Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Äfven anser jag i högsta måtto öfverflödigt, att genom eli stor Deputation uppvägfa Kongl. Maj:t och Hans Kongl. Höghet KronPrinsen, för att anhålla om en Reform i Tullverket.
— Vigtigare Beslut än detta, komma Ridd. 0.
Ad, Prot> II. B. 69, 70. 546 fien 9 Januarii. från Rikets Ständer till Kongl. Maj:t, och det utan Deputationer, och någon större högtidlighet i detta fall synes mig icke vara af nöden.
Herr af Stenhof omnämner sluteligen de Artiklar, rörande missbruk både vid Sjö- och GränsTullarne, som varit införde uti ett från Wennersborgs Tryckeri, år i8ri utkommit TidningsBlad, kalladt den Oväldige Granskaren, och tillägger, att obekant är, om någon åtgärd, till följe af dessa Artiklar, blifvit vidtagen.
Jag hör oförstäldt bekänna, att, efter min vettskap, ingen åtgärd följt på dessa AvisArtiklar.
Bladet lefde icke nog länge, för att kunna frambringa den.
Efter de händelser vi öfverlefvat, som, innom loppet af få år, sammanfattat hvad Secler förut erbjödo, i märkbart och omhvälfvande, liar den väldiga Glömskans Flod blifvit så vidgad till sitt område, och så skyndad i sin fart, att endast de namn, som hunnit slå rot i dess botten, kunna höja sig Öfver dess bölja och trotsa svallet deraf.
Om således dessa flygtiga TidningsBlad, liksom flera andra Litteraira Producter af vår tid, blifvit uppfattade och bortförde af denna mägliga ström; så önskar jag endast, att Tidningens Titel måtte blifva villkoret för alla framtida Anmärkningar, och att både Herr af Stenhof och jag alltid måtte kunna göra anspråk derpå af den Församling, inför hvilken vi haft den äran att tala.
Den g Januarii. 547 Friherre Stael von Holstein, Corfitz Ludvig:
Om jag rigtigt fattade den nu framställde uppgiften öfver Tull-Intraderne de förflutlie åren, så upptages för år 1813 Uppbörden till något öfver 3 Millioner.
I RiksStaten är denna inkomst calculerad lill 800,000 R:dr:
Öfverskottet derutöfver upptages till en Million tvåhundrade tusende, tillsammans 2 Milloner; här uppkommer således ett deficit af en Million, som icke kommit Staten tillgodo; hvar har då denna tagit vägen? detta torde varda upplyst.
Den af Friherre Stael von Holstein sist anförde omständighet torde bäst upplysas af StatsUlskottet, åt hvilket Tullverkets Räkenskaper redan blifvit till Revision öfverlemnade.
Hvarjemte Friherre af Wetterstedt lill P10- tocollet aflemuade in Originali följande Handlingar: 1:0 Uppgift å SjötullsUppbörden från och med år 1801 lill och med år 1816, som visade förhållandet serskilt vid Stockholms inkommande och utgående SjötullsKamrar, och serskilt vid de öfrige Tullkamrarne i Riket. 2:0 Uppgift på Contant influten SjötullsUppbörd för åren 1813, 1814, 1815 och 1816. 3:o Förteckning på de af TullBetjeningen uti Stockholms Stad år 181-7 verkställde Beslag å utländska, dels lill Införsel i Riket för - 548 Den g Januarii.
Ludna, dels lofgifna , men Tullförsnillade Varor, samt värdet så väl å de Varor, hvilka på Auction blifvit försålde, som de, hvilka ännu äro oförsålde; jemte ådömde böter; och 4:o Förteckning på de af TullBetjeningen i Orterne år 1817 verkställde Beslag å Utländska, dels till införsel i Riket förbud11a, dels lofgifna, men Tullförsnillade Varor; Värdet, som å dessa Beslag vid Domstolarne blifvit satt, samt FörsäljningsSumman å de Varor, som blifvit försålde, jemte deras namn, hvilka till böter för Lurendrägeri och Tullförsnillning blifvit fällde.
