Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, det han redan tillkännagifva, att, efter hvad Hans Excellence tyckt sig finna, Ridderskapets och Adelns pluralitet bifallit StatsUtskottets Utlåtande.
Jag har svårt att anse Utlåtandet för bifallet, emedan jag häromkring hörde flere Nej, jemte mitt eget.
StatsUtskottets den 28 sisth Mars under N:o gj afgifne, samt den 21 sisth April e. m. på bordet lagde, Utlåtande, öfver de hos Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 41 förut meddeldte Betänkande, i anledning af ett af Herr LandtMarskalken samt Herrar Talmän upprättadt förslag, till så väl Herr LandtMarskalkens och Herrar Talmännens Representations-kostnad, som utgifter för RiksStåndens Canzlier och Klubbar.
Herr Tham, Wollrath : I detta Utlåtande har StatsUtskottet tillkännagifvit, att 3 Stånd bifallit det återremitterade Betänkandet N:o 41, samt slutat med följande: ”1 anledning häraf får Utskottet, hvad an - Den 7 Maji f. m. 147 "går Klubbens ifrågasatte tillvarelse, endast "åberopa Herr LandtMarskalkens och Her"rar Talmännens uti Betänkandet införde "kostnads-förslag, deri Klubb-inrättningen "finnes upptagen; och ehuru 3:ne Stånd gil"lat Betänkandet, samt målet förthy, en"ligt 69 §. i RegeringsFormen, skulle alices vara afgjordt; likväl, och då vid detta "tillfälle företer sig det serskilda förhållande, "att, genom bifallet till Betänkandet, en”dast är medgifven Höglofl.
Ridderskapet "och Adeln enahanda rättighet, som de öf"riga Stånden, att nemligen utaf Riksdags"kostnads-medlen få godtgjorda utgifterna "för den Klubb, som Ridderskapet och Adeln "låtit inrätta; så finner Utskottet, att, när "frågan således angår en Höglofl.
Ridder"skapets och Adelns enskilda angelägenhet, "det också ankojnmer på Ridderskapets och "Adelns eget godtfinnande, att låta Klubb"inrättningen fortfara eller upphöra, hvilket "sistnämnde alternativ Utskottet likväl, med "afseende på en och annan Ledamots un"der discussionen hos Ridderskapet och A"deln yttrade mening, ansett sig icke böra "tillstyrka.”
Då det nu på oss sjelfva beror att besluta, om ifrågavarande Klubb skall fortfara eller ej; så, och enär jag anser denna Klubb vara öfverflödig, då vi hafva de så kallade LandtMarskalksSoireerne, förenar jag mig uti Friherre Anckarswärds förra gången afgifne yttrande, att i48 Den 7 Maji f. m. till någon besparing af kostnaderne, denna Klubb må upphöra, och anhåller om Herr Grefven» och Landt-Marskalkens proposition derå.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln fann för godt, att, under godkännande i öfrigt af hvad StatsUtskottet uti dess, under N:o 41» meddeldte första Betänkande tillstyrkt, besluta, att den så kallade Adelsklubben borde upphöra.
Föredrogs ånyo StatsUtskottets den 28 sisth Mars under N:o 99 afgifne, samt den 21 derpåföljde April e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets, under N:o 68, förut meddeldte Memorial, i fråga om tryckning af Allmänna IndragningsStaten för år 1828.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg nödigt, att Allmänna IndragningsStaten borde, på sätt vid sista Riksdag, i afseende på dåvarande IndragningsStaten, förordnades, till trycket befordras.
Ja och Nej. Friherre Anckar swärd, Carl Henrik:
Då Protocollens tryckning medtager så be - Den 7 Maji f. m. '49 tydlig kostnad i öfrigt, ser jag ej på hvad grund man skulle afstå från tryckningen af Allmänna IndragningsStaten, isynnerhet då den förut trycktes årligen, och det nu förminskats till tryckning vid hvarje Riksdag.
Jag tror, att det bereder mera nytta, Sa kostnaden kan vara betydlig, alt lemna Allmänheten kunskap om dess innehåll.
Jag anhåller således om proposition till afslag å StatsUtskottets Memorial, samt beslut, att IndragningsStaten måtte tryckas nu, likasom vid de föregående Riksdagarne.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förnyade derefter den af honom nyss gjorde proposition, hvilken af Ridderskapet och Adelu med Ja besvarades.
