Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Föredrogos och biföllos , i följe af särskilda propositioner, följande 3tne, den 15 Juni på bordet lagda, Memorial från Lagutskottet, nemligen: r:ojAf den e6
Maj, angående grunden för ber 45* Den 19 Juni, t, mt loppet af arrende, och Qm lösen förFräb serenia, g:o Af den 26
Maj, rörande väckt fråga om Sjölagens öfverseende. 3:0
Af den 27 Maj, angående hvad iakttagas hör vid besvärs fullföljande i brottmål, Å nya föredrogs OeeonomieUtskottets, den J5 dennes sista gången upplästa, Betänkande, af den 6 i denna månad, i anledning af väckt fråga om afhjelpande af vissa kostnader fq?
Rote- och Rusthållare.
Vid OecpnomieUtskottets Betänkande, första punkten : att med Solda t er bör actor der as visst ■ i Spannmål, med en Kålsäng &cc. får jag den äran påminna, att som Soldaten för hustru och barn behöfver
Ko, So, Får & c., så behöfver han, förutan Spann, mål, sin vanliga Hå- och Foderbergning; hvadan sådana spannmåls-accorder icke passa.
Ändring begär jag derföre häruti men utan att begära återremiss, Grefve Gyllenborg, Johan Henning, uppläste följande; Med HöglofJ.
OeconomieUtskQttet instämmer jag så mycket hellre deri, att Rothållare böra, i stället för åker och äng vid SoldatTqrpenj hemkallet in natura prestera, sora nu Den 19 Juni. t. m. 455 mera, sedan Soldaterne blifvit Canalarbetare, och i följd deraf, de i Södermanland tillbringat nio somrar å råd, dels i krigr dels vid Canalarbeten, det icke mera bl ifver för Soldaten lämpligt, deremot för Roten betungande, att ^ldaterne vid SoldatTorpen åker eller äng begagna; men då Utskottets Betänkande, som först innehåll r rättligen att hö, säd och halm bör S »'daterna , efter KnekteContracten, såsom hen.Kall meddelas, i fö jande rad likväl föreskrifver, att vid upprättande Contract rättvisa och billighet böra jakttagas; nödgas j g, i anseende till dessa , i min öfvertygelse, hvarandra motsägande uttryck, då tvänm cont act äio ställda i tråga, 0.11 rätta meningen begära Utskottets benägna upplysning , och derföre om återremiss af Betänkande vördsamligen anhålla.
Betänkande kan ej bifallas i annan mening, än ati KnekteCon raden skola följas; och då detta skei, kunna jti sedermera inga nya contract komma i kåpa , hvarom, något medgifvande så tr ycket m u he bör äca rum, som dessa möjligen kunde föranl da ti 1 rubbning i KnekteContract n, sorn för ingen dJ kan medgilvas; hvarföre yrkas, att denna sednare strof i Betänkandet måtte alldeles uteslutas
Vidare tror jag mig icke sakna anledning att anmärka, det Utskottet icke lemnat något afseende å hvad dess Ledamot Riksdagsmannen Jon Månsson i särskildt yttrande anfört; då likväl, ehuru det m dgifves att Rusthållare, i anseende till b klädnadsskyldigheten, hafva vidsträcktare iörbind ’ser ao Rothållare, det icke bort honom och fle* 456 'Den t g Juni. e. w. ta andra, med honom instämmande, af Utskott et vägras ett förord till underdånigt tillstyr kande, att nemligen beklädnads skyldigheterna lör Rusthållare så måtte blifva bestämda, att, i anseende till beklädnadens beskaffenhet och täta förändringar i dess prestejande, Rusthållare, i jemförelse med äldre tider, icke blifva i alltlör kännbart lidande tör$atte, äfvensom att den ersättning, som
Rusthållare alfordras för anmärkta kostnader i krig , möten och comtnenderingar, måtte icke, som nu sker, summariskt fordras, utan genom spe. cificerade räkningar bestämmas, för att af de Rustande behörigen granskas kunna; varandes det med rättvisa och billighet öfverensstämmande, att äfven Rusthållare i bestämda före» skrifter måga betryggas lör obestämda och med dess förmåga möjligen oförenliga fordringar; hvaremot de i annat fall förgäfves skulle söka ett försvar.
