Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då med antagande af den förra tydningen, det lätteligen skulle kunna inträffa, att beviljade låi finge hvila en tid af flere månader och ännu längre, innan utgifning deraf kunde ega rum, samt någon rimlig anledning för beredande af denna större fördel åt vexlar icke torde förefinnas, enär sådana belånas till lägre ränta, än löpande förskrifningar, lärer väl den sednare tydningen få antagas vara den rättaste; likväl och som både diskontering och lån i Handels- och Närings-Diskonten böra antagas vara grundade på verkliga affärer, hvilka gemenligen fordra, att den lånsökande eger bestämd visshet om Banko-Fullmäktiges Berättelse. 27 tiden när det sökta länet kan erhållas, men det ej är möjligt att derom meddela upplysning vid de fall, då medel saknas; synes det med den lånsökandes fördel närmast öfverenstämma, att han, vid dylika tillfällen, genom vägrad emottagning af lån-ansökningen, icke uppehälles med den förhoppning att snart utbekomma det sökta lånet; och Fullmäktige hysa således den öfvertygelse, alt föreskriften i ofvanberörde 198 § af Banko-Reglementet, i händelse densamma anses böra för framtiden bibehållas, endast bör tillämpas, i afseende på lån å namn och reverser med omsättningsrätt, samt att, beträffande öfrige lånerörelsegrenar, det borde stadgas, att ansökningar icke få emottagas, när tillgång saknas att lånen genast utgifva, —• ett stadgande, som redan tillämpas i fråga om Kassa-Kreditiv åt enskilde. § 49- Uti 76 § af Berättelsen hafva Herrar Revisorer upptagit de utaf Full- Kassa-Kreditiv åt mäktige, på grund af 214 t§ 10 mom. i Ranko-Reglementet, fastställde all- enskilda, männa föreskrifter, i afseende på Kassa-Kreditiv åt enskilde.
Enligt dessa antogs vid Handels- och Närings-Diskonten i Stockholm samt JLåne-Kontoret i Götheborg Kalender-året til! grund för Kreditiv-tidens bestämmande, samt vid Låne-Kontoret i Malmö tiden från den 1 October det ena till samma dag det påföljande året.
Som, i följd häraf, Kreditiven skola vid hvarje Diskont-Afdelning på en dag inbetalas, samt detta ansåges komma att menligt inverka på allmänna rörelsen; hafva de för granskning af Låne-Kontorets i Götheborg styrelse och förvaltning detta år församlade Revisorer ifrågasatt den förändring, att
Kredilivernas förfallodagar må fördelas i åtskilliga terminer under året, lämpade efter hvarje Kreditivs primitiva uttagning.
Med anledning af hvad vederbörande Diskont-Direktioner, i ämnet hörde, anfört, finna Fullmäktige väl för närvarande någon annan åtgärd icke böra vidtagas, än att, för den händelse någon del af den åt hvarje serskildt Diskont-Kontor anvisade fond icke skulle varda upptagen å den första- terminen för Kreditivs beviljande, denna del må utgifvas qvartalet näst derefter och begagnas jemväl ett år från nämnde tid, hvarigenom under hvarje år fyra förfallodagar för Kreditiv skulle kunna uppkomma.
Men för den händelse, att genom indragning från öfriga till
Diskontrörelsen öfverlemnade fonder, den för Kassa-Kreditiv nu afsedda summa af 1,830,000 R:dr skulle komma att förhöjas; torde det för så väl Kreditivhafvare, som rörelsen i orten blifva fördelaktigt, om beviljandet af Kreditiv 28 Banko-Fullmäktiges Berättelse. liankeus Kapilalöfverskott eller (llund fond. så ordnas, att dessa till inbetalning förfalla fyra gånger under året eller vid slutet af Mars, Juni, September och December månader; och Fullmäktige hemställa derföre, att en bestämd föreskrift i detta afseende måtte varda af llögl.
Utskottet meddelad.
Uppå derom af Direktionen öfver Handels- och Närings-Diskonten i Stockholm gjord framställning, hafva Fullmäktige under den 26 nästi.
September bifallit föreslagen förändring uti de Kontrakt, som angående Kassa-Kreditiv utfärdas; åsyftande berörde förändring hufvudsakligen ett förtydligande af de föreskrifter, som afse Kreditivs uppsägning, då antingen Kreditiv-hafvaren dör eller kommer på obestånd, elier den för Kreditiv ställda säkerhet försämras.
