Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kramer ansett, bör öppna sitt hus för den studerande ungdomen, så är det ju derföre icke omöjligt att inkomsterne förslå, om man låter bli att öppna sitt hus, låter bli att föra ett lefnadssätt, som ej svarar mot tillgåugarne.
Om R.
St. bevilja ett ökadt löne-anslag till en del professorer vid universiteten, kan jag derföre ej finna billighet och rättvisa vara åsidosatta, om ej denna Ständernes välvilja sträcker sig till samtlige, såväl gamla som unga.
Jag tillstyrker bifall till Utsk:s betänk, i denna punkt.
Frih. von Krtemer:
Ehuru jag icke godkänner den af Frih.
Palmstjerna anställda jemförelse mellan professorers och embetsmäns inom de förvaltande verken löneförmåner, vill >'jag likväl, i händelse att den af Hr von Rosen meddelade upplys4 H. 10 Den 6 November f m. ning ager grund, alt nemi 3 Stånd redan bifallil betänk, i denna punkt, icke påyrka återremiss.
Uppå härefter framställd propos., biföll R. o.
StatsUtsk:s under förevar.
Litt. b. gjorde tillstyrkande.
Litt. c) ang:de anslaget för Universitetens materiella behof och Litt. d) ang:de anslag för de botaniska institutionerne vid Lunds Universitetet.
Utsk:s under dessa Litt:s afgifne yttranden blefvo af R. o. Ad. bifallne. 7:o. Elementarläroverken.
Litt:s a) och b) ang:de anslag för såväl nya Elementarskolan i Slockholm sorn öfriga elementarläroverken.
Hr Ekströmer:
Jag anhåller att fä fästa uppmärksamheten på deu reservation, som Hr Stenhammar vid denna punkt afgifvit.
Konungen hade, i sin nåd. propos. ang:de statsverkets tillstånd och behof, begärt ett särskildt anslag af 6,S00 r:dr för nya Elementarskolan, att å stat uppföras.
Ulgiftsafdelniugen inom StatsUtsk. tillstyrkte anslaget, men endast till nästa riksdag, hvaremot i Utsk:s plenum yrkades, i öfverensstämmelse med den K. propos., att summan skulle pä stat uppföras, då Utsk. fann skäligt att sammanslå tillökningen 6,800 r:dr till nya Elementarskolan med del förutvarande anslaget till läroverken af 42,000, så att anslaget sammanlagdt skulle utgöra 48,800 r:dr.
När vid uppgörandet af redactionen lill betänk, de 42,000 r:drne ökats med de ytterligare tillstyrkta 6,800, utan att särskildt blifvit uttryckt de ändamål, hvartill sistnämnde belopp bör användas, har uppstått den farhåga, att nya Elementarskolan möjligen i framtiden skulle få åtnjuta mer än Konungen för densamma äskat, eller 6,800 r:dr, och reservanten, Prosten Stenhammar, bar derföre yrkat, alt denna summa skulle, pä siilt Konungen föreslagit, uppföras sorn särskildt anslag till nya Elementarskolan.
Till undvikande af ali tvist och tvetydighet, skulle jag tro, att det vore rätt, om anslagssumman, såsom i betänk, skett, utföres lill 48,800 r:dr, men att dervid må tilläggas den mening: ”hvaraf för nya Elementarskolan.^,800 r:dr”.
Jag anhåller, att R. o. Ad. behagade, för detta förtydligande, återremittera den ifrågavar. punkten, med bifall i öfrigt till sjelfva anslaget.
Direclionen för den nya Elementarskolan, i hvilken jag har den äran att vara ledamot, har sökt att fä dessa 6,800 r:dr uppförde pä stal, och Konungen har begärt del af Stäuderne.
Det uttryck, som tillkommit i StatsUtsk. och hvilket här blifvit omförmäldt, att nemi. skolan mätte tills vidare erhålla hvad som pröfvats erforderligt, har, pä sätt Hr Ekströmer nämnt, gifvit anledn. till deu uttydning, som innehäItes i Prosten Stenhammars reservation.
Till förekommande deraf, alt ingen måtte tro, att nya Elementarskolans styrelse åsyftar att vinna något på de öfriga läroverkens bekostnad, be - Den 6
No v ernber f. m. 75 strider jag ej att denna puukt återremitteras.
Det kunde äfven vara nyttigt, derföre alt otn den rättelse föreloges, som den förre talaren föreslagit, så varder det otvifvelaktig!, att de 6,800 r:drne blifva uppförde på ständig stat, hvilket el jest möjligen kunde missförstås genom ordalagen, att nya ”Elementarskolan må häraf tills vidare erhålla hvad för densamma pröfvas erforderligt.” Frih.
