Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den ofördelaktiga tanka, som Herr Lefren hyser om den opinion, hvilken måhända någon gång, ja kanske ofta, gjort anmärkningar mot StatsUtskottets Betänkanden, beklagar jag; men jag skall dock utbedja mig att han erkänner den besynnerliga ställning, hvaruti denna opinion nu sig befinner.
Då Utskottet på ena sidan tillstyrkt, hvad Ministrarne Den 28 September e. m. % föreslagit, har man ändock,dem emotsig; och då man vid detta tillfälle i Ministerens framställning om en mindre summa tror sig hafva något hopp, mötes man åter af samma Minis lere.
Jag kan således icke annat äu förblifva vid min yttrade förundran.
Jag vet ej, hvad förbindelse StatsUtskottet har att förmoda, det nya anslag behöfvas för nya organisationer, ty vill Styrelsen omorganisera, bör den under närvarande förhållanden tillvägabringa minskningar; och Utskottet har alltså haft anledning att föreslå nedsättning, så vida icke Utskottet har den vackra plan, alt hindra nedsättning i skattebördorne.
Åkerhjelm har yttrat, att, såsom en följd af ökade löneanslag, skulle större tullinkomster uppstå.
Jag hyser för hög tanka om den värde Talarens tänkesätt, än att jag skulle förmoda, att de förökade inkomsterna blott böra tillskrifvas löneförhöjningarne; ty för min del är jag böjd att tro, att det system, som vid TullVerkets organisation blifvit begagnadt, har väsendtligaste delen deruti, och det bör således äfven få behålla sin andel af förtjensten.
Hvad sjelfva beloppet af omkostnadsstaten för Tullverket beträffar, kan jag ej neka, att härvid förekommer en obehaglig omständighet, den nemligen att en indragnings-stat så väl här, som vid alla andra Organisationer, skall belasta Staten.
Om 1809 års Lagstiftare kunnat förutse den mängd af organisationer, och deraf följan - Den 28 September e. ni. de kostnader för Staten, harle de säkerligen föreslagit en särskild litel under namn af Organisations-titel, för att på ett bräde kunna få se hela den rysliga kostnad deraf blifvit föranledd.
Huru många organisationer Tullverket undergått, kan jag icke påminna mig; men det vet jag, alt till och med inom StatsRådet bibehålies Tullanslag såsom Pension, just till följd af dessa nya organisationer.
Detta skall göra skattebördan för de skattdragande så oändeligen tung.
Belägenheten torde måhända blifva svårare, då några tillgångar icke mera finnas.
Hvad nu sjelfva hufvudfrågan angår, eller om vi skola bifalla beräkningen af TullVerkets omkostnads-stat till 4o°>00O> eller 45o,ooo R:dr årligen, så inser jag visserligen, alt detta kan vara likgiltigt i sakens närvarande skick, då Ministeren förklarat sig icke hafva något hopp att kunna minska summan, och vi i Konungens Proposition blott se ett förlitande på Utskottets frikostighet.
Jag anser sålunda all vidare strid härom endast orsaka en öfverflödig tidsutdrägt.
Jag tror mig icke hafva sagt, att lönernas förhöjning är orsaken till utgifternas ökning.
Jag tror mig hafva sagt, och detta var min mening, att personalen blifvit ökad, och derigenom aflönings-staten större.
Jag påslår ej eller, att stora löner åt Tjenstemännen ensamt utgöra skälet lill de förhöjde inkomsterna, Den 28 Sep tetn ber e. m. 9l utan en förökad uppmärksamhet och nit vid tjenstens utöfvande, samt uppmärksamhetens riktande på sådane punkter, der varorna inkomma i landet, hvilket allt blir möjligt, när tjenstemannen är så lönad, att lian icke behöfver taga sin uppmärksamhet från tjenstepligterna, för att fästa den vid besörjandet om sin utkomst.
Hvad dessa löner emedlertid beträffar, så äro de visserligen icke så stora, som man för några dagar sedan bär yttrade; men de äro, i afseende på sina belopp, skäligen jemnt fördelade på tjenstegraderne i allmänhet, GeneralTullDirectörslönen undantagen, hvilken utgörande 6000 R:dr, och icke 7000 som här blifvit sagt, är betydligen större än hvars och ens af de öfriges löner.
