Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I följe hwaraf Ridderskapct och Adeln derjemte beslöt anmoda Constitulions - Utskottet att sä fyrs sk? kan till Riksens Ständers klans inkomma med ett af Utskottet sjelf författadt Förslag till T>yckfrihcts - Lag, hwilket mä sälvin UtskottetS första arbete i detta ämne anses, och pä sädan grund kunna hvS Riks»Stä idcn i fullkomlig bfwcrensftämmclse med ^6 Z Regerings.
Formen behandlas; och skulle detta Ridderskapct och AdelnS beslut med dc andra Respectivc Ständen genom Utdrag af Protokollet commun iccraS, HerrGrefwen och Landt-Marsk alken föredrog derefter följande till honom ställs b?
Majus Nädiga skrrfwekfe. med Guds näde> Gweriges, Göthes och wcndeS Lowing rc. rc. rc. Arfwinge till Norige, Hertig till Schlesvig Hollstein rc. rc. Wär synnerliga ynnest och Nädiga benägenhet med Gud Msmägtig- Troman Herr Grefwe Landt Mars - Den 12 October. 4197 Marskalk, General-Lieutenant, Landshöfding?, sifwer» Commeiidant, Riddare och Commendeur af Wäre Or» den!
WJ hasme j dag crhällit Riksens Ständers un» dcrdäniga strifwrlsc af d. 10 i denna mänad rörande
Riksdagens förlängande till den 11 nästkommande No, Vcmder, i kraft af hwad roy Z i Regerings - Formen stadgar och förmär; och halme härmedelst i näder welat anbefalla Eder gikwa Ridderstaoet och Adeln tillkänna, att WJ, till denna Riksens Ständers underdäniga an» hällan, sä mockct hellre welat lemna Märt »ädiga di, fall, som WJ öro öfwer tygade att Riksens Ständer ej lära underläta sä werksamt begagna den äterstäende delen af detta Riksmöte, att de wigtiga angelägenheter, som ännu tillhöra Riksens Ständers öfwerläggning och afgörande, blifwa inom denna tid, pä ett med Wär och Swensta Folkets hilliga fbrwäntan bfwerensstämmande sätt, stadgade och till ända bragte.
Wi befalle Eder Gud Allsmägtig synnerligen nädeligcn.
SlockholmSlott de» 12 October 1809. L ^ k 1.. 6. ak Wetterstedt.
Föredrogs Z nyo ben i plenum d. 12 Octob. upplästa och pä bordet laggda Swea ?>ikeS Stan» ders förening on, ^,ans DurchlantighetS prinS On«is'i'ix'g Xvsu-.r-8 af Schlesvig hollstein.
Au gustenberg förklarande för -^anS Rsngl.
N7aj:tS war nu regerande RonnngS efterträdare pa den Aongl. Swensta T>h conen. 4193 Den 16 October Uppä derom af Herr Grefwe» och Landf,Mar, fkalkcn gjord proposition, blef denna Wal-Act till alla delar af Högloft, Ridderffapct och Adeln gillad och antagen.
Derefter föredrog- ä npo det i förra kleny Upplästa och pä bordet laggda ConstitutionS - UtikottttK Fbrflag till Thronföljarcns försäkran, Hant Lxcellenee Herr Grefwe Kuut K, Lric, erindrade att den af Riksens Stän, der upprättade Successions - Ordningen i detta För, stag wore äberppad; Hans Cxtcllence hade sig ej be» kant att nägon SueccZsionS«Ordning ännu wore upp, rättad eller för Riksens Ständer föreslagen, och ansäg för sin del origtigt att innan ben wore känd och an?
tagen, gilla en act hwari den SberopadeS, Undertecknad Riddarhus - Secreterare utbad sig fä upplysa, att förslaget till en Succession--Ordning redan wore uppsatt i concept, och torde efter behörig granskning af ConstitutionS.
