Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att nu vilja skilja tinget i olika rättegångsdagar och låta förmånsrätten vara beroende på tiden vid hvilken handlingen under samma pågående ting inlemnas, anser jag vara i högsta grad obetänksamt, och anhåller jag, att förslaget, som enligt min öfvertygelse kan komma att åstadkomma oberäknelig skada, måtte förkastas.
I afs:de på Gr.
Mörners anm. emot mitt yt trande, att ting mången gång under 5 å 6 månader kunna utsträckas, ber jag att i så måtto få förtydliga detta mitt yttrande, att jag visst icke påstålt, att så vanligen är förhållandet, men att denna tidsutdrägt mycket väl kan inträffa i orter, der ting ej hållas oftare än 1 eller 2 gånger om året.
Äfven den af Gr.
Sparre nu anförda omstän dighet, att ting ej hållas mer än 1 eller 2 gånger om året, berättigar ej domaren att hålla på med ett sådant hvarken i 5 eller 6 månader.
Det är Gr.
Sparre ej obekant, hvilka de lag-<§§ äro, som innehålla föreskrift om, huru länge ting skola hållas, och om äfven de i nämnda lagrum fastställda terminer någon gång blifvit öfverskridna, tror jag mig dock kunna försäkra att aldrig något ting räckt så länge sorn uti 6 månader.
Jag anhåller fortfarande om afslag å l:sta mom:t.
Landtm., att i afside å den förev:de 9:de §:n yrkats dels bifall till densamma i dess helhet och dels att l:sta momd deraf Den 3 Oktober f. m. 33 deraf matte afslås; till följd hvaraf detta morn. skulle göras till föremål för särskild propos.
Sedan proposir först å bifall till och sedermera på afslag å lista mormt blifvit gjorda, samt med blandade ja och nej besvarade, framställdes förnyad propos. på bifall till samma morn,, och sedan dervid likaledes svarats ja och nej i blandning, förklarade H.
Uplästes och godkändes följande voter.-propos.: »Den som bifaller lista momit i 9:de $:n af LagUtskits uti Utlåtit Nio 53 pag. 5 framställda FörordningsfÖrslag, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, afslår R. o.
Ad. nämnde mom.»
Vid voteringens slut hade rösterna utfallit sålunda i Ja — 13.
Nej — 1 1.
Härefter framställdes propos. på bifall till de öfriga, utan anm. lemnade momm af förevide samt besvarades med ja.
Utskils till Preste- o. BorgareStia gjorda hemställan angide § 18.
Utskits sista hemställan.
Vid punktvis skedd föredragning af BankoUtsk:ts d. 28:de sisth Sept. på bordet lagde Mern.
N:o 41, i ani. af RiksSt:ns beslut öfver Memit N:o 36, ronde Bankostatens löneförmåner m. m., lades till handlingarne Utsk:ts yttrande i ani. af R. o. Adins återremiss af Utskits förslag till voter.-proposir ronde 5:te punkten i Memit N:o 32; och blef förev:de Mern. i öfrigt af R. o. Ad. bifallet.
Föredrogos punktvis och biföllos BankoUtskits d. 28:de sisth Sept. på bordet lagde Mern.
N:o 42, angide föreskrifterna i 4:de Art. af Bankoreglenr.t; samt Nio 43, angide föreskrifterne i 8:de Art. af Bankoreglemit. H. XL 3 34 Den 3 Oktober f. m.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, BankoUtsk:ts d. 28:de sistl.
Sept. bordlagde Mern.
N:o 4 4, i ani. af förre Förvaltaren vid Tumba pappersbruk C.
Möllers ansökning om erhållande af årligt understöd från Banken.
Anmäldes och bordlädes Santmans.
Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:ts Betänk.
N:o 34, i ani. af väckt fråga om åtgärders vidtagande för att, under vissa vilkor, bereda åboerne å de s. k. kyrkohemmanet! i Halland dispositions- och besittningsrätt till samma hemman.
