Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 44, i anledn. af väckta motioner dels om förändradt aflöningssätt för ordinarie presterskapet i allmänhet, dels om förhöjning i Comministrarnes aflöning, och dels om ändring i sättet, för npbörden af Kvrkoherdarnes inkomster.
N:o 45, i anledn. af väckt motion om rättighet för hvarje socken, som kan aflöna egen prest, att varda med en sådan försedd.
N:o 46, i anledn. af väckta motioner dels om åtgärders vidtagande för beredande af tryggad åborätt till stomhemman samt anexoch mensalhemman, och dels om föreskrifters meddelande i afseende på bortstädjande af sistnämnde slags hemman.
N:o 47, i anled. åf väckt fråga om indragning af Krigs akademien vid Carlberg.
N:o 48, i anledn. af väckt motion om Löfsta och Sättra hemmans skiljande från Färentuna Härad samt det förras förening med Sollentuna och det sednares med Svartlösa Härad; samt N:o 49, i anledn. af väckt fråga om fyr-anläggning å klippan Björn.
Föredrogs ånv Ridd.Utsk.-s den 12 och 15 dennes på hordet lagda mern.
N:o 7, ang:de det af Ridd.-Direktm ingifna förslag till förändrad redaktion af instruktionen för Direklm och Riddarhusets tjenstemän.
Som detta betänk, innehåller ett förslag till förändrad ordalydelse i åtskilliga punkter af nu] gällande föreskrifter för Ridd.-Direktm och som vissa af dem äro flyttade från den ena §:n till den andra, så hemställer jag vördsamt, om icke Hr Frih. o. Landin, samt
Ståndet behagade låta föredragningen ske punktvis eller § vis, så att Ståndets medlemmar finge tillfälle att yttra sina meningar öfver hvarje serskild §, utan att öfver någon besluta förr, än hela genomläsningen hunnit fulländas.
Ståndet kunde derefter pröfva huruvida de anmärkmr, som blifvit gjorde voro af den beskaffenhet alt betänk, behöfde återremitteras.
Om så sker, hade man den fördelen, att Ridd.Utsk. vid granskningen af de gjorda anmärknme icke vore genom något Ståndets serskildta beslut hindradt i det helas npställning eller serskildte stadgandens omflyttning.
Jag anhåller vördsamt om Hr Frih. o.
Landtnäs framställning till Ståndet att detta mitt förslag måtte bifallas.
Gr. von Stedingk, Ludv.
När granskningen af Ridd.Utsk:s mern. nu skall börjas, så anhåller jag, att få förutsända 124 Den 1 Mars.
Uppå härefter af H. Ex. Hr Frih. o.
Landtm, framställd propos. beslöts, att SlalsUlsk:s ifrågavar. utlåt.
N:o 51 skulle upföras främst å föredragms-listan för det plenum, som komme att hållas näst efter Onsdagen d. 5 i denna månad.
Föredrogos, men lades på begäran af Hr von Hartmansdorff, Au g., Frih.
Cederström, Rudolf, m. fl. ledamöter, ånyo på bordel nedannämnde d. 26 sisth Febr. första gången bordlagde, utlåten, meni. och betänk:n, nemi. från Stats-Utskottet: N:o 52, i anledn. af väckt motion om anslag af kronotionde till Lekvattnets kapel 1-församlig i Wermland.
N:o 53, i anledn. af väckt motion om anslag af allmänna medel för befrämjande af en forskningsresa till Island.
N:o 54, i anledn. af väckt motion om ytterligare förräntning eller utbetalning på en gång af det återstående anslaget för Slrörnsholms-kanals och Slussverks ombyggnad.
N:o 55, ang. anstånd med den stadgade ränte- och kapitalinbetalningen å lånet för Skolhusets i Nyköping utvidgning och reparation.
N:o 56, ang. ifrågaställdt låne-understöd för Staden Eskilstuna.
N:o 57, ang. sökt anstånd med ränte- och kapital-afbetalningen å det för återupbyggandet af Conradsfors Bruk i Wermland beviljade lån.
