigheter, som Kongl. Majit velat förekomma, genom den vid Lag-Gomitéens förordnande stadgade föreskrift om Lagförslagets meddelande genom tryck till Allmänhetens kunskap och inhämtande af anmärkningar dervid, innan det Kongl. Majits och Riksens Ständers öfverläggning och antagande underställdes , — en föreskrift , hvars iakttagande Kongl.
Majit ansåg ämnets vigt och grannlagenhet samt vådan af ett förhastadt beslut påkalla; men då särskildt framställning häraf nu blifvit gjord och Riksens Ständer för närvarande här äro församlade, hvilka icke borde sakna tillfälle att öfver dessa ämnen sig utlåta, fann Kongl. Majit i Nåder för godt att meddela Riksens Ständer hvad, sålunda till Kongl. Majit inkommit, tillika med de i Högsta Domstolen och hos Kongl.
Majit häröfver förda Protokoll; och hvilket allt skulle åtfölja den , på sätt här ofvan upptaget är , af Kongl. Majit beslutade Nådiga Proposition tili Riksens Ständer.
Ex Protocollo A. II.
Hejlman.
Uppläst Oen 5 Maj. 151 Uppläst hos Samteliga Riks-StSacien der- g Maj.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, om ett mer bestämdt stadgande, än nu gällande Författningar innehålla, angående hvad som bår iakttagas vid underdåniga besvärs anförande hos Kongl. Maj:t i brottmål.
Gifven Stockholms Slott elen jc) April 18 JS Ut l afgifvet underdånigt Memorial, harJusdtise-Cantzlern Grefve Trolle Wachtmeister sökt fästa Kongl. Majus
Nådiga uppmärksamhet derå, att de särskildte föreskrifter, som äro gifne i Kongl Förordningen den 22 November 1749, Kongl.
Brefvet den f> November 1765 och Kongl.
Förklaringen den 3 Mars 1807, till efterrättelse för klagande i brottmål, framställde en stridighet i grunder, hvaraf rättsökande ofta missledas och Domare sättas i förlägenhet; af hvilka anledningar Justitiae-Cantzlern i underdånighet hemställt, om icke lämpligt vore, att de särskildta stadganden, som gälla lill vägledning för rättsökande i brottmål, genom en ny författning sammanföras till ett helt, hvars sammanhängande föreskrifter utgingo från en gemensam grund.
Kongl. Maj:t, som funnit 1807 års Förklaring innehålla fullständig ledning, huru förfaras bör, 122 Den 5 Maj. bör, då den som i brottmål vill hos Kongl. Maj:t »ig besvära, sitter i häkte, har deremot erfarit, att, hvad angår brottmål, hvari den sakfällde ehler klagande parten ej är häktad, skiljaktighet sig företer i ofvan åberopade Författningars föreskrifter, och att rättsökande således i sistnämnde fall saknat nog tidig underrättelse om derasJliggande.
Till undanrödjande af tvetydighet derutinnan och för att bevara partens lagliga förmån och rättighet, att få sin underdåniga klagan af Kongl. Mtj:t i Nåder pröfvad, vill Kongl. Majit, efter dess Stats Bads och Högsta Domstols hörande, hos Bikets Ständer föreslå, att, intilldess allmänna Lagen, som nu är under omarbetning, hinner utfärdas, ett nytt Stadgande af följande lydelse emedlertid kunde, med upphäfvande af hvad äldre forfattningar i denna del bjuda, till allmän efterrättelse meddelas:' ”Den soth vill hos Kongl. Maj:t söka ändring i något af Idof- eller Ofver-Bätt meddelt Utslag i brottmål, som efter anslag är utfärdadt, ingifve i Kongl Majas Jusitite-Bevisions Espe. dition sina underdåniga besvär, inom hälften af. den tid, sorn i 30 Cap. g § Bättegångs-Balken för tvisters fullföljande finnes utsatt.