Fortsattes behandlingen af Allm. Besv.- o. Ekon.Utskds Utlåt.
N:o 161, i ani. af K. M:s Nåd.
Skrifvelse med det af Komiterade afgifna underd.
Betänk, och Förslag ang.-de Kommunalstyrelser.
Härvid förekom : Förslaget till Förordning om Kommimalstyrelse på landet. g 8 enl.
Utsktts förslag.
Tillkänuagafs vara bifallen af PresteSbt.
Mot Usta mom:t i den af Utsk:t föreslagne 8:de §:n har jag ingenting att anmärka.
Hvad åter det andra vidkommer, så förhåller det sig sålunda, att som det här är upstäldt, det i sjelfva verket kan göra detsamma, om det står qvar eller ej, emedan det i alla fall kommer att blifva utan all verkan.
Det lyder nemi.: »Den som för näring, lön eller icke i mantal satt jord, sammanlagdt till mindre än 10 skatteören, upförd är, ege ej rösträtt.»
Det enda fall, der detta stadgande kan utöfva någon verkan, är i afs:de på ej i mantal satt jord, men äfven härför kan det uteslutas.
Om man antager att ett mantal jord upgår i medeltal till 20,000 rdr, så blir bevilln. efter 2:dra art.
C rdr, d. v. s. 600 öre.
Som Hrnne väl erinra sig, skulle hädanefter 1 skatteöre blifva Vioo bevilln.-summan.
Det högsta man således kan antaga 1 skatteöre i allmänhet motsvara, blir 6 öre be vil 1 n.
Det blir följaktligen detsamma, antingen man utesluter den som skattar för mindre än 6 0 öre efter 2:dra art. eller den som erlägger mindre än 10 skatteören i kommunalutskylder.
Nu veta vi att bevilln.-stadgan beskattar ingen med mindre än 100 öre.
Jag förmodar, att det är af den atihn som Borgare8t:t uteslutit detta sednare morn,, hvilket jag äfven anser vara mycket skäl att göra, och får jag äfven yrka att sednare moin:t ur § n mätte utgå.
Gr. Lagerbjelke, Gustaf: Enl. den nu föredragne 8:de §:n skulle alla de ega rättighet att deltaga i kommunalstämman, som böra utskylder till kommunen erlägga, samt derjemte innehafva Svensk raedborgarerätt och ega att öfver sig och sitt gods Ilen 3 Ok tob er f. m. 35 sjelfve råda.
Men på det sättet skulle, då otvifvelaktig! är att mångå tjenare hafva mera än den inkomst, elter hvilken de skatta, en mängd personer kunna komma att deltaga i kommunalstyrelsen, hvilka nu äro uteslutne från utöfvandet af andra medborgerliga skyldigheter.
Som således det redan finnes ett stadgande, som utesluter vissa kategorier af medborgare från att deltaga i riksdagsmannavalen i städerna, anser jag äfven detta stadgande böra tilllämpas på delaktigheten i kommunalstämman.
Jag får på grund deraf yrka, att till 2:dra mom:t, sådant det lyder i komiterades förslag, måtte fogas det tillägg att rösträtt i kommunalstämma ej skulle tillkomma: a) gemenskapen vid rikets landt- och sjöförsvar; b) allmänna och enskilda verks och korporationers vaktbetjening eller andra, som med dessa jcmförlige eller ringare äro; c) dem som äro i annans tjenst eller ständigt i arbete anställda eller daglönare eller andra dylika som försörja sig med tillfälligt arbete.
Jag får fästa upmärksamheten derpå att i den 58:de §:n, till hvilken den nu föredragne §:n lemnar hänvisning, är undantag från rösträttighet i kommunalstämman redan gjordt för dem som hafva anställning i enskild mans tjenst, såvida de ej tillika tillhöra någon annan skattskyldig kategori.
Deremot hafva komiterade, äfvensom Utsk:t, ansett, att om en person innehar anställning i enskild mans tjenst, men tillika är kapitalist eller egendomsinnehafvare och betalar algift för vare sig egendom eller kapital, så skulle en sådan ej vara utesluten från rösträttighet i kommunalstämma.