Om en återremiss kan lugna den farhåga, som blifvit yttrad, så vill jag visserligen icke motsätta mig densamma; men i allmänhet anser jag, att grundsatser icke böra vika för farhågor.
Grundsatsen, som är orsaken till det uttryck StatsUtsk. begagnat, är den, hvilken jag anser vara den rätta, att nemi. ett anslag till ett ändamål bör ställas till Konungens nåd. disposition, för det afsedda ändamålets vinnande, pä det ena eller andra eller tredje stället, m. e. o. pä alla ställen, der ett ändamåls uppnående siikes, att användas på sätt Konungen nyttigast finnér.
På riksstaten finnes icke uppfördt något särskildt, anslag för hvar och en af cathedralskolorne, vare sig Upsala eiler Linköping eller annorstädes, och af detta skäl har äfven hvad nu blifvit anslaget till nya Elementarskolan sammanförts med de öfriga anslagen till skolundervisningen.
Detta lände till en förklaring för berörde sammanföring af anslagen: återremiss vill jag ej motsätta mig.
Hr S i 1 f v erstolpe:
Jag anser mig skyldig förklara, att jag så mycket mindre har någon anmärkn. att framställa emot den återremiss af ifrägavar. punkt, som blifvit yrkad, sorn Konungen i Dess nåd. propos. om statsverkets tillstånd och behof icke sammanfört de båda anslagen, ulan särskildt framställt till uppförande å stal de 6,800 r:dr, som afselts för nya Elementarskolan, samt de 42,000 r:dr, som äro erforderlige för de öfrige elementarläroverken.
I anledn. af den siste värde ta larens yttrande, ber jag att fä hänvisa till Konungens nåd. propos. ang:de statsverkets tillstånd och behof pag. 47, der det heter: ”K. M. äskar således, alt de i Litt.
a. omnämnde 6,800 r:dr uppföras, såsom förökning i anslaget utöfver de hittills för elementarläroverken beviljade 42,000 r:dr”.
Jag medgifver visserligen, all de ci terade ordalagen så kunna förslås, som om de båda anslagen skulle sammanföras, men jag får derjemte förklara, alt meningen åtminstone icke varit någon annan, än att för elementarskolan afsågos de 6,800 r:dr, sorn hon förut haft, och för de öfrige läroverken de 42,000 r:drne, hvilket ock kan synas utaf det Statsrådsprotocoll, som åtföljt den K. propos. äng. statsverkets tillstånd och behof. R. o. Ad. ansåg de, emot Utsk:s under förevar.
Lillis a) och b) gjorde tillstyrkande, framställde anmärkn:r föranleda återremiss, med förklarande, att R. o. Ad. ansåg det af Utsk. föreslagna anslag af 48,800 r:dr böra beviljas, men att i be - 76
Den 6 November f. m. slutet derom borde uttryckas, att af denna summa 6,800 r:dr böra användas för nya Elementarskolan i Stockholm.
Litt. c) ang:de anslag till enieritilöner för gymnasie- och skollärareLitt. d) ang:de ersättning för ter m insp e n n in gar
St rector gymnasii i Gefle samt lönetillökning för rector vid Nyköpings högre lärdoms- och apologistskola och för apologisten vid Westerås skola, samt Litt. e) ang:de anslag till förstärkning af bibliothcksfonden vid Carlstads gymnasium. R. o. Ad. biföll Utsk:s under dessa Litt:s afgifna yttranden; Litt. f) angide särskilda motioner, dels af Professor Knös, om förökande af Upsala c atlie d r u t s k o la s stat, dels af Professoren Doctor Rauterdahl, örn enahanda förmån för cathedralskolan i Lund, samt dels af Biskopen Kallström, om löneanslag för en conrector vid Wisby högre lärdomsskola.
De i fråga härom af Frih. von Kraemer och Doctor Björkman afgifne, vid StatsUtsk:s utlåt, fogade reservationer upplästes på begäran af Hr Tersmeden, Nils: som derefter yttrade:
Det vill nästan synas af denna punkt, som StalsUlsk. icke skulle hafva fullt insett viglen af deri motion, som Hr Professor Knös väckt.
Jag vill visserligen medgifva riktigheten af den princip, som StalsUtsk. yttrat, eller grunden för dess afslag, nemi. att dylika statsanslag böra begäras af Regeringen; men undantag härifrån kunna dock äga rum, och ett sådant hade, efter min förmening, varit riktigt uti ifrägavar. fall.
