Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad beträffar Grefve Cronhjelms anmärkning om Land t-Marskalkens rättighet att vägra proposition, får jag fästa uppmärksamheten derpå, att förhållandet är olika efter Riksdagens början emot vid detta tillfälle, hvarvid han möjligen sattes i den belägenhet, att hans beslut kunde af Ståndet ogillas.
Herr von Ilartmansdorffs Förslag gifver en vidsträcktare rätt åt Landt-Marskalken, än Utskottets.
Efter Utskottets Förslag, skulle han vid anleckningarne blott äga en röst, och vid lika röster, votum decisivum, deremot åligger Landt-Marskalken, efter Herr von Hartmansdorffs, rättigheten att utreda de tvistiga frågorne, och låta afgöra dem genom votering.
I de fall han skulle finna en olaglighet begången, äger han äfven vägra Pollet.
I den andra händelsen skulle han ingå i discussion öfver frågan, och afge sin röst, så* som enskildt Ledamot.
Jag anser således Landt-Marskalkens värdighet vara bättre iakttagen, då han här sättes i samma förhållande till Directionen, som annars till Ridderskapet och Adeln, hvarföre jag instämmer med Herr von Hartmansdorff, utan att likväl bestrida förändringen af ordet äldst till ordet främst* Herr Riben: Om Ridderskapets och Adelns pluralitet häldre vill hafva ordet äldst än ordet främst, kan det vara det sam - Den g November t ma, i afseende på tydligheten, ehuru det Senare är sämre Svenska, Grefve Cronhjelm har trött sig finna att Landt-Marskälkens röle' vid anteckningen , genom den föreslagtte redactions»förändringen, katt komma i strid möt den röle hatt Spelar i Ridderskap pets och Adelns Plena , då hatt i förra fallet blott vöre en passiv person, jag fruktar , att denna röle äfven i Plena är lika passiv* emedan han der icke äger något votum , utatt endast leder öfverläggningarne , Och tned silia ögon tillser* att allt går rätt till* Vid anteckttittgeii äga inga Öfverläggttingär runi; Således är der intet att leda.
Jag förnyar derföre min anhållan om bifall på Herr voii Hartmansdorffs Förslag; Herr von Hartmansdorff: jag är före kommen af dett siste värde Talareil.
Het Ilar af flere Ledamöter blifvit tttvecklädt, ätt Lattdt-Marskalken får, vid anteckningärlie, likasom 1 Ståndets Plena, bibehålla sitt
Veto, i afseende på lagligheten af hvad som förehafves.
Hvad beträffar att nyttja ordet främst i Stället för äldstj liar jag ingenting deremot» Grefve Cronhjelm:
Mig vétteriigen har jag icke yttrat att Landt-Marskalken vid ifrågavarande tillfälle spelar någon röle, an-* lian än sitt égett, och jag hoppas, att ej någon annan utnämnes till Lattdt-Marskalk, äil den som företräder
Sitt egen sjelfviskhet; Hvad delicatesseu argår, skulle jag tro, att 3o8 Den Q November. en Landt-Marskalk , som under Riksdag kan utsätta sig för ogillande af Constitutions-TJtskottet, likaväl kan utsättas för Ståndets eget uttryckta ogillande.
Skulle någon mannajnon ske, tviflar jag icke, det ju Ståndets opinion, om än ej offentligt uttryckt, icke skulle blifva till hans fördel.
Jag har alltid varit af den tanka, att det vore nyttigt tillåta opinionen uttrycka sig.
All magt mäste förenas med verksamhet, och jag skulle icke tro Landt-Marskalken böra vid anteckningen vara underkastad ett utslag af den äldste närvarande Ledamoten i RiddarhusDirectionen.
Ehuru ogerna jag fortsätter en ordstrid, kan jag likväl, med all den aktning jag har för Herr Ribens tillit till sin insikt i Svenska språket, icke annat än anse det tydligaste uttrycket för den bästa Svenskan.