Jag anhåller att Utskottets Betänkande, med dessa anmärkningar, må återremitteras.
Marsvalken gjorde proposition till återremiss af Utskottets Betänkande.
Herr Danckwardt, Carl Gustaf: Till svar å Hr Öfverlntendenten Thame anmärkningar , får jag den äran upplysa, att Utskottet ej ovilkorligt föreslagit, att Knektens hemkall skulle honom med spannmål och andra varor ersättas, och Torpen på detta sätt upphöra.
Detta beror, efter Utskottets tanka, på öfver* Den 19 Juni. et m. 457 enskommelser imellan Rotehållarne och Soldaterna vid dessas antagande; men Utskottet har ansett rättigheten till sådana öfverenskommelser böra vara medgifven, på det KnekteContracten icke måtte anses hinderliga för dylika aftal.
Hvad åter beträffar Herr Grefve Gyllen: horgs anmärkningar, så hemställer jag huruvida desamma kunna föranleda till återremiss.
I afseende på den af en Ledamot inom Utskottet begärda föreskrift, att de öfver Monderingspersedlars anskaffande afgifne räkningar borde särskildt upptaga värdet å hvar och en persedel, och ej vara summariskt upprättade, synes mig att en sådan skyldighet redan ovilkorligen åligger Befälet, utan att något nytt stadgande torde vara af nöden.
Herr Tham: på en värd Ledamots ytt rande, att Utskottet; icke tillstyrkt att gamla Contract borde derföre upphäfvas, får jag åter förklara, att, bara full frihet för accorder med Soldaterna, äfven på gamla foten, icke blir aflagd , och att vi få Utskottets tydliga yttrande deröfver; så har jag mera intet något att påminna.
Betänkandet blef härefter till Utskottet återförvisadt. 458 Den i g Juni. e.m. Å nyo föredrogs och bifölls Stats Utskot» tets, den 15 dennes på bordet lagda, Betänkande, i anledning af Riksdagsmannen Sand* stens Memorial rörande Ädelfors Guldverk.
Företogs till argörande BarfcoÖlskotfets, den 3 Juni på bordet lagda, Memorial angående Bancolån på fastigheter Friherre Cederström, gfacol:
Vid nu upplasta BancoUtskoUets
Betänkande får jag anmäika, att du saknar någon b. stämd grund, hvarefter hus i städer skola värderas- Hus i Stockholm har Utskottet ansett kunna bela as med hälften af Assecurance summan j hu:-en i de öfriga städerna böra deremot undergå Jaga värdering, hvarvid afkastningen skall tagas till grund 3 men som inkomst af hus i städer alltid är temporaire, så anser jag den aldrig böra taaas till grund för Bantovärderingar, Jag föreslår i det stället, att halfva brandassecurance summan förklaras såsom husets verkliga värde, så i Stockholm sorn öfriga Städerj och belåningen derefter, enligt med BancoOdningen, rättas.
Hos Hans Excellence Hr Grefven och Landt Marskalken får jag, i anledning af dessa anmärkningar, anhålla, att Betänkandet återremitteras, och Utskottet anmodas att föreslå någon bestämd grund, hvar. efter Stadsegendomar skola värderas, så framt icke den af mig nu föreslagna skulle godkännas.
Den 19 Juni. e. m. 459 Herr Pahlman, Otto Fredric: Hvad Höglofl.
EancoUtskottet i nu upplästa Betänkande föreslagit, har så nära gemenskap med den af StatsUtskottet uppgjorda, ehuru ännu icke Riksens Höglofl.