Jag skulle tro, att Regeringen sjelf ganska väl insett behofvet af ett anslag till denna skola, då hon gifvit tillkänna, det hon vore betänkt på ett nytt förslag till läroverkens reorganisation, och ma man alltså icke förundra sig öfver, att hon ej velat begära interimsarfvoden för en särskild skola: men det kan deremot vara enskilde personer ganska tillbörligt att begära dylika förmåner, och en sådan begäran är framställd af Professor
Knös och särskildt förordad af Ärkebiskopen.
Utaf de upplästa reservationerne, såväl Frih. von Kraniers som Doctor Björkmans, skulle jag tro, all en hvar kunnat linna beliofvet vara ådagalagdt af löneförhöjning åt lärarne vid denna skola, som med densamma den egna omständighet sig företer, att lion icke ens åtnjuter hälften af det anslag, som blifvit beviljadt åt andra högre iärdomsskolor och gymnasier, der de pa ett ställe äro förenade.
Rian kan visserligen säga, att vid gymnasier föreläsningarne bestridas af lectorer, sorn derjemte hafva sig å(agde coDsistoriella göromål; men dä antalet af lärjungar vid skolan i Upsala är sä mycket större än vid gymnasierne, jag vill minnas det uppgår ända till 293, så inses lätt behofvet af en derefter lämpad vedergällning.
Man jemföre denna skola med en annan inom samma stift, nemi. deu i Gefle, då man finner antalet af lärjungar i den förra vara dubbelt större än i den Den G November f. m. 77 sednare.
Nödvändigheten af löneförbättring skulle jag alltså anse vara fulleligen ådagalagd.
Upsala cathedralskola vågar jag påstå vara en af de häst organiserade skolor i Svea land; att den är den mest besökta, det hafva vi sett, utmärkt af skickliga lärare, hvarföre också undervisningen bedrifves med en fart, som kanske är ganska sällsynt.
Till bevis på det nit, hvaraf denna skolas lärare äro lifvade, vili jag nämna, att en af dem, för några år sedan på egen bekostnad, gjorde en resa till Tyskland, lemnande under tiden alla sine löneförmåner åt den i hans ställe vicarierande; derjemte tvenne andre af denna lärares kamrater äfven gjort utrikes resor till Tyskland och länge uppehållit sig i Sachsen, Bayern, Preussen och flere länder, allt med ganska ringa understöd af Staten.
Med den skatt af erfarenhet, hvarmed de hemkommit, hafva desse lärare betydligen gagnat skolan.
I samråd med den utmärkte Rector Schöl® Boivie och med Ephori goda minne, hafva de infört nya läromethoder i flere lärdomsgrenar.
Detta och mycket annat, jemte deras nät i allmänhet, har gjort att denna skola är besökt framför alla andra, icke allenast af ungdom, tillhörande provinsen Upland, utan äfven från Westmanland, Dalarne, Wermland och andra orter.
Enligt skolordningens hud står det ej i lärarnes makt att hindra lärjungars inträde i skolan, och undervisningen hade kanske icke varit möjlig att bestrida, då, efter hvad som upplyses af Frih. von Krmmers reservation, 3:ne lärare äro lönlöse, om icke, enligt hvad mig är försäkradt, en lärares enskilda uppoffringar afhulpit denna brist.
Detta är ett förhållande, som ingalunda är Staten värdigt, och det kan ej längre fortfara.
Följden klefve eljest, antingen att de skicklige lärarne som finnas, lemna skolan, eller att de skola dö af svält, under utöfvande af deras lärarekall.
Jag hemställer således, på grund af hvad jag haft äran anföra, om ej Ståndet måtte finna lämpligt att återremittera denna punkt af betänk.
Jag påyrkar icke något bestämdt anslag, utan Iemnar åt StatsUtsk. att bereda den tillgång som erfordras, hvilket kan ske på flere sätt, antingen genom att öka anslaget för elementarläroverken — hvaremot man visserligen skulle kunna invända, att hvad StatsUtsk. i den delen föreslagit, redan är bifallet, nemi. de 48,200 r:dr, deruti inbegripne de 6,800, som nu tillkommit, och hvilka skulle gå till nya Elementarskolan, eller rättare att användas till det belopp, som Regeringen kan finna nödigt för denna skola, och hvilket uttryck gifvit anledn. till den farhåga, som Prosten Stenhammar framställt i sin reservation, att nemi.