Ordet främst likasom ordet äldst tages i flera bemärkelser.
Mea 3q §:s i Riksdags-Ordningen ord förklaras i den 23 § nu varande Riddarhusordning så, att dermed menas den efter Matrikeln äldste.
Denna gång lär icke reformen bli så radikal, att vi ej få behålla något qvar af det gamla.
Herr Grefven och Landt-Marskalken gjorde proposition till bifall af i3:de §:n.
Ja och Nej. Dm Q November. 3 09 Hvarefter Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde om Ridderskapet och Adelli behagade gilla deil af Herr von Hartmansdorff föreslagne redaction.
Bifölls. Grefve Cronhjelm:
För min del har jag icke kunnat förutsätta något högre begrep om Regeringens och Ständernes förtroende, än Talemansskapet; hvarföre och då Ridderskapet och Adeln stadgat, att Landt-Marskalk vid anteckningen kan komma att underkastas decision af äldste Ledamoten i Riddarhus-Direetionen, jag deremot får anmäla min reservation. §.
14 hlef, uppå gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln bifallen. §■ l5- Herr von Hartmansdorff:
I det nu uppläste förslaget till i5 §. står:
"Detta Utskott hör ock sedermera endast för anteckningar sammanträda.”
Jag tror att ordet endast kunde utgå, emedan Riddarhus-Utskottet, om det hade något mål till afgörande, äfven borde, 0111 tiden så medgåfve, få företaga detsamma.
Äfven väl hemställer jag, om icke ordet utsatt_, som står framföre plenum, bör uteslutas, emedan ett plenum, utan att förut vara tillkännagifvet, ej får äga rum.
Den g November.
Och blef i5 §:n, med iagttagande af de utaf Herr von Hartmansdorff föreslagne nyss*, nämnde redactionsförändringar, uppå gjord proposition, af Piidderskapet och Adeln gillad, i6 §. blef utaf Ridderskapet och Adeln godkänd. % * 7- Herr von Hartmansdorff':
"Vid den 17 § har jag ingenting lnifvudsakligt att erinra, utan blott 2 små ordförändringar.
Uti 3:dje perioden af denna §. står, i afseende på om anledning skulle sig förete, att ett inlemnadt betyg vöre falskt, orden: "och må lian."
Jag tror det vore rättare om der stod: och skall lian &c., emedan det är ett på-* bud, men ej någon tillåtelse.
Mot slutet af §:n står:
"eller klagar någon öfver utlemnad pollett på grund af påstådd oriktig Genealogi."'
Mig syne?
att denna period rättare borde lyda sålunda: eller klagar någon öfver utlemnad polletj på grund af förment origtig Genealogi &c, Herr Cederschjöld:
I stället för säsong nian föreslagit:
"klagar någon öfver utlemnad pollett" tror jag det vöre bättre : klagar någon öfver pollettens, ut lemnande; emedan ingen lär kunna klaga öfver pollettenutan öfver utlemncinclet af densamma, Grefve Cronhjelm:
Ordställningen i XIt— skottets förslag, sorn lyder: ”klagar någon Den g November. 3 r i öf ver utlemnad pollett" j ar väl efter min tanke tydlig, men dock tror jag, att den kan blifva tydligare, om man förändrar den sålunda: klagar någon deröfverj att pollet blifvit utlemnad Herr Grefven och Landt - Marskalken gjorde proposition lill bifall af iyrde §:n, med iagttagande af de af Herr von Hartmansdorff och Grefve Cronhjelm foreslagne redaclionsförändxingar.
Bifölls, §§. i S och iq blefvo, uppå gjorde propositioner, af Ridderskapet och Adelil gillade, §. 20.
Utskottet har uti denna §. föreslagit, att ett beslut, som blifvit fattadt, icke kan gälla som praejudicat.
Men sådant kan icke förbjudas, så vida beslutet, i och för sig, är rigtigt.