Öfver den af Herrar Revisorer i 76 § af Berättelsen framställda åsigt, i fråga om Kassa-Kreditiv, är utlåtande till Högl.
Utskottet afgifvet.
Angående Grundfonden och vinstmedlen. § so.
Som några serskilda af Bankens tillgångar icke bilda Grundfonden, hvilken allenast är att betrakta såsom Kapital-öfverskottet, eller skillnaden emellan tillgång och skuld efter afdrag af behållna, i Bankens ägo varande Vinstmedel; så kan den föreskrift, Banko-Reglementets 217 § innefattar, leda till förvillelse i så måtto, att det icke låter sig bestämdt uppgifvas af hvilket eller hvilka slags tillgångar Kapital-öfverskottet består.
Om Banken alltid får, utöfver Kapital-öfverskottet, 10,000,000 R:dr, bibehålla 3:ne års Vinst, och om indragning af nämnde Vinst för Bankens säkerhet icke blifver erforderlig, kan det visserligen vara mera likgiltigt, huru ifrågavarande föreskrift är uppställd, helst Banken, under sådana förhållanden, alltid kan vara innehafvare af obligationer till det i omförmäldta § af Banko-Reglementet upptagna belopp, 6,000,000 R:dr; men som händelser kunna inträffa, hvilka lägga hinder i vägen för behållna vinstens förvandling i obligationer, torde endast den del af merberörde § böra qvarstå, som afser skyldigheten för Fullmäktige, att, medelst anskaffande af räntebärande papper, ersätta den minskning, som genom infriande eller försäljning uppkom mer i det belopp af obligationer, Banken ägde vid 1844 års slut, då reglering af sedelstocken utaf Rikets Höglofl.
Ständer fastställdes, Banko-Fullmäktiges Berättelse. 29
För fullgörande af sistnämnde del af föreskriften, har ock för den afbetalning å Riksgälds-Kontorets obligationer, som vid hvarje års slut med 88,000 R:dr B:ko till Banken ingått, äfvensom för den utlottning af de Arméens Accords-Amorterings-Fonds obligationer, Banken innehade vid 1845 års början, hvilken sedermera egt rum, och som uppgått till B:ko R:dr '21,500, såsom här nedan vidare förmäles, räntebärande papper blifvit inköpte. § 31.
Af den från och med 1845 års början till 1847 års slut upplupna Leverering till RiksBanko-vinst, beräknad till ett belopp af 2,862,000 R:dr, har, till åtlydnad Vinstf af 218 § i Banko-Reglementet, l/3:del eller 954,000
R:dr vid slutet af hvartdera åren 1848 och 1849 blifvit till Riksgälds-Kontoret aflemnad; kommande den sista tredjedelen, i tryckta öfversigten af Bankens räkenskaper upptagen under titel »Innestående medel», att vid detta års utgång till nämnde Kontor levereras.
Då största delen af nämnde behållne vinstmedel redan vid nästförflutna Riksdags början var i obligationer förvandlad; torde Fullmäktige bär böra utreda huru de, utan att afbända Banken något större eller mindre belopp af dessa obligationer, kunnat fullgöra de föreskrifna årliga inbetalningarne till Riksgälds-Kontoret.
För sådant ändamål nödgas Fullmäktige återgå till 1845, från och med början af hvilket år de medel influtit, som till Riksgälds-Kontoret skulle allemnas.
Inkomster och tillfälliga Vinster år 1845 2,050,690: 18. — Behållning af 1844 års vinst 251,569: 3. 9.
Sgr R:dr 2,502,259: 21. 9.
Härifrån afgår:
Ränte-utgifter, förvaltningskostnader och förluster år 1845 .... 407,905: — 9.
Bidrag till Riksgälds-Kontoret, på grund af 225 och 228 §§ i Banko-Reglementet under den 25 Maj 1843 604,652: 28. 11. i 012,557: 29. 8.
Behållna vinsten under år 1845 utgjorde således. . . 1,2 89,721:40.
1. 30 Banko-Fullmäktiges Berättelse.
Transport 1,289,721: 40. 4.
Behållna vinsten under år 1846 utgjorde 1,247,362:19. 5.