Stats- samt Allmänna Besvärs-och EkonomiUtskottens den i5 sisth April under N:o 3 afgifne, och d. 2i i samma månad e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i fråga om sättet och vilkoret för kruts transporterande genom Landet för Bergslagernes behof.
Friherre Anckarswärd j Carl Henrik:
Jag inser för min del icke någon nödvändighet, att hos Konungen framställa en sådan anhållan, som den, hvartill Utskottet gjort förslag.
Jag är öfvertygad , att de Bruksegare, som kunna vara i behof af så - i5o Den 7 Maji f. m. dane transporter, ega vägen öppen att få behofvet tillfredsstäldt, utan någon sådan önskan.
Jag tager mig frihet återupprepa, hvad jag förr yttrat, att det är mindre väl beräknadt af Rikets Ständer, att belasta Konungen med för många önskningar.
Detta är ett skäl för afslag.
Det andra skalet för afslag är, att Utskotten yttra sig :
Utskot ten anse sig sd mycket hellre böra afstyrka bifall till den af Motionairen alternativt yrkade rättighet för samma Bergslag , att sitt krutbehof sjelf tillverka, som Kongl. Maj:t, genom Nådig Skrifvelse till KrigsCollegium den 10 April 1810, uppå de mest välgrundade skäl, afslagit en lika beskaffadj af Öster- och fVester-OSor bergs Bergslag , då gjord underdånig ansökning.
Jag måste öppet bekänna, att jag ej inser eller känner de grunder, som numera kunna vara så väl motiverade, att Rikets Ständer, genom en sanction å detta Utlåtande, borde göra en sådan inskränkning i Näringsfriheten, och förklara den hvila på goda grunder.
Jag anser äfven detta böra verka afslag å Utlåtandet, på det Rikets
Ständer icke en annan gång må finna sig bundne af ett Utlåtande, som varit föga påkalladt.
Friherre Cederström, Jacob; I afseende på den sista anmärkningen af Friherre Anckarswärd, rörande inskränkning i Näringsfriheten, i hvad angår anläggande af krut-tillverkning, instämmer jag, och skulle Den 7 Maji f. m. 151 önska, att den kunde blifva fri.
Men jag kan ej instämma deruti, att tillstyrkan om en anhållan hos Kongl. Maj:l, rörande en allmän Författning, huru förhållas skall när krut transporteras, vore obehöflig.
Jag anser den tvertom vara af behofvet påkallad.
Det serskilda förhållande, att ett förut existerande krutförråd upphört, ligger till grund för Motionen.
Transporten af krut kan medföra oordningar och faror för de Byar och Städer den passerar, om den ej är försedd med behörig bevakning.
Det är nödvändigt, att, så snart krut transporteras till något större qvantum, den ordning iakttages, att t. ex. transporten ej stannar i Städer eller Byar, men utanför dem , utom andra försigtighetsmått.
Derföre får jag anhålla, alt, om afseende göres å den sednare anmärkningen af Friherre Anckarswärd, Utlåtandet måtte återremitteras; att afslå det, tror jag vore mindre väl betänkt.
Jag begifver mig, i anledning af Friherre Cederströms anmärkning, till begäran om ålerremiss, i stället för afslag, emedan det önskade resultatet då möjligen kunde vinnas.
Friherre Ridderstolpe j Fredrik:
Då nu alla förenat sig om ålerremiss, och det äfven varit min önskan, vågar jag fästa uppmärksamheten på behofvet af försigtighelsmått för kruts forslande genom Landet, och Den 7 Maji f. m. att det uttryckligen bör föreskrifvas, att det ej får ske med jernskodda hjul, utan med oskodda.
Jag är föranledd till denna erinran genom den fara, som eger rum för Westerås Stad.
För några år sedan höll den på att undergå en stor fara genom en vagn, hvilken kommit i oordning, och som spridde oordning bland de öfrige.
Jag anser det vara en billig begäran, att alla krut-transporter ske med oskodda hjul.
Uppå derefter af Hans Ecccellence Hr Grefven oell LandtMarskalken framställd proposition blef Stats- och EkonomiUtskottens ifrågavarande Utlåtande, på grund af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremitteradt.
Ånyo föredrogs och bifölls Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens den i5 sistl.
April under N:o 4 afgifne, och den 21 i samma månad e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af åtskilige gjorde framställningar, om anslag af allmänna medel till vägars anläggande eller omläggning.
Föredrogs ånyo Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens den i5 sistl.
April under N:o 5 afgifne, och den 2i i samma månad e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af åtskilige väckte
Den i Maji f. m. 153 frågor, om anslag af allmänna medel till vägars anläggande, förbättrande och indelande inom Wermland.