Att för tjenstemannen undanrödja fattigdomen och de frestelser, som deraf annars kunna blifva en följd, synes väl vara en riktig grundsatis för bestämmandet af deras löne-villkor; men derföre må man icke bestämma dessa lönevillkor så, att de bilda öfverflöd, eller sträcka sig utöfver behofvet för en anständig bergning.
Emedlertid torde jag få upplysa Herr Munck af Rosensköld, som troligen icke medlöljt de sednare tidernas förändringar, att i från 8 DistrictChefer, antalet blifvit nedsatt till 3, hvilka hafva sina
Districter, der största rörelsen är, med undantag af Hufvudstaden, d. v. s. Rikets Vestra, Södra och Sydöstra kuster.
Af dessa 3:ne
DistrictChefer har en 2000 R:dr B:co
Den 28 September e. m. och de andra begge i5oo hvardera; och de hafva ådagalagt, att de uppfyllt det ändamål, hvarföre de blifvit tillsatte och bibehåilne, eller Tullförfattningarnes närmare tillsyn, till ordning och lättnad för handeln och näringarne, samt nytta för Staten och Nationen.
Genom ett lyckligt val af desse Embetsman, har det visat sig, huru nyttigt det således varit att äga personer, som, opartiskt och utan eget intresse, bevaka TullVerkets gång på de punkter, sorn från ÖfverStyrelsen äro långt afskiljde.
TullkammareFöreståndarnes löner variera, från 600 till i5oo R:dr.
De öfrige
Tjenstemännen hafva från 3oo till 5oo R:drs lön, och Betjeningen från 200 till 3oo R:dr.
Dessa löners belopp synas ej öfverdrifna, utan lära med skäl kunna anses behöfliga för en skälig utkomst.
Jag anhåller om proposition till bifall å Utskottets Utlåtande.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till antagande af Tionde Punkten, Bifölls. n:te Punkten.
Postverkets Stat.
Bifölls. i2:te Punkten.
SundhetsCollegii Stat.
Första Momentet.
Lönetillökning för Collegii Kamererare.
Man kan otvif - Den 28 September e. im 93 vélaktigt förutse, att då man vant sig att behandla stora summor med den frikostighet, som Ridderskapet och Adeln, skall man icke fästa sig vid så små summor, sorn den, hvilken nu är i fråga.
Men jag påkallar Herrarnes uppmärksamhet, huruvida det är rätt eller öfverensstämmande med en sund Lagstiftnings-princip* att bevilja partielt ett anslag för en enda isolerad Kamererare, när man icke är i tillfälle att lika hugna aila Kamererare.
Ett sådant förfarande skulle blott blifva en glad anledning för alla öfrige Kamererare, att vid nästa Riksdag åberopa Rikets Ständers särskilta frikostighet för SundhetsCollegii Kamererare.
På denna grund kan jag icke lemna min röst till bifall å della moment.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till bifall å första Momentet af i2:te Punkten.
I anledning hvaraf Hans Excellence förklarade, att som, efter hvad Hans Excellencé tyckt sig finna, Ja öfverröstat
Herr .Rosengvist , Fredrik Leonhardj begärde Votering.
När discussionen öf ver Statsregleringen börjades, anhöll jag, 94 Den 28 September e. m. ali vi mätte få följa den ordning, som finnes utstakad i den af Utskottet uppgjorde Tabell.
Om vi följt den, hade vi sluppit dessa flera voteringar, ty vi hade då discuterat öfver en rund summa för hvarje Embetsverk; nu deremot synes det vara oformligt att votera öfver ett särskildt Moment, då flere Momenter återstå, hvarföre jag underställer Herr Rosenqvist, om det är skäl att votera öfver detta särskildta Moment, och om det icke vore bättre att votera om hela SundhetsCollegii Stat på en gäng Friherre Cederström > Jacob:
Då den Tabell Herr Hjerta omnämt, redan varit föremål för vår öfverläggning, och votering öfver det nu förevarande Momentet blifvit begärd, måste den ock ovilkorligen för sig gå utan någon vidare tidsutdrägt.
Skulle likväl Herr Rosenqvist medgifva, att vi på en gång få votera om allt hvad som hörer till SundhetsCollegium, har jag visserligen ingenting deremot.