Utskottet inom fä dagar Riksén- Ständer underställas, Herr Grefven och Landt-Mar. sk asken hemstäsde VIN Riddcrskapet och Adeln skut, le behaga att giftande al den nu föredragna Thron, följare»- försäkran uopsköte-, intill dest Successions, ordningen more till Riksens Ständer ingifwen och af dem stabfästad, Bifölls.
Grefwe borner, ^6olk tlöran» Sue, Mflpns - Ordningen kaps ej komma att innehälla nägot - Den 16 Octobep. ^-99 got annat än hwad som är enligt med Regerings» Formen, När Regerings - Formen antogs war äfven deruti denna Successions - Ordning nämnd och äbcropad, utan att dg ännu warg uppgjord, och utan att het af nsgon tknedgrs säsom ett hinder sill Constitutionens qntaginde, Jag ser derföre ej hwarföre iFy henna försäkran äfwen nu och efter samma princip kan gillas och antagas, Hans Ercell en c e Herr Grefwe Uuutfi.
När ConstitlUionen antogs, ansäg hvar pch en wigtigt att pexmcd brgdska, Nu tror jag ej gtt nägra dagarS uppskof är wigtigt eller wädligt, hälst Suceessrons ?
Ordningen inart kommer till Ständernas kännedom, Det synes mig gansta klart att
Man ej kan äberopa hwad som ej finnes: ätminstone
Ar det ordentligare att Successions - Ordningen fdrst hlefwe antagen, Grefwe Oofina, -^uZust, conformera» de sig med Hans Exccljence Grefwe kuutk.
Grefwe filörnyr, ^äoipfi 65ran, wille ej bestrida att Thronföljarens försäkran hwiläde när sSdant wpre Ridderstapet och Pdklns bnstan:
Ulen när redan i sjcttwq försäkran grunderna för SuccessionsOrdningen fgnncS saggdg, och bestämdt att den borde gä pä Prinsens manliga bröstar^wingar, och Successions-Ordnings-documentet blott fonché att innehäls la detaillerna, wore det Grcfwcns tanka att i frägq warande mäl ej hade blhöft hwlla, Friherre 8 lael von fik olistsjNh uppläste ett diceamen sä lydande; 4200 Den 16 Oktober.
Ett hushälls-ämne, som wid benna Riksdag Ecke bkifwit omnäwndt, men dock af stor wigt för Landtbrukets uppkomst, är upphäfwandet af de författningar som röra landsköp hwaribland 6 Cap. Han» dels - Balken samt 2s § af Resolution pä Borgerskapets Beswär d. 12 April 17Z7.
Inwänarne i de orter som äro belägne längt Efrän Städer, äro ofta i stor förlägenhet för afsättningen af stna Produkter, sä länge deste författningar existera.
Det är wäl sant att be icke förmä hindra Landsköp, tp alla sädana författningar som strida emot allmänt gagn, och blott favorisera Monopolisten, öfwerträdaS lätteligen genom nägon afgift till deni som derä-skulle hafwa tillsyn, men detta är dock ett twäng och ett stort hinder wid Landtbrukets uppdrifwande, som torde förtjena Riksens Ständers pröfning hwarföre detta Memorial torde bli till wederbörliga Utskott remittcvadt.
Remitterades till Allmänna BeswärS - och Ekonomie - Utskottet samt till Lag - Utskottet.
Widare uppläste Friherre 8 tseI v^on kä o
IIstein följande:
Anförande till protocollet. Swenska Folket, som i alla tider nitälskat och warit ömtälige för stn frihet, säg ben för icke längesedan i fora stt alldeles förswinna.
Cn Laglös egenmagt wid Lagskipninacn, en oordcntelig och egennyttig behandling wid uppbörden och anwändandet af Statens medel, hade redan gjort ett widrigt intryck pä Folkets sinne, dä ett olyckligt krig mä hända i otid Den 16 Oktober. 42vr och onödigkwis börjadt, fick allt mer och mer det utseende- svin bebädade en olycklig utgäng, och gjorde till dess fortsättande wäldsamma medel nödwändiga.