Då det är Rid derskapets och Adelns rätt, att nu antaga Utskottens Utlåtande med förändringar,- hemställes blott, om icke det tillägg kunde göras, att de Statsmedel, hvilka tillstyrkas såsom bidrag till väganläggningar inom Wermland, må utgå med det vilkor, att det icke för framtiden må anses såsom något pre Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till bifall å Stats- och EkonomiUtskoltens förevarande Utlåtande.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens den i5 sisth April under N:o 6 afgifne, och d. 21 i samma månad e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af åtskillige väckte frågor, om anslag till broars underhållande.
StatsUtskottet har afstyrkt det begärda bidraget af Statsmedel till broars underhåll.
Men dessutom har ett förslag af Utskottet blifvit framstäldt: ett förslag, att Rikets Ständer skulle hos w i54 Den 7 Maji f. m.
Kigl.
Majit i underdånighet anhålla, att bropenningars uppbärande må, efter sig företeende omständigheter, medgifvas.
Jag tar mig friheten hemställa, om en sådan anhållan behöfves, då dagliga erfarenheten visar, att Kongl. Majit i den delen tillräckligt känner sina rättigheter.
Jag kan icke inse, hvartill en sådan påminnelse skall tjena, och vågar af denna anledning yrka afslag å Utlåtandet.
Jag instämmer i Friherre Anckarswärds yttrande, helst jag nyligen för en trakt i milt Län erhållit af Kongl. Majit rättighet, alt uppbära bropenningar, nemligen för en stenbro i Kungsöhrs Fögderi, på ett ställe, hvarest förut endast en trädbro var anlagd.
Friherre Anckarswård :
Det lärer vara ett misstag, då jag yrkat afslag på hela Utlåtandet, emedan det är första gången före; och jag anhåller derföre, att, med rättande af delta misstag, få begära återremiss.
Jag hemställer, om man icke, för att vara ifrån alltsammans, kunde afslå Utlåtandet, emedan resultatet ändock blir enahanda, som om det bifalles, nemligen alt ingen förändring uppstår.
Hans Excellence Herr Grefve Mörner> Adolph Göran:
Jag får äfven hemställa, oru icke, till tidens vinnande, samma ända - Den 7 Maji f. m. i55 mål kunde ernås genom ett afslag, emedan, om Rikets Ständer icke gifva något serskildt bidrag till ändamålet, blir icke eller något deraf.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken gjorde proposition Lill bifall å Stats- och EkonomiUtskottens förevarande Utlåtande.
Hvarefter berörde Utlåtande blef, uppå Hans Excellences Herr Grefvens ocb LandtMarskalkens derom gjorde proposition, af Ridderskapet och Adeln afslaget.
Ånyo föredrogs Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens den i5 sistl.
April under N:o 7 afgifne, och den 21 i samma månad e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjord hemställan, om bidrag af allmänna medel till odlingsbara kärrs och mossars aftappning på Gottland.
Jag skulle hemställa, huruvida det kan leda till något ändamål, att detta Utlåtande bifalles.
Utskottet har deruti tillstyrkt, att medel af cpde HufvudTiteln, i mån af tillgångarne, skulle såsom lån lill mossodlingar på Gottland utgå.
Det lärer icke vara Ridderskapet och Adeln obekant, att cpde Hufvud - i56
Den 7 Maji f. m.
Titeln ej medgifver några sådane lån, så mycket mindre som Kongl. Maj:t vid denna Riksdag sett sig nödsakad, att föreslå en tillökning i Titelns anslag till utflyttnings-hjelp vid Egoskiften och Afvittringskostnaden i Norra Länen.
Yid sista Riksdag framställde Rikets Ständer en dylik underdånig anhållan, om understöd af y:de Titeln till mossodlingar i allmänhet, och Kongl. Maj:t kunde icke derå svara annat, än att som Titelns tillgångar för andra angelägnare behof icke medgåfvo några sådana utbetalningar, kunde någon åtgärd i anledning af Rikets Ständers berörde anhållan icke ega rum.
Serskildt såg Kongl.
Maj:t sig nödsakad, att lemna samma svar å Hushålls-Sällskapets på Gottland i enahanda afseende gjorde anhållan.
Sålunda lärer icke heller nu något annat svar från Kongl.
Maj:ts sida kunna meddelas, om Utskottens Utlåtande antages; och jag hemställer derföre, att detsamma må, såsom icke medförande, något resultat, af Ridderskapet och Adeln afslås.
