Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bifölls Utstotleks förflag om afgift för de pannor, som nyttjas till större rymd, än man efter hemmanswärdet äger att begagna. 6:0.
Bifölls, att afgiften uröfwer confumtionS afgifken för städerna ej marte förhöjas. 7:0.
Bifölls att consuttmvns afgiften mätte förhöjas till 12 st. för hwarje stattstrifwen mansperson, och qwinnokönet derifrån fritagas. 8:o« Bifölls Utskottets yttrande i desi 7:de punct. 9:0.
Bifölls den 8:de puncten.
Och gaf Höglofl.
Ridderstapet och Adeln föe öfrigt 6?s
Den ro August!, öfrigf tig alla delar sitt bifall till Utskottets sött stag, rörande afgift för brämvinsbränning.
Hwatz flirttligen rörde fräsan om förbud mot införsel af utlgndstt bränwin och rum, samt andra starka drycker, wills Rjdderstapet och Adeln under förklarande af sitt tillstyrkande till ett sädant förbud, i underdänigher öfmerlemna delta mål till Kongl. Majus nådiga godtfinnande, Vtz supra, S. D, Föredrogs a yyy och bifölls SkaksUtskotkets, den 8 Augusti pä bordet lagda, Utlåtande, angående Riksens Ständers, för deltagande i öfwer-revision af krigsräkenstaperna, utsedde Deputerades berättelse, rörande krigsredogörelse och revifionswerket, Vt supra. S. D. Föredrogs Allmänna Beswärs- och OeconomiäiUtfkotteis betänkande öfwer Herr Commerce RZdet 8antesfona gjorda motion, huru med bränwinsbränningen frän d, r nästkommande Octyber till Krets flut mq förhällas, hwisket af HögloftRidderffapet och Adeln bifölls. lK supra.
S. D. Föredrogs ä nyo Stats-Ulstot;eks, d. 8 Augusti pq bordet lagda, utlätande, angående Riksdagsmannen Lrio Lveyssons memorial, rörande tillökning j arfwodet för Riksens Ständers Pepurerade, till deltagande i öfwer-reyision af krigsräkenskaperns, och blef detsamma, jemte derwid gjord anmärkning, till b?>Mte Utstött aterremitterädt.
. Vt supra.
Uxlästes och kades pä bordet twenne betänkan» den, af d. 9 Augusti, frän det till uptagande af Wistiga st ägor emegan Bonde-Ständet och de öfrig.
^ Den io Augusti- S79 rige respeclive Stånden nedsatte serstilka Utstött, den ena angående nämnde fräaor, och det andra i anledning af Rådmannen KjellanöerZ memorial, angående Högloft.
Ridderstaper och Adelns saints Högwördige Preste - Ständeks deltagande
Uti upbyggnad och reparation af Kyrkoherde-, Kapellans-, Reclors-. och Scholhus-byggnaderistäderne; och uplästes afwen de wid deffa bada betänkanden fogade serstilta yttranden.
Ridderstapet och Adeln åtskiljdes klockan ^ till n. l7t luxra.
In 66sm xrotocolli A. 6. LilverkolVe.
Tisdagen den n Augusti.
Plenum klockan r om middagen.
Herr Landt-Marskalken förmälre, det han anmodat Herrar Eleckorerne, att efter Friherre von IllnZern LternbsrZ, sä wäl som efter Friherre L>okvsnlkMä, hwilken anmält förfall af sjukdom, utse Ledamöter i StatS-Ulffottck, hwilket uödtvändrgt, i anseende till troligen förestående nämd-frägors afgörande, mäste wara fulltaligt; att Electorerne äfwen warit i dag församlade, men till ett ej högre antal än ra.
Oaktadt således en Elector felars i det lägsta antal Riddarhus-ordnin- ' gen förestrifwer, hade de likwäl, till förekommande af 68o Den 11 Augusti - af tidsutdrägt, och dä wid elt nytt sammanträde antalet möjeligtwis icke torde blifv a större, walec förrättat, sam sadank hos Herr Landt-Marstalkcn anmält: hemställandes nu Herr LandrMarstalken, om Ridderstaret och Adeln stnlle behaga detta ival tby oagtadt gilla, warandes i widrigt fall troligt, att innan nya U stolts Ledamöter kunde mfes, äfwcn nya Electorer, och kan hända äswen nya bänkman finge wäljas, hwilket äler stu e up aga en tid, som sä nära Riksdagens flur kunde behöfwa besparas.