För min del gillar jag fullkomligt denna åsigt och anser, att det vore i högsta grad orätt att betaga sådane personer rösträttighet, sorn måhända i ganska väsendtlig mån bidraga med kottiauinalutskylder.
Jag kan för öfrigt ej heller gilla Gr.
Lagerbjelkes förslag om undantag äfven för allmänna verks och korporationers vaktbetjening, om de nemi. betala kommunalutskylder.
Betager man dessa rösträttighet, bör man äfven befria dem från alla afgifters erläggande.
Det synes mig, att i denna fråga, som angår sjelfva grundvalen för kommunalstyrelsen, nemi. bestämmandet af hvilka som äro berättigade att i densamma deltaga, R.
St:r i synnerhet böra med mycken varsamhet granska lagens innehåll.
Om i någon fråga representationens ord skola gälla något inför Regeringen, så skall det väl vara i den nu föredragne; eller »hvilka äro berättigade att deltaga i kommunalstyrelsen»?
Olika tankar hafva redan i detta hänseende blifvit uttalade.
Hr v. Koch har föreslagit att hela 2:dra mom:t måtte uteslutas; Gr.
Lagerbjelke har deremot föreslagit ett tillägg till detsamma.
Att nu på stående fot antaga, vare sig det ena eller andra, anser jag ej vore välbetänkt, utan skulle jag för min del tro att R. o. Ad. gjorde klokast att återremittera hela 8:de §:n, hvarom jag för min del anhåller om propos.
För min del vill jag ingalunda förena raig 36 Don 3 Oktober f. m. med Gr.
Sparre om återremiss af förev:de 8:de §.
Del är visserligen sannt att vid denna § förekommer ett undantagsstadgande i 2:dra mom:t, men det är just detta moni. jag föreslagit böra utgå.
I 58:de §:n, till hvilken denna § för öfrigt lemnar hänvisning, komma vi att diskutera öfver undantagen.
Jag hemställer derföre till Hrrme, om det ej vore lämpligt att nu, utan afs:de å undantagen, afgöra den S:de §:n och upskjuta frågan om det tillägg ronde undantagen, som af Gr.
Lagerbjelke blifvit föreslaget, till den 58:de §:n. Gr.
Befogenheten af den anm., att i denna g ej införa stadgandet om hvilka, som ej ega rösträtt i kommunalstämman, kan jag för min del ej inse.
Det är visserligen sannt, att man kan, genom att upmärksamt studera föreskrifterna i 58:de §:n, leta sig till undantagen från den 8:de g:n, men äfven om så vore fallet, vill det synas mig, som det vore rättast att här i 8:de §:n uptaga de undantag, som komma att ega rum.
Denna författn. kommer nemi. att studeras icke blott af uplyst och bildadt folk, utan äfven af menige man, och under sådane förhållanden anser jag det vara lagstiftarens skyldighet att framställa den så tydlig sora möjligt.
Derföre tror jag att det är nödvändigt, att denna g, som handlar om hvilka personer som ega rösträttighet, äfven måtte uptaga dem, som ej ega sådan rättighet.
Jag kan således ej annat finna, än att man under denna g oeftergifiigen bör införa undantagen.
När man sedermera kommer till den 58:de g:n, blir en annan fråga att afgöra, huruvida alla de, som ej ega rösträtt, böra vara befriade från kommunaiutskylder.
För att nu hålla mig till 8:de g:n och till de kategorier, hvilka böra undantagas från rösträtten, tror jag att det af mig framställda förslaget kunde komma att medföra väsendtliga fördelar.
Det är nemi. på landet ganska vanligt, att en stor del af en församling ofta innehafves af en enda egendoms innehafvare.
Denne blir då ganska mäktig.
Man har velat motarbeta hans allt för stora inflytande geuom att sätta ett maximum för rösträtten, men detta förslag fruktar jag blir svårt att genomföra, emedan det helt och hållet strider mot den princip, som genomgår hela detta förslag.