Det är ett misstag af den siste Talaren, då han uppgifver, att Rikets Ständer vid sista Riksdag tillstyrkte anslag för mossodlingar i allmänhet.
Dessa anslag angingo blott Skaraborgs Län; och det blef icke fråga om att begära dem annorlunda, än då tillgångarne så medgåfvo.
Jag skulle förmoda, att Den 7 Maji f. m. då inom Provincen finnas icke mindre än 5o,ooo tunnland sådane myror, kunde ett sådant anslag löna sig.
Att afslå Utlåtandet vore att i förväg förklara dessa odlingar ändamålslösa, under det man vili befordra sådane i allmänhet.
Jemte det jag förenar mig i hvad Herr Danckwardt yttrat, tar jag mig friheten hemställa, huruvida något annat, genom bifall å Utlåtandet, kan vinnas, än att en Skrifvelse afgår till Kongl. Maj:t, om iakttagande af detsamma, som redan är stadgadt.
Det föreslås, att, så snart tillgångarne medgifva, medel af <):de HufvudTiteln må användas till kärrs och myrors uttappande på Gottland.
Detta är att göra Kongl. Maj:t serskildt uppmärksam på dé kärr och mossar, som finnas på denna Ö; men för detta ändamål eger Styrelsen på Gottland ändock tillräckliga utvägar.
Friherre A nekar,wärd j Carl Henrik :
För mig visar det sig alltid såsom en oformlighet, att anordna anslag på egde HufvudTiteln.
Denna Titel skall genom dylika önskningar snart stiga till ett sådant belopp, att det blir omöjligt att kunna begagna den till de ändamål, hvartill den synes vara afsatt; nemligen till sådane ändamål, som Kongl. Maj:t kan pröfva nödvändiga.
Dessutom har flere gånger blifvit anmärkt, huru 158 Den 7 Maji f. m. olämpligt det är, att anse denna Titel såsom en Discontfond, hvilket den ovilkorligen blif, om man antar den princip, alt derpå anordna i låneväg.
Jag finnér med den siste värde Talaren, att Länsstyrelsen är bäst i tillfälle att fästa Kongl. Maj:ts uppmärksamhet på förhållandet med de myror, som finnas på Gottland; och på denna grund förenar jag mig med Herr Danckwardt derom, att Utlåtandet bör afslås, i stället för att bifallas.
Utlåtandet innehåller icke något annat, än en recommendation till Kongl. Maj:t, i afseende på det begärda anslaget.
För min del har jag alltid varit emot sådane recommendationer från StatsUtskottet, när jag icke bestämdt kunnat tillstyrka ett anslag.
Nionde HufvudTiteln är helt och hållet öfverlemnad tili Konungens disposition; och jag finner oformligt, att Rikets Ständer vid hvarje Riksdag skola insinuera önskningar, hvilka ändock kunna genom Länsstyrelserne framställas, efter behöriga undersökningar.
Jag instämmer således i deras begäran, som yrka afslag å Utlåtandet.
Jag vill allenast hafva äran, alt till svar på Friherre Cederströms anmärkning, som skulle den af mig citerade Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse vid förra Riksdag allenast afsett moss - Den 7 Maji f. m. odlingar i Skaraborgs
Län, be att få ur den underdåniga Skrifvelsen uppläsa följande: ”Rikets Ständer, som, vid öfverläggning ”härom, ansett sig först böra betrakta äm”net i allmänhet, hafva erinrat sig —-- — ”Då det nu är antaget, att de förut beviljade understöd icke verkat till förmån för "mera betydliga odlings-företag, anse Ri"kets Ständer en förändrad ordning böra "för bidrag å det allmännas sida, till beredandet af sådane företag, fastställas i "öfverensstämmelse med de grundsatser, att ”Staten icke må till odlingar anslå medel, ”utan rättighet att dem återfordra, samt att ”publikt understöd endast bör ega rum i ”den händelse, då en odling finnes förtjent ”af den dertill åtgående kostnad; och Ri”kets Ständer hafva, af sådan anledning, ”beslulit, att då en mosse, myra eller anSian af vatten fördränkt odlingsbar mark, ”vid hållen undersökning, befunnits vara af "god beskaffenhet, och i aftappningskostnad "icke fordra ett större belopp, än som motsvarar den för delegarne påräknade fördel ”af odlingen, samt Eder Kongl. Maj:t, ef"ter pröfning af det upprättade kostnads”förslaget, tillika med åtföljande arbetsplan, "hvilka alltid