Grefwe Uistäerstolps, Larl, yttrade, att dä han såsom warande en af Eleekorerne, wägrat att deltaga i walet, enar det uri Riddarhus-ordnjngen förest,efne antal wid sammanträdet icke war cvmplett. och dymedelst gikwit anledning till den nu gjorde anmälan, u bad han sig fä erindra, att någon tid icke behöfde med nya Eteciyrs och Bankmäns wal uptagas, af der stal, att ett tillrackeljgt antal Elhorer wcrkeligen fattades, emedan ame more icke långt ifrån staden boende, hwilkas närwaro ffulle genast göra klt wal af Utstötts Ledamöter mdjtigt.
Herr Landt- H7arstalkcn trodde, akt dek kunde bero as Rcoycrstapel och Adelns wälbehag, att der gjorda walet gilla.
Mänaa rooade men friherre dtgLl von Istollstein, Lorstt?
I.uä» vi,T, önstace. au atminjione anmärkas mätte, det sädarit a an p'5 udicat för framtiden stedde.
Grefwe Norner, Loran - yttrade sig högakta granlagenheken hos ben Ledamot af E-- lecw - Den ii Augusti. 68 r leclorerne, fvm welar noggrant följa den stadgade ordningen; men trodde killika, att da Riddarhusordningen ej worc någon grundlag, kunde det ej anses srrde'cs betänkcligt, om Ridderstaper och Adeln ffull? behaga, i afseende pä en deruti stadgad kan hända mindre betydande formalilet, för en gäng till vndwikande af tidsutdrägt, lemna en liten o, riglighel oanmärkt. friherre Lilsverfcbölcl, dlils, hemstalde, om icke, t>q endast 11 Electorer i walet deltagit, det rätta more, att walet borde göras om.
Herr Landt-Narstalken frägade, om Ridderffaper och Aoetn ej sturle behaga fylla med fin röst hwad uii den yttersta riktighet funnes brista.
Ropades Ja; hwarester Herrar Electorernas wal lista öpnades, och befunnos hafwa blifwit till Ledamöter af Stats-Utstottet utsedde: N:o 28Z.
Friherre Lilfverlckölcl, >lil8; och N;o 284.
Friherre Örnfcköllä, ^oban VVilkelm friherre
LUfverscbölst förklarade, att dä walet waru olagligt, ansäge han sig böra,' under erkänsla lör Herrar Electorernas förtroende, den honom tilldelade plats afsäga.
Friherre Örnlckölck gjorde ett lika förkla. rande.
Herr Landt-Marskalken yltrade, att
Electorerne i anledninc häraf ägde sammanträda ä nyo; att wore de ej dä sulltalige, äterstode ej an» nan urwrg, än akt med walet till Stats-llkstöktet finge ansta, och att Herrar
Bänkmän kymme att Utse flere Electorer i de bortrestes ställe, samt i hän - 682 Den ri Augusti händelse
Bänkmännens antal ej wore rillräckeligr till wal, Ridderstapek och Adeln dä dehagade dem completicra, men hwilket allt fordrade en tid, som kunde aflägsna den för Nämndens befattning med Le ffil>akiigherer, hwaruti Riks-Eländm öfwer bewillningsfrägor kunde stadna.
Friherre Legerström, ^sacob, förmälte sig, nu ankommen, hafwa hörr nämnas förhällandet med detta mål, och erindrade atr Riddarhus ordningen, Utan att wara en grundlag, more likwäl en lag till efterlefnad gjord af Ridderflapet och Adeln, af Konungen sanestonergd och i Grundlagen äberopadNär den föreffrefwe, atr minst ig Electorer kunde anställa wal, och nu endast ra warit tillstädes, sä wvre walet rydcligen olagligt, och borde gö. ras om, hwikkct han ansäge lärt kunna för sig gä, blott de som wore att tillgå, aldeles tillräckelige till ani aler, upfyllde sitt åliggande arr inställa sig nar de kallades.