Då detta ej lyckats, vill man i stället öka hans inflytande vid kommunalstämman, genom att låta honora begagna, icke blott sina egna, utan äfven sina tjenares, torpares och arbetares röster.
Detta är enl. mitt förmenande att gå något långt, och det är derföre jag fortfarande är af den öfvertygelsen att det vore af stor nytta att till 2:dra mom:t af komiterades förslag lägga ett förslag af den ordalydelse, jag nyss tagit mig friheten framställa.
Jag medger att det i allmänhet är svårt att i plenum besluta om redaktionsförändringar, men då denna redaktion redan i grundlagen är färdig, kan jag ej inse några betänkligheter att genast antaga densamma.
Skulle det förslag till re daktionsförändring af förev:de 8:de §:n, som af Gr.
Lagerbjelke blifvit framstäldt, antagas, komme enl. mitt förmenande det för - Den 3 Oktober f. m. 31 hållande att inträffa, att från deltagande i öfverläggningar och beslut rör:de kommunens angelägenheter skulle uteslutas personer, som dertill med skäl kunde anse sig berättigade.
En bland de kategorier, som, enl.
Hr Gr:tis förslag, borde uteslutas från rösträttighet i kommunalstämman, och vid hvilken jag särskildt fäste mig, var »gemenskapen vid landt- och sjöförsvaret».
Jag tager mig i detta hänseende friheten fästa upmärksambeten på, att dessa personer likvisst ofta äro gnnska förmöget och arbetsamt folk och, i afside på samhällsställningen i öfrigt, fullt jemförliga med åtskilliga andra till deltagande i dessa öfverläggningar berättigade personer.
Skulle, enl. komiterades förslag, erläggandet i kommunalutskylder af minst 5 skatteören utgöra grunden för egandet af rösträttighet och deltagandet i kommunalstämmans öfverläggningar, så kunde hvilken torpare som helst, blott hans kommunalutskylder upgingo till detta belopp, komma i åtnjutande af nämnde förmånsrätt, under det att den indelta soldaten under alla förhållanden derifrån vore utestängd.
Det är blott denna oegentlighet jag velat anföra mot Gr.
Lagerbjelkes förslag, hvilken likväl utgör för mig tillräcklig ani. att motsätta mig detsamma, och får jag på grund deraf, med yrkande om afslag å den värde Gr:ns i detta hänseende gjorda framställning, hos Hr Gr. o. Landtm, vördsammast anhålla om propos. å bifall till komiterades i ifrågav:de g afgifna förslag.
Lagerbjelke ej velat medgifva upskjutandet af undantagsstadgandena till 58:de §:n, hemställer jag blott att frågorna måtte så åtskiljas, att beslut först fattas rör:de de af Utsk:t föreslagna båda mom:u samt att sedermera särskilda propos:r framställas på de yrkade tilläggen till 2:dra mom:t.
Man kan visserligen ej förneka att ej gemenskapen vid landt- och sjöförsvaret i afs:de på samhällsställning äro fullt jemförlig» med åtskilliga andra personer, som till deltagande i kommunens angelägenheter äro berättigade, men orsaken, hvarföre jag ansett att de helt och hållet böra uteslutas från denna rättighet, är den, att det, enl. mitt förmenande, är en i vår lagstiftning förut antagen regel att krigsmakten, som sådan, ej bör deltaga i Statens styrelse, och under sådane förhållanden har jag ansett som en pligt för representationen att äfven i detta hänseende sätta dessa stadgande!! om kommunens styrelse så mycket som möjligt i harmoni med hvad för öfrigt i lagen är stadgadt, och derföre får jag fortfarande framställa min vördsamma anhållan om bifall till det af mig nyss framställda förslag.
Med afs:de på det sammanhang, som den förevide 8:de §:n eger med den efterföljande 58:de, skulle jag helst hafva sett att de behandlats tillsammans, men som den nu redan är föredragen, måste man besluta vid hvar och en särskildt.