böra hos Eder Kongl. Maj:t ”till fastställelse uppvisas, i Nåder beha"gat desamma, gilla, och delegarne i jorden "derefter aflemnat fullgod säkerhet för återgäldande af den till aftappningen erfor - i6o Den 7 Maji f. m. ”derliga Kostnad, arbetet eller sjelfva af”tappningen sedermera, i mån af den tillgång, som Nionde HufvudTiteln för Jordbrukets och Näringarnes upphjelpande och ”befrämjande dertill kan lemna, må med ”allmänna medel och under publik tillsyn, ”samt af Kronans manskap, verkställas; hvarefter delegarne vid tredje årets slut ifrån ”det, då aftappnings-arbetet blifvit fullbor”dadt, skola börja återbetalningen af kost”naden derföre, på det sätt, att en åtton”dedel af primitiva summan hvarje år erlägges, hvarigenom hela beloppet vid slu”tet af tionde året efter aftappningen var”der godtgjordt; hörandes delegarne dock ”från all förbindelse af räntans erläggande ”å Capitalet vara befriade.’* ”Efter framställning af dessa allmänna ”grunder gå Rikets Ständer att sig utlåta, rörande frågan om aftappningen af de så kallade — mossar — — •—-i Skaraborgs ”Län;” Häraf torde Ridderskapet och Adeln finna, att det var en allmän framställning i ämnet till Kongl. Maj:t, som af Rikets Ständer i denna underdåniga Skrifvelse gjordes.
Hans Excellence Herr Grefven och LancltMarskalken gjorde proposition till bifall å Stats- och EkonomiUtskottens ifrågavarande Utlåtande.
Hvar - Den 7 Maji f. m.
Hvarefter Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet behagade afslå berörde Utlåtande.
Föredrogs till remitterande Herr Hallenborgs, Carl Johan, den sisth April f. m. på bordet lagde Motion, att Skånska InfanteriRegementerne, måtte befrias från garnisons-tjenstgöring under fredstid.
Grefve Brahej Magnus3 anförde skriftligen:
Ehuru jag är öfvertygad att det Utskott, till hvilket Herr Hallenborgs Motion remitteras, på sättsom vederbör, och i öfverensstämmelse med Grundlagarnes föreskrift > kommer att behandla det öf Herr Hallenborg afgifne anförande, hvari han föreslår den underdåniga anhållans framställande från Rikets Ständer, att Skånska Infanteri Regem en tern a må varda befriadefråti garnisons-tjenstgöring under fredstid, har jag dock trodt mig böra hafva äran med några yttranden beledsaga den förestående remissen, ej för det jag anser den ifrågavarande åtgärden behöfva här försvaras, men för alt lemna några upplysningar, hvilka kunna interessera dem, som delta mål närmare rörer, och hvilka den värde Ledamoten tyckes sakna. II. 11 Den 7 Maji f. m.
Jag tror visserligen, att Herr Hallenborgs ifrågavarande förslag härledt sig af nit för hemmavarande Rotehållares bästa, men det synes mig, som vore projectet något förhastadt.
Så länge (Törfattningarne likmätigt) å Malmö Slott arrestanter skola förvaras, så fordrar väl allmänna säkerheten, att dessa behörigen bevakas, och då efter Konungens eget värfvade Regementes successivt skedda upplösning, i garnisonerne ej funnits tillräckligt stor mililairstyrka till sådant ändamål, har den måst successivt ifrån andra Regementer incommenderas.
Den uppgår nu till omkring 60 man.
Jag skulle tro, att man handlat orätt, om denna coramendering till en början utgjorts från andra Regementer, än det närmaste; ty hvad är billigare, än att provincens Militaire, i första rummet, sörjer för provincens säkerhet.
Om, enligt Herr Hallenborgs project, Skånska Indeldta Infanteri-Regementerne skulle för alltid i fredlig tid befrias från garnisons-tjenstgöring, skulle ju faror kunna uppstå, och ett sådant förhållande medföra alltför kännbara kostnader, enär för hvarje gång för allmänna säkerhetens betingande, eller utgörandet af vakter, bevakningar m. m.
Militairetroupp i stad vore af nöden, man vore tvungen att från aflägsnare Regementer beordra densamma, Den 7 Maji f. ra. i63 hvarigenom ökade march-kostnader, aflö»ings- och inqvarterings-penningar m. m. blefvo en följd, och, måhända genom tidsutdrägten, commenderingeus egentliga ändamål förfelades.