Jag kan ej återtaga min anhållan om votering, eller medgifva, att vi votera örn alla Momenterne på en gång, ty möjligen kan den, sorn vill bifalla första Momentet om Löneförhöjning för SundhetsCollegii Kamererare, icke vilja bifalla anslaget till Electricitets-machinen, o. s. v. Den 28 September e. m. 95 Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken framställde följande Voteringsproposition :
Den, som bifaller, att, på sätt StatsTJtskottet i irsta Momentet af 12 Punkten föreslagit, Trehundrade Tre Rrdr 24 sk., med derunder begripne Tjugunio Tunnor Spannemål måga, såsom lönefyllnad åt SundhetsCollegii Kamererare, beviljas att på Stat uppföras, voterar Ja ; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses StatsUtskottets berörde förslag hafva blifvit af Ridderskapet och Adeln afslagit.
Voteringen börjades klockan half till 8, och slöts klockan half till 9 e. m.; hvarvid, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne befunnos hafva utfallit, som följer: Ja — 86.
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskilt förde Protocoll blifvit upp - 96
Den 28 September e. m. läst, Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken förklatade, att irsta Momentet af 12:Le Punkten således blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit.
Om ifrågastäldt uppförande å MedicinalStaten af ett ärligt arfvode af i5o Rxlr till ProvincialChirurgen i Stockholms Lein.
Hvad Utskottet i denna del föreslagit* blef af Ridderskapet och Adeln bifallit.
Tredje Momentet.
Om uppförande pä Stat af 600 R:dr Banco i och för en Electricitetsmacliin.
Utskottet har. oaktadt mina och flera andra Ledamöters anmärkningar, i afseende å förevarande anslag för blifvit vid dess första Betänkande, hufvudsakligen på den grund att anslaget blifvit tillstyrkt att utgå endast intill nästkommande Riksdag.
Af samma skäl skulle hvilket anslag som heldst, om än aldrig så orimligt, böra, så vida det blott blifvit bestämdt intill nästkommande Riksdag, bifallas, Denna grundsatts finnér jag desto mera oriktig och vådlig, som erfarenheten just visat, att sedan ett anslag en gång, äfven endast för en korrt bestämd tid, blifvit gjordt, det sedermera vanligen kommit att för evärldeliga tider fortfara.
Då Utskottets första Betänkande härstädes förevar, yrkade jag väl, att Den 28 September e. m. 97 alt ifrågavarande anslag borde nedsättas till 200 R:drB:co; men sedan Herr Cederschjöld, hvilken är en i vetenskaperne ganska upplyst och bevandrad man, vid samma tillfälle ansåg sig icke böra för ifrågastäldte ändamål tillstyrk a något anslag, så frångår jag nu min förra mening, och yrkar istället rakt afslag å Utskottets förslag, under ti 11- kännagifvande för öfrigt, att, om afslag icke af Ridderskapet och Adeln accorderas, måste jag derom begära votering.
Då jag, när första Betänkandet förevar, tillstyrkte anslaget, skedde det med vilkor, att inrättningen skulle utvidgas till användande af Galvanisme, som ofta är verksammare än Electricilet, äfvensom Magnetisme, med flere så kallade dynamiska krafter.
Deruppå bar Utskottet ej fästat afseende, utan tillstyrkt summan i bela sin vidd blott för Electricitetsmachinen.
Vid närmare granskning, kan jag ej annat, än förvånas, att man vill begära anslag för en arbetskarl, som skall draga ikring machinen, efter 36 sk. om dagen, oaktadt han genom drickspenningar har ganska betydligt och ej arbete halfva dagen; vidare är det öfverdrifvit, att beräkna i32 R:dr för underhållet af maschinen.
I följd häraf föreslår jag att, i händelse anslaget blott skall användas till Electricitet, det måtte nedsättas till 5oo R:dr, 43 H. 7 98 Den 28 September e. m. men i fall det skall förblifva vid 600 R:dr, att det mätte beviljas med vilkor, att det tillika användes till inköp, begagnande och underhåll af ett galvanisk! apparat.
Hans E.xcellence Herr Grefven och landtMarskalken gjorde proposition lill godkännande af 3:dje Momentet i i2:te punkten» Ropades starka ja, jemte några Nej.
Då en så kunnig man sorn Herr Munck af Rosenskjöld tillstyrkt en förändring, hvarigenom inrättningen skulle kunna utvidgas och blifva än mera gagnelig, utan kostnadernes förökning, hemställer jag till Ridderskapet och Adeln, om icke vi öfriga, hvaraf ganska få, och kanske ingen kart mäta sig i kunskaper med honom, i denna del, borde bifalla hans förslag.
Vid detta tillfälle kommer jag i en brydsam belägenhet emellan två kunniga män, hvilka båda jag lika högt skattar; den ena, som an* ser anslaget öfverflödigt, den andra, som anser det antagligt med någon modification.