Efter något widare ordande, stadnade Ridherffapet och Adeln i det beslut, alt nytt wal stutle förrättas.
Härjemte, och i anledning af Herr LandtMarskalkens nllkännagifwande, are nog ofta inträffat att dels genom oanmält bortresande, dels genom sjekfwiliig ftänwaeo af Electorer, de öfrige icke befunnit sig sulltaliae att wälja Utskotts Ledamöter, npkom den fräga, huruwida icke nägot answar för de uteblifwande borde kunna msinnas och stadgas.
Herr kotkliek, Larl krestric, föresiog, att Lenna Den il Augusti- 68z
Lenna fräga mätte remitteras till Riddarhus Ut' florick. <8reswe Norner, Oörsn, förmälte sig wid seonast urtima Riksdag hasma yrkat etr fädant swar, men att dä man funnir fmärigheicr, wid desi bestämmande, hade frägan derom förfallit.
FriherreLifkverlekölö, ^jix, trodde akt stadgas sunde, det ekr mindre antal än «3 more berätcigadt art malja.
Andre ansägo ekr fädant stadgande icke lämpe ligt. Zans Excellence Zerr Srefrye v-uutla begärde denna fräga pä bordet.
Uplästes ett prorocolls-utdrag frän det Hederwarda Bonde-Ständer, af den io dennes, hwarigenom hufwudsakellgen tillkännagifwes, att Ständer, i anledning af HLgwördige Preste-Ståndets anmodan, förenar sig i ben underdåniga anhällan hos Kongl, Maj:t, att införandet af Utländskt bränwin och andra dylika starka drycker ma förbjudas, sä framt icke Kongl. Maj:t af högst wigtiga flät skulle fädant någon gäng i näder tilläta.
Härefter aftägade klockan D o, Herr LandtMarflalken och Ridderflapet och Adeln tillxlynum ^>lenorum, hwarest Hans Excellence Srats-Miniflern för utrikes ärenderne Friherre von NnZejsröm ä Kongl.
Majrts magnar gaf RiksensStander tillkänna; r-o.
Att Kongl. Majit lemnar sist nädiga bi». fall Den r i Augusti. fall till Riksens Ständers underdäniga skrifwelse vm upstof kill nasta Riksdag, med afgö"andek af de, sedan dc 2:ne föregående Riksdagar ne hwilande grundlagsfrågor; samt 2:0.
Ätt Kongl. Maj.u, i anledning af Riksens Ständers, underdäniga skrifvelse^, om uphäfwande af den i 4-de §. af g Cay.
Ärsda Balken stadgade rättighet, oni förseglade bouptekningars ingis,vande till domstol, funnit bäst, att ingen rubbning för närvarande ffer i hwad redan är förordnad!, uran welat lära till Lag-CommitLen öfwer» lemna denna underdäniga strifwelse.
Ridderftapet och Adeln äkftiljdes kl« ^ till z. vt luxrL.
In 66em xrotocolli 6- Lilverliolxe.
Ilplästes Bewillnings-Utffoltets memorial af denna dag, innefattande förslag till jemkning! i Riks-Ständens skiljaktiga meningar rörande Bewillningen.
Wid första nämnvfrägan,om capirations-afgiftens bestämmande till i R:dr eller, enligt Ridderfkapet och Adelns tanke, till 4 dagswerken, yttrade stg Grefwe körner, 6öran:
Man la» Micke kunna skyllaRidderskapetochAdeln,atti denna fräga Den r 2 Augusti- 685 fräga hafwa warit egennyttigt, enär koppskatten icke blifwer den afgift, som för dem är känbarast, och det således kan wara dem lika Mycket, efter hwad grund den upbäres.
Men dä likafullt andra frägor gä kill nämnd, tror jag något stal wara, att benna äfwen mä följa med.
Utskottets förslag gillades.
Andra och Tredje nämnd fragorna angående lindring i Tjensiemäns bewillning.
I anledning af dee nu Upläste undantag för penninge löntagare, torde jag fä hemställa, om icke detsamma borde gälla äfwen för penstonairer, med icke mer än 200 R.ds pension.
Jag tror dek war endast en glömska, akt de förra gängen icke blefwo nplörda kill befrielse, och jagtror denna är sä mycker billigare, som de flesta, med ständiga afdrag pä sina löner, rist en stor del bidragit till sin pension. Zerr Drufva, erindrade, att penstonairer för.