Ständer underställda, plan, till reglerande af Rikets Financer samt stadgande af ett nytt utlånings- och credit-system, att jag anser det endast i sammanhang dermed kunna afgöras.
Denna StatsUtskottets plan har till hufvudsakligt föremål, att stadga ordning i Rikets penningeväsende, och småningom skilja Rikets skuld ifrån Bankens
Rö* relsecapital, hvilka hittills i sjelfva verket varit sammanblandade, då genom utgifvande af nya sedlar utan fond man velat fylla inträffade behof.
Planens öfriga syftemål är att genom enhet i utlåningssystemet, med de redan i omlopp varande penningar, komma Jordbruket och näringarna till hjelp, medelst lånbiträden på längre tid och lindrigare renta, än som hittills varit förenligt med Discontrörelsen.
Om Riksens Höglofl.
Ständer skulle bifalla denna StatsUtskottets plan i hela sin vidd, så blifver hädanefter icke Banken det Verk, der andra lån än på metaller kunna erhållas, och hvarigenom BancoUtskottets nu ifrågavarande förslag förföll.
Skulle åter Riksens Ständer besluta, att
Discontstyrelsen äfven hädanefter skall förblifva under Banken, så anser jag » alla fall det lånbiträde, sora genom detta BancoUtskottets förslag skulle Jordbruket och Näringarna beredas, blifva alldeles otillräckligt, och tror att, så framt man önskar någon verklig uppmuntran för inrikes producerande näringar* 460 Den 19 Juni. e. in. och vill återföra någon slags proportion i de tillgångar af publika medel, som hittills i Discontväg kunnat till handels- och vexel spe. eulationer begagnas, och dem som för Jordbruket och bergshandteringen kunna med någon slags förmon ålitas, utlåningarne måste med hvarandra ställas i sammanhang, hvarigenom tillfälle beredes, att, i samma mån man mindskar
Discontutlåningarna, tillgångar ökas för de stående lånen.
Beträffande slutligen hus i städerna, så, då de i intet afseende kunna anses vara producerande och ägarne deraf dessutom hafva tillgång, att i Brand- och FörsäkringsContoiret erhålla-lån, finner jag icke något skäl att för dessa öppna nya tillgångar.
Af alla dessa skäl instämmer jag med Friherre Cederström om återremiss ,j på det BancoUtskottet må blifva i tillfälle att i ett sammanhang utlåta sig om alla dessa frågor.
Den af Herr Påhlman gjorda erinran om ifrågavarande Betänkandes gemenskap med de öfriga frågor om lånbiträden af Banken, hvilka framdeles under denna Riksdag torde till bestämmande förekomma, förtjenar, efter min tanka, afseende.
Men om Eders Excellence skulle nu genast, tilt hufvudsaklig granskning, vilja företaga samma Betänkande, utbeder jag mig att få fästa uppmärksamhet vid 2:dra punkten af BancoUtskottets förslag, hvilken synes mig mest anmärkningsvärd, nemligen, om fördelningen af den för hvarje år utgående lånsum - Den 19 Jani. e. nu 461 »ian deraf äro ti Hägde Landt- och Bruksrörelserna och * förbehållen städerna, samt af denna sednare åter f tillagd Stockholms Stad, hvilken således skulle erhålla af det hela.
Vid jemnförelse af alla Landt- och Bruksegendomars värde med det, hvartill städernas fastigheter kunna uppskattas, kan detta sednare visserligen icke utgöra * af det förra, och ännu mindre kan, då Stockholm endast får 2r3 af hela lånsumman, de öfrige 24<, eller nära i af hela lånsumman, utsättas lör Rikets öfj riga städer.
Städernas åbyggnader, hvilka egentligen utgöra deras fastigheter, äro, på sätt Herr Pahlman rigtigt anmärkt, icke, såsom jordegendomar, producerande, och de derå letnnade Bancolån utgöra följaktligen icke förlag till lättande af produetion, som borde vara deras enda ändamål.