N:o 58, ang. sökt arfvode för utdelning af de, efter sistförflutna riksdags slut, tryckta häften af Hillänget till RiksStrns prot.
N:o 59, ang. serskilda arfvoden för utbetalningen af riksdagskostnaderna samt granskningen af derå afgifna räkningar och reqvisitioner.
N:o 60, ang. uphörande af ljuspenningar för embets- och tjenstemän samt extra ordinarier.
Lag-Utskottet: N:o 10, i anledn. af väckte motioner om uphörande af Frälsemans serskildta forum.
N:o 36, i anledn. af väckte motioner för bibehållande af Allmogens valfrihet vid Klockares tillsättande i Skåne, Halland och Blekinge.
N:o 37, i anledn. af väckt motion om bestämmande af Klockares i Lunds Stift undervisnings-skyldighet.
N:o 38, i anledn. af väckt motion i afseende å de inom Lunds stift såsom klockare anställde Prestmans tjenstgörings-skyldighet i deras förstnämnda egenskap.
N:o 39. i anledn. af väckte motioner dels om uphäfvande eller ändring af K. M:s nåd.
Stadga ang. fjerdingsman af den 1 Juni 1850, och dels om skyldighet för alla jordegare att i fjerdingsmans-bestyret deltaga.
N:o 40, i anledn. af väckt motion om uphörande af föreskrifven kontroll i afseende å saltad lax. och smör, som sjöledes fores Den 1 Mars. 123 mansdorffs anmärkn. emot Frih.
Alströmers i fråga var. motion och derjemte gjorde hemställan huruvida propos. till densammas remitterande kunde framställas, finge förklara, att H. Ex. ansåg denna motions uptagande till behandling icke vara så uppenbarligen stridande emot grundlagens ordalydelse, att han kunde finna sig berättigad att vägra propos. till remiss; hvadan H. Ex. hemstälde om R. o. Ad. bifölle att denna motion remitterades till StatsUtsk.
Härvid ropades ja och nej, hvarpå II, Ex. förklarade det han troll sig finna alt ja varit öfvervägande.
Jag vill icke begära votering emot Hr Frihm o. Landtnäs utsago om svarets beskaffenhet.
Ehuru Hr Frih. o.
Landtm, tillåtit Ståndet att afgöra formfrågan, tror jag detta afgörande hafva tillhört Landtnäs myndighet.
Emedlertid hoppas och anhåller jag att samma frihet, eller effei' min tanke olaglighet, som nu blifvit Frih.
Alströmer tillåten, äfven må medgifvas mig. när StatsUtsk. inkommer med utlåt, öfver hans motion, i händelse jag då skulle vara sinnad att väcka nytt förslag i samma ämne.
Föredrogs StatsUtsk:s d. 26 sistl.
Nio 51, ang:de beräkningen af Statsverkets inkomster.
Efter af Gr.
Lagerbjelke, Gust. framställd begäran om förnyad bordläggning af detta utlåt., yttrade sig Frih. Raab, Adam Christian:
Jag vågar vördsamt hemställa, att detta vidlyftiga betänk., som först i går utdelades och hvarom jag är öfvertygad att icke många af R. o. Adis ledamöter ännu hunnit taga kännedom, mätte få sättas främst på föredragn:slistan nästkommande Lördag.
För mili del tror jag, att, då nästa plenum skall börjas med ett val, och vi cga en hel hop andra saker att nästa Onsdag företaga, icke någon lid derigenom skall förloras.
Jag vägar således hemställa att R. o. Ad. ville bestämma liden för föredragandet af ifrågavar. betänk, (ill det plenum, som inträffar efter nästa Onsdag.
Detta betänk, kan nu bordläggas andra gången och jag hemställer, om icke det må ske.
1 fall man vill upskjula afgörandet längre än till nästa Onsdag, så torde öfverenskommelse derom böra träffas i Talmans-öfverläggningen och jag vill icke sälta mig deremot.
Efter hvad jag tror mig veta, har detta betänk, icke i förra plenum blifvit hos de öfriga Stånden bordlagdt, emedan endast kansli-exemplaren då kommit dessa Stånd tillhanda men icke de exemplar, sorn behöfts för utdelningen.