Sparre påyrkade återremissen, anser jag densamma vara helt och hållet onödig, emedan en blott öfverflödig 3P Den 3 Oktober /. af. tidsspillan derigenom lomme att npstå.
Det är ju oss alltid fritt att vid den 58:de §:n införa undantagsstadganden ronde samhäflskategorier, hvilka böra vara uteslutne från deltagande i kommunalstyrelsen.
Således får jag anhålla alt den 8:de §m måtte vid detta tillfälle afgöras.
1 alside på de af Gr.
Lagerbjelke föreslagna undantag, som borde införas under denna §, tror jag desamma äro af mindre betydelse, då man nemi. ihågkommer, att enl. bevilln.- stadgan de flesta af dem, som höra under någon af de af Gr.
Lagerbjelke föreslagna kategorier, redan äro skattfria och således på den grund uteslutne från kommunalstyrelsen
Det heter nemi. der, att alla de, som icke skatta för en inkomst af 400 rdr, äro befriade från be vil 1 n.
Lagerbjelkes förslag icke är af stor betydelse.
Dör min del yrkar jag bifall till §:n, sådan den blifvit af Utskit föreslagen, dock roed uteslutande af det 2:dra mom:t.
Lagerbjelke har anfört, att i våra grundlagar den grundsatsen är uttalad, att krigsmakten, som sådan, ej må ega representationsrätt och att samma grundsats äfven bör tillämpas i fråga om kommunal-lagstiftningen.
Häremot har jag visserligen ingenting att anmärka, men den värde Grins förslag går äfven ut derpå, att gemenskapen vid rikets landt- och sjöförsvar bör uteslutas från nämnde rättighet, icke blott derföre, att den är utesluten från representationsrätt, utan äfven derföre, att. på sätt den värde Gr:n nämnde, det icke är förenligt med en soldats samhällsställning att deltaga i en kornmunal styrelse, äfven om han för öfrigt dertill vore berättigad.
Lagerbjelke sade äfven, att det till och med skulle medföra väsendtliga olägenheter att åt dem inrymma rättigheten att deltaga i öfverliiggnin garne om kommunens angelägenheter, då så få i sjelfva verket ändock kunde, på grund af nu gällande bevillningsstadga, komma i åtnjutande af nämnde rättighet.
Om verkligen, på sätt den värde Gr:n sjelf ådagalagt, flertalet af under denna kategori hörande personer ej skattar för tillräckligt högt belopp, för att erhålla denna rättighet,, så följer af sig sjelft att, detta undantagsstadgande blott kommer att blifva tillämpadt på ett jemförelsevis högst obetydligt antal personer af ifrågavide klass.
Under sådane förhållanden hemställer jag, om icke just denna omständighet bör för R. o. Ad. utgöra ett skäl för att ej antaga det af Gr.
Lagerbjelke föreslagna stadgandet, hvarigenom alla, utan undantag, inom denna kategori skulle uteslutas från en rättighet, hvilken likvisst under nuv:de förhållanden endast kan tillgodonjutas af ett så ringa antal personer.
På grund af detta skäl fortfar jag i min vördsamma anhållan om bifall till komiterades i detta hänseende afgifna förslag.
Att här, på sätt Gr, Lagerbjelke föreslagit, göra några inskränkningar i de röstegandes i kommunalstämman antal, utöfver hvad härom i g 58 redan är föreskrifvet, anser jag vore i högsta grad obetänksamt.
Genom ett sådant ingripande i vissa medborgareklassers rättigheter skulle hela detta förslag till
Den 3 Oktober f. m. 39 sina principer i väsendtlig mån rubbas.
Två Stånd hafva dessutom redan bifallit Utsk:ts förslag i förevjde hänseende, och jag tror R. o. Ad. gjorde mycket orätt, att i denna fråga fatta något derifrån afvikaijde beslut.
För min del får jag anhålla 0111 bifall till Utskits i förevide § afgifna förslag oförändradt.