D:o » » 1847 777,830: 20.
— Sgr R.dr 3,314,914: 31. 4.
Häraf blefvo, enligt llikets Höglo!!.
Ständers beslut vid sednaste Riksdag, till Riksgälds-Kontoret genast ailemnade 419,422: 4. 8. motsvarande beloppet af de s. k.
Diskont-reserv-fonderna; hvadan behållna Vinsten, vid 1848 års början, i sjelfva verket utgjorde blott 2,895,492: 26. 8.
Från och med 1845 till och med 1847 uppköptes nedannämnde Obligationer, nemligen:
Arméens Accords-Amorterings-Fonds å . 670,400: — Skånska Hypotheks-Föreningens . » . 380,000:
— Smålands d:o . » . 100,000: — Östgötha d:o . . » . 500,000: — d:o d:o ställda i ut ländskt myntslag, evalverade i B:ko R:dr 533,333:16.
Sgr R:dr 2,183,735:16.
Till dessa inköp använde Fullmäktige, utom behållna Vinst-medel, afbetalriingen å Riksgälds-Kontorets Obligationer, som, utgörande för 3:ne åra 88,000 R:dr årligen 264,000: — böra härifrån afdragas; då återstoden 1,919,735:16. minskar de kontanta vinstmedlen till 975,759:10.
8. hvilket belopp dessa utgjorde med 1848 års början.
Enär berörde i kontant varande behållna vinstmedel, R:dr 975,759: 10. 8. öfverstego den summa af 954,000 R:dr, Banken hade att vid nämnde års slut till Riksgälds-Kontoret aflemna, samt någon anledning icke var för handen, att de inflytande vinstmedlen, som antogos uppgå till omkring 900,000 R:dr, behöfde för Bankens säkerhet reserveras, ansägo
Fullmäktige sig destomindre böra tveka, att inköpa Banken erbjudna Skånska Hypotheks-Föreningens, med 4% procent ränta löpande Obligationer till be - Banko-Fullmäktiges Berättelse. 31 lopp af B:dr 200,000: som, med beräkning af den afbetalning å Riksgälds-Kontorets äldre Obligationer, Banken vid årets slut bade att utbekomma med » 88,000: allenast R:dr 112,000: kornme att tagas af de äldre viustmedlen.
Som de Riksgälds-Kontorets Obligationer å 400,000 R:dr, Banken inköpte den 24 Juli 1848, förföllo till betalning vid samma tid, eller berörda års utgång, då Banken hade att till nämnde Kontor inbetala af äldre vinstmedel 954,000 R:dr; så minskade detta inköp blott tillfälligt den kontanta behållningen och behöfver sålunda icke tagas i beräkning vid den utredning af kontanta vinstmedel, som här nedan följer.
Efter afdrag från ofvanupptagna 975,759: 10. 8. af de till inköp af obligationer använda 112,000: återstå 863,759: 10. 8.
Behållna vinsten för 1848 ... 1,003,838: 14. 2.
Sgr Ridr 1,867,597: 24. 10.
Inbetalning till Rikgälds-Ivontoret 954,000: — — Kontant vid 1849 års ingång 915,597: 24. 10.
Behållna vinsten för 1849 944,271: 55. 1.
Sgr R7dr 1,857,869: 9.
IB Inbetalning till Riksgälds-Kontoret vid samma års slut . 954,000: —•
— Kontant vid delta års ingång R:dr 903,869: 9.11.
Sedan hos Fullmäktige anbud gjordes att till Banken försälja Smålands Hypolheks-Förenings å utländskt mynt ställda Obligationer, beslöto Fullmäktige, under den 27 nasti.
Juni, att för öfverenskommen Kapital-rabatt uppköpa 300,000 Hhgr-Banko i dylika Obligationer, under vilkor att få i utbyte lemna det belopp af 100,000 R:dr i Smålands och Hallands Hypotheks-Förenings Obligationer, Banken förut innehade.
Genom detta utbyte utgjorde den kontanta summa Banken erlade i kapital endast 148,666 R:dr 52 sk.
För denna utbetalning var att använda icke allenast afbetalningen å Riksgälds-Kontorets Obligationer vid nästlidet års utgång
R:dr 88,000: — 32 Banko-Fullmakti ges Berättelse.
Inseendet öfver Bruket.