Stånd bordlägges ifrågavar. betänk, således i dag för första gången, och det är sannolikt att detsamma sker nästkommande Onsdag för andra gången.
Jag tror derföre att, om R. o. Ad. bifaller Frih.
Raabs hemställan, betänk, blir hos alla RiksSt:n samtidigt företaget. 122 Den 1 Mars. saken, eller ändamålsenligheten af förslaget, tillåter jag mig blott att yttra mig om formen, nemi. frågan huruvida den skall remitteras eller ej.
I detta afseende synes mig ordställningen i 56 § Riksd.Ordn. vara så tydlig, att det förundrar mig, att Hr von Hartmansdorff vill neka remiss af motionen.
Det står i 56 § att nya motioner få väckas med anledn. af ”redan uptagna ärenden”.
Det är icke något annat af de öfriga serskildt i grundlagen uprepade fall än just detta, sorn pä förevar, fråga är tillämpligt.
Nu är blott fråga, huruvida Frih.
Alströmers motion står i sammanhang med och är en följd af redan förut ”uptaget ärende'1''.
Motionären i primitiva frågan har icke yrkat, såsom Hr Ekenstéen trott, att roteringen skulle lindras, utan att den skulle uphäfvas, så att R.
St:s beslut vid föreg:de riksdag skulle tillintetgöras.
Härpå har Utsk. gifvit sitt utlåt. som blifvit af R. o. Ad. till Utsk. återremitteradt.
Fråga är således nu väckt af en motionär om uphäfvande af roteringen, d. v. s. om ett sätt huru Halländningarne skulle kunna slippa detta onus.
Alströmers motion innehåller ingenting annat, än ett annat sätt att komma ifrån den vid hvarje riksdag framkastade frågan.
Jag kan icke finna annat, än att förslaget är sä omedelbart föranledt af ifrågavar. ämne, som det möjligen kan vara.
Hr von Hartmansdorff har yttrat, att om man skulle ega rätt på grund af 56 § väcka förslag om nya sätt för en saks verkställande, så skulle aldrig ärenderna taga slut.
Detta må vara en argumentation emot 56 § R.O., en argumentation för påståendet att § bör tagas bort ur grundlagarne^ men jag kan icke finna annat, än att sålänge § ännu der finnes med gällande kraft, så måste dess innehåll respekteras och det således vara tillåtet alt väcka nytt förslag, ny motion som det heter, om ett nytt sätt att komma lill samma mål, som här åsyftats med en föregide motion.
På denna grund kan jag icke tillstyrka annat, än att R. o. Ad. ville remittera denna motion till StatsUtsk.
Sålänge 56 § Riksd.Ordn. halden ordalydelse, som nu deruti förefinnes, så kan jag icke finna annat, än att Frih.
Alströmer har ovilkorlig rätt att framkomma med den motion han väckt.
Jag tror ali. det är högst farligt alt, för det man vill ett godt ändamål, man anser det lofligt vinna detta på sidan om grundlagens rätta tolkning.
Om detta lyckas för en god sak en gång, så kan en dålig en annan gång derigenom vinna framgång.
Så länge vår grundlag får vara så otydlig som den är, är den visst svår att tolka, dock ej så alt man ej i en fråga sorn denna, klart ser huru den menas.
Jag anser, lika med Frih.
Raab, att motionen icke kan undertryckas utan att densamma, såsom omedelbarligen föranledd af ett ärende, som förut varit före, måste till vederbörligt Utsk. remitteras.
Jag är så fullkomligt förekommen af Frih.
Raab och Hr Adelborg, att jag icke har något vidare att tillägga utan endast förenar mig med dem.
Sedan öfverläggningen härmed ansetts fulländad, yttrade II.
Ex. Hr Frih. o. Landtm., det lian, i anledn. af Hr von Hart - Den 1 Mars 121 yttrande personen, Hr von Troil, icke är närvar., — att om R.
St. skulle uprifva sitt vid en föreg:de riksdag fattade beslut, sä skulle ju R.