Oet i Swerige förr okända, menstliga friheten mest kränkande, sätt, att med magtspräk bifalla och utskrifwa en witz Class af StatS - Borgare till krigstjensten, samt derefter älägga Landet en öfwer betz förmäga stigande krigsgärd, ökade det stumma missnöjet till den grad, att de märkwärdiga händelser, som nyligen här i Riket tilldragit stg wörö ätt förut se.
Ständer församlade upptände en gnista af hopp hos Nationen, det deras bemödande att kraftigt understödja en mild och Fäderneslandet älskande Konungs föresattatt rädda Rikets sjelfständighet, ätcrställa ordning samt förskaffa en snar fred skulle hafira till päföljd Folkets sällhet; detta hopp warar ännu och allmänna upmärksamheten är starkt spänd pä ufängen af denna Riksdag.
Om de upplyste i Nationen icke lära lägga det Riksens Ständer till last, att beskattningen blir efter detta mera tryckande än förut, sedan Rikets skuld ökats, Riket blifwit styckadt, och till dess ytterligare försmak medel sär anskaffa-, sä är det dock otwifwelagtigt att sedan sinnena genom de smärtandc rörelser en härd fred, skilsmässan frän trofasta medbrdder och söndrandet af en sedan uräldcrs tid med Swerige förenad Province, blifwit ytterligen upprörde, och ökat hvarla känslofulla Medborgare bitterheten enuvt dem, som warit wällande till denna olycka, Riksens Ständer dä mäga taga i akt att ingen ting gifwer anledning klandra den omsorg för bet Allmännas bästa, som Riksens Ständer hafwa att wärda.
Fordrar nöden att uppoffringar och indragningar stola ste, sä är wäl den yttersta warsamhct nbdwändig, alt Mant kall werkställas utan art göra nägon olycklig till sin »välfärd samt med äsidosältanbe af all manna, män, men in» -4203 Den i6 <!)ctober. innan man tadelfritt kon strida till denna ytterlighet, är det en pligt att ,'iil'e, i hwad ilian det kan lindros kas, genom en noga undersökning, om älla Statens wedel, rigtigt ingätt, och af detta stjäl är det jag förut y kat om Wal af Ledamöter till förstärkande af Stats - Utskottet, sow stulle med eN dylik R Viston taga befattning, scdatt sä mängfalldiga ätcndet hindret de nu warande Ledamöter dermed syhelsätta sig- dRatt inwänder att dertill forötas mera tid, än som är öfrig af Riksdagstiden t detta hindrar ju Icke att Revision knnde kontinuera efter Riksdagen- Rsts.NS Ständer wisa derigenom att de icke Nrägtlätit nägot till upplysnings minnande, hwilket tikwäl blir en wäl grundad fbrcbräclsc, öm allsingcn Mesure företages till ernående häraf, utan spncS fast wera som Män wille blifwa t okunnighet härom, änskönt sä stora anledningar förekommit att ännu i Landet eller hoS Uppbörd-- männen en stor dst af Statens mede! innestö och förmodeligen alldrig inkomma, om tedowisttingen nu föksummas - Herr kZKItriLN, Otto ^rerejric, frägaök om icke Stats - Utstottets Protocolls - Utdrag som innehölls deh utläta de, rörande sättet att wcrkställa re» dowisningctt för alliiiänna medlen sedr-r är 18OO, och för flera westor sedan lfräN St-ts - Utstot'et afgätt, nu i sammanhang
Med dem a Friherre Ltaäls motion finge till dfwcrläggkiing företag s
Sedan det ölirwit Upoly^ ätt detta Sta's-UtstoktetS ProtoSollS - Utdrag ännu ick- bos Ridderstapet och Adeln blstwit iiovläst, och Herr Grekwen och Land!