I fall stående Bancolån skola fortfara och städerna bibehållas vid deltagande deruti , torde derföre en mera billig fördelning imellan landet och städerna uppgöras.
Jag anhåller att Betänkandet blifver till BancoUtskottet återremitteradt.
I anledning af de nu gjorda anmärkningar blef Utskottets Memorial återremitteradt
Upplästes och lades på bordet följande från åtskilliga Utskott inkomna Betänkanden och Memorial: iso Från OeconomieUtskottet, af den 13 Juni, i anledning af väckt fråga om någon ersätt - 462 Den 19 Juni. e. ni. hiftgfördem, som bo vid den nära Göthä
Eif belägna insjön, Hällsjön kallad, för den skada de genom Jordras lida 5 yttrandes sig
Utskottet icke öfver detta amnö kunna afgifva något hufvudsäkligt yttrande, då motionen är ett af enskild un* dersökning beroende mål
Och handlingar ej varit motionen bifogade af den beskaffenhet, att
Utskottet derpå kunnat grurida ett säkert tillstyrkaöde. 2.‘ö Från Lagutskottet, af den 25 Maj, hVat* uti Utskottet, i anledning af derom, genom Herr Borgmästaren Hohn, väckt frå. ga, tillstyrker, det Könungens BefallningShafvandes åliggande, att pröfva och afgöra fordringsägares yrkande om bysättning å gäldenär, och att få honom i arbete inställd, när hart åsidosätter eller ickeitlägtar att fullgöra betalningen af hvad hö-* nom till gäldande blifvit ådömdt, mätte gertom ett ällmänt stadgande blifva be-* stämdt. 3:0 Från OecoflomieUtskottet, af den 13 Juni, i anledning af väckt fråga om jemkning i grunderna för Städernas rösträttighet vid Prestval, då denna utöfvas gemensamt Wied någon Landsförsamling; Och förmodat Utskottet, att Städernas och Landsförsamlingarnas ömsesidiga rättigheter bäst skulle iakttagas, ont de, i likhet med hvad å flera orter blifvit Verkställdt, öfverlemna# åt Kongl- Maj ts Befallningshafvan - Deri 19 Juni. e. »t. 46S de 1 Länet, att, i förening med Consistörierna, uppgöra ett förslag till en jemnare reglering af rösternas ömsesidiga be. räkningssätt, hvilket förslag synes närmast böra kunna uppfylla det åsyfiade ända. målet; men atti, om några öiverenskomm lser, i anledning häraf, ej kunna träffas, Kongl. Maj.ts Befallningshafvande i underdånighet lärer ofverl mna det uppgjorda förslaget, jemte deröfver anförda Besvär, till Kongl. Majus nådiga pröfning och afgörande. 4:0 Från Lagutskottet, af den 25 Maj, 5 ättledning af gjorda förslag, dels att i frågor , som röra personers inflyttning till siäderna , FattigvårdsDirectionerna icke må anses skyldige att erlägga lösen fö* de Utslag, som deröfver varda från Kongl.
KammarCollegium utfärdade; dels att förklarande parter ej må förpliktas till utlösande af de Utslag, hvilka af HofRätterna uti Besvärs och Oeconomi^ mål meddelas.
I afseende på den första frågan , tillstyrker Utskottet, det den författning Vidtagäs må, hvarigenom ofvanbemälte FattigvåfdsDirectioner varda befriade från all den utgift till Chartte Sigillata? och Utslagslösen , i de händelser då frågor göras anhängiga om fattigas intagande til! vård vid de inrättningar, som äro under nämnda Directioners förvaltning ställda ; hvaraf ock, i händelse detta bifalles, Utskottet finnér det blifva en ostridig följd, 464 Dui 19 Juni. i. nr. att ett lika förhållande bör anses intrLTa vid alla de stridigheter, sorn imellan För» samlingarna å landet uppstå om skyldigheten till Fattighjons vård och försörjande.