St. kunna komma vid en annan riksdag och uprifva det beslutet och sä in infinitum.
Detta synes mig något sofistiskt; ty jag skulle kunna omvända satsen och säga, att R.
St. hafva vid förra riksdagen ålagt Halländska utsockne frälsehemmanen en icke aldeles laglig gärd, och det kunde ju falla t. ex. samma person in att vid en följande riksdag motionera, att dessa hemman skulle hafva en dubbelt sä stor rotering och så in infinitum, så alt jag förenar mig helt och hållet med Frih.
Alströmer derom, att lians motion, såsom laglig, må remitteras till StatsUtsk., för at, behandlas i sammanhang med den förut väckta frågan i iletta ämne.
Hr von Hartmansdorff: Riksd.Ordn:s 56 §, som Frih. Alströmer åberopat, säger, att inga andra nya ämnen, med undantag af grundlagsfrågor, må efler motionstidens slut väckas, än de som föranledas af ”redan fattade beslut”.
I detta hänseende är intet beslut vid innevar. riksdag vidtaget.
Följaktligen är den delen af § icke tillämplig.
Dernäst komma orden: ”eller redan uptagna ärenden”.
Det är sant att frågan om roteringen i Halland är uptagen; men ett sådant sätt att behandla frågan, som det här upgifna, är förut icke uptaget.
Vore det tillåtet att, för något ärendes uptagande, fä under sakens fortgång göra motioner om alla andra möjliga sätt alt behandla henne, så funnes ingen gräns för en riksdag eller för ett ärendes afgörande under hans lopp.
Jag vill exempelvis antaga, att fråga blifvit väckt om bevillnings utgörande för ett nytt föremål eller för ett gammalt, -hvilket som heldst, och att sältet blifvit upgifvet inom motionstiden, men att efter hans slut många andra olika sätt föreslås.
Om alla dessa skulle R.
St. då nödgas öfverlägga.
Följden deraf blefve då den, att ärendet aldrig toge slut.
Vinner Frih.
Alströmers förslag remiss, så är det mig tillåtet att när hans förslag väl fått Utsk:s behandling, göra ett annat.
Om jag sedan vidtalar någon af mina vänner att, när mitt förslag från Utsk. återkommit, framställa ett tredje och så vidare, så visar sig klart, att ett dylikt sätt att tillvägagå är origtigt.
Den, som i frat- derför, bör ju förutsätta att andra kunna göra lika sora han, och Frih.
Alströmer följakteligen inse ändlösheten af ett sådant behandlingssätt.
Orden: ”under riksdagen inträffade händelser” kunna här icke tillämpas; ty den roteringsskyldighet, sorn här åberopas och måste innefattas under orden ”redan uptagne ärenden,” gifver Statsinkomst, eller skulle förminska den, hvaremot det förslag, sorn Frih:n nu framställt, skulle fordra nya anslag.
Nils Fredrik Wallensléen, sorn å K.
M:s höga vägnar aflemnade Dess nåd. svar uppå R.
St:rs underd. skrifvelse, ang:de riksdagens förlängning samt 3 nåd. propos:r till R. St:r.
Utan alt nu vilja inlåta mig i något yttrande om Frih.
Alströmers motion i afseende på hufvud - 120 Den 1 Mars. stämmes och, i följd deraf, bevillningen liöjes eller andra åtgärder vidtagas, som deraf kunna härröra.
Tydligt är således att detta äten ny motion af helt annan beskaffenhet, än den fråga, som har blifvit i rältan tid väckt och till StatsUtsk. remitterad, nemi. om nedsättning i den rotevakans-afglft, som blifvit dessa hemman pålagd.
Jag får derföre anhålla, alt Hr Frih. o. Landtm, icke måtte göra propos. till remiss å Frih.
Alsirömers motion, utan att saken må förfalla.
Jag kan icke anse meningen med stadgandet i 56 § Riksd.Ordn. alt man efter den i denna § föreskrifna tiden kan fä väcka en ny fråga, om den icke skall vara af annat innehåll, utan precist detsamma, som den förut väckte motionen.