Jag tror derföre, alt hela den perioden i §:n sorn härom talar, håde kan och bör utgå; äfvenväl anser jag, alt i slutet af §:n en liten förändring i ordställningen bör ske, hvadan jag anhåller att få uppläsa ett förslag till hela 20 §. så lydande:
Den hvars anhållan om inträdcspollett blifvit j antingen vid de anteckningar då Landt-Marskalken förer ordet eller vid dem _, som ske inför Den g November.
Riddarhus-Utskottet j ansedd icke kunna beviljas j eige j när af slaget honom tillkännagifves, äska förhållandets anmälande af Ordföranden hos Ridderskapet och Adeln in pleno, pä hvars slutliga afgörande frågan kommer att bero.
Såsom allmän grundsats galle, att den, hvilken enligt denna Riddar hus-Ordning blifvit ansedd oberättigad att säte och stämma på Riddarhuset intaga, under samma tid ej eller må fullmakt utgifva.
Gi’efve Cronhjelm'.
Mig synes att Utskottets förslag till ifrågavarande , efter det beslut Ridderskapet och Adeln nyss fattadt, och emot hvilket jag mig reserverat, brister i analogi.
Utskottets förslag innehåller, att om, någon person antingen vid de anteckningar, då Landt-Marskalken förer ordet, eller vid dem, som ske inför Riddarhus-Utskottet, anhållit om inträdespoliett, men blifvit en sådan förnekad, så äger han, att äska förhållandets anmälande af Ordföranden hos Ridderskapet och Adeln in pleno.
Då nu i denna §.
Landt-Marskalken omtalas, så skulle det vilja synas, som han borde göra denna anmälan inför Ståndet, men som han, enligt den nyss antagne redactionen, icke deltagit i beslutet, tror jag, att det bestämdt bör utsättas, att den äldste Ledamoten i Riddarhus - Utskottet skall för Ståndet in pleno en dylik anmälan göra.
Herr von HohenhausenJag har ingen ting deremot, att äldste Ledamoten i Rid - Den g November. 3i3 darhus-Utskottet skall för Ridderskapet ock Adelil anmäla frågan om den person, som blifvit förnekad inträdespollett; men jag kan ej inse, att det någonsin kan förnärma Jj a 11 (1 t~Ma r s k a 1 k ens rätt, att göra en dylik anmälan, enär han, såsom Ordförande vid anteckningen, vägrat en person pollet på den grund att Genealogien är ofullständig; dock är det möjligt, att Grefve Cronhjelms förslag är det bäst passande, och derföre bar jag ingen ting emot, att det antages.
Jag torde hafva otydligt yttrat mig.
Min mening är den, att §:s stadgande, att, ”enär en person, vägrad inträdespollett, äskar, att anmälan derom skall ske bos Ridderskapet och Adeln in pleno, en slik anmälan skulle göras af Ordföranden hos Ståndet,” sålunda borde förändras att en dylik anmälan bör verkställas af äldste Ledamoten i Riddarhus-Utskottet.
Jag torde i. anledning häraf få föreslå följande redaction: äska förhållandets anmälande af Riddarhusutskott et s äldste Ledamot &c. Herr von Hohenhausen :
I händelse Herr von Hartmansdorffs sista förslag antages, torde dertill äfven böra läggas: äldste ordföranden i Riddarhus-Directionen; i anledning hvaraf redactionen skulle blifva följande: äska förhållandets anmälande af Riddärhus-Utskottets eller Riddarhus-Directionens äldste Ledamot &e. 3i4 Den g November.
Äfven jag stall anhålla, att få föreslå, huruvida det icke vore tydligare om det, i stället för ordet äldste, sattes den främste efter Matrikeln varande Ledamot i Riddarhus - Directionen eller Riddarhus-Utskottet.
Herr Grefven och Landt-Marskalken gjorde proposition till bifall å den af Herr von Hartmansdorff utaf 20 §. först föreslagne redaction, med iagttagandederaf, attnästefter ordet:
Ordföranden, borde tilläggas: / R/ddarlius-Directionen eller Riddarhus-Utskottet, Bifölls.