Hvad åter beträffar den sednare motionen, finner
Utskottet så mycket mindre skäl tillstyrka en sådan ändring, som den kärande parten, om han saken tappat, bör, enligt 21 Cap. 3. §.
RättegångsBalken, ersätta «in vederpart hvad han måst derå kosta. 5:0 Från Lagutskottet, af den 26 Maj, innehållande svar på återremissen af Utskottets Memorial rörande Prestbevis för personer, hvilka för brott blifvit dömda, m. m.; och har Utskottet för öfrigt förblifvit vid sitt förut afgifna yttrande , men finner, att, såsom en allmänt gällande grund, bör antagas, det alla sådana gröfre brott, som störa allmänna säkerheten och hvilka för förbrytaren medfört ovilkorlig påföljd af ärans förlust, kroppsstraff, fästningsarbete eller uppenbar kyrkoplikt, böra utan undantag i Prestbevisen städse omförmälas; troendes Utskottet, genom ett till vidtagande stadgande härom, det Utskottet föreslår, icke blifva Presterkapet betaget, att, på sätt Utskottet förut anfört, genom intyg af brottslingens visade prof af bättring och fortfarande sedesamt uppförande, mildra de oblida omdömen, hvartill upptäckten af förbrytelsen IV.
Den 19 Juni. e. m. 465 förbrytelsen och den undergångna bestraffningen kunna föranleda, samt såmedelst förmindska det misstroende, hvilket vanligen sådana personer åtföljer. 6:0 Från Lagutskottet, af den 26 Maj, i anledning af det förslag, att, vid uppstående frågor om personers sjukdoms förfall eller förmåga att uthärda vissa besvärligheter, Läkarebetyg derom ej alltid mä anses ovilkorligen nödvändiga, i afseende så väl å de sjukdomar, hvilka lika lätt af andra, som af Läkare, kunna befinnas och intygas, som ock å sådana periodiska åkommor, kroppsfel eller lyten, hvilka Läkaren icke vid personens blotta åskådande kan bedomina, men af andra under sammanlefnad kunna erfaras och till verkligheten styrkas.
Och tillstyrker Utskottet, att betyg af andra personer än Läkare, enär de jemväl äro af Presterskapet i Församlingen till deras verklighet besannade, måtte för giltiga anses , endast vid de tillfällen då allmänna medborgerliga skyldigheter skola uppfyllas, och någon antingen af sjukdomsförfall hindras att sig dertill inställa, eller söker att derifrån sig undandraga, såsom med sådana periodiska åkommor eller dolda kroppsfel besvärad , hvilka dertill göra honom oskicklig; samt att detta således måtte blifva till iakttagande föreskrif. vet dem, hvilka, i kraft af deras innehafRidd, 0. Ad, Prut.
N:o $9, fc. 466
Den 19 Juni e. m. vande Embeten och tjenster, eller efter särskildta uppdrag, äga att skyldigheternas fullgörande utfordra. 7:0 Från Lagutskottet, af den 2 Juni, innehållande svar på återremissen af Utskottets Memorial, rörande yrkad skäipnmg i straffet för tjufva)', samt om fångiörin*gen.
I afseende på det gjorda förslag, att pt sender måtte utsättas för dem, som ertappa missdådare, har Utskottet ej ansett sig äga skäl att tillstyrka någon annan belöning tördem, som gripa brottslingar, än den, som för ertappandet af förrymda .Soldater och Båtsmän samt dem, hvilka från fästningsarbete och allmänna arbetshusen undankomma, redan är i Förlattrbngarna stadgadj förmälandes Utskottet sig för öfrigt, uppå anförda grunder, anse sig icke kunna frångå dess förslag, såsom, i Utskottets tanka, mest ledande till ändamålet.