, Marstolken lofwat akt detsamma med det snaraste sbrcMga, biföll Ridderstapet och Adeln den af Herr Den 16 October. 42VZ Herr Grefwe» och Landt - Marffalkcn gjorda proposition, att öfwer läggningen rörande Friherre Lisei von l^ollsteins motion skulle hwitå till dcst den i gemenskap med Stats, Utskottets ofwannämnde ProtocvllsUtdrag kan företagas.
Grefwe O e la (asrftie, ^scvlr:
Dä tiden nu nalkas till Riksdagens fluk, ansäg Herr Grefwe» sig till Högloft.
Riddcrskapct och Ädela böra hems stalla, vin ej till ärendernas afgörande all skyndsamhet mätte anwänd s, som med ordningen kan förenäs.
Herr Grefwe» wille derföre prvpo era att de
Mäl som ten itteras till mera än ett Utskott, finge af beha Utskott gemensamt behandlas, sä att hwardera Utskottet nedsatte en beredning, och detza beredningar sammanträdde att gemensamt riten beta mölen innan de i Utskottens klens anmälas.
Utom det att alla mäl sälunda blcfwc bättre beredda, wille Herr Grefwe» fästa Rldderskapel och Adelns uppmärksamhet derpä, att Utskottens betänk ndc, efter ett sädant mälcns behandlingssätt, kunde nägorlunda pä samma tid till Ständerna inkomma, dä eljest när det ena Utskottet !nsändt sitt utlätande detsamma kunde ätcrförwisas och borde ä nyo i Ständernas klens förekomma, innan det till ber andra Utskottet remitterades, hwareft äter samma omgäng förestode.
Det som wäckt Herr GrefwenS uppmärksamhet och gifrvit honom anledning att göra denna proposition, wore frägan om Bränwinct som blifwit remitterad bäde till allmänna Ncswärsvch Economie - Utffottct och till Bewillnings - Utskottet, och ifrän det förra ännu icke wore till Ständernas klens äterkommen, och säledcs ej af Bcwillnjngs - Utskottet kunnat upptagas.
Skulle Herr Grefwen hafton warit nog lycklig att hafira framstslt en mening fom wunne Högloft.
Ridderffapet och Ade.ns bifall, begärde 4204 Den r6 Dctober. begärde Herr Erckwen derpä Herr Landf -.Marskalkens proposition, samt att de andre Respective Stunden om Riddcrskapct och Adelns bestnt genast underrättades och inbjödcs att sig deruti förena.
Herr Grefwe» och Landt-Mars s k a l k e ir gjorde derefter proposition pä Grefwe Ds la Oarsties motion, hwilkcn enhälligt bifölls.
Herr Grefwe» och Landt-Marsk alken tillkännagaf att Friherre bi »na i I t o ir esri, ätcrbegärt ett ifrän Allmänna Bcswärs, och Economie - Utskottet till Riksens Ständer redan inlämnadt Betänkande rörande bptcs - brisier, af den anledning, att sedan detta Betänkande blifwit afgifwit, nögra Memorial öfwer samma ämne blifwit till Utskottet remitterade, hwilka tjenligast i samma betänkande kunde till beswarande upptagas, och understälde Herr Landt - Marskalken om Riddcrskapet och Adeln till denna Friherre bkamiirorm begäran wille lemna sitt Mständ.
Friherre ak Wetterstedt, hade inlemnat ett Memorial, hwilket upplästes sä lydande: tödinjukt Me moria!!
SweNlka Allmänheten har bäde med glädjs och crkänstu emettägit Bergs - Rädet Friherre k!erme iins - Den 16 October. 4205 lins Geographista Charte-arbeten, och jag är förwissäd, att dä kännedomen om
Fäderneslandet utgör grundläggningen för nyttiga Hushälls - författningar, Högloft.