Företogs till pröfning Riddarhus-Utskottets den 37 sistledne Junii aflåtne samt den 18 derpå följde Augusti eftermiddagen på hordet lagde Memorial, med förslag till så väl a:dra Afdelningen af Riddarhus-Ordningen, som stadga till ordnings vinnande vid Ridderskapets och Adelns sammankomster m, m, 21, llerr Bergman j Ambrosius Magnus:
Allt ifrån den tid denna sal varit samlingsrum för Ridderskapet och Adelil under Riksdagarne, hafva Grefvar och Friherrar innehaft den högra sidan om Landt-Marskalken saint Den <?
November. 315 Adeln den vänstra, hvilken, jag vet ej af hvad anledning, kallades Finska flygeln.
Först vid 1809 och 1810 årens Riksdag, har häruti blifvit förändring gjord.
Den Riddarhusordning, sorn då antogs, och af Konungen stadfästades , stadgade den ordning, i afseende på sittningen, att första Grefve-bänken hiel' till höger örn Landt-Marskalks-bordet, den andra till vänster, och så vidare.
Då förslaget till denna förändring i Ridderskapets oeh» Adelns placering ventilerades på Riddarhuset, talade jag deremot, och understöddes jemväl af flere Ledamöter, men det gick ändock igenom.
Då det nu är fråga om, att uppgöra en ny Riddarhusordning, torde det icke vara olämpligt, att reclamera Adelns rätt till deras förra platser, Det är ej personligt intresse, som talar hos mig, utan jag nitälskar blott för gamla ordningars och sedvanors bibehållande, dem tid och omständigheter icke gjort pjämpelige eller orimlige, hvilket icke här inträffar, Yår Lag har en grund för ägande-rätt, Sorn alla Domstolar följa: den kallas urminiieshäfcl.
Således, och då Adeln från urminnes tider haft de platser jag nu återfordrar, skulle min tanka vinna, om den kunde afgöras vid någon Domstol.
Jag är ock förvissad, att den nu bär skall få bifall, då den ej kan afgöras af mera upplysta och Vältänkande personer, hvarföre jag vädjar till Herrar Grefvar och Friherrar, 0111 de 3i6 Den g November. icke finna skäligt, att, med ogillande af Utskottets förslag till 21 §. uti Riddarhus-Ordningen, åter gå till det gamla stadgande, i afseende på platserne uti Riddarhus-salen, som gällde för 1809.
Hos Herr Grefven och Landt-Marskalken anhåller jag om proposition härå.
Herr von Hohenhausenj Michael:
Om jag riktigt fattat, hvad Herr Bergman hegart, så önskade lian, att Grefvarnei och Friherrarne skulle intaga högra sidan om Landt-Marskalksbordet, och Adeln den vänstra, hvilket ägde rum före den å Riksdagen 1809 och 181 o antagne Riddärlius-Ordning, som ändrade detta stadgande, på sätt allt sedan och hitintills blifvit brukadt.
Då den laga fasta på Finska flygeln, som Herr Bergman omtalat, för den af honöm nu föreslagne förändring, är vorden häfven genom ett nytt stadgande, hvilket härleder sig ifrån en bättre sakernes ordning, oell dessutom förekommer, hvad en sådan förändring skulle förorsaka, trängsel, så vågar jag tro, att det icke är skäl att vidtaga någon förändring, utan anhåller, att Utskottets förslag må bifallas.
Visserligen skulle, genom den af mig föreslagne förändring, det kunde hända, att Grefvarne och Friherrarne icke fingo alla runi på högra sidan om LandtMarskalksbordet, såsom förr; men de kunde då intaga den högra sidan af gången för Den Q November. deras värdighet skull.
Jag minnesjyid Riksdagen i Norrköping, att Grefvarne och Frilierrarne suto å den högra sidan om gången frun Landt-Marskalken räknadt, och att Adeln satt på den vänstra.