Tvenne värde talare hafva här föresla git, att 2:dra inom.t af Utskits förslag skulle utgå, och det på den grund, att enligt nu gällande bevillnings-förordning redan är stadgadt, hvilka, som äro uteslutne från deltagande i kommunalstämman.
Detta eger visserligen sin tillämplighet, så länge nuv:de bevillnings-förordning bibehålies i oförändradt skick; men äfven om densamma f. n. befiunes lämplig, ja t. o. m. förträfflig, så kan likväl hända att omständigheterna påkalla någon förändrings vidtagande med densamma; att då hafva sammanbundit stadgandena i denua förordning med dem i bevillu.-förord:n, tror jag voie mindre lämpligt, och då dessutom inga andra skäl för mo mentets uteslutande blifvit löreburne, än att det är öfverflödigt, anser jag, på det skäl jag nyss åberopade, det vara bättre att bibehålla detsamma i sitt uuv:de skick.
— För öfrigt fortfar jag i min förut framställda vördsamma anhållan om bifall till det förslag, jag i början af diskussionen tog mig friheten framställa.
Som jag förut haft äran yttra, anser jag fort farande, att det vore i högsta grad vådligt, att nu i en hastig vändning antaga något af de framställda redaktionstörslagen.
Då dessutom, till följd af den mängd olika åsigter, som här blifvit uttalade, en sammanjemkning synes blifva oeftergifligen nödvändig, anser jag R. o. Ad. gjorde klokast att hänskjuta denna fråga till Utsk:ts förnyade behandling, hvarföre jag fortfarande anhåller om propos. på återremiss.
Ehuru väl jag i allmänhet är af samma tanke som Gr.
Sparre, att det är högst vådligt, att »staute pede» antaga redaktionsförslag, tror jag likväl att ett undantagsförhållande i detta afseende här kan ega rum, alldenstund redaktionen redan är färdig och finues i sjelfva Riksd.Ordmn.
Jag inser således icke hvartill den af Gr.
Sparre begärda återremissen kommer att tjena, utan får jag fortfarande motsätta mig densamma, såsom blott ländande till en onödig tidsutdrägt.
Vid denna g hafva så många olika förslag blifvit framställda, att jag för min del skulle tro att det ändamålsenligaste vore att låta Utsk:t sammanjemka desamma till ett lämpligt helt.
Men i motsatt fall skulle jag vilja hemställa, att i afseende å de af Gr.
Lagerbjelke gjorda förslag, hvarje del af dem måtte blifva föremål för särskildt beslut., emedan det kan vara många af Ståndets ledamöter, som önska antagandet af ett, men ej af de andra af den värde Gr:n framställda förslag. 40 D »Ti 3 Oktober t. ta, Hr Hjärne:
Det är endast i afs:de på den begärda åter remissen, som jag åter tagit mig friheten anhålla om ordet.
Jag ber att få fästa den värde Gr:»s uprnärksamhet derpå, att en återremiss icke skulle leda till åsyftadt resultat eller att Utsk:t skulle företaga frågan till förnyad behandling, emedan det är vanligt inom XJtsk:t, att, då två Stånd bifallit ett Betänk., ett Stånd återremitterat detsamma och det fjerde Ståndet fattat ser skilta beslut, Utskrt vid sådant förhållande ej ingår i någon förnyad granskning af frågan, utan anser sig böra vidhålla sitt en gång fattade beslut.
Det är på den grund jag motsätter mig den begärda återremissen.
Hvad det angår, att dä ett Utskrs förslag är godkändt af två Stånd, Utsk;t ej vidtager några förändringar deri, måste jag bestrida, att detta bruk alltid hållit streck; det beror nemi. helt och hållet på af hvilken beskaffenhet de skäl äro, som förekomma vid återremissen.
Jag påminner mig ett exempel för detta mitt påstående, som egt rum vid innev:de riksdag.
Frågan var nemi. om en fyrbåks anläggande i Bottniska viken.