Ridderstapet och Adeln jämte de öfrige Res spective Riks »Ständen, äfwett med ynnest och wälwilja täckes omfatta denna wärdige Medborgaren, soM om LaNdets widd och täge lltbredt ljus och kunstap.
Det är omöjcligt akt bestrifwajhwnd bcmödanbe och Ihärdighet Friherre kermelin anwändt pä sine Charte, arbeten, hwaruti oan äkwen gätt sä längt, att han af egna medel dertill uppoffrat öfwer Rid.
Banco» De Chartor hatt redan Utgifwit, utgöra tiis tigt bifogade desi Förteckning 26 stycken, och med Char, torne öfwer ^östergöthland pz ett blad samt öfwer Jön« köpings, Kronobergs och Blekinge Läner bcksä pä ett blad, svin redan äro Under gravering och snart blifwa färdige, utgör heta antalet 28 särskilda Chartor.
För en fullständig Atlas öfwer Swerige fattas säkedes kl» däst Chartor öfwer CNkmare
Län och öfwer bägge de Skällsta, som Friherre bkekmeiin ocklä redan lätik . sammandraga och kunna sedan de blifwit I orterne Närmare öfweksedde, snart Utgifwas och Allmänheten Meddelas.
Utom besia Geografiska Chartor har Friherre kermelin samlat och lätit rita en gansta stor mängd särskilda Chartor öfwer Härader, Sochnar, Sjöar och Wattudrag samt Ortcrnes Phyststa belägenhet, inbundr ne dels i fjorton stora Dolumer, dels Uti tärstilda Convoluter förwarade. _ Äfwenledes har Friherre lstermelin med dryg kostnad ifrän England förskaffat stg steke tilt GeoTredje Band.
A:c> 197. gra - Den 16 Vctober. grafiskt bestämmelsirnc nödige Justrumenter, sSsom M Cronomctcr eller säkert Astronomiskt Ur, förfärdigade af Herr HrnolU.
En Spegel Sextant med ätskillige Tuber af den berömda Instrumentmakare'!: ksm-ciar,.
En dito, ocksä af samma Instrumentmakare.
Ett Pen, del-Ur.
Ett afwägnings-Lelescop med Tuber och Compass af den namnkunnige Jnstrumcntmakarcn DoUnnci. Twännr Transporteurcr och ett Instrument med Spegel för Charle - Ritningar, samt en Kopparpräss efter npa Engclffa invention.
Emot alla de kostnader och den otroliga möda Friherre^ kkermelin härpä nedlagt, har han igenom Charle - försäljningen äterfätt endast 10,000 R:d. sä att utom räntan, hans Contanta utläggning för det närwaranbe utgör 20,000 R:d. men worc icke desto mindre beredd alt till Landtmäterie - Contoirct öfwcrlämna alla sina Chartor och Jnstrumcnter för 15,000 R:d. utom de förut till läns ärhällnc Tretusende R:d. af Ma,lufaclur - fonden, för hwilka honom torde förunnas afskrifning.
Friherre bke,-melins förlust blcfwe .säledeS 2OOL> R:d. utom all upplupen Ränka:
Men af nit att Charle - Samlingarne ester hans död ej mä skingras eller komma i Utlänningars händer, utan blifwa i Landtmätcrie« Cvntoiret säkert förwarade och till Gcografiska kännedomens widare, utbredande nyttjade, gör han utan betänkande denna uppoffring.
Detta Friherre kermelin» anbud, fär hos Herr Erckwcn och Landt - Marskalken samt Högloft.
Ridderskap och Adeln jag ödmjukast anmäla, och tillik- hemställa, om icke till Riksens Högloft.
Ständers Siats-Utskott kunde öfwerlämnas, att med Friherre tter - Den i6 Gctobek. 4207 kermelin härom gä i afhandling.
Skulle härigenom hans Charle-Samlingar, Kopparplätar och alla Inftrumenter enligt hans afgifnc förteckning till Kongl.