Uppå derom gjord Proposition, blefvo både Herr af Stenhofs ofvannämnde Memorial, samt de i anledning deraf nu afgifne Yttranden, till Stats-samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskotten remitterade, hvarjemte Herr af Stenhof erhöll tillåtelse, att sitt Memorial med de öfrige RiksStånden communicera.
Friherre Cederström_, Jacobj uppläste följande Utdrag af Protocollet, hållet hos Fullmägtige i Riksens Ständers Banque den 3 Januarii 1818. S. D. Till följe af Riksens Ständers BancoUtskotts under denna dag meddeldte Förord - jDen g Januarii. 549 nande, äger Banquens, uti Götha CanalDirection, deltagande Ombud, AdvocatFiscalen N. R.
Kruse, att vid den Bolagsstämma, som med Canal-Bolagets Interessenter blifvit till den n innevarande
Månad utsatt, tillfråga Bolaget, huruvida, sedan Götha CanalDiscontVerks Creditiv på Banquen nu mera befinnes till fullo begagnadt, men Verkets Åssignationer derutöfver bland Allmänheten utelöpande, hvilka, i brist af Fond till deras inlösen, utaf Banquen Blifvit afviste; Bolaget nu vore sinnadt, samt sålunda beredt och i tillfälle vidtaga sådana medel och utvägar, hvarmedelst deåDiscontVerkets sida ingångne förbindelser, genom Bolagets försorg, må varda behörigen uppfyllde; och, såsom en följd deraf, Discont-rörelsen återbringas uti sitt förra skick, till begagnande för Bolagets räkning under den octrojerade tiden, enligt de till grund derför, utfärdade Reglementen: med förklarande tillika, att derest Bolaget saknade utväg dertill, sådant borde utan allt uppehåll tillkännagifvas, emedan den vesändtliga rubbning uti de allmänna Låne-anstalterne, som derigenom skulle uppstå, ofelbart komma att inflyta uppå den Reglering, hvilken, i följd af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, om allmänna Penningerörelsen och Myntvärdets upprätthållande, hos Rikets nu församlade
Ständer är under öfvervägande:
Och skulle Utdrag af Protocollet härom till Banquens Ombud expedieras.
Efter Befallning Vidim. G. Hullt.
C. A. Warberg. 550 Deri g Januarii.
Hvarefter Friherre Cederström munteligen yltrade:
Vid Götha Canal Bolagsstämma den 7 dennes anmälte Herr AdvocatFiscalen Kruse, att han af Herrar BancoFullmägtige var befalld, att, enligt det af mig nyss uppläste ProlocollsUtdrag, göra Bolaget den fråga, som i ProtocollsTJtdraget finnes föreskrifven.
I våra Lagar är Formen föreskrifven, uti hvilken Utskotten från vederbörande Verk eller Embetsman kunna begära och erhålla upplysningar, men att ett Utskott communicerar directe med. en enskilt Corporation, är oformligt, och att uti denna Communication frågor göras, hvarom icke Riksens Ständer äga någon kunskap, är i min tanka otillbörligt.
Utskottet hade kunnat erhålla de Upplysningar det önskat, och i riktig väg, om det genom Fullmägtige i Banquen gjort frågan till Götha CanalBolag och Bolagets DiscontDirectioner.
Jag är öfver tygad, att Bolaget med nöje omfattar tillfället att svara på de dem gjorda Frågor, ty Bolaget måste nödvändigt vinna uppå, att för så väl Banquen som Riksens Ständer och Allmänheten få offentliggöra sina Åtgärder och Förhållanden; men som enskild
Man kan jag svara på den af BancoFullmägtige enligt BancoUtskottets befallning gjorda frågan till Götha CanalBolag, att Bolaget efter min tanka alltid skall finnas villigt att fortsätta
DiscontRörelsen och äfven i förmåga alt fullgöra sina förbindelser, om Banquen uppfyller sina mot hvarje Delägare i Bolaget.
Jag anhåller, att Den g Januarii. 551 BancoIItskottets förklaring öfver denna mia Anmärkning måtte af Ridderskapet och Adeln infordras.