Utsk:ts förslag godkändes af 2:ne
Stånd och återremitterades af de 2:ne andra.
Utsk:t frånträdde sin första mening och antog i ett sednare Betänk, den af de återremitterande St:n föreslagna.
Samma förhållande har för öfrigt egt rum inom LagUtsk:t.
Möjligen kan Hr Hjärne misstaga sig om det behandlingssätt, Utsk:t vid en skeende återremiss beslutar sig för, och, i förhoppning derpå, yrkar jag fortfarande att 8:de §:n måtte återremitteras.
Som enligt mitt för menande detta ärende ej blifvit i Utsk:t fullkomligen utredt, får jag förena mig med Gr.
Sparre i den af honom begärda återremissen.
Exc. Hr Gr. o. Landtm., att i afs:de å den förev:de 8:de §:n följande yrkanden blifvit framstälde, nemi. bifall till Utsk:ts förslag i dess helhet; återremiss af samma förslag; bifall till l:sta morn:t, men afslag å det 2:dra; bifall till l:sta mom:t enligt Utsk:ts förslag och antagande af Komiterades förslag till lydelse af 2:dra morat; samt slutligen att till 2:dra mom:t, sådant det lydde i Komiterades förslag, skulle fogas det tillägg, att rösträtt i kommunalstämma ej skulle tillkomma: a) gemenskapen vid rikets landt- och sjöförsvar; b) allmänna och enskilda verks och korporationers vaktbetjening eller andra, som med desse jemförlige eller ringare äro; c) dem som äro i annans tjenst eller ständiga arbete anstälda, eiler daglönare, eller andra dylika, som försörja sig med tillfälligt arbete; och skulle, på sätt jemväl yrkadt blifvit, så väl §:ns båda mom:r, som ock de tre afdelningarne af tillägget, göras till föremål för särskilda propos:r. Härefter framstälde H.
Exc. propos. på bifall till 1 :sta mom:t
Den 3 Oktober f. m 41 af den ifrågav:de §:n enligt Utskits förslag, och då dervid svarades många ja jemte åtskilliga nej, förklarades ja hafva varit öfvervägande.
Uplästes och godkändes följande voter.propos.: »Den som bifaller lista momit i 8:de gill af förslaget till Förordning om Kommunalstyrelse på landet, sådant det lyder i Allm. Besv.- o. Ekon.Utskits Utlåt.
Nio 161, röstar Ja; den det ej vill, röstar
Nej; Vinner nej, varder nämnde mom. till Utsk.-t återremitteradt.»
Vid voteringens slut hade rösterna utfallit sålundai Ja — 16.
Landtm, erinrat derom, att hvad gins 2;dra mom. beträffar, hade yrkats dels bifall till detsamma enligt Utskits förslag, dels afslag derå, dels återremiss deraf och dels slutligen antagande af Komiterades förslag till ifrågavide mom:s lydelse, anmälte sig, hvar efter annan, Frih. Liljencrantz och Gr.
Lagerbjelke samt förklarade, att de afstode från deras yrkanden om antagande af Komiterades förslag, och förenade sig med dem, som anhållit om bifall till Utskits förslag.
Sedermera framstälde H.
Exc. propos. på bifall till det ifrågavide 2:dra momit, sådant det blifvit af Utskit föreslaget, och då dervid svarades flere ja jemte några nej, förklarades ja hafva varit öfvervägande.
Sparre begärt votering, samt H. Exc. ytfrat, att B. o.
Ad. egde att afgöra, huruvida återremiss af momit eller afslag derå skulle intagas i kontraproposin vid den blifvande voteringen, hemstälde H. Exc., huruvida E. o. Ad. till kontrapropos. antoge återremiss af momit, dervid svarades några ja och nej i blandning; hvarefter IL Exc. föreslog, att kontraposin vid voteringen skulle omfatta afslag å momit, och, då svaren utföllo med flere ja och några nej, förklarade sig nu hafva funnit ja öfvervägande.