Jag tror att det är det rättvisaste.
Hvad Herr von Hohenhausen menar med laga fasta, vet jag icke.
Jag har icke tält derom, utan om urminnes häfd.
Jag har så ofta med ledsnad från andra länder hört talas om högra och vänstra sidan, att jag högeligen skulle önska, att någon sådan skillnad icke här måtte komma i fråga.
Då jag förra gången yttrade mig, glömde jag att nämna det skäl, som nu blifvit af Herr Cederschjöld anfÖrdt.
Förra placeringen af Ridderskapet och Adeln hade sin grund i voteringarne klassvis; men sedan detta blifvit förändradt, kan jag ej inse någon grund, att upphäfva den sedan 1809 och 1810 årens Riksdag stadgade ordning, i afseende på placeringen, halst det möjeligen kunde föranleda en återgång till den gamla röstberäkningen , utan tillstyrker derföre bifall å den af Utskottet föreslagne redaction till 21 §.
Herr von Heyne., Georg:
Äfven jag har vid Riksdagarne både i Norrköping och Gefle sett, det Grefvarne och Friherrarne intogo den liögra sidan om Landt-Marskalksbordet, samt Adeln den vänstra, och jag kan således 3i8 Den Q November. vitsorda det förhållande, sorn af Herr Berg-» man blifvit uppgifvit.
I sjelfva saken är jag ense med Herr Bergman, ocb förenar mig helt oell hållet uti det af honom uppgifne förslag, icke för alt vilja disputera orri någon rang, utan endast derföre, att det medförer för Adelil flere beqvämligheter, som nu verkeligen betagas dem, och deribland till exempel den, att de då få tillfälle att hora bättre.
För mia del kan jag ej annat finna, an alt, då alla afRidderskapet och Adeln betala lika till reparationer å Riddarhuset, alla äfven skola agä lika rätt till platserne här i Riddarlnls-salen.
Skulle det blifva särdeles trångt på någon sida, ser jag ej något hinder vara derföre, att jtt icke de Ledamöter, som hade trångt , kunde gå kunde gå öfver till den andra.
Jag underställer således Ridderskapet och Adeln, om icke Herr Bergmans förslag må godkännas, Herr Rosenblad_, Bernhärd:
Då detta ärende var under öfverläggning i Utskottet, yttrade jag, att i RiddarhuS-Ördniilgen ej borde Upptagas något stadgande öm Bäll-, barnes delning ibland Ridderskapet oell Adelil, emedan ett sä obetydligt ordningsmål ej hör aga grundlags helgd, utan endast intagas i den särskildta policestadgan.
Då jag likväl vid den enskildta öfver läggningen icke funnit denna mill tanka understödd af någon enda Ståndets Ledamot, så vili jag ej borttaga tiden med en öfverflödig proposition Den g November• 3ig och votering, utan endast på detta sätt hafva nain enskildta mening i protocollet förvarad.
Herr von Hohenhau sen lärer ej vara underrättad derom, att den gamle Adeln allt ifrån Konung Gustaf Adolphs tid ända till Konung Gustaf III:s, då clasificationen åter infördes, innehade den vänstra sidan om Landt-Marskalken efter sorn de voro de äldste, äfvensom att de af Adeln, hvilka år 1778 hlefvo ansedde att utgöra Riddare-classen, då hlefvo qvarsittande på sine förut innehafde platser.
Hvad Herr Cederschjöld anfört, i afseende derpå, att det vore obehagligt, att göra någon skillnad på högra och vänstra sidan, får jag upplyse, att flera utaf Adeln, hvilka alltid utgjort ett större antal än Grefvar och Friherrar tillhopa , äfven komma att få platser på högra sidan, efter det Grefvarne och Friherrarne intagit sine.
Få enahanda sätt inträffade det äfven vid Norrköpings Riksdag, emedan de yngsta Friberrarne suto midt emot mig, och efter dem Ledamöter af Adeln.