Ut, i BewillningsMjkottets första prvjcct, wörö ställde i likhet med penninge löntagare.'
Herr Landt-Marskalken stvarade att beflämdhelen likwal fordrade den af Grefwe kckörnec gjorda tilläggning, hwilken ock af Ridderskaper och Adeln bifölls.
Fjerde och Femte nämndfragorne godkändes.
Sjette fragan rörande arbetsfolk ä landet, som icke är i lagstadd tjenst, uplästcs.
Grefwe kckörner trodde, att Ridderskapet och Adeln kunde afstä frän sin yrkade förhöjning till -;o procent pä bewillningsafgisten för sadane personer, men Grefwe 686 Den »2 Augusti.
Grefwe vs la. 6ar6iL yrkade motsatsen, och nämndfrägan godkändes. 7, 8 och 9:de frägorna godkändes.
Wid lo:de frägan, om progressiv bewillning pä större synbar förmögenhet utan eller med afdrag för skuld yttrade sig Grefwe körner:
Jag tror att denna fräg» i anseende till del beflUt Ridvi-rskapet och Adelil derwid fattat, icke är alldeles sä framställd, att den rigligk uttrycker Ridderskapet och Adelns mening.
Jag rorde derföre sä föreslä följande redaerion af andra alternativet, sedan ordet följa? elr« gen utgätt ur del första:
"Eller skall, enligt Protoeolls-lltdrag ifrän "Ridderskapet och Adeln, hwar och eN, enar desi'
"fdrmögenhetgär utöfiver 50 R:ds bewillningsafgift, ^anses skyldig, art sin bchällna inkomst, ware sig "af fastighet, näring eller capikaler upgiflva, dock "med rättighet kill afdrag af skulder, Men med för"behäll för Taxerittgs-CoMmittLen, akt upgifkens "läglighet pröfwa, och akt asgifren deraf fastställa."
Denna redaction, såsom till atla delar enlig med Ridderstapekvch Adelns bestut, godkändes.
Wid n:le nämndfrägan fanns ej nägok akk erinvra.
I2:te frägan, huruvida det skulle göra tillfyllest, att mamalsstrifningen förrättades i någon af Sockneprästernas närvaro, eller om, enligt PcoloevllsUldrag frän Meste och Borgarestånden sa kvida ändamäle af en säkrare conkroll, skttUe genom Prestens inställelse winnås, äfwen Landshöfdingens ombud, derwid borde w«a tillstädes.
Grefwe Den 12 Augusti. 637 Grefwe De la 6ar6ie:
Dek är gansta wisik, alt det 8:de nwmenlet af det Högwördige
Preste ståndets privilegier af 1723 fullkomligen srikallar dem ifrän all annan längdcstrifning än Tionde längderna; äfvenledes fritager dem ifrän att wid manralsstrifningarna wara närwarandcz men dä detze rättigheter äro del Högwördige Ständet tillärkände, bjuder äter ofwannämnde moment gansta bestämdt, att dä sädant af mantals commistaricn bcgärcs, Pastor uti hwarje Församling är owillkorligen skyldig, att lill mantalsstrifningen inlämna kyrkoboken, eller ett fullständigt exkracr derutaf.
Dä detta nuäfwen lärer wara ändamälet af Utstottets sörstag, Landshöfdingen derwiv har ett Ombud, och det Högwördiga Ständet ej kan undgå inse den ökade ordning, redighet och säkerhet som härigenom stall winnås, wägar jag till SkändetS kända nit, för allt hwad derlill kan bidraga, hysa det fasta förtroende, att det ej undandrager sig hwad Utskottet af det samma önffal, ehuru förenadt med någor bcswär.
Herr von Rosenstein, dliis, anförde:
Det är säkert alt PresteSiändets Privi cgier af 172g 8§, fösom Herr Grefwe Ve la Oaräie nu anfört, frikallar Presterstapet frän mantalslängders upgifwande och författande, samt att de äfwen äro befriade frän skyldigheten att biwista manlalsstrifningarne.