Utdrag af räkenskapen för 1849.
R:dr 88,000: — utan äfven de medel, hvilka influtit genom utlottning å Bankens öfrige Obligationer, utgörande vid berörde tidpunkt » 60,166: 32. 148,166: 32. hvadan endast » 500: — Sgr R:dr 148,666: 52. förminskade den kontanta behållningen i vinstmedel, som följaktligen utgör 903,369 R:dr 9 sk. 11 r:st., oberäknadt vinsten för detta år, hvilken vid närvarande tid, efter 900,000 R:dr för hela året, kan antagas till omkring 787,300 R:dr.
Till den vid årets slut föreslående inbetalning af 934,000 R:dr till Riksgälds-Kontoret, har Banken således redan ett odisponeradt belopp af cirka 1,690,800 R:dr B:ko.
Angående Tumba Pappers-Bruk. § 52- Det speciella inseende öfver Tumba bruk, som åligger en af Fullmäktige, har undertecknad, A. G.
Gyldenstolpe, oafbrutet utöfvat. § 53.
Som Herrar Revisorers Berättelse innefattar ej mindre sammandrag af Brukets räkenskaper för åren 1847 och 1848, än äfven öfversigt af för— hållanderna under åren 1839—1848, meddelas nu allenast följande räkenskaps-utdrag för nästlidet år 1849.
Ingående ISalancc-Konto.
Debet. F. L.
Guillemot & C:o R:dr 505:
Kapital-behållning » 540,439:25. 9.
Summa R:dr 540,944: 25. 9.
Kr edit.
R:dr 25:14.11.
Bruk med jordegendom, åbyggnader och fasta inventarier » 250,000:
R:dr 250,025:14. 11. Banko-Fullmäktiges Berättelse. 33 Transport R:dr 230,023:14.11.
Rudimaterier, förråder och lösa inventarier » 99,487: 29. 9.
Papper under arbete från föregående år ....
» 10,000: — — Fordringar för levereradt papper » 1,003: 59. 4.
Låne-Afdelningen erhållit öfver dess lemnade förskott » 180,427: 35. 9.
Summa R:dr 340,944: 25. 9.
Brukets Räkning med Lane- lideluiiigen.
Ingående balance R:dr 180,427:35. 9.
Yärdet af under året till Banken levereradt papper » 82,099: 45. 5.
Beloppet af främmande insättningar till liqvid med Bruket » 2,333: 52.
— Summa R:dr 264,881: 17. 2.
Förskott under året till bruksdriften 48,000:
— Utgående balance:
Värdet af levereradt papper öfver beloppet af Låne- Afdelningens förskott » 216,881:17. 2.
Summa R:dr 264,881: 17. 2. ('apperstilhctkniiigs-tvoiito.
R:dr 10,000: — — Egentliga kostnaden för papperstillverkningen, som bedrif— vits år 1849 med sammanräknade 671 formningsdagar:
Ordinarie aflöning
R.dr 14,839: 5. 2.
Öfverarbete, premier, m. m. . . » 2,720:19.10.
Rudiinaterier och använda inventarier » 17,307: 4. 2.
Diverse » 1,671:17.10. 30737- 43 Hitförde omkostnader:
Medikamenter och läkarevård .
. R:dr 983:21. 4.
Pensioner och fattigvård » 1,239: 29. |6.
Transport 2,223: 2. 10. 46,737: 45. — Banko-Fullmäktiges Berättelse. 5 34 Banko-FullmälUiges Berättelse.
Transport R:dr 2,223: 2. 10. 46,737: 45.
— Resor och traktamenten » 707: 3. 4.
Nybyggnad och reparationer ...» 3,099:17. 9.
Utfodring för dragare » 1.256:26. 9.
Diverse allmänna omkostnader . . » 3,570: 57. ä. io,856: 40. 1.
Yinst af papperstillverkningen 34,290: 52.
— Summa R:dr 91,885: 21. l. Kredit.
För Bankens räkning R:dr 82,410: 51.10. » Främmandes d:o » 3,408:16. — » Brukets eget behof . » 1,596: 21. 5. 87;4iä: 21. l. Papper under arbete till 1850 upptaget i värde till .
R:dr 4,470:
Summa R.dr 91,885: 21. 1.
Jordbrukets konto.
Råg, bafra, thimotej- och klöfverfrö . . .