Herr Uggla j Göran Gustaf:
Jag tager mig friheten vördsamt hemställa, om icke till förekommande af all vidare rangstrid Ridderskapets och Adelns Ledamöter emellan, samt på det alla må njuta lika rätt, och ingen få anledning att klaga öfver prejudice, den åtgärd kunde vidtagas, att lottning om platserne på Riddarhuset vid bör - 320 Den 9 November. jan af hvarje Riksdag ansUildeS Median alla representerade familier; och hvarigenom således den yngre
Adeln äfven kunde beredas tillfälle, att närmare nalkas skranket än Sorn nu är förhållandet.
Om den högra och vän stra sidan tror jag, att man ej här beliöfver tala.
Jag kan icke göra mig rätt begripligt, hvad Herr Bergman åsyftar, men det vet jag, att jag anser Grefvarne och Friherrarne böra innehafva de första platserne här i Riddarhus-Salen, och sålunda sitta på sätt de nu göra.
Det enda jag skulle hafva att anmärka mot redactionen af förevarande §. vore det, att ordet
Ränk framföre ordet lista, helt och hållit, såsom öfverflödigt, kunde utgå.
Lika med en Värd Ledamot anser jag, att det uti fråga varande §. föreslagne stadgande hör utgå, och i dess ställe insättas uti den serskildte ordningsstadga, som i Riddarhussalen bör finnas uppslagen, I anledning af hvad Herr Bergman yttrat, tror jag, att då placeringen vid 1809 års Riksdag blef förändrad, det lär hafva Skett på grund af det företräde Grefvarne och derefter Friherrarne bora hafva framför Adeln.
Jag tror väl, att det är nyttigt och rigtigt, för att belöna förtjenster, att någre upphöjas , men jag kan aldrig derföre gilla, att andre af samma orsak skola nedflyttas, hvarigenom Den g November. sluteligen vore eli möjlighet, att våra äldste slägter af f. d. Riddar-classen kunde blifva tillbakaträngde lill läktaren.
Äfven jag in stämmer i hvad af Grefve Cronhjelm blifvit yttradt.
Det är icke möjligt, att någon person kan komma frammanföre N:o i Grefve Brahe, men, efter de stadganden, som nu äro gällande, kunna flera personer, hvilket äfven inträffat, komma framföre N:o i.
Herr Lilljehök, som endast är Adelsman.
Den plats han innehar följde med hans
Ätt, och då han förut innehaft första rummet på vänstra sidan om Landt-Marskalksbordet, kan jag icke neka dertill, alt det måste vara obehagligt för denna ätt, att blifva oupphörligen nedflyttad.
Af dessa skäl kan jag ej finna, att Herr Bergman har så orätt uti sin framställning, och jag anhåller således äfven för min del, att vi måtte återgå lill det gamla stadgandet i denna fråga, eller på sätt det var före 180g.
Jag hemstäl ler, om icke pröfningen af denna §. kunde hvila till en annan gång.
Detta ämne är väl icke af betydlig vigt, men då det likväl rörer hvarje Adelig Representant, och så få nu äro tillstädes, har jag trott mig böra göra denna hemställan.
Hvad angår det påstående, som här blifvit gjordt, att den - Ridd. o.
Prot. X. Band. 21 3a?.
Den g November. na §. borde flyttas till ordnings-stadgan, så tror jag att det är origtigt.
I afseende på sjelfva placeringen, är nödigt till att förekomma högra och vänstra sidan, hvilket ej står tillsammans med de slutne voteringarne, att detta stadgande finnes uti sjelfva Riddarhus-Ordningen.
På denna grund, för att ej kunna när som helst förändra det, anhåller jag att den af Utskottet föreslagne må antagas; men i händelse Herr Berghman skulle fortfara uti sin begäran att önska förändring i denna fråga, så förnyar jag min gjorde hemställan, att pröfningen af denna § må tills vidare blifva hvilande.