Fräga har det oagtadi blifwit wäckt, om en conlroll öfwer mantalsstcifningarna genom Presterffapets ätgärdz och det är säsom föredragande af denna fräga, som jag för ett ögonblick wägar uppehålla Ridderstapet och Adeln saint inlyga, art af Consistoriernas serskildta Yttrande funnits, att orsaken - st8S Den 12 Augusti. ken hwarför de önskat befrielse frän en direct befattning wid mankalsskrifningar maril sarhäga, att fä utseende af angifware och anklagare af åhörare, med hwilka de för nyttan af deras egentliga Embete önsta alt lefwa i enighet och förtroende.
Maju har i Näder räckts afgöra ali ett exemplar af mantalslängden lemnäs till Pastorerne för art dem jemföra med förhönstängderna. samt de förftnämde således comrolleras.
Äfmen har Kongs» Mapt anbefallt hivad ock nu är under utarbe ning, att sörhörslängderne hädanefter inrättas pä ett i alka afseenden och deribland för wägtedning wid mantaisstrifning, ljeniigk sätt.
Dä Preste-Ständst nu erbjudit Presters närwaro wid deste mantalsstrifningar, men deremot förbehållit sig alt nägot Ombud för Landshöfdingen mätte wara tillstädes, känner jag och är öfwenygad akt förrnämde affigler warit att Presterne icke mätte af menigheten anses säfom fifcaler och äklagare.Ett annat stät kan annu tilläggas:
I civile ärender handlar Prester» stapet med Församlingarnes Jnnewänare wid Socknestämmor, äga derwid ingen befallande myndighet, utan fa emottaga motsägelser och allt hmad ivid fria öfwerlaggningar är tillätet: denna frihet öfmerflyttas af en menighet kill de tillfällen da lagar och författningar ensamme böra gä a, hwilkas hand», hasw-ande och werkställande således med största nytta updcagas, Konungens.Bclaljningshafwande och deras Ombud.
Preste'stapels civile göromål hafwa bliswit i senare tider be ydeligen ökade, och äfwen icke i ringa mohn under min föredragnings tid; men jag är Ständer den rättwisa skyldig, alt bet Den is Augusti.
689 det altid funnits beredwilligt till all möda och allt Leswär, som icke marit af beskaffenhet att störa förtroendet emellan lärare och åhörare.
Herr Landt Marskalken proponerade, ark Ridderskap^ och Aoeln mätte behaga soga sig till Preste- och Bvrgare-Ständens tanke, i hwilket fall hela frägan, såsom endast reglementarisk, skutte förfalla.
Wid ig frägan war ej nägst ali erindra.
Wid ,4 frägan, hivaraf sednare alternativet utgjorde Ridderstapet och Adelns tanke att iStäderne, taxeringsmännens antal borde mara lika af -alla Ständ, hemstälde Herr Landt Marskalken, om Ridderstapet och Adeln ej skulle behaga förena sig med de twenne öfrige Ständen, som ansett antalet af Borgare böra bestämmas i usta clasiens städer till »2, i 2 och Z clasierne till 9.
Ja och nägra Nej Grefwe De la 6ar6i'e och friherre LlanNorkeim ansägo Ridderstapet och Adeln böra förblifwa wid sitt förut fattade beflnt.
För alt i detta ämne, som mig synes mara af mycken wigt, lättast komma ifrän saken, tror jag det more bäst, taga ett beslut, som more swarande emot densamma, och förklara att, som frägan egentligen är reglementarisk» anfäge Ridderstapet och Adeln öfwerfiödigr genom nä. gon skiljaktighet i beslutet, hänskjuta den lill Nämden.
Andra Del. N:o 44. 690 Den 12 Augusti. (Vrefwe
De Ig, 6ar6ie:
Manne delta wore att handla conseqvent; med öfverläggning fattades beflutet för 2:ne dagar sedan, Hwilkcn tillfällighet har mellankommit? hwilken ny uplysning
Har blifvit off gifwen, som förwisiar ost art wi dä hade orätl?
att wi, i en förändring skulle säkrare winna ändamälet?
Medgifwa wi akt saken är reglemente rist, dä är det samma, som att be de andra Ständen, bestämma huru de wilja hafwa det.