Hvad skulle det då väl tjena till att väcka den?
Naturligtvis skall den väl innehålla något nytt eller en förändring uti den förut väckta motionen, och det är hvad min gör.
Således torde jag anses berättigad att väcka den ifrågavar. motionen.
För att ytterligare ådagalägga detta, anhåller jag alt fä upläsa den 56 § Riksd.Ordn,, hvilken lyder sålunda: ”Intet ärende må nedläggas utan Ståndets uttryckliga beslut.
Ej eller må, med undantag af grundlagsfrågor nya ämnen af riksdagsmän väckas, sedan en månad från riksdagens början enl. 27 § tilländalupit, savilia icke sådane frågor af redan fattade beslut, eller redan uptague ärenden, eller under riksdagen inträffande händelser, omedelbarligen föranledas.”
Detta är väl ett redan uptaget ärende och det står icke här huru mycket som dervid skall vara gjordt blott att den nya motionen skall af den förcg:de ”omedelbarligen färanledas,” hvarföre jag, när frågan är, inom motionstiden framställd, anser mig hafva full rätt att sedermera deruti föreslå en förändring.
Att den af mig väckta motionen är ”omedelbarligen föran ledd” af den fråga, som förut är väckt, kan väl icke förnekas.
På grund häraf yrkar jag fortfarande, att mitt yttrande får åtfölja den gjorda återremissen i form af ny motion.
Alströmer så mycket mera berättigad att framkomma med den nya motionen, som det endast är en variation af den redan väckta.
Motionärens namn är mig icke bekant, men jag tror det är en bonde.
Han har föreslagit att, i st. f. att K. M. och li.
St. beslutat, att en rote skall utgöras af fyra hela hemman, densamma måtte komma att utgöras af sex.
Alströmer yrkar, alt roteringen skulle fä stå qvar; men alt, i stället de roteringsskyldige måtte undfå ersättning af Staten.
Delta är således blott ett nytt sätt att åstadkomma samma sak.
För öfrigt vill jag vid detta tillfälle icke underlåta att nämna hvad jag sist, i hastigheten, icke kom ihog när jag talade i detta ämne, nemi. detta:
Hvar står det skrifvet, att de s. k. utskrifningspenningarne voro i st. f. den dessa hemman åliggande roterinsskyldigheten?
Detta finnes ingenstädes sagdt, utan sjelfva ordet Ulskrifningspenningar betyder en afgift i st. f. den rätt Kronan har att utskrifva folk.
För öfrigt har här blifvit yttradt — och jag beklagar att den Den i Mars. 119 Sl:n nise komiterade lill tryckfrihetens värd; och befunnos, efter valförrättningens slut, hafva blifvit utsedde lill Elektorer: N:o 60.
Mörner, Carl med 54 röster.
,, 255.
Falkenberg, Conrad .... „ 53 „ ,, 15.
Hr Ribbing, Gustaf „ 54 „ ,, 1612.
Hr Grundelstjerna, Axel Wilhelm. . „ 54 ,, „ 2150.
Hr af Wingård, fullm.
Hr Elgenstierna Carl Magnus ,, 54 ,, ,, 2243.
Hr Hadorph, Daniel „ 54 ,, Suppleanter: N:o 1476.
Hr Riben, (larl Wilhelm ....
,, 30 ,, efter lodning om ordningen med N:o 370.
Frih. von Paijkull, Johan Guslaf . . „ 30 „ Föredrogs Frih.
Pa 1 nisljernas Carl Otlo, d. 26 sisll.
Fehr. på bordet lagda hemställan, ang:de sältet för val af Ridd.-Direkt:ns Ordf. och dess Suppleant samt öfrige Ledamöter och Suppleanter.