Jag stannar, nästan som i fabeln, midtemellan dem båda, och kan ej besluta någondera delen, samt hemställer, om man icke på ett försök utan votering kunde afslå Reia Utskottets förslag.
Den 28 September e. m. Herr Rosengvist:
Jag befinner mig i lika ovisshet, som Friherre Anckarsvärd; hvadan jag förenar inig med honom i anhållan om proposition till afslag å Utskottets förslag, eller, om det ej bifalles, votering.
Jag, som först begärt proposition, skall anhålla, att få den på bifall till det föreslagne anslaget, med vilkor, att inrättningen äfven utvidgas till inköp, begagnande och underhållande af ett galvaniskt apparat.
Skulle denna proposition ej bifallas, anhåller jag om den, jag såsom alternatif yrkat, eller att ifrågavarande anslag måtte nedsättas från 600 till 5oo R:dr.
Då Ridderskapet och Adeln icke allenast bifallit alla de framställningar af lönebelopp, som StatsUtskottet föreslagit, utan äfven i några fall gjort tillökning deruti, så skulle det förefalla något besynnerligt, att afslå ett måttligt anslag, som bade till ändamål att hjelpa den nödställda och fattiga.
Jag kan således ej instämma med Friherre Anckarsvärd uti afslag, men kan gerna instämma särdeles i den första af Herr Rosenskölds framställningar, som jag bäst kan bedöma.
Huns Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken erinrade, att sedan en 43 H. joo Den 28 September e. m.
Ledamot begärt votering, i händelse det för ifrågavarande ändamål tillstyrkte anslag icke af Ridderskapet och Adelil förkastades, syntes man icke kunna undvika votering, vid hvilken afslag borde i contrapropositionen intagas; och hemställde Hans Excellence, om icke Ridderskapet och Adeln behagade förena sig derom, att det af Herr Munck af Rosensköld föreslagne tillägg finge jemte Utskottets förslag i Ja-propositionen införas.
Hvarefter Hans Excellence framställde följande Voterings-proposition; Den, som bifaller StatsUtskottets förslag, att på Stat inå uppföras en summa af 600 R:dr B:co årligen intill nästa Riksdag till SundhetsCollegii disposition, för underhållet och begagnandet af en Electricitets-machin, samt arfvode för den dervid anställde Läkare och tjenlige rums anskaffande för Appareillens placerande; äfvensom för inköp, användande och underhåll af ett Galvaniskt Apparat, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner
Nej, anses berörde förslag hafva blifvit af Ridderskapet och Adeln afslagit.
Den 28 September e. m. ioi Hvilken Voterings-proposition af Ridderskapet och Adeln godkändes, samt anslogs.
Voteringen börjades klockan ett qvart till 10, och slutades klockan ett qvart till 11 e. m.; hvarvid, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne befunnos hafva utfallit, sorn följer:
Ja — 62.
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskilt förde protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att 3:dje Momentet i 12 Punkten således blifvit, med det af Herr Munck af Rosensköld dervid föreslagne ofvanberÖrde tillägg, af Ridderskapet och Adeln bifallit.
Af den 26 dennes: N:o 49- Med Voterings-proposition i en lill förstärkt
ConstitulionsUtskotts afgörande öfverlemnad fråga.
Från StatsUtskottet: N:o 220.
I anledning af Majoren C. P. Backmans underdåniga ansökning bni ef - 102 Den 28 September e. m. tergift af en honom ådömd bytes- och efterräknings-skuld hos Kronan.
N:o 221, I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets i åtskilliga ämnen förut afgifne, samt af 3:ne RiksStånd godkände, Betänkanden.
Nio 223.
Maj:ts Nådiga Remiss å handlingarne rörande Herr Landshöfdingen A.
Adlersparres besvär i frågan om afträdandet från arrendet af Ottenby KungsLadugård på Öland.
N:o 223.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss å N. H.
Fribergs underdåniga anhållan om fortfarande af den nedsatte arrendeafgiften för Lunda Kronohemman på Lofön. N.'o 224.
I anledning af föreslagen förändring i författningarne angående leverering af Kronans TiondeTackjern i Bergslagen.
I väckt fråga om rättighet för invånare i visse orter att med spannmål afbörda sig Kronoutskylder.
N:o 226.
I anledning af väckt motion om förändring i tiden, då Kronofogdarne skola afgifva summariska Redogörelserne för Kronouppbörden.