Landtmäteri - Contoiret öfverlämnäs, bör Csntoircks första äliggande wara, att besörja utgifniagen af Charror öfwer Calmars, samt Christianstads och Malmöhus Läner, hwarigenvm alla Rikets Provincer blef, we Geografiste kände och Swensta Atlas fullkomnad.
De Penningar sorn genom beha Chartvrs.försäljning framdeles inflyta, bora af Landtmäteri - Con, toirct redowisas och aflämnas i afbetalning pä inköpssumman, som sälcdcs efter hand kunde minstas.
Detta allt hfwcrlämNas till Herr GrcfwenS och Landt - Marskalkers samt Högloft.
Ridderstapct och Adelns pröfning och godtfinnande, och torde de-öfrige Respective Ständcn häraf äfwcn lämnas del.
Förteckning nppä de Graverade Geografiste Charle - Plätar öfwer Swerige; de ritade Eeografistc Chartor öfwer Rikets Landsorter; och ve Geografiste JiistruMcnkrr, hwilkr undertecknad mot en köpesumma af Femton Tusende Riksdaler Damm,'- erbjuder sig, att till Kongl. Landtmäteri-Contoirei aflemna:
, Ilo Graverade Charle - Wä-tar-med TikLelblad. I.
General Tittulbsad för i:ste Delen- med stzrteAnirrg. pä Chatior till ve
Ane första afdelnivgar.
L. Litmlbigd för första afdeln.
Ve Norra Landsorter metz vignetke. z. Sweriges: Genera! - Charla, > . ^ 4. 4208 O Den '16 October. 4.
Charta öfwer Westerbom och Lappmarken» s. Orto öfwer Ängermanland, Medelpad och Jemtland. 6.
Dito öfwer Herjeädalctt. 7. Dito öfwer Helsingland och Gestrikland. 8.
Tittulblad för 2:dra afdcln.
Finland med signette. 9.
General - Charta öfwer Finland. 10. UlcäborgS Höfdingedöme. 11. Wasa Län. 12.
Äbo och Björneborgs Län. iz.
Nylands och TawastehuS samt Kymene gärds Län. 14.
Kuopio Län eller Sawolax.
Is. Tittulblad för zrdje afdeln: Swea
Rike med ritning öfwer Stockholms belägenhet. 16.
Charta öfwer Stora Kopparbergs Höfdingedöme eller Dalarne. 17. Afwer Kopparbergs, NäSgärdS, Säters, och Wester Bergslags Fögderier i större Stala. 18. WcsteräS Län. 19.
Upsala Höfdingedöme. 20.
Stockholms Läll. 21.
Arebro Höfdingedöme. 22.
Nyköpings Län. 2z.
Tittulblad för 4:be afdeln.
Rike med särskild plät för Signette. 24.
General - Charta öfwer Götha Rike. 2s. Gottland eller Wisby Län. 26.
Götheborgs och Bohus Län. 27.
Halland eller Halmstad Län. 23.
Norra delen af Wärmeland. 29.
Södra delen deraf eller Carlstads Län. Zv. Elfsborgs Höfdingedöme, -i - Den 16 October. 4209 ZI.
Skaraborgs Län, hwilka vfwannämnbe Chartor äro utgifne och. följande 2:ne under gravering att äfwen pä min omkostnad med första aflämnas till utgifwande.
Z2. östergöthland eller Linköpings Län. zz.
'Charta öfwer Jönköpings och Kronobergs
Läner med Blekinge, hwarcftcr ej flera * äterstä till denna Swensta Atlas, än Chartor öfwer Kalmare
Län och Skäne, hwartill de Someke Chartor äro författade eller sammandragne.
Jemte de vfwannämnbe, aflämnas följande af mig inköpte Charle - Pläkar, 1:0 Charta öfwer Wester Norrlands Län uk« gifwcn af Landshöfdingen Friherre 6rnsciaoiö. ' 2:0 öfwer Medelpads serskildt. z:o Dito öfwer Gcstrikcland utgifwen af Landshöfdingen Grefwe Lrcmkeät. 4:0 Dito öfwer Calmare Län, som Doctor Lpsrmsn lätik Gravera.