Ridd.-Sekret.:
Sedan i sista plenum utredning blifvit äskad om sältet huru vid val af Ridd.Direktms Ordf. Ledamöter och Suppleanter vid föreg:de riksdagar tillgått, får jag, i sådant afseende, äran uplysa, ali från och med riksdagen 1834 och 1835, då 37 § Ridd.Ordn. erhöll sin nuvande lydelse, och hvarförinnan endast utsågs en Direkt., bestående al 7 ledamöter af hvilka den främste, utan serskildt val, blef ordf., hafva ifrågavar. val blifvit verkställde, på det sätt att, till följd af 33 § Ridd.Ordn., 2:ne namn blifvit upförda pä valsedlarne lill ordf. och dess suppleant och 0 namn pä valsedlarne till ledamöter och suppleanter: hvarefter de flesta rösterna afgjort hvilka, som blivit ordinarie!' eller suppleanter.
Uppå härefter framstäld propos., beslöts att vid ifrågavar. val nästa Onsdag borde tillgå på samma sätt, som, enl. hvad nu blifvit uplyst, alltsedan 1834 och 1835 årens riksdag varit iakttaget.
Al strömers, Jonas, d. 26 sistl.
Febr. på bordet lagda motion, att R.
St. i anseende lill den vid sednaste riksdag för utsockne frälsehemmanen i Halland bestämda rotcvakansafgift, mätte ersätta deras närvande egare med ett kapital, motsvarande den ränta, som utgöres af skilnaden emellan de fordna utskrifningspenningarne och den dem nu ålagda rolevakans-afgiften, efter beräkning af 6 för hundrade.
Alströmer framställning såsom ny motion vara för sent väckt och följaktligen icke kunna uptagas eller lill Utsk. remitteras.
Hans förslag är alt R.
St. skola godtgöra de roteringsskyldige för det åliggande, som blifvit deras hemman åsatt.
Deraf skulle följa antingen, alt statsverket borde skuldsättas, för alf gifva dem sådan betalning. eller ock alt ett serskildt anslag för dvlikt ändamål be - lis Den 20 Februari.
N:o 48, i anledn. af vackt motion om Löfsta och Sättra hem* hemmans skiljande frän Färentuna härad samt det förras förening med Sollentuna och det sednare med Svartlösa härad:
N:o 49, i anledn. af väckt fråga om en fyranläggning å Klippan Björn. II. K. o. Ad. åtskiljdes kl. J[9 e. m.
Lördagen den 1 Mars 185i.
Justerades 5 prot.utdr. för d. 26 samt pleniprot. för d. 12 sisth Februari.
Rudbeck, Reinh. Carl Gabr., inlemnadt sålydande mern.:
För det förtroende, hvarmed II, R. o. Adis Hrr Elektorer behagat hedra mig, i det jag blifvit invald till ledamot i Ridd.Utsk., får jag härmed aflägga min vördnadsfull tacksamhet, men, hindrad af göromål i Kammar-collsm, tillika afsäga mig detsamma.
I anledn. häraf blefvo Ilrr Elektorer af H.
Ex. Hr Frih. o. Landtm, anmodade, att sammanträda tillval af en ledamot i Ridd.- Ulsk., i st, f. Frih.
Rudbeck, Uplästes följande af Gr, Frölich, Gustaf Erik, inlemnade mern.
Nödsakad att afresa från Slockholm, och osäker när jag hit kan återvända, får jag vördsamt afsäga mig förtroendet att vara Bänkman, under anhållan: att få vara bibehållen vid min riksdagsmannarätt. R. o. Ad. lemnade till denna anhållan sitt bifall.
Företogs val af de Elektorer, hvilka enl. 108 § R.F., och 65 § Riksd.Ordn. skola ega att jemte Elektorer af de öfrige Riks - Men 26 Februari 117 N:o 59, aiig:dc serskilda arfvoden för utbetalningen af riksdagskostnaderna samt granskningen af derå afgifna räkningar och reqvisitioner; N:o 60, ang:de uphörande af ljuspenningar för embets- och tjenstemän samt extra ordinarie!'; Lag-Utskottet: N:o 10, i auledn. af väckte motioner om uphörande af Frälsemans serskildta forum.