R:dr 25:44. 8.
Dagsverken, körningar, m. m. . . . . » 109: 1. 1. ^4.
9 Yinst af jordbruket 496: 1. 1.
Summa R:dr 630: 46. 10.
Spannmål » 206:19.
— Hö och halm » 424:27.10.
Aflöning Mjölqvarns-K.onto.
R:dr 206: 7. 3.
Banko-Fullmäktiges Berättelse. 35 Transport R:dr 206: 7. 5.
Diverse » 173: 15. 5.
Vinst af qvarnen » 330: — S. u Kredit.
Influten qvarntull R:dr 911: 20.11.
Vinst- oell Ftfrlust-Räliningen.
DifTerence uppkommen genom runslycksbråk . . . .
R:dr 1. 1.
Förlust vid försäljning af stämpelpapper . 74: 11. — Söndertagne pappersformar 908: 22.
— Netto-behållning:
Ökning i Brukets bokförde kapitalvärde . 34,966: 4. 8.
Summa R:dr 35,948: 58. 9.
Af 1. R.
Ullander återlemnad spannmål . 27: S. 5. lnflutne hyresmedel för magasinet i Stockholm » 500: — — 34V2 lod silfver från söndertagne formar » 38: 16.
Försäljning af en häst 66: 52.
— Vinst af papperstillverkningen 34,290: 52. » » jordbruket 496: 1. 1. » » mjölqvarnen 530: — 5.
Utgående Balance-Konto.
R:dr 284:26. 9.
Rruk med jordegendom, åbyggnader och fasta inventarier •>■'
••••» 250,000:
Rudimaterier, förråder och lösa inventarier ...» 105,144: 56.10.
Fordringar hos främmande » 3,094:45. 8.
Låne-Afdelningen för levereradt papper öfver beloppet af dess förskott » 216,881' 17. 2.
Summa R:dr 575,405: 28. 5. 36 Banko-Fullmäktiges Berättelse.
Ombyggnad af det s. k. nedre verket.
ICapital— behållning R:dr 575,403: 21!. 5. Kapital-Konto.
Utgående balance » 575,405: 25!. 3. Kredit.
Ingående balance » 540,439:23. 9.
Ökning i Brukets bokförde kapitalvärde » 34,966: 4. 5!.
Summa R:dr 575,405: 28. 5.
Häraf behagade Höglofl.
Utskottet inhemta, att ■papperstillverkningen nämnde år lemnat ett öfverskott af 34,290 R:dr 32 sk.; att jordbruket, utöfver hvad som blifvit detsamma påfördt, gifvit 496 R:dr 1 sk. 1 r:st., att mjölqvarnen beredt Bruket en vinst af 530 R:dr 5 r:st. samt att Bankens behållning af Tumba utgjort 36,712 R:dr 41 sk. 3 r:st.
B:ko, enligt följande beräkning:
Låne-Afdelningen förskott under året R:dr 48,000: •
Kassa-behållning hos förvaltaren vid årets början . . » 25: 14. 11.
Bankens behållna vinst af Tumba Bruk » 36,712:41. 5.
Summa R:dr 84,738: 8. 2.
Värdet af under året till Banken levereradt papper . » 82,099: 43. 3.
Främmandes insättningar till liqvid med Bruket . . » 2,353: 32.
— Kassa-behållning hos förvaltaren vid årets slut ...» 284: 26. 9.
Summa R:dr 84,758: 8. 2. § 34.
Jemte anmälan om det förfallna skick, hvaruti nedra verkhusets machineri sig befunne, yttrade Fullmäktige uti berättelsen till sednast församlade Herrar Revisorer, att som den totala ombyggnad af berörde machineri, hviL Banka-Fullmäktiges Berättelse. ken ovilkorligen erfordras, för att göra detsamma användbart, skulle medföra en betydligare kostnad samt det ville synas, som komme Brukets verksamhet under de följande arén att i större män inskränkas; borde denna ombyggnad kunna tills vidare anslå.
Vid den besigtning och inventering, Fullmäktige under nästförflutne sommar anställde å Bruket, vanns likväl den upplysning, att de beställningar å papper för delta år, som då redan ingått, svårligen läte sig fullgöra med begagnande ensamt af öfra Verkhuset och att, i händelse under arbetets fortgång, någon bristfällighet skulle uppstå, föranledande ett längre afbrott i arbetets jemna gång, det reqvirerade papperet till såväl sedlar, som Charta Sigillata, icke kunde till hela beloppet aflemnas.