I anledning af begärd upplysning om hvad som blifvit åtgjordt i afseende på den af Kongl. Majit anbefallde
Ben 28 September e, m. io3 undersökning i Rikets tild re handlingar, angående upprinnelsen den så kallade PresteTaxan.
N:o 228.
Angående utgörandet in natura af de visse Räntetagare aoslagne Kohlräntor inom Stockholms Län af hemman under Ortala bruk och Norrtelje Gevärsfactori, eller samma räntekohls godtgörande till löningstagarne efter Markegängspris.
N:o 22Q.
I anledning af Arrendatorns utaf en fjerdedel af Kungsöhrs KungsLadugårds södra del C. H.
Ahlborns underdåniga anhållan om nedsättning af arrendeafgiften för samma Kronolägenhet.
N:o 23o.
I anledning af väckt motion om Curhus-afgiftens användande till understöd för hälsobrunnar.
Pf:o 2ÖI.
I anledning af väckt motion , att Manufactur-Discontfondens räkenskaper må undergå granskning i Kongl. KammarRätten.
N:o 232.
I anledning af väckt motion rörande GarnizonsSjukhusbyggnaden i Stockholm.
N:o a33.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå Handlanden G. Billqvists underdåniga ansökning om befrielse från honom ådömd bränvinsbrännings-afgift.
N:o 234.
Angående de så kallade Trippiska köpegodsen i Halland. io4 Den 28 September e. m. Från Förstärkta StatsUtskottet:
Af den 24 dennes: N:o 266.
Angående verkställd vote ring i fråga om Bevillnings erläggande för ProsteTunnor.
N:o 267.
I anledning af RiksStåndens skiljaktiga beshit angående stämplade pappers-afgiften.
Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan half till 11 om aftonen.
Tisdagen den 29 Sept. 182g.
Plenum kl. half till 6 Eftermiddagen.
Utdrag af Protoeollet, hållet hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm e. m. den 28 September 1829. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls RiddarlrusUtskottets den 23 dennes aflålne, och Den 29 September, io5 samma dag eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, angående Organisten N. Möllers anhållan, att få uppföra en Concert i RiddarhusSalen.
Fortsattes profningen af StatsUtskottets ej mindre den 10 sistlidne April under N:o 128 afgifue, och den 7 derpåföljde Maji e. yn. på bordet lagde, Betänkande, angående regleringen af utgiflerne under RiksStatens Andra HufvudTitel; än ock under N:o 237 meddeldte, och den 29 sistlidne Augusti f. m. på bordet lagde, Utlåtande, öfver de vid berörde Betänkande gjorde anmärkningar.
I2:te Punkten.
4 Momentet.
Angående förhöjning af 3ooo R:dr i anslaget till farsoters och smittosamma sjukdomars botande.
Utskottet föreslår, det Rikets Ständer måtte bevilja det af Kongl. Maj:t föreslagne, således icke för högt beräknade, belopp af 3ooo R:dr _, såsom tillökning i anslaget för farsoters och smittosamma sjukdomars botande, så att samma anslag å Stat må intill nästa Riksdag blifva gooo R:dr.
Härvid får jag blott anmärka vigten af att förekomma farsoter och smittosamma sjukdomar, framför att bota dem.
Vi söka till ioG Den 29 September. på bilt sätt, att bota sjukdomar, men allt-, för litet att dem förekomma.
Det är liitt, att förekomma farsoter, i jemförelse med för-, mågan att dem bota.
Man kan genom att afstänga de första sjuka från gemenskap med sådana personer, hvilka aro underkastade smitta, om t. ex. det är fråga om koppor, förekomma hela farsoten.
Sjukdomen atta» kerar vanligen i första början blott en eller två personer.
Om dessa med nödig stränghet afstängas från gemenskap med andra, så stannar sjukdomen vid de första subjecternes attakerande.
Det förhåller sig bär på samma sätt, sorn med frågan om. tillökning af Domarepersonalen och Cor-, rectionshus.
Jag har vid flera tillfällen yttrat, att vi borde mera söka förekomma ett ökadt behof af rättvisans skipande, och derigenom förekomma behofvet af en ökad Domarepersonal, samt att vi bordq minska anledningarne till brott, heldre än att skärpa straffen för desamma.
Vi hade då mindre bestyr och kostnad med att inrätta Correctionshus och utvidga fängelser..