Har målet varit Hof-Bättens pröfning underkastadt, vare lika tid till de underdåniga besvärens inlemnande, från den dag, parten af Utslaget bevisligen undfått del.
Böter, ersättning för Bättegångskosfnåd och lavad Hofi. eller Ofver-Bätt derjemte ålagt den ‘ miss - Den 5 Maj. i*3 missnöjda parten att gälda, skola nedsättas hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, Magistrat eller Kronofogde i orten , samt bevis derom bifogas de underdåniga besvuren.
Ar den sakfä i Ide så fattig, att lian ej kari utgifva de medel, Hofeller Öfver Rätt honom ådörnt, bör, jemte besvä. ren , företes intygande derom af Domstol eller Domare, eller, om det ej ske kan, af vederbörande Kronobetjente eller Kyrkoherden i den Församling , der den sakfallde bor och har sitt hemvist.
Jemväl åligger klaganden, att ställa sig till efterrättelse Kongl. Majus Nådiga Kungörelse af den i- October 1812 , om hvad som bör iakttagas vid besvärsskrifters författande och inlemnande.
Försummas något af hvad sålunda är föreskrifvet, skall den klagande anses hafva förlorat sin talan och hans. besvär ej komma under pröfning.
I afseende på brottmål, der den tilltalade är häktad, förhålles enligt ag. och 39.
Punkterna af Kongl. Förklaringen den 23 Mars 1807.
Ehvad missnöje mot Hof- eller Öfver.Rätts.
Utslag i brottmål anmälas eller icke, bör XJ'slaget alltid innehålla tydlig, noggrann och fullständig underrättelse om allt, hvad parten vid ändringssökandet hos Kongl.
Maj:t har att iakttaga.” Kongl.
Majit förblifver Riksens Ständer med all Kongl.
Nåd och ynnest städse välbevågen*
C A R L.. J. AL Winckler.- Utdrag - 124 Den 5 Maj.
Utdrag af Protocollet ofver flis tUiceår en der , hållet pä Stockholms Slott den ip) April I8i5, inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-Rådet, i närvaro af: Justitise-Stats Ministern, Hans Excellence Herr Grefve Gyllenborg. Stats Kaden : Hans Excellence Hr Grefve Rosenblad.
Hans Excellence Hr Friherre Lagerbring.
Herr Friherre Adlerbeth. Justitite-Råden : Ziervogel.
Grefve Hamilton. Jusfitiat-Cantzlern Grefve Trolle Wachtmeister.
Revisions.Secreteraren Winckler föredrog i underdånighet:
Justitias Cantzlern Grefve Trolle Wacht-’ meisters underdåniga Memorial af den 27 sistlidne Januari, deruti Grefven och Justitias-Gantzlern i underdånighet hemställt , om icke, af an. förda skäl, de flere nu gällande Författningar angående sättet till ändrings sökande hos Kongl.
Maj:t i Brottmål kunde sammandragas i ett nytt stadgande, hvilket Högste
Domstolen, på sätt dess Protocoll för den 17 i denna månad innehåller, i underdånighet tillstyrkt.
Berörde Dm 5 Maj.
Berörde Protocoll upplästes , och täcktes Kongl. Maj:t, uppå Stais Rådets underdåniga tillstyrkan , med bifall af hvad Högste
Domstolen hemställt, förordna , att Nådig Proposition till Riksens Ständer, i likhet dermed, skulle afgå.
Hellman.
Utdrag af Protocollet i fustitice-ärender, hållet uti Kongl Majits Hogsta Domstol, den 18 April 1815•
Närvarande : Hans Excellence, Justitia; Stats-Ministern Herr Grefve Gyllenborg.
.Tnstitise-Råden : Palmsvärd.
Tserhjelm. Ziervogel.