S;o Från Lag- samt OeconomieUtskotten , ai den i8 Maj, hvaruti Utskotten, uppå anförda grunder , a/ise sig icke kunna tillstyrka bifall å ett till Utskotten remitteradt förslag af Herrlow Zanzen , att för betalningen af alla Lån, med derå löpande rentor, samt betydligare arrendesummor, tvänne terminer om året mätte antagas och lagligen fastställas, sä att, utom på dessa terminer, ingen uppsägning och betalning af Låncapital må äga rum, Den \g Juni, e. m. 46 7 utan alla penningeaffärer i Riket då blifva afgjorda.
;o Från Lag- samt OeconomieUtskotten , af den 18 Maj, i anledning af yrkad ändring och upphäfvande af allmänna Lagens stadgande i 23.
Cap. 4. §•
ByggningaBalken, att i hvarje Socken, der det tarfvas och ske kan, alia, som der bo och jord äga, skola, hvar efter ägodel sin, bygga en varggård eller varggrop och den uppehålla 3 hvarjemte blifvit föreslaget, att, p| de orter i Riket, der vargar finnas, Sockneboerne boide i stället årligen uppsöka skadedjurens hiden till affödans utrotande, äfvensom att, enär något större kreatur af odjur skadas, det borde åligga Sockneboerna att gemensamt deltaga i ersättningen af förlusten; tillstyrkandes Utskottet, att förenämnde 4. §. af 23.
Gap.
ByggningaBalken, samt i förening dermed äfven den 5.
§. må förklaras icke mera vara gällande, samt att, der sådant ej redan skett, det må hädanefter bero på de föreningar, som Socknarnas inbyggare imel lan sig kunna träffa, och hvarje Läns Styrelse kan efter behofvet finna nödigt föreslå, hvilka anstalter, elter de i hvarje ort förekommande särskildta omständigheter, må till odjurens utrotande vidtagas, oell till hvilka aftal invånarne desto mera lära blifva villige, sorn de sjelfve icke kunna undgå att inse den förmon, dem deraf tillskyndas - 46* Den 19 Juni e. tn. 10:0 Från Lag samt OeconomieUtskof ten , af den 1 Juni, angående yrkad rättighet för Skånska Allmogen, att från Jordägare i Blekinge, mot utbyte af Spannmål eiler annorledes, förskaffa sig nödiga Trädva* ror af byggnadsämnen, slöjdevirke och ved, hvarå Skånska Allmogen icke annorledes än på längre afstånd ägde tillgång
Och föreslå Utskotten — som tillstyrka, det invånarne i Blekinge ocn Skåne må bliiva tillåtet, att från alla i »lastningsplatser i förstnämnde provins obehindradt få de förra utföra och de sednare afhämta ofvanomförmält trädvaror, samt dem till utlossningsplatser i Skåne transportera — att till Kongl, Maj.t i underdånighet må öfverlemnas, att angående det reglementauska, som dervid bör iakttagas, i Nåder förordna på sätt behofvet och omständigheterne kunna erfordra; men att likväl dervid en sådan lätthet, som förberördt är, till förpassningars erhållande , varder vederbörande beredd och förunnad. 11:0 Från Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie - Utskotten , af den t g
Maj, hvaruti Utskotten, i anledning af åtskilliga i afseende på vägars utvidgande och underhållande, gjorda motioner, yttrar sig finna, att, der af ålder landsvägarne till mindre än 10 alnars bredd blifvit anlagde, något bestämmande, huruvida de dervid kunna och böra bibehållas, Den 19 Juni. e. tu.