Det är i samma anda jag nu yrkar, alt det tillstyrkta anslaget af gooo R:dr måtte be-, stämmas, icke blott för farsoters och smittosamma sjukdomars botande, utan äfven för deras förekommande; hvarföre jag vågar föreslå, att Ridderskapet och Adeln måtte bifalla den tillökta anslagssumman för farsoters och smittosamma sjukdomars fö~1 rekonimande och botande.
Ben 29 September.
Herr Cederschjöld , Pehr Gustaf:
I anledrting af den siste Talarens anmärkning, skall jag utbedja mig att få erinra, det farsoter väl också förekommas derigenom , att de först angripne personerna botas; och för öfrigt, att det vore betänkligt att anvisa detta anslag till farsoters förekommande, emedan detta egenteligen sker genom redan gällande Författningar, hvilka ålägga menigheterna, att vidtaga dertill erforderliga åtgärder, utan något bidrag af Staten.
Så har i Stockholm, genom Polisen, anstalter blifvit vidtagne till förekommande af koppsmitta, hvilka kostat staden ganska myckel; och dylika föreskrifter finnas äfven för landsorterna.
Om man nu anviste detta anslag äfven till farsoters förekommande, så fruktar jag, att orterne ej skulle sjelfve dertill vilja bidraga.
Jag anser derföre ett enkelt bifall till Utskottets framställning vara det bästa.
Med den första Talaren instämmer jag i det af honom begärde tillägg till bifall å Utskottets förslag; och i afseende på hvad den sednare yttrat, att man genom särskilta localanstalter förhindrat i Stockholm sjukdomars utspridande, är det väl säkert, att MedicinalFörfattningarne äro tydliga i det fallet, att man skall skilja de smittade från andra, och hindra communication, meri dervid förekommer städse, att de personer, 10B Den 29 September. som hafva bevakning öfver att detta sker, icke äro betalte, och dock måste betalas.
Cornmunerne äro skyldige, att efter tour bestrida vakthållning, men de, som hafva uppsigt öfver denna vakthållning, måste betalas.
Således är det nödvändigt, att medel finnas till arfvoden för dem, som i detta afseende sig utmärkt genom drift och ordning.
Det är på grund af erfarenhet jag gör mitt tillstyrkande.
Jag har varit tvungen att särskilt söka anslag för personer, hvilka haft uppsigt öfver dem, som hållit vakt omkring byar, der farsoter utbrustit.
Detta har blifvit beviljadt af extra medel.
Så mycket lämpligare vore det, om Ständerne uttryckte, att delta anslag kunde användas äfven dertill.
Jag anhåller om bifall å Utskottets Förslag med det tillägg Herr Munck af Rosensköld yrkat.
Friherre Palmstjerna_, Carl Otto:
Ulan att vilja ingå i detaljerne öfver nödvändigheten af dessa medel, hvartill jag ej tror stället vara här, får jag yttra den tanka, att ett annat ord, än det som finnes i Utlåtandet, torde kunna uppfylla Herr Munck af Rosenskölds mening; om t. ex. vid detta anslags beviljande Rikets Ständer yttrade sig, att det blef en tillökning i anslaget för smittosamma sjukdomars och farsoters hämmande.
Det skulle uttrycka både förekommande och botande.
Jag hemställer, om icke införande af ordet hämmande Den 29 September.
109 torde göra tillfyllest.
Det skulle göra sä mycket, att meningen kunde extenderas.
Farsoters hämmande är alldeles icke detsamma, som deras förekommande.
Man förekommer en farsot derigenom, att man hindrar den att uppkomma.
Sjukdomen är ej farsot, förr än den hunnit angripa en mängd af menniskor.
Jag vill taga menniskökopporna till exempel.
När sjukdomen uppkommit blott på 2 å 3 personer, är den ej farsot, men då den attakerar många personer, är den det, och då kan man väl möjligtvis hämma den; men af mera vigt och lättare är det att förekomma farsoten derigenom, att den ene, de två eller tre först angripne subjecter hindras ifrån att sprida smittan.
Hvad Herr Cederschjölds anförande angår, så, utom det att jag instämmer i hvad Friherre Cederström af sin erfarenhet anfört, får jag tillägga i afseende på menniskokoppor, såsom exempel, att då den sjukdomen börjar med alt attakera blott en eller ett par personer, har den merendels spridt sig derigenom, att icke tillgång varit på särskilte hus, ja till och med icke på särskilte rum, att förvara deu sjuke, och hindra hans gemenskap med andra personer.