Då 42 §• i Riksdagsordningen stadgar, att Riksens Ständers Utskott äga att genom HofCancelleren endast från Publique Verk infordra nödiga upplysningar, men Götha CanalBolag, enligt min tanka, icke kan såsom ett Publikt Verk anses, då Kongl.
Majrls till Stals- och BancoUtskotten remitterade Nådiga Proposition, angående Allmänna Penninge-rörelsen och Myntvärdets upprätthållande, bland annat innehåller det Förslag, alt Banquen skulle öfvertaga Götha CanalDisconts Fordringar och Skulder, då Utskotten ansågo den från CanalBolaget infordrade ifrågavarande upplysning nödig, innan Utskotten kunde uti hufvudsaklig pröfning af Kongl. Majlis Proposition ingå; och då sluteligen denna upplysning endast innefattar en prelirninair Pröfning, alldeles icke något Beslut i Hufvudsaken; så får jag af alla dessa förenade anledningar hemställa, om icke BancoUlskoltot, åt hvilket BancoStyrelsen under Riksdagarne blifvit nppdragen, skäligen må anses hafva ägt fullkomlig rättighet till ifrågavarande upplysnings infordrande på sätt som skett.
Utskottet för närvarande är sysslosatt med ganska trägna och vigtiga göromål, hoppas jag att Ridderskapet och Adeln icke lärer frän Utskottet infordra någon Förklaring öfver Friherre Cederströms nu väckte Anmärkning, 552 Den q
Januarii, hvilken jag för min tiel anhåller målte alldeles få förfalla.
Friherre Wirsén, Gustaf Fredric: Såsom Ledamot af BancoUtskqltet, och den der deltagit uti det beslut, dervid Herr Friherre Cederström nu gjort erinran, anser jag mig skyldig att, inför Högloflig® Ridderskapet och Adelil, häröfver lemna ett yttrande.
Herr Manners tärn har väl härvid redan hufvudsakligen förekommit mig, och förenar jag mig sålunda ock med hvad han anfort, tilläggande Flott korteligen följande: 3a §. af Riksdagsordningen innehåller, att BancoUtskoltet skall öfverse Banquens Styrelse och Tillstånd, samt gifva Föreskrifter om dess Förvaltning.
Vid 1815 års‘Riksdag sattes Götha CanalDiscont under Banquens närmare öfverstyrelse i vissa delar, och Banquen har en Ledamot uti Discontens Direction.
Enär nu dertill kommer, att Banquens medel äro af CanalDisconten disponerade, och att Banquens säkerhet bör af Utskottet bevakas ; synes jnig att BancoUtskoltet af dessa förenade Anledningar hade både rätt och pligt alt genom BancoFullmäglige infordra upplysningar från ett Verk, som vilkorligen är satt under dess Öfverstyrelse.
Andra Utskott hafva, som nyss anfördes, den rättighet att omedelbarligen i stadgad ordning inhämta upplysningar af Embetsverk och Personer:
Hvarföre skulle det då vara BancoUtskottet förment ull låta BancoFullmäglige in - Den g Januarii. 553 fordra sådana genom sitt Ombud i den Direction, som slår under .Fullmägtiges Öfverstyrelse?
Åter hvad angår frågan om en föregående hemställan till Riksens Ständer, borde Utskottet finna den så mycket mera öfverflödig, sorn bär äskades blott en upplysning, hvilken skulle föregå ett remitteraJt måls behandling; men alldeles icke var fråga om något Förordnande eller Beslut.
Detta i afseende på Formen.
I sjelfva saken förekommer åter, att Riksens Ständer remitterat till BancoUlskottet Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition örn Myntväsendets Reglering.
— Deruti finnes framstäldt, att Götha CanalDiscont skulle afBanquen öfvertagas; men då Utskottet fann att Bolagets Privilegier först med år 1835 geck till ända, syntes det Utskottet vara en oundviklig preliminair åtgärd att låta infordra utlåtande, på sätt som skett, om vederbörandes vilja och förmåga att med DiscontRörelsen sjelfva fortfara.