Sedan Justitise - Cantzlern Grefve Trolle Wachtmeister, uti Memorial, som den 13 nästlidne Februari i Högsta Domstolen föredrogs , till Kongl. Majus Nådiga godtfinnande i underdånighet hemställt, om icke, af anförda skäl, de flere nu Den 5 Maj. nu gällande
Författningar angående sättet till äfl« drings sökande hos Kongl. Maj:t i brottmål kur!- de sammandragas i ett nytt stadgamle; oell Högsta Domstolens Ledamöter af samma Memorial särskildt haft del; så öretogs nu detta ämne till vidare öfverläggning.
Vid granskning af flera förekomna brottmål hade Högste Domstolen erfarit, att, på sätt Justitins-Cantzlers-Ernbetet i dess underdåniga Memorial framställt, skiljaktighet sig företer i de grunder och föreskrifter af Kongl. Förordningen den as November 1749, Kongl. Brefvet den 6 November 1765, och Kongl. Förklaringen den 23 Mars 1807, om hvad som bör iakttagas vid underdåniga Besvärs anförande hos Kongl.
Majit, öfver Idof- eller Öfver-Bätts Utslag i brottmål, och att den rättsökande sålunda saknat nog tydlig underrättelse om sitt åliggande.
Ordningen och sättet att fullfölja inål från en Domstol till en annan, höra till sä kal* lade formaliteter.
Desse äro lika nödige vid ali Lagstiftning, sorn det är angeläget, att föreskrifterne derom äro bestämda, enkla och klara.
Förklaringen den 23 Mars 1807 saknar ej dessa egenskaper i det som angar sättet att söka ändring i Under-Bätts Utslag angående brottmål, eller hvad iakttagas bör, då den, som i dylika mål hos Kongl. Maj:t vill sig besvära, sitter i häkte; men till undanrödjande af tvetydigheter i det fall, när den tilltalade ej är fängslad, ansåg Högste
Domstolen sig böra i underdånighet hemställa, om icke, intill dess allmänna Lagen, som är under omarbetning, hinner utfärdas, ett nytt stadgande af följande lydelse emedlertid kunde, med upp - Den 5 Maj. 127 9 upphäfvande af hvad ofvanåberopade författningar i denna del -bjuda, till'efterrättelse ineddelas: ”
Den som vill hos Kongl. Maj.-t söka ändring i något af Hof - eller Ofver-Kätt meddelt Utslag i brottmål, som efter anslag är utfärdadt, ingifve i Kongl. Majus Justitise* Revisions Expedition sina besvär, inom hälften af den tid, som i 30.
Cap. 9. §.
Rättegångs-BHken för tvisters fullföljande blifvit utsatt.
Idar målet varit Hof, Rätten understäldt , vare lika tid til! de underdåniga Besvärens inlernnande, ifrån den dag parten af Utslaget bevisligen undfått del.
Böter, ersättning för Rättegångskostnad och hvad
Hof - elier Ofver-Rätt derjemte ålagt den missnöjde parten att gälda , skola nedsättas hos Konungens Befallningshafvande, eller Magistrat, eller Kronfogde, samt bevis derom bilogas de underdåniga Besvären.
Ar den sakfällde så fattig, att han ej kan utgifva de medel, Hof-eller Öfver-Rätt honom ådömt , bör , jemte Besvären, företes intygande derom af Domstol eller Do. maren , eller , om det ej kan ske , af vederbörande Kronobetjente eller Pastor i den Församling, der den sakfällde bor och har sitt hemvist.
Jemväl åligger klaganden, att ställa sig till efterrättelse Kongl.
Majus Nådiga Kungörelse den 1 October 1812, angående hvad bör iakttagas vid Besvärsskrifters författande och inlernnande.
Försummar den klagande något hvad sålunda är föreskrifvet, skall han anses hafva förlorat sin talan och således dess besvär ej komma under pröfning.
I af - Dtn 5 Maj.