Jemte den kostnaden, som Knecktehållet redan medför, skulle ju då förenäs obehörigheten och obehaget att provincen af den inom dess gränsor stationerade Militaire ej kunde alltid i behofvets stund vänta påräknad nytta och snart beskydd.
Då man ej har råd eller finner lämpligt underhålla talrikt antal värfvade troupper, måste man väl, när omständigheterne det kräfva, författningarne likmätigt, beordra de Indeldta.
Hussarer hafva ej lämpligen kunnat bestrida ifrågavarande commendering, ty dels har commenderingen i Helsingborg af detta Regemente måst, efter Konungens Regementes upplösning, ökas, dels har Regementet förut en commendering för ordnings hållande i Götheborg.
Dessutom erfordras till oftanämnde fångbevakning Soldater, försedde med skjutgevär.
Ehuru jag respectcrar yttranderätten inom detta rum, tror jag dock det vore väl, om, innan Representationen besvärades med anmälanden, som ej egentligen tillhöra dess öfverläggning, man först sökte upplysning eller ändring i hvad man anser oriktigt hos ii* 164 Den 7 Maji f. m. den eller de Autoriteter, som det egentligast åligger, att det öfverklagade afhjelpa. — Hade Herr Hallenborg funnit för godt, att på sådant sätt tillkännagifva de oangenäma följder, som, enligt hans tanka, den omförmäldta cornmenderingen förmodas medföra, skulle jag, i egenskap af GeneralAdjutant för Armeen, såsom jag hoppas, kunnat lugna honom för alla farhågor i den vägen, genom meddelande af följande upplysningar, nemligen:
Att manskapet, långt ifrån att njuta dålig och knapp föda, erhåller ganska sundt och tillräckligt underhåll.
Till följd af Kongl. Maj:ts Nådiga befallning hafva, för flere veckor sedan, ordres, att intet i den delen skulle saknas, blifvit utfärdade.
Till detta ändamål beviljades den första månaden högre aflöning, men, sedan på grund af de arrangementer, som genom Befälets nilfulla omsorger vidtagits, underhållet kunnat nöjaktigt besörjas äfven med ringare aflöning, har man ej tvekat, att, till besparing för Staten, bestämma den till 10 sk.
B:co, enär så väl tillförordnade GeneralBefälhafvaren, som RegementsBefälet, vittsordat, att Soldaten derföre erhåller tillräcklig och sund föda.
Enligt hvad jag redan anfört, utgöres cornmenderingen af circa 60 man.
Den kan möjligen komma, att ännu obetydligt, för
Den 7 Maji f. m. i6d en kort tid, förstärkas; men i den mohn Artilleriet hinner att ökas, till följd af Konungens Regementes upplösning s skall äfven Artilleriet öfvertaga tjenstgöringen i Malmö.
Nyligen underrättad, i enskild väg, af en värd Ledamot och Skånsk Rotehållare, Herr Friherre Wrangel, att man befarade förhöjning i legan för karlarnes anvärfning vid Södra Skånska Infanteriet, om detta Regemente skulle permanent fortfara med garnisons-tjenstgöringen i Malmö, har jag, enär sådant aldrig varit åsyftad t, och till förekommande af ytterligare missförstånd, med Kongl. Maj:ts Nådiga tillåtelse, i den vägen tillskrifvit GeneralBefälet i Skåne, med uppdrag, att icke låta vederbörande sakna kännedom derom, att i fall commenderingen skulle räcka utöfver några månader, kommer dels det nu i Malmö varande manskap af Södra Regementet att ofta ombytas, dels Norra Skånska Regementet att för lika lång tid och på samma sätt öfvertaga nämnde commendering, och slutligen att, om, emot hvad man nu kan förutse, en Infanteristyrka en längre tid behöfde bibehållas i Malmö, hvilket Kongl.
Maj:t obestridligen eger att ensam i nåder bestämma, man äfven är betänkt uppå att låta andra Regementer alternera om denna tjenstgöring.
Sedan detta ämne här blifvit upptagit, hoppas jag, (att efter hvad af mig nu blif - jGG Den 7 Maji f. m. vit anfort,) så val Höglofl.
Utskottet, som härvarande Skånska Rotehållare skola inse, att hvad som skett, varit af omtanka för det allmänna bästa påkalladt, och att man sökt i möjligaste måtto förekomma alla betydligare menliga verkningar af dessa åtgärder.