Likasom det varit ofullständigt, derest Utskottet handlagt den allmänna financiela frågan, utan att först utreda den speciella, som så hufvudsakeligen skulle inflyta på Regleringen; bade det må bända ock varit nog litén uppmärksamhet lemnad åt Bolagets, genom ett Privilegium, stadgade rätt, derest man Bolaget alldeles obördan uti en sådan generel reglering ingått, som äfven omfattat dess hittills bestridda LåneRörelse. 554 Ben 10 Januarii.
Utskottets mening var åtminstone, att, i förening med Banquens säkerhet, göra allas rätt gällande, och erhålla fullständiga Materialer för hufvudsakens behandling; helst i saknad .deraf arbetet förmodeligen blifvit återförvist och ytterligare tidsutdrägt derigenom förorsakad.
Af dessa i korrthet vördsamt anförda skäl kan jag sålunda icke medgifva, att BancoUtskottet skulle hvarken i form eller sak härutinnan oriktigt hafva förfarit; men underkastar emellertid mitt omdöme Ilögloflige Ridderskapels och Adelns upplystare pröfning.
Jag klandrar alldeles icke Motiverna till BancoUtskottets ifrågavarande åtgärd, utan blott formen; ty om Utskottet genom BancoFullmägtige befallt Banquens Ombud i CanalDirection, att göra denna Direction den fråga, som nu blifvit gjord Bolaget, så hade ingen ting dervid varit att påminna.
Uti alla sådana frågor, hvilka Riksens Ständer sluleligen afgöra, kunna icke vederbörande Utskott iiga rätt vidtaga preliminaira beslut, utan Riksens Ständers dertill lemnade bifall, och jag tror att BancoUtskottet ganska väl kunnat besvara Konungens Nådiga Proposition, utan att af CanalBolaget få svar på den detta Bolag gjorda fråga, så framt icke meningen var, att, i fall Bolaget skulle förklara sig oförmöget, alt utan serskilt bidrag fortsätta
Discontrörelsen, deraf söka anledning att beröfva Bolaget denna rättighet, utan att derföre lemna en motsvarande ersättning:
Men då Bolaget icke vållat den inträffade närvarande Den g Januarii. 555 förlägenheten, anser jag
Bolaget böra tryggt kunna förlita sig på de af Konung och Ständer dem le m na de rättigheter, och alt, i fall dessa Autoriteter finna nyttigt för det Allmänna, alt deruti göra någon ändring, Bolaget erhåller fullgod ersättning.
Jag upprepar ännu en gång att det är endast formen af Utskottets ifrågavarande åtgärd jag klandrat och hvilkens åsidosättande jag anser vådelig, om den, oanmärkt, i allmänhet skulle såsom riktig antagas, ty Riksens Ständer kunde derigenom komma att blifva beroende af Utskottens sätt att behandla Ärenderne.
Då K:gl. Maj:ts Nådiga Proposition angående Götha CanalArbetets fortgång och befrämjande af Ridderskapet och Adeln remitterades till Stats- och BancoUtskotten, tog jag mig friheten att inför Ridderskapet och Adeln framställa den önskan, attUtskotten måtte anmodas, att, i egenskap afen preliminair åtgärd, ofördröjeligen infordra ifrån Götha Canal-Bolags
Direction en fullständig Berättelse, om orsaken till Discontens iråkade förlägenhet och om Bolagets dermed förknippade belägenhet, förmåga och vilja att uppfylla sina ingångna förbindelser.
Må hända har denna min framställning förnnledt till Utskottets ifrågavarande åtgärd, hvilken jag för min del anser vara så mycket rigtigare, som samma åtgärd icke innefattar något hufvudsakligt, ilian endast ett preliminairt beslut.
— Jag får således till alla delar förena mig med hvad 556 Den y Januarii.
Herr Mannerstam och Friherre Wirsen i delta afseende nyss anfört.