Wore detta den enda fräga, som fordrade Nämd, jag stulle dä för art winna tiden (säkert ej af öfwerivgelse) afstä derifrän, men dä Nämden ändock stall sammanträda, kan det wara lika mycket om en fräga mer eller mindre kommer under omröstning.
Herd!
Landt-Marstalken yttrade sig finna att Ridderstapet och Adeln önstade förblifwa wid fikt förut fattade beslut.
Ropades Frägorne N.ris 15, :6, 17 och 18 godkändes.
Uplästes och gillades Bewillnings - Utskottets memorial, af denna dag, innefattande Utskottets yttrande öfwer de stiljaktigheker, som, i afseende pä afgif erna för husbehofsbränningen, Riks-Ständett emellan upksmmit.
Föredrogs ert protocolls-Ukdrag, af denna dag, ifrän ber Hederwärda Bonde-Ständet, innefattande Ständets beflut öfwer Bewillningo-Utstottets förflag till jemkning, sä wäl i allmänna bewillningen som i bewillningen för branwins-tillwerkning.
Den 12 Augusti- 691 Ridderstapet och Adeln fann af z momentet i detta protocolls-utdraq, hwaruki Bonde-Ständer yttrar sig anse Götha Canal-Bolag, enligt erhållit privilegium af Konung och Stander, böra frän ben private actie-ägare älagde bewillning, undantagas, att den härom af Bonde - Ständer ensamt wäckt» fräga, numera komme akt ur nämd-srägorna förswinna.
I afseende pä Bonde-Ständets inbjudning till Ridderstapet och Adeln att afstä frän desi beräkning af capitations-afgiften efter dagswerkcn, yttrade sig Grefwe Norner, 6orgn:
Afsigten med den föreflagne beräkningen af capuations afgiften efter dagswerkcn war att göra densamma pä en gäng lindrigare, der det kunde tarfwas och billigare i det hela.
I stället akt förmoda, det Bonde-Ständet stulle deremot hafwa nägot att inwända, trodde jag, Bonde-Sländet stulle i det hela finna deruti en fördel.
Dä nu det Hederwärda Ständet dömt derom annorlunda, och önstat att wi skulle afstä ifrän berta förslag, sä, ehuru jag warit den, som först yrkat det, ar jag långt ifrän att wilja enwist fullfölja mitt påstående, dä jag finner att min »välmening antingen warit ett miflt-ag eller icke blifwit rätt fattad.
Dä Bonde-Ständet i afseende Pä flere afgifter, som närmast röra Ridderstapet och Adeln, ipgätt uti Åtskilliga jemknin» gar efter Nidderstapets och Adelns önskan, säsong kill exempel i afgiMrne för rustkjenstmarker sch n - sockne hemman, skulle jag önska, att wi denna gäng ginge deras önskan till mötes.
Arr 6yr Den 12 Augusti.
Herr LandtMarfkalken proponerade, i anledning af Grefwe törners yttrande, bifall lill Bonde-Ständets gjorde inbjudning.
Friherre 8taöl von kllollllein yttrade sig:
I anledning af Grefwe törners'i sitt yttrande anförde motif, att mänga utfockne hemman r
Skäne more i böndernes händer, och att deras eftergift i afseende pa sädane, alltsä wore enlig med deras eget interesie.
Grefwe von Lclirverm/kroZric UoZislaus: Wid frägan om dagswerks beräkning, talade Grefwe Mörner om Z ä 4 vagswerken.
Jag nämde att vin 4 dagswerken tillädes, stulle en hop smä artiklar, som mast gravera allmogen, som bränwinsconsumrions-afgift, afgift för sidentygs bruk och för robak kunna utgå.
Fjerde dagswerket, som ökar den genom koppskatt päräknade intrad, med nära Zoo,ooQ R:dr hade derföre gifwik full ersättning.
Men sedan nn Bewillnings-Utskottet, såsom alternativ, framstält koppstattens beräknande efter 4 dagar uran afräkning pä andra artiklar, finner jag debiteringen bli för hög, och för min del förklarar mig benägen att gä Bonde-Ständer i desi yttrade Lustan till möteS.
Uppå förnyad proposition, blef Bonde-Ständers hemställan af Nidderstapet och Adeln bifallen.