Äfwen aflämnas början af Chartor öfwer serskilda Bergslager och Härader som jag utgifwit.
I:o Chane - Plät öfwer nya Kopparbergs Bergslag. 2:0 Dito öfwer Grythytte Bergslag.
Samling af serskilda ritade Speciele Chartor öfwer Härader och Socknar, författade efter de tvid Kongl. Landtmäteri - Contoirct befintlige Hemmans - Chartor, med tilläggningar, under förrättade besiktnings Resor, samt transporterade Rä« gängS-Chartor. — Chartor öfwer Sjöar och Wak, tudrag, och Chartor efter en del SkjärgärdsNlätningar, och en bell efter enstilda mätningar 4d>0
Den i6°<vctober. och observationer uti 14 stora Dolumer. bets inbundne, dels inlagde uti Franska band, jemte andra lösa Chartor och mindre transporter, hwar» bl>ecr Specifik förteckning kommer att aslämnas, hwilka Chartor efter Landsortcrne äro fördclte. irsta Dolumcn: Portfcuiilc: 2:dra Dolumen: inbundne zrdje Do lumen; 4;de Volumen: srke Dolumcn: 6:te Volumen: Wcstcrbotn och Lappmarken - - Wester Norrland - Gestrifelands SochneChartyr - - Z2.
Finland — 75 folier, eller större och mindre Svchne-Chartor - 164, Dito i lösa Chartor Z7.
Inbundne Chartyr Stora Kopparbergs
Län z6 kol, - Westerbs Län 8 sol. so. 24, Inbundne Chartor Arebro Län 22 sol. ZZ. 46 2OI. 74» Stockholms Län 49 sol. 6z. ^ Inbundne Chartor Upsala Län - - 12.
Stockholms « - 2.
Skjärgärds Charta emellan Grihelhamn och Söderhamn ören 1778, till -781 - « - 8.
Stockholms Skjärgärd 1.
Hrebro
Län - « 17.
Transport: 40.—417. 7:dr Volumen: 8:de Volumen: y:be Volumen: ro:de Dolumen: ritte Volumen: rrrke
Dolumen:
Den 16 October. 4211 Transport: —417. Watkudragen och Sjöarne, emellan Hjelmaren och Wenern af Lolin och Lran 1754 7. 47° Inbundne Chartor Nyköpings Län 6s sol. ^6.
Inbundne Chartor Gottland 14 sol. Y4« Götheborgs och Bohusläns Skärgärds-Chartor efter mätning 180Z Bohus Läns Chartor 19 sol. - - - 8Z« Halland 28 sol. - 41. 227.
Inbundne Chartor Wermeland 97 sol. - 146.
Inbundne Chartor Skaraborgs Län 85 sol. izo. Inbundne Chartor Elfsborgs Län 28 sol. zr.
Län , 27.
Län - 2s. z^.'
Oinbundne Chartor östergötland - - zo.
Skärgårds - Chartor, blad - - - iz.
Chartor öfwer Wattudrag af koön - » ro. Kalmare
Län - - iz.
Transport: 66.—-nz6- Ven 16 October Transport: 66.-«Iiz6, Jemte serskilda Chartor för Kalmare
Län för hvarje Härad a 1000 aln. pä Dec. tum, tom e) ännu äro transporterade circa , » » 2o. Smälands och Blekinge Skärgärd, Blad. 12. ^ rzrdk Volumrnr Oinbundne Chartor Blekinge , » sf.
Skäne Grefwe ^sckenberZlkz - , » I.
Oitoaf^emxenkckälö, Blad » - - 12.
Dito Rägängs, Chartor iy.