Jag förstår ej hvad Friherre Cederström menar med Banquens förbindelse emot hvarje Delägare i Bolaget, emedan jag ej känner att Discontens iråkade obestånd varit en följd af något uppehåll i Banquens fullgörande af lagliga förbindelser, och kan jag således vid intet tillfälle medgifva några rättigheter för Götha CanalBolag, innan jag hunnit öfvertygas om deras lagliga tillvaro.
Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde, att Friherre Cederströms ifrågavarande Motion måtte tills vidare hvila på Bordet; hvilket bifölls.
Utdrag af Proloeollet, hållet hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 9 Januarii 1818. S. D. I anledning af en, Ridderskapets och Adelns Ledamots, uti den Form 29 §. i Riksdagsordningen föreskrifver, anmäld Anmärkning mot Föredraganden inför Kongl.
Maj:t i CommandoMåi för Armeen , samt derå begärd Remiss till ConstitutionsUtskoltet, blef samma Anmärkning till ConstitutionsUtskoltet af Högh Ridderskapet och Adeln remitterad.
Den 9 Januaril. 557 Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes kil half till'fyra eftermiddagen.
In fulcm Protocolli O. J.
Lördagen den io Januarii.
Föredrogs till remitterande:
Herr Harnmarsköldsj Lorenzo, den 2 dennes på Bordet lagda Memorial, angående Medels anslående till fullbordande af elen utaf Professoren von Breda påbörjade Tafla öfver Konung CarlXIII:s Kröning.
Herr von Schulzenheim, David, den äldre:
Som jag råkat inhämta någon kännedom om denna ifrågakomma KröningsTafla, så beder jag härvid få andraga några ord.
Denna Tafla eller Målning är af Hans Majestät Konungen befalld samt Esquissen deraf med bifall påtecknad:
Den är af 12 Alnars bredd och 'ji Alns höjd.
Den synes minst vara till hälften färdig, så att man med lätthet kan föreställa sig det hela, samt redan igenkänna de 553 Den 10 Januarii.
Höge Kongl. Personerne, RiksDrolzet och ErkeBiskoppen, som under Riksens Ständers öfvervaro påsätta Kronan, jemte flere tjenstgörande och närvarande högre Embets- och IIofMän.
Det synes väl vara emot Rikets Högloflige Ständers samt ej minst emot Ridderskapets och Adelns värdighet och underdåniga tillgifvenhet till vår vördade Konung, som sjelf Arbetet anordnat, att låta detsamma halfgjordt falla i glömska.
Denna, af en mästerlig hand beredda Tafla, som hedrar Författarens, Professoren Herr von Bredas utmärkta Snillegåfvor, och sorn för Efterkommande utvisar sjelfva Konstens i vår Samtid vunna höjd; bevarar i synnerhet på c
It värdigt sätt minnet af den högtidliga Act, då den sista Gustavianska Ättlingen kröntes, hvilken hulpit oss att qväfva ett emot Rikets urgamla Stadgar uppstiget öfvervåld, och genom hvars Nådiga och förtroliga samråd med Rikets församlade Fäder, den lyckliga StatsFörfattning och Samhälls-frihet är återvunnen, som försäkrar hvarje Medborgare om sin naturliga och tillbörliga Menniskorätt, och hvilken Regeringsform, såsom lagfästad, tryggar oss ifrån både Despotiska och Anarchiska Ytterligheter.
En upplifvad hågkomst af den ärerika Perioden, som för Samtid och all Eftertid så tydeligen caracteriserar Nationens så väl manliga storhet, som medborgerliga saglmod, måste Den 10 Januarii.
559 glädja hvart rätt danadt Svenskt hjerta.
Jemte påminnelsen af denna stora RiksHändelsen, blifver denna, efter min öfvertygelse, förträffliga Målning en skön prydnad uppå det utsedda stället, eller i Hennes Majrts Drottningens stora Matsal.
— Med hvilken värdigare, eller mer lämpelig gåfva, skulle väl Rikets Högloflige Ständer kunna visa sin tacksamma och underdåniga förbindelse till sin åldrige och rätteligen sagda Ärekrönta Konung?