I afseende på Brottmål , der den tilltalad» ar häktad, för h a i 1 es enligt 29 och 3g punkterna af Kongl. Förklaringen den 23 Mars 1807.
Ehvad missnöje mot HoF - eller Öfver-Rätts Utslag i brottmål anmäles elier icke , bör Utslå, get alltid innehålla tydlig, noggrann och fullständig underrättelse om allt hvad parten vid ändrings, sökandet liar att iakttaga.” Derest Kongl. Majit i Nåder bifaller Högsta
Domstolens nu gjorda underdåniga tillstyrkande, öfverlemnade Högsta Domstolen till Kongl. Maj:(s
Nådiga godtfinnande, om icke Nådig Proposition derom till Rikets Ständer kunde afgifvas.
Ex Protocollo A. JPI.
Uppläst hos -Samteliga Riks-Stånden den 5 Maj.
Maj:ts Nådiga Proposition till Riksens Ständer, angående Wermlands
Låns skiljande från Götha Hof-Rätts , och hänförande wider Svea Hof-Rätts furisdidion, samt om ändring i Lagens stadgande rörande Domfört antal Ledamöter i Hof - Den 5 Maj. Hof-Rätt-, Gifven Stockholms Slott elen jj) April 1815* Af de fran Götha Hof-Rätt årligen inkomJnande arbetsförteckningar har Kongl.
Maj:t erfarit, huruledes ett betydligt antal mål, vid hvarje års slut, funnits derstädes oafgjorda, då deremot hos Svea Hof-Rätt, ehligt hvad dess Ars-Berattelser utvisa, nästan icke andra saker vid årets slut återstått tili pröfning, än sådana, uti hvilka Parternes skriftväxling icke Varit slutad , eller Sorn för saknande af infordrade Upplysningar ej kunnat vinna slutlig handläggning.
Maj:t förmodade detta olika förhållande emelian tvänne af lika många Divisioner sarmrtansatta och med hufvudsakligen enahanda arbets.ordning försedda Embetsverk ^ hvilkas
Ledamöter med lika drift och nit vårdat sina kall, härröra af tillfälliga omständigheter : af svårigheten för Götha Höf Rätt, ätt, jemte de årligen inkommande ärenden, afgöra den från äldre tider tillkomna balance , och af den längre tid, som erfordras för pröfning af åtskilliga i sednare åren inkomna särdeles vidlyftiga och invecklade saker.
Af sådan anledning vidtog Kongl. Maj.t, år 181,3$ den utväg, att på någon tid förstärka Götha Hof-Rätt med så många adjungerade Ledamöter , att Hof Rätten kunde på fyra Divisioner förrätta sina arbeten, och derigenom sättas i tillfälle att, utan hinder i ärendernas vanliga gång, med slut afhjelpa de äldre säkernä ; en utväg, vid hvilken Kongl.
Maj:t då så mycket hellre ville stadna, som verkan deraf borde afbidas . innan , genom någon förändrad 3:dj« Del.
N,o 17, 18. för - 13° Den 5 Maj. fördelning af Hof-Rätternes Jurisdiction, en rubbning gjordes i allmänna Lagens särskildta stad. ganden och i hvad sedan Hof-Ratternes inrättning varit antaget och följd t, samt erfarenheten ela ännu icke visat behofvet af en skyndsammare förändring, hvilken eljest i sammanhang med det nya Lag-Förslag,, sorn är under utarbetning, lämpligast kunnat ske.
Men då Kongl. Majit ifu mera erfarit, att, oaktadt Hof-Rattens oförtrutna bemödande, de dithörande
Rättegångsärenden icke möjligen kunna behandlas med den skyndsamhet, de rättsökande hafva skäl att vänta : då Götha Hof-Rätts
Doms-örnråde sträcker sig öfver de mest odlade och starkast befolkade Provinserna, der således, de flesta ämnen till tvister, äfvensom största antalet af brottmål yppas : då jemväl visar sig, att antalet af de till Götha Hof-Rätt inkommande vädjade mål och underställda brottmål vanligen med mera än en tredjedel öfverstiger dem , som årligen komma till Svea Hof-Rätts handläggning; anser Kongl.