Opnades Herrar Eleckorernas wal till Ledamöter i Stats-Utstotter, och befunnos Herrar Electorerne, nu mera sulltalige, hafwa utwalt: N:o Den i2 Augusti. ' 693 M:o 28Z.
Friherre bstlfverscköltt, ^rls.
N:o 284- Friherre Örnsckölä, ^oli. ^Vildelm.
Uplastes protocolls-utdrag frän det WälloflBorgare-Ständet, af den 8 Augusti, innefattande Marde af Bewillnings-Urr-ottets förflag till ny försa ming om stämpladt pappets afMen, med alla de i sista betänkandet förestagne tuiagg, utom det, som angar 22 §. i författningen, hwilken tz Borgare-Ständet ansett böra förblifwa sadan, som den i lörsta berankandet biifwit projecterad.
Ridderstapet och Adeln förklarade sig förbsifwa wid sitt förut fartave beflut, och Borgare-Eiändets undanlag, således komma att utgöra en nämndfräga.
Uplastes och lades pä bordet Seaks-UtstottekS betänkande, af den utte dennes, innefattande tillstyrkande om tillökning ä Secrererarens i Riksgälds-Conlviret lön, Uplastes Stats-Utstotreks betänkande af samma dag, rörande inlösen af åtskilliga f. d. Kongl.
Famillen tillhöriga meublex Wid Haga Lustslott.
I anledning af de af Stats-Utskotret härigenom kemnade uplysningar, bestöt Rrdderffapel och Adeln, alt detta betänkande stulle tjena kill rättelse tvid östverseende af den för hwilande förklarade underdäniga ffrifwelsen till Kongl. Maj:r i detta «mne.
Up° 694 Den 12 Augusti.
Uplastes Stats-Utskottets ullätande, af deni; Augusti, l anledning af Ridderskapet och Adelns äterrenust,, i frägan om tillökning i arfivodet för Riksens Ständers Deputerade till deltagande i öfwer-revision af krigs räkenskaperna, förklarande sig Utskottet numera, sedan de öfrige respcctive Eländen redan bifallit Utskottets första utlåtande, icke lunna deruti tillstyrka någon förändring. friherre ak kllLkanlon yttrade sig hafwa i Atfloirel förbehållit sig, att i sitt Ständ fa anföra sin serstildla tanka, hwilken han i följe deraf nu upläste, sä lydande; Till protocollet!
Da Riksens Högloft. Ständer wid Riksdagen i Stockholm, i anledning af Kongl. Maj:ts nädigq anbud, utnämde 2:ne deputerade af hwarje Riksständ atr deltaga i Revisionen öfwer redogörelser för ulgtfkerne till sista kriget, stadgade Riksens Ständer tillika, atk hwar och en af desta deputerade , efter revisions arbetets fullbordan hade att erhälla Femhundrade R.dr af Riksgälds-Contoirer säfsm arswode i ett för allt.
För deputerades befattning och denna förrättning blef nägon instruction icke meddelad.
En sädan torde icke eller blifwa lätt att pprätta, hälft deputerade hwarkcn kunna bestrida det egentliga revisionsarbetet, till hwars besörjande fyra serMta Comoir redan arv inrättade, sörsedde med en fönständare för hwardera, samt destutom 10 a 12 reviderande och arbetande personer, eller kunna deputerade deltaga i de upkommande anmarknjngarnes pröf - Den Augusti. 695. pröfning och afdömmande.
En befattning som en. sam tillhörer Domstolen Kongl.
Deputerades åtgärd synes derföre komma att inskränka sig inom tillsyn öfwer de werkeligen reviLerandes flit, samt att de icke sakna räkenskaper för deras fullkomliga systelsattande.
Men af detta tillhörer den förra delen AdvocatFiscalen i Kongl. KammarRälten, som tillika är bade pligtig och berättigad att tilltala den försummelige.
Det senare aker eller Räkenskapernas infordrande tillhörer sä wäl nystnämde Embetsman som AdvocatFiscalen i Kongs. KammarCollegio, enligt derom tagne författningar och gifne förskrifter.
Pä hwad sätt
Deputerade stola kunna förmä, att genom egen åtgärd werka till större skyndsamhet af domstolen tvid anmärkningarnes commuNicerande och flutelsga afgörande, är icke lätt art finna?