I anledning häraf och enär det skulle leda till oberäkneliga svårigheter, om Bruket blefve urståndsatt att tillhandahålla sådant papper, hvilket endast derstädes kan åstadkommas, förordnade Fullmäktige, den 5 nästl.
September, att Bruksförvaltaren borde till dem inkomma med kostnadsförslag, ej mindre å anskaffandet af ett nytt valsverk i Nedra Verkhuset, än afven å Mjöl— qvarnens flyttning till annat ställe, genom hvilken sednare åtgärd rikare tillgång på vatten erhölles för nämnde Verkbus.
Så snart Fullmäktige undfå berörde kostnadsförslag, skola de underställa Högloft.
Utskottets vidare bepröfvande detta ärende. § Sä.
Till fortsältning af den redogörelse, 86 § i Herrar Revisorers berättelse innehåller, i fråga om inrättandet vid Tumba Bruk af en Söndags skola, få Fullmäktige tillkännagifva, att sedan den vid Bruket numera anställda skickliga och ordentliga Skollärare förklarat sig vara villig, att emot ett årligt arfvode af 100 R:dr B:ko förestå en så beskaffad skola, Full mäktige medgifvit densammas inrättande, samt förordnat, att undervisning der skall meddelas minst trenne timmar hvarje Söndags eftermiddag.
§ S6.
Uti 87 § af Berättelsen hafva Ilerrar Revisorer förmält sig gilla de skäl Fullmäktige anfört, till stöd för uraktlåtenheten att upprätta den uti Banko-Reglementets 250 § föreskrifna Arbetsplan samt Utgifts-och Inkomstberäkning.
Dessa skäl qvarstå ännu, och Fullmäktige anse sig äga desto större anledning att hemställa om nämnde föreskrifts borttagande, som de befara, Banko-Fullmäktiges Berättelse. 6 Inrättande af en Söndagsskola å Bruket.
Arbetsplan samt Inkomst- och ut gifts-beräkning. banko-Fu Ilmäktiges berättelse.
Förändring i bokföring och redovisning.
Nybyggnader och reparationer.
Reservationer. att en sådan Arbetsplan skulle kunna leda till förvillelser, rörande arbetets ordnande vid Bruket under det år densamma skall omfatta.
Ett bevis derför hemta Fullmäktige af den omständighet, att vid tiden för Arbetsplanens upprättande nästlidet år det syntes, som skulle Brukets verksamhet detta år blifva betydligen minskad, hvilket doek icke varit händelsen. § 57.
Det förslag till en förändrad bokföring vid Bruket, som, med anledning af stadgandet i Banko-Reglementets 259 §, Fullmäktige låtit upprätta, är till utlåtande af Bruksförvaltaren öfverlemnadt: och skall, efter verkställd granskning, Höglofl.
Utskottets pröfning underställas. § 58.
Angående de mindre nybyggnader och reparationer, hvilka vid Bruket under den sednare tiden ifrågakommit, vinnes upplysning af Bruksförvaltarens årligen afgifna och vid Fullmäktiges handlingar förvarade Berättelser.
De särskilda meningar, undertecknade, hvar för sig, anfört emot en del af här ofvan omförmälda, utaf Fullmäktige fattade beslut, äro uti deras protokoll upptagna och varda härmedelst åberopade.
På Ridderskapet och Adelns vägnar A. G. GYLDENSTOLPE.
Alg. von HARTMANSDORFF På Preste-Ståndets vägnar: M. C. BERGWALL. Arnt. Z.
PETTERSSON.
Frans SCHARTAU. C. D. ARFWEDSON.
På Bonde-Ståndets vägnar: Cari.
ERSSON. P. PEHRSSON.
. C. D. SKOGMAN.
Josef WALLIN.
M. PEHRSSON C. O. Ossbahr.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 18S0. Banko-Utskottets Memorial N:o 3.
V:o II Anli. till Exp.-Utsk. d. 28 Jan. 1851 kl. 2 e. ra.
Momorial, om val af Revisorer och Suppleanter för LåneKontoren m. m.