Jag tillstyrker således i ödmjukhet, att Herr Hammarskölds Memorial, jemte det lilla, som jag nu talat till Protocollet, hänskjutes till Höglofl.
StatsUtskottet, som genom Deputerade kunde beskåda det målade Konststycket, och sedan med sitt Betänkande om betalnings-vilkoren, till Respective RiksStånden inkomma.
Herr Lidströmer Fredric August, anhöll, att, ehuru han nu icke hufvudsakligen ville bestrida hvad Herr von Schulzenheim anfört, likväl få uppläsa följande:
Då Hr Lorenzo Hammarsköld, i Pleno den i dennes, tagit sig anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, angående uppresandet af en Minnesvård öfver Prins Cari.
August, att föreslå, det skulle Riksens Ständer ingå i afhandling med Professoren von Breda, om fullbordandet af en påbörjad Tafla, föreställande Hans Majrt Konungens Kröning, för att af densamma i underdånighet göra Konungen en 560 Den 10 Januarii, Skänk, samt hemställt, om ej Höglofl.
Ridder* skåpet och Adeln skulle finna skäligt remittera denna fråga till StatsUtskottet, som borde utfinna och anslå Medel till utförande af förberörde KröningsTafla, finner jag mig föranlåten att vördsamt underställa Högvälborne Herr Grefvens och LandtMarskalkens samt Höglofl.
Ridderskapels och Adelns pröfning, huruvida öfver Herr Hammarskölds Förslag något
Beslut bör kunna fattas eller hans begärte Remiss beviljas, innan Herr Hammarsköld för Ilögloflige Ridderskapet och Adeln uppgifvit den summa Herr Professor von Breda fordrar för oftanämnde KröningsTafla, helst jag tror det vara af särdeles vigt, i Rikets närvarande Financiella ställning, att varsamt besluta, i synnerhet då fråga är om obestämda utgifter för Riksens Ständer; och anhåller jag således, att Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes, i grund af hvad jag anfört, till Högloflige Ridderskapet och Adeln framställa Proposition, att den af Herr Hammarsköld begärte Remiss afslås.
Herr Anckar sparre, Ingemar August„ anförde skrifteligen:
Jag instämmer till alla delar uti Herr Lidströmers Yttrande och anser för det närvarande ett Anslag säkert af betydenhet till detta ändamål, så mycket mindre tjenligt, som Hans Maj:t Konungen visserligen ej skulle med det väntade Nådiga välbehag anse en Den 10 Januarii. 561 en så stor och för StatsYerket tryckande omkostnad, på något hvarken för Konungen eller Staten nyttigt eller nödvändigt, blott behagligt ämne, uti en tidpunct, då Riksens Ständer äro af Konungen sammankallade, för att reglera elt förs tord t Penningeverk och hindra snart sagdt en NationalBankrutt.
Med all den högaktning, som de Fria Konsterne och deras Utöfvare så högt förtjena, måste jag dock anse dem iner såsom behaglige än nytlige, och i en tid, då till och med det nyttiga måste vika för det högst nödvändiga, anser jag det blott angenäma ännu mer höra göra det.
Så snart Staten äger förmåga dertill, skall jag anse såsom dess första pligt, att med kraft bidraga till de Upplysningen så mycket befordrande Fria Konsternes utöfning och förkofran.
Herr Nauckhoff j Carl Ulric:
Som Herr Lidströmer hemställt, att Herr Hammarskölds ifrågavarande Memorial icke borde af Ridderskapet och Adeln remitteras, utan den till StatsUtskottet begärd ta Remiss afslås; så får jag, med anledning af 4g §• i Riksdagsordningen, begära, att denna fråga måtte till nästa Plenidag hvila på bordet.
Friherre Cederström.Jacob: Det af Herr Nauckhoff citerade Moment i 49 §• lemnar rättighet, att då fråga uppstår om eller hvart remitteras skall, lägga den på bordet till nästa Plenum; men då icke Herr Nauckhoff beRidd. o. Ad.