Dito 22 Conyoluter . med de nya Transporterade Chartor af Herr k-jejlliröm a 720Y aln, pä Dec. tum . - 22.
Derutom Chartor öfwer Skäne » H aln. pä Dec. tum fdr alla Härader.
I4;i>e Dolumen; Chartor för diverse «» Län, samt serskild Conrept - Charta öfwer.
Götha Elf. Original < Chartor öfwer afmätflingar och Pejlingar af Mälaren jemte , Uppritade Chartor drröfwer pä z:ne ark.
Transporter till ostvannämnde Chartor med mera.
Gumma af de Ritade Chartor IZZ4- Den l6 October. 4213 gro Jnstrumcnker till Gcografiske observationer som medfölja:
Chronometer as ^rnolö j London N:o 126 af Guld kostat uti inköp lOs P. St, Sextant af kamsäen med Artificiel Horizont och flera Laber 26, Vito ^ af Dito tg--I4.
Afwägnings
Telescop af voNanst IQ-IQ.
Pund Stell. isb. 4. I. Pendel-Ur af Lrnst. 2:ne Lransporteurer, jemte Skäp för Plätar pch färdige Chartor.
Stockholm ben 17 Octokcr 1809. 8sm. 6ust. kksrmelin.
Herr Grefwe n och Kandt-Marskalken afbröt uppläsningen af detta Memorial för att löta justera följande Utdrag af Protokollet, hältet i Hög» loff.
Riddcrskapct och Adelns kle» num d. 16 October 1809. S. D. Beslöt Högloft.
Ridderffapct och Adeln att till tvinnande af tid och ordning alla de mäl som kill mer än ett Utskott blifwit eller blifwa hänwisade skulle hädanefter af nägra Ledamöter af hwardera Utskottet gemensamt utarbetas, hwarefter denna Berednings arbete till de Rcspective Utskotten borde afgifwas för att granskas och sedan i behörig ordning kill Stän - 42l4 Den 16 October. StändcnS klena, öfwcrlemnaS; ut, hwilket beflut Ridberskapct och Adeln wille erbjuda sine Respcctive Med-- Ständcr akt med Ribderskapet och Adel» instämma. ^7t supra.
I anledning häraf hemstälde Grefwe
Os la 6 a rekie, ^acob, om icke Herr Landt - Marskalken och de öfrige Ständens Lalemän skulle behaga öfwercnskomma, om mälens föredragning, sä att de nägorlunda pä samma tid blefwe i assa Skänbcn afgjorda.
Ort hade händt att öfwer rnäl blifwit beflutat i ett Ständ, och ej förr än 14 bagar senare i de andra, sä att när bcflutct gätt ut
xä äterrcmist, Utskotten likwäl ej derwid kunnat göra nägot innan de hunnit inhämta assa Ständens beslut.
Herr Grefwe» och Landt-Mar, skalken ansäg denna anmärkning billig, och lofwade att göra allt hwad möjeligt wore för att befordra ärcndernas afgörande pä samma tid inom alla Ständen.
Med Ribderskapet och Adelns ofwanföre fattade beslut och deröfwer justerade Protocolls - Utdrag, afsändes derefter en Deputation till de öfrige Ständen under anförande af Friherre kleming, Llses.
Uppläsningen af Friherre ^Vsttsrkeäts Memorial fortsattes derpä till flut.
Friherre Knäbeck, ^lexunäsr: Uti hwad Friherre VVetrerfleät proponerat instämmer jag sä mycket heldre, som dä Friherre kermelin förwärfivat sig ett redan mängärigt hbgaktadt afseende sä wäl af Den 16 (vctober. af hela Nationen, som i synnerhet af Högloft.
Rid» dcrskapct och Adeln, hwaraf Friherre blarmeliri i lik» het med en af wära ,vördade medbrödcr, rc.dar, för 9 är sedan ätpjht ett af de mest tolkande wcvcrmälm, sä lärer Högloft.