Sora, likmätigt gällande föreskrifter, Revisionerne af Banko-Diskontverket samt LåneKontorens i Götheborg och Malmö räkenskaper taga sin början den 1 Mars hvarje år. samt beträffande granskningen af bemälde Låne-Kontors förvaltning och räkenskaper för nästlidet och följande år intill nästa riksdag, Revisorer icke äro valde; så får Utskottet vördsamligen anhålla, att, i och för omförmälda revisions-förrättningar, en Revisor och en Suppleant inom hvarje Riksstånd måtte för hvartdera Låne-Kontoret utses.
Hvad åter angår granskningen af Banko-Diskontverkets räkenskaper, som för nästlidet år, på sätt förut varit händelsen, kommer att verkställas af Utskottet; torde, för detta och följande år intill nästa riksdag, grunderne böra bestämmas för val af Revisorer och Suppleanter, i och för granskningen af nämnde verks förvaltning, samt dessa grunder för Kongl. Maj:t i underdånighet uppgifvas, i ändamål, att 2:ne Revisorer för hvartdera Riksståndet må blifva till berörde gransknings-förrättnin^ gar utsedde och kallade.
Prot. 1850 # 1851. 6 Sami. 1 Afd. 2 Höft. t 2 Banko-Utskotlets Memorial N:o 5.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 28 Jan. 1851, kl. 2 e. m.
Memorial, med återlemnande af Per Hansson motion.
Sorn det på Kongl. Majit allena ankommer alt bestämma prägeln å Silfvermyntet, har Utskottet ansett sig icke kunna taga någon befattning med en inom Hedervärda Bondeståndet af Hiksdagsfullmäktigen Per Hansson från Wermlands län väckt och till Utskottet remitterad motion, innefattande förslag till förändrad prägel å de Silfvermynt, som i värde understiga 32 sk.
B.-co; hvilken motion följaktligen, på grund af 44 § 3 mom. uti Riksdagsordningen, härigenom till Hederv.
Bondeståndet återlenrnas.
I:o 5.
Memorial, med återlemnande af en utaf RiksdagsfidlmäktU gen Nils Jeppsson väckt motion.
Hedervärda Bondeståndet har till Utskottet hänvisat Biksdagslullmäktigen Nils Jepps$ons från Skåne motion, angående dels Privat-Bankernas indragning, och inrättande i doras ställe af Låne-Kontor, samt dels skyldighet för de förra att erlägga högre bevillning; men som det icke tillhör Utskottet att behandla frågor om Privat-Bankers beskattning , får Utskottet, med anledning af 44 § 3 mom. i Riksdagsordningen, till Hederv.
Bondeståndet återlemna ifrågavarande motion; Med anmälan det Utskottet framdeles, i samband med Lånerörelsen, skall taga under be - Banko-Utskottets Memorial N:o 7. 3 pröfvande förslaget, rörande flere Låne-Kontors inrättande, hvarom åtskilige motioner i öfrigt till Utskottet inkommit.
x\:o 6 Ank. till Exp.-Utsk. d. 28 Jan. 1851 kl. 2 e. rn.
Memorialmed återlemnande af Petter Petterssons motion.
Till Utskottets handläggning har Hederv.
Bondeståndet remitterat Riksdagsfullmäktige!!
Peller Petterssons från Jönköpings län motion, deruti hemställes, att, i stället för Stamboks- och Kollekt-medel, amorterings-lån mätte beviljas i och för kyrkobyggnader, eller att uppbörden af sådana medel hädanefter må annorlunda besörjas; dock, enär Ranken numera icke tillhadahåller lån till kyrkobyggnader samt motionen i öfrigt innefattar en fråga, hvaröfver det icke tillkommer Utskottet alt afgifva yttrande, anser sig Utskottet böra, på grund af 44 § 3 mom. i Riksdagsordningen, till Hederv.
Bondeståndet återlemna ofvanomförmälda motion.
Stockholm den 9 Januari 1851. »Iso 7.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 28 Jan. 1851 kl. 2 e. rn.
Memorial, i anledning af vackt fråga om förekommande af felaktigt silfvermynts utlemnande till allmänheten.
Uti ett inom Hederv.
Bondeståndet afgifvet och jemte Protokollsutdrag af den 23 De-* cember nasti, år till Utskottet remitteradt anförande har Riksdägsfullmäktigen A. W.