Jag kan ej under låta, att yttra "min förundran, att då fråga är om ett af de obetydligare detaille-ämnen i Ridderskapets och Adelns enskildta Stånds ordning det materiella tager så öfverhanden öfver det intellectuella, att en Ledamot begär, att detta ärende måtte hvila, då andre frågor, som varit af större vigt, icke blifvit hvilande.
För min del kan jag ej finna, att den värde Ledamoten har något anspråk att göra gällande, för att få denna fråga hvilande, utan anhåller , att densamma nu måtte till pröfning företagas.
Jag hade ej trott, att man af Herr Berghmans Förslag skulle kunna draga den tydning, att han önskade, att högra och vänstra sidan skulle blifva inrättad för vinnande af samma ändamål, som man i andra Länder hört talas om.
Jag skulle ej gerna beträda Dea g November. 323 den plats jag nu innehar, om man under sadan tydning kallade den för högra sidan, men om så vöre, Lief jag ändock den samma, och anser, att man icke hör befara spöken , der inga visat sig#
Jag instäm mer med Herr Berghman och Grefve von Schwerin, samt tror att en Bonde eller Sparre ej höra flyttas från silla rum längre ifrån Ordföranden, föl- de personers skuld, hvilka endast för få år tillbaka blifvit kände, och i Greflig eller Friherrlig värdighet upphöjde.
Hvad högra och vänstra sidan angili-, kan jag ej finna någon fåra här vara på lärde, så länge man sitter efter eii viss nummerföljd.
Jag tror således, att denria benämning här ej eller kan jemföras med hvad som i andra Länder med högra och vänstra sidan förstås.
Nummerordningens bibehållande är af vigt, derföre, att tvedrägtens utbrott lättare for ek om mas , då män af olika åsigler sitta blandade om hvarannan, tilen det hindrar icke den gamla ordningens återinförande.
Af dessa skäl och i anledning af Herr Berghmans framställning, vågar jag föreslå följande lydelse af al §.:
Innan anteckningdrne förrättas, skota Bankarne i Riddar hus-Salen vara af Riddarhus-Secreteraren och Fiscaten indelta , hvarvid iagttages den för Åtterne här ofvan uti §. i stadgade ordning, på det sätt att Grefvar och Friherrar sitta till höger om Landt-Marskalks-hordet, hvarest första Bänken und * - 3a4 Den g November. får N:o 1, den andra N:o 2, och så vidare, intill dess samtelige Grefvar och Frilierrar erhållit sine platser.
Ridders- och Adelsmän sitta till venster om Landt-Marskalks•bordetj hvarest första Bänken undfår Nummer näst i ordningen efter den sista, som af Friherr arne upptages: så att om denna till exempel har N:o 11 får den första till vänster om Landt-Mar skalk s-bor det N:o 12 j den andra N:o i3 och så vidare, intilldess Ridders- och Adelsmännen upptagit lika mångå Bänkar å den vänstra sidan, sorn Grafvarne och Friherrarne å den högra.
Derefter fördelas Ridderskapets och Adelns öfrige medlemmar på de å ömse sidor i Riddarhus-Salen återstående Bänkar, af hvilka alla de på ena sidan betecknas med udda och de på den andra med jemna nummer.
Sedermera uppslås en lista vid hvarje Bänk, hvarpå de Riksdagsmäns namn uppföras, som derå erhålla sina platser; åliggandes Riddarhus-Fiscalén att öfver verkställigheten häraf noga hand hålla.
Jag är förekommen i livad jag ville säga utaf Grefve Cronhjelm och Herr von Hartmansdorff.
Jag gör mig ej det begrepp, att Grefvar och Baroner tillhöra ett annat partie, ån Adelsmännen, emedan jag är öfvertygad derom, att alfa på hvad plats som hälst äro vältänkande patrioter ; och af sådan anledning kan jag ej eller finna, att Herr Berghmans Förslag om Den g November.
3a5 högra och vänstra sidan kan förorsaka någon menlig följd.