Regeringen skulle hafva sig öppet att lemna mera till nya Elementarskolan, men hvilken farhåga Hr Silfverstolpe haft genom sitt afgifue yttrande — eller ock att anslå interims-arfvoden åt ifrågavar. lärare, ty den organisation, hvarpå Regeringen är betänkt, torde kanske ännu icke på länge gå i fullbordan.
Jag anhåller alltså om återremiss, med begäran, det R. o. Ad. måtte uttrycka den önskan, att StatsUtsk. ville föreslå ett ökadt anslag för Upsala cathedralskola. 7S Den 6 November f. m.
Frih. von Kraemer:
Att tankarna i detta ämne voro delade inom Utsk., bevisas bäst deraf, att motionen om det ifrågavar. ökade anslaget der föll med blott en rösts pluralitet.
Då motionen innehåller en fullständig redovisning öfver Upsala cathedralskolas ställning, såväl i afseende på lärjungarnes antal, som ock med afseende å lärarnes löner, jemförde med hvad härutinnan förefinnes vid Rikets gymnasier och öfrige lärdomsskolor, så har Utsk. deraf fått fullständig kännedom om skolans ställning, och behöfver således icke, då behofvet är fullkomligen upplyst, afvakta någon K. propos. i ämnet.
Skolan hade förut en osund och mörk local; men då högsts. H. M. Konung Carl XIV Johan år 1832 besökte Upsala, och dervid äfven täcktes taga skolans local i ögnasigte, framställde framlidne Ärkebiskop Rosenstein till Konungen den propos., att med 400 r:dr öka den subscriptionslista, sorn var ämnad till beredande för skolan af en mera lämplig local.
Uppå derom till mig gjord förfrågan, vågade jag då tillstyrka H.
M. att inköpa en alldeles ny local, hvilket förslag af H.
M. vann nådigt bifall, hvarjemte H. M. i nåder täcktes af egna medel anslå 20,000 r:dr till nämnde locals inköp samt skolhusbyggnadens uppförande äfvensom ytterligare en ungefärligen lika summa till dess inredning.
Följden af denna frikostighet var den, att skolan fick en rymlig local, äfvensom att lärjungarnes antal med hvarje år ökades, hvilket förhållande ännu fortfar.
Jag tror derföre, att denna skola, som utöfvar ett så helsosamt inflytande i hela orten deromkring, och hvars nytta bevisas af de ynglingars ovanligt grundliga kunskaper, som från densamma utgått, för att taga studentexamen, icke bör i anslag slå efter Rikets gymnasier och öfrige lärdomsskolor.
Denna skolas anslag utgör för närvar.
4,620 r:dr, då de fleste gymnasier och lärdomsskolor hafva 10,000 r:dr.
Jag får derföre vördsamt föreslå, alt R. o. Ad. ville, med beviljande af det af motionären äskade anslag af 4,80(1 r:dr, återremittera betänk.
Hr Bråkenhjelm:
Jag förenar mig med den siste vär de talaren uli hans yrkande om återremiss af det ifrågavar. betänk.
, äfvensom uli skälen för densamma.
Jag anser vid delta tillfälle för min pligt, att offentligen betyga, del från ingen af Rikets offenllige läroanstalter till Krigsacademien ankommit så väl underbyggde och, jemförelsevis till deras ålder, så försigkomne elever, som från Upsala cathedralskoia.
Den princip, som R.
St. förut tyckes hafva erkänt, nemi. att gymnasierne med deras nuvar. organisation möjligen äro mindre lämplige läroanstalter och med fördel skulle kunna ersättas af sädane skolor, som cathedralskolorna i Upsala och Lund, denna princip säger jag öfverensstämmer med den, alt nu genom ett ökadt anslag sätta den förträffliga calhedralskolau i Upsala i full verksamhet.
Den omständigheten, att Regeringen icke föreslagit att öka anslaget för nämnde skola, bör enligt mitt förmenande icke kunna hindra de föräldrar och målsmän, hvilka der äga sina Den 6 Noumbe1 f. m. 79 söner eller hvilka ämna dem dit försända, att i sin mån och så vidt på dem ankommer, söka bereda skolan de fördelar, hvarförutan dess ändamålsenliga verksamhet icke kail äga rum.
Denna skola är för närvar, en af de vigtigaste i Riket, icke allenast derföre att den, med undanlag af Lunds cathedralskola, är den enda som i anseende till sin organisation är så ändamålsenlig, utan äfven derföre att den genom sitt läge har ett sä stort antal elever.