469 icke kan meddelas, utan att det bör på Konungens Befallningshafvande ankomma, att, efter de omständigheter som dervid inträffa, dels af mindre fart af resan- * de å vägen, dels af locala hinder, pröfva och förordna om ett utvidgande at berörde vägar är nödvändigt och således ej kan undvikas, samt aft likaledes Konungens Befallningshafvande bör bestämma på hvad sätt grusningen af allmänna vägarna bör verkställas; men Utskotten anse det likväl vara billigt, att, enär detta utvidgande skall ske , och detsamma fin. res vara förenadt med vidlyftigare och drygare arbete samt kostnader, antingen på någon särskildt del af vägen eller till dess hela längd, så att det icke utan väglottsägarnes synnerliga betungande katt fullbordas, de öfrige Häradsboer, sorn till andra vägstyckens underhållande äro indelte, och å hvilka en sådan utvidgning, antingen i anseende till redan ägande fullkomlig bredd, icke behöfves eller i öfrigt kan undvikas, böra med de förstnämnda väglottsägarna i arbetet och kostnaden deltaga; i anledning hvaraf Utskotten tillstyrka antagande af ett sådant allmänt stadgande. 12:0 Från Lag- samt OeconomieUtskotten, af den 18 Maj, i anledning af väckta frågor om tillåtelse att bränna Svedjeland , när och hvarest det kan lämpligt synas.
Och yttra sig Utskotten, i afseende på 470 Den 19 Juni. e. m. tiden för Svedjelands brännande, ej känna något allmänt stadgande, som derom förordnar} hvad åter angår den yrkade friheten, att ehvarest lämpligast synes bränna Svedjeland, anse Utskotten någon oinskränkt rätt till svedjande destomindre kunna vara för hemmans-innehafvarne inom Östra och Vestra Göinge Härader , för hvilka Nils Håkansson, hvilken väckt denna fråga, är RiksdagsFullmägtig, vara lämplig, som de af dem, hvilke äga en vidsträcktare och ymnigare skogstillgång, än för hemmanens behof erfordras, icke kunna sakna tillfälle till afsättning deraf åt den nära belägna skoglösa öfriga del af Skåne, och således lägenhet både till ett förmonligare användande af skogen, än till svedjande, och älven att på annat sätt befordra den förbättring af betesmarken och odling till åkermark, sorn genom svedjande sökes. 13:0 Från Lag- samt OeconomieUtskotten, af den iS Juni, i anledning af yrkad rättighet för SkatteFrälse och Kronoskatte hemmansägare och innehafvare inom Kronobergs
Län, att utan utsyning, eller Kronobetjening® undersökning och utstämpling, få anställa svedjande å de platser i hemmanens beteshagar och på utmarker, som dertill äro tjenliga, med vilkor icke allenast att vid hvarje hemman en eller flera skogsparker besparas till hemmanens framtida behof af byggnadsvirke och gärdsel - Den jo Juni. e. m. 471 fång, och att den afsvedjade marken besås med höstsäde samt skogs- och gräsfrö , utan jemväl att samma mark med laggild gätdesgård inhägnas och från betande i fyra års tid fredas; förmälandes sig Utskotten , uppå anförda skäl, icke äga anledning tillstyrka bifall till hvad hegardt blifvit. 14:0 Från Lag samt OeconomieUtskotten, af den 18 juni, i anledning af gjorda motio- . ner dels derom, att tjenliga ställen, der grus och sand till allmänna vägarnas fyllning må tagas, kunde af Kronobetjeningen varda åt de till väghållning skyldiga hemmans åboer utsedda, samt att, då ingen annan tillgång dertill finnes, än inom inägor, detsamma der måtte få hämtas} dels derom, att de väglottsägare, hvilka å sina tildeldta vägstycken hafva vattentrummor att underhålla, men äro aflägse boende, kunde, tillåtas att till förberörde vattentrummors underhållande fälla och begagna virke af näst intill belägna skog} och yttra Utskotten, i afseende på den förra Lågan redan tillfyllest vara stadgadt; samt angående den sednare, att de, uppå anförda grunder, icke anse sig kunna densamma tillstyrka. 15:0 Från Lag- samt OeconomieUtskotten , af den 18 Maj, hvaruti Utskotten, i anledning af derom gjorda motioner, yttra sig icke kunna tillstyrka någon förändring uti hvad i 20.