N:o 36, i anledn. af väckta motioner för bibehållande af allmogens valfrihet vid klockares tillsättande i Skåne, Halland och Blekinge; N:o 37, i anledn. af väckt motion om bestämmande af klockares i Lunds stift undervisnings-skyldighet; N:o 38, i anledn. af väckt motion i afseende å de inom Lunds stift såsom klockare anställde prestmans (jenstgöringsskyldighet ideras förstnämnde egenskap; N:o 39, i anledn. af väckte motioner dels om uphäfvande eller ändring af K. M:s nåd. stadga ang:de Fjerdingsman af d. 1 Juni 1850, ock dels om skyldighet för alla jordegare att i fjerdingsmans-bestyret deltaga; N:o 40, i anledn. af väckt motion, om uphörande af föreskrifven kontroll, i afseende å saltad lax och smör, sorn sjöledes föres från hamn i Norrbottens eller Westerbottens län till annan inrikes ort; N:o 41, i anledn. af väckt motion om inrättande af ett Postkontor vid Säthälla gästgifvaregård i Jönköpings län; N:o 42, i anledn. af väckt motion om tilldelandet af fri och obegränsad smides- och vågförings-rätt åt alla inom Bergslag privilegierade smidesverkstäder.
N:o 43, i anledn. af väckt motion om uphörande af mätarepenningar för stenkol, som till riket införas; N:o 44, i anledn. af väckta motioner, dels om förändradt aflöningssätt för ordinarie preslerskapet i allmänhet, dels om förhöjning i Komministrarnes aflöning och dels om ändring i sättet för upbörden af kyrkoherdarnes inkomster; N:o 45, i anledn. af väckt motion om rättighet för hvarje socken, som kan aflöna egen prest, att varda med en sådan försedd; N:o 46, i anledn. af väckta motioner dels örn åtgärders vidtagande för beredande af tryggad åborätt till Stomhemman samt Annex och Mensalhemman, oell dels om föreskrifters meddelande, i afseende pä bortstädjande af sistnämnde slags hemman; N:o 47, i anledn. af väckt fråga om indragning af Krigs-akadeinien vid Carlberg; t\G Den 2C Februari. ker och kaffe, oell att denna 25 |iroc:s rabatt ä vanliga tullen har varit den som i allmänhet har gällt, d. v. s. 2 sk. 3 rst. tull å socker samt 2 sk. 6 rst. ä Ti kaffe.
Regeringen har nu föreslagit 3 sk. tull på kaffe, hvilken förhöjning jag tror mig så mycket mera kunna tillstyrka, som jag vid 1844 års riksdag föreslog 4 sk. tull på kaffe, hvilket, då man afdrager 25 proc. för den Brasilianska tull-lindringen, verkligen gör 3 sk. tull, och då K. M. satte till 3 sk. 4 rst. utgörande en förhöjning mot den förutvarande, jag hade den tillfredsställelsen att se införselen af dessa varor- ökas, i st. f. att minskas.
Om någon minskning de hägge sista åren ägt rum, har orsaken derill varit den, att kaffeskörden varit dålig i hufvudproduklionsorterne Brasilien och Java, så att priset stigit ända till 30 å 50 proc.
Jag inser väl orsaken hvarföre K.
M. icke har gillat detsamma i afseende på socker.
Orsaken har varit den, att K.
M. icke vågat göra det, med bibehållande af den gällande tullen å raffinadsockret, emedan vära inhemska raffinadörer deruppå skulle blifva allt för mycket lidande.
Jag skulle tro, att man utan fara kunde höja tullen å råsockret, men då fordrar billigheten, att man gör motsvande förhöjning i tullen för det raffinerade.
Jag tager mig sålunda friheten föreslå BcvillnrsUtsk., att å räsockrel sätta 2 sk. 3 rst. full och å det raffinerade 5 sk. 4 rst. lull.
Remitterades lill BevilhnsUlsk.
Föredrogs och lades till handlingarne ett från Exp.Utsk. under N:o 6 inkommet mern., till Hederv. BondcSt., i fråga om val af Revisorer m. m. för granskning af Banko
Diskont-verkets räkenskaper.
Anmäldes och lades på bordet följande från Utsk:n inkomne utlåt:n, mern. och betänk:n, nemi. från Stats-Utskottet: JV:o 51, ang:de beräkningen af Statsverkets inkomster.