Prot. II. B. 71» 72 562 Den 10 Januarii. stridt att Memorialet bör remitteras, oell då det samma tillhör StalsUtskottet, anser jag det begärda uppskofvet af Remissen icke böra bifallas.
Som den af mig åberopade §. tydeligen stadgar, att "uppstår fråga om remitteras börj kan denna fråga för den Plenidagen läggas på bordetf alltså, och då fråga nu uppstått, om Herr Hammarskölds Memorial bör remitteras eller icke, hvilken fråga jag för mili del anser fordra ett närmare öfvervägande, innan den af Ridderskapet och Adeln afgöres; thy får jag åter förnya min förut gjorde anhållan, att berörde fråga må till nästa Plenidag hvila på bordet; och skulle, emot all förmodan, Ridderskapet och Adeln icke behaga enhälligt bifalla denna anhållan, får jag derom begära votering.
Herr Grefven och LandtMarskalken uppläste 49 §• i Regeringsformen, samt förklarade, att enär fråga om Herr Hammarskölds Motion borde remitteras eller icke, uppstått, och denna fråga blifvit af Herr Nauckhoff begärd, på bordet, kunde densamma äfven, enligt nyssnämnde §:s stadgande, för denna Plenidagen läggas på bordet; hvadan Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, att frågan måtte i anledning af Herr Nauckhoffs begäran till nästa Plenidag hvila på bordet; hvilket bifölls.
Föredrogs och remitterades till nedan - Den 10 Januarii. 563 nämnde Utskott, följande den 2 och 5 dennes Förmiddagen på Bordet lagda Memorial, Yttranden och Motioner, nemligen: Till StatsUtskottet: 1:0 Grefve Gyldenstolpe*, Ulric, Memorial, angående inrättande af ExercitiaeEsquadroner vid LifRegementels Dragon- och HusarCorpser. 2:0 Herr Manner hjertås, Ulric Emanuel, Memorial, angående ökadt Anslag för de Fria Konsterna, samt alt deraf en serskild Summa må bestämmas för Lilhographien eller Stentrycket. 3:o Ett Memorial af Herr Lorichs, Carl Fredric, angående Medel till uppbyggande af Cassern för Kongl. Andra GardesRegementet. /po Herr Adlerbrandts, Thure, Memorial, om utbekommande af en gammal KronoFordran. 5:o Friherre Focks, Berndt Wilhelm, Memorial, angående tillsättande af ett ökadt antal Betjening vid LandsCancellierne och LandsContoiren. 6:0 Friherre Focks, Berndt Wilhelm, Memorial, om anslående af en Fond, till inlösande af en KronoFordran, som blifvit tillagd Upsala Barnhus. 7:0 Herr Rothliebs, Carl Fredric, Memorial, om understöd af allmänna Medel till Riddar - 564 Den 10 Januarii. liolmsKyrkans Reparation, jemte Hans Excellence Herr Friherre Flemings, Claésj Yttrande i samma ämne. 8:0 Herrar Mannerstams, Johan, och Nauckhoffs, Carl Ulric, hvar för sig väckta Motioner, angående anslående af full
Lön åt Lagmännen i Skåne och Blekinge. g:o Friherre CarpelanSj Carl Mauritz, Memorial, angående KronoSkogars och Allmänningars skiftande och försäljande, till förmån för StatsYerket. 10:0 Herr Carpelans, Willielm Maximilian, Memorial, om understöd för Majoren von Konow, i afseende på gjorda Utgifter vid stiftande af ett Institut för Ynglingar, hvilka ämna sig till KrigsStåndet. 11:0 Herr Soops, Gustaf, Memorial, om utbekommande af en gammal KronoFordran.
Till Allmänna Besvärs- och OeconomieUt skot t et: 1:0 Grefve von Schwerins, Fredric Bogislaus, Memorial, angående vidtagande af utvägar, hvarigenom Åbyggnader å Bostäl isjord må kunna försäkras i Allmänna Brandförsäkringsverket. 2:0 Herr H'ammarhjelins, Carl Fredric, Memorial, angående ändring i Kongl.