Majit, med afseende å sin pligt att befordra rättvisans jemna och skyndsamma handhafvande
, Sig icke längre boxa dröja att föreslå Riksens Ständer, att nu genast och till dess nya Lagen hinner utarbetas , granskas och antagas, samt hvad deri förordnas, till verkställighet blifver bragt, vidtaga utvägar, som kunna emedlertid leda till ofvanberörde ändamål.
Deribland meter först den fråga, som af Wermlands Läns Riksdags-Fullmägtige, redan vid 1810 års Riksdag , blifvit vackt derom, att samma Län skulle skiljas från Götha Hof-Rätts Juris - * f Den 5 Maj. 131 iisdiction och fly 1 tag under Svea Hof-Rätt.
Den,- Da provins är i det hela obetydligt mera aflägse från Stockholm, än från Jönköping : dess invånare hafva , i afseende pä deras hufvudnäring , flera handelsförbindelser med hufvudstadén, iler de, till sina angelägenheters bevakande i de särskildta härvarande Collegier och Embetsverk , som med Bruksrörelsen hafva befattning, redan mäste förse sig med Ombud , dä deremot Wermlands invånare med Jönköping hafva ingen annan förbindelse, än den, som från beroendet af HofRätten derstädes härrörde ; hvartill jemväl kommer, att Wermlands invånare, härutinnan secler-1 mera särskildt hörde , nästan enhälligt förklarat sig anse denna föreslagna ändring leda till deras större beqvämlighet och betydlig bespaiing vid Rättegångsärendernas fullföljande.
I anledning.af dessa skäl, och da en sådän minskning i Götha Hof-Rätts göromål skall i en ej obetydlig trion lätta arbetet derstädes, och anstalten härom i öfrigt tjenar att, så vidt omständigheterna nu medgifva, jemka göromålen Hof- Rätterna emellan till mera likhet, vill Korigl.
Maj:t i Nåder göra den Proposition , att Wermlands
Län må skiljas från Götha Höf-Rätts och underläggas Svea Hof-Rätts Jurisdiction ; i följd hvaraf Kongl. Majit äfven föreslår en sådan förändring i g. af 25.
Gap. Rättegångs.
Balken, hvarigenom den skulle erhålla följande lydelse; ”1 de saker, som genom Laga Vad gå tili Svea Hof-Rätt från Lagmans-Räjt i Upland, Sö. der - I)?a 5 Maj. dermanland, Vestmanland, Kopparbergs
Län, Nerike oell Gestrikland , ingifve Käranden sin inlaga innan klockan Tolf å den Fyrationde dagen, den oräknad, då Lagmans-Domen föll, eller håfve sitt Vad förlorat: fran Lagmans-Rätt i Vermland, Helsingland, Jemtland, Herjedalen, Medelpad , Ångermanland och Vesterbotten , på den Sextionde dagen : ifrån Lagmans-Rätt å Gottland, på den Nittionde dagen: i Götha Hof Rätt : från Hagmans-Rätt i Östergöthland, Calmare Län, Småland, Skaraborgs och Elfsborgs Län, på Fyrationde dagen: från Lagmans Rätt i Skåne, Halland, Blekinge, Dahl och Bohus Län, på Sextionde dagen 8Cc.” Genom berörde förändring uppkommer väl någon kostnad för Staten, i anseende till nödvändigheten att föröka antalet af vissa Betjente i Svea Hbf Rätt , på sätt berörde Hof-Rätts till Kongl.
Maj - t aflåtne och till Riksens Ständers Stats-Utskott öfverlemnade skrifvelse innehåller; men Riksens Ständer lära med Kongl. Maj:t inse , att denna kostnad är alltför obetydlig emot hvad häraf vinnes.
En är Riksens Ständer samtyckt till hvad sålunda Kongl. Maj-t föreslagit, vill Kongl.
Majit i Nåder vara betänkt att förordna, sä väl oin tiden, då denna förändring skall taga sin början, som ock i afseende på verkställigheten deraf, huru med oafgjorda målen frän nämnde Provins och handlingars flyttning, med det mera, förfaras bör.
Vidar* Den 5 Maj.
J33 Vidare och som uppenbart är, att Götha Hof-Rätt , oaktadt den minskning i göromål, HofRätten härigenom skulle erhålla, ändock icke med det arbetssätt, sorn nu är stadgadt, och endast på Trenne Divisioner, kan hinna att så skynd. samt afgöra de dit inkommande mål , som rättvisans oafbrutna gång och Parters rätt fordrar; men behofvet deremot påkallar i högsta måtto, att Hof-Rätten må kunna alltid fortsätta sitt arbete på Fyra
Divisioner f alltså och då den större kostnad, Som skulle åtgå, ifall Hof-Rätten måste förses med så många nya Ledamöter, som erfordras till en hel Divisions formerande, kan undvikas , om, på sätt Kof Rätten hemställt uti underdånig skrifvelse , sopa redan blifvit i afskrift öfverlemnad till Riksens Ständers Stats-Utskott och nu härvid bifogas, ändring sker uti Lagens stadgande uti 23.
Rättegångs-Falken, hvarigenom förordnas , att Sju Ledamöter böra i Hof-Rätt öfvervara vigtiga saker; anser Kongl. Maj:t
Sig icke kunna undgå att härå fästa Riksens Ständers uppmärksamhet.
Redan genom Kongl. Brefvet den 12 November 1772 är förklarad!, att endast de mål, som ä lif och ära gå , må anses bland de vigtigare, hvaruti Sju Hof-Rättens Ledamöter skola utgöra
Dom lort antal.
Maj:t inser icke, att nödig säkerhet ovilkorligen fordrar ett sådant antal Ledamöter, för att i dessa mål göra HofRätten Domför , helst då , hvad lifssaker angar, 1734 års
Lag, åren 1778 och 1807, undergått den ändring, att Hof-Rätts Utslag deri icke kunde - i 3 J.
■ Den 5 M<ij. de gå i verkställighet, förr än Kongl. Majit riem pröfvat, hvarföre cle ock nu mera böra hemställas tili Kongl. Majit, som genom Dess Högsta .Domstol , dej, efter Grundlagen, Sju Ledamöter skola öfvervara sådana mai , slutligen dem granskar och afgör.
Majit, som tror. att ett antal af Fem Hof Rätts Ledamöter är tillräckligt för pröfningen äfven af vigt i gare mål, föreslår således Rik» sens Ständer, atr förändra sista momentet af 23, Gap. i. §.
Rättegångs-Baiken sålunda s ”1 Hof Rätten måga ej färre än Fem Ledamöter döma 1 mål , som å ära och lif gå.
I andra mål må Fyra Ledamöter utgöra Domfört pnlal, derest aila om slutet ense äro.
Majit förblifver Rikets Ständer med 3li Khngh Nåd och ynnest städse välbevågen, CARL, Dan.
Forelius.
Utdrag af Protocollet ofver jfusiitice-i arender 3 hållet uti Kongl. Majlis.
Hogsta Domstol3 Thorsdogen den 6 April 1815* Närvarande t Justitire-Råden : lserhjelm, Ziervogel, To* Den 5 Maj. *35 Torén, Grefve Hamilton.
Marcks von Wurtemberg, Friherre Kurck.
Tillförordnade Föredraganden, ExpeditionsSecreteraren Forelius, anmälte i underdånighet: att Kongl. Majit den 5 dennes i Nåder behagat infordra Högsta