Upsala stad är nemi. belägen i en af Sveriges fruktbaraste provinser, den har omkring sig en stor del af Uplands ståndspersousclass, som ditsänder sina söner alt der uppfostras, och jag ser till och med vid detta tillfälle omkring mig flere ledamöter, hvilkas barn jag bestämdt vet i ofvannämnda skola njuta undervisning.
Del är gifvet, att denna skola ej hör sättas i parite' med Rikets gymnasier eller öfrige lärdomsskolor, enär densamma, såsom uti sig innefattande icke allenast de s. k. trivialskolorna utan äfven gymnasierne, nödvändigt måste äga ett större antal lärjungar, äfvensom i följd deraf erfordra ett förökadl antal lärare.
Jag förenar mig således med de värde ledamöter, hvilka yrka återremiss af denna punkt, med begäran alt Utsk. mätte utfinna medel för alt afhjelpa den betydliga bristen i skolans anslag.
Jag får äfven nu vördsamt anhålla om upplysning i hvad mån de öfrige Stånden beslutat öfver denna puukt.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, behagade i anledn. häraf upplysa, att det från BorgareSt. ankomna prot.utdr. i ämnet utvisade, att 7 punkten ang:de elementarläroverken blifvit i sin helhet af nämnde Stånd bifallen.
Utan att misskänna behofvet af ett ökadt anslag till den ifrågavar. cathedralskolan, har jag likväl biträdt Ulsk:s förevar, betänk., af det skäl, att äfven i detta fall K.
M. icke i Dess nåd. propos. begärt något anslag till löneförbättring för denna skolas lärare.
Det är visserligen sant, att flere enskilde motionärer derom hafva anhållit, men Utsk. har i allmänhet följt den grundsats, att löneanslag till allmänna inrättningars embets- och tjenstemän icke böra beviljas, då K.
M. icke derom gjort någon framställning.
Det blifver alltid svårt för Utsk. alt förr än någon undersökning derom är gjord pröfva, huruvida behof verkligen finnas, äfvensom å andra sidan denna undersökning icke kan af Utsk. verkställas.
Den ene motionerar i vester den andre i öster, och jag hemställer, huruvida StatsUtsk. kan hafva någon riktig ledning för systemet i sin helhet, när sådane anslag, som det nu ifrågavar. icke af K.
M. begäras?
Om nu detta mål skulle till StatsUtsk. återremitteras, så hemställer jag, huruvida icke de öfriga punkterna borde i likhet dermed äfven återremitteras?
Professor Reuterdahl och Biskop Hallström hafva häda väckt motioner i enahanda syftning som den, hvilken nu utgör föremål för R. o. Ad:s öfver - so Den 6 November f. m. läggning.
Desse Hrrs yrkanden böra väl gälla lika mycket, som det af Professor Knös gjorda, och de böra väl följaktligen äfven återremitteras?
Likväl anar det mig, att om så sker, blifver resultatet detsamma, ty det var icke i följd af något Utsk:s förhastande, utan först efter en ganska grundlig debatt, som slutet blef, hvad Utsk. äfven bar sagt, ”att då K.
M. icke funnit sig böra innan erforderliga upplysningar och yttranden hunnit från vederbörande infordras, till afgörande företaga särskilda löneförhöjnings- oell organisationsfrågor och dem till R.
St. framställa, sä har Utsk. icke eller ansett lämpligt, att, vid detta förhållande, R.
St. nu må ingå i pröfning af sådane förslag, i följd hvaraf Utsk. äfven afstyrker motionen”.
Jag hemställer således om StatsUtsk. kan ändra sitt nu afgifna utlåt., och får tillika på dessa grunder yrka bifall till betänk.
Jag ber den siste värde tala ren äfvensom H.
StatsUtsk. ånyo taga denna sak i öfvervägande.
Hvad först angår omöjligheten för StatsUtsk. alt bestämma sina utgifter för sådane ändamål som det nu ifrågavar., då K.
M:s nåd. propos. icke derom innehåller något, sä ber jag likväl dervid' få anmärka, att det af Frih. von Krmmers reservation finnes ganska väl utredt, hurusom Upsala cathedralskola icke är i åtnjutande af ett hälften så stort anslag, som de andre undervisningsanstalterne i riket; dernäst och ang:de de öfrige 2 af Hr Doctor Reuterdahl och Hr Biskop Hallström väckte motioner, hvilka å samma Utsk:s afdelning blifvit behandlade, så skulle jag vilja med Utsk. instämma deruti, att de icke befinna sig i samma utredda skick.
Men hvad nu Upsala cathedralskola vidkommer, så vågar äfven jag till R. o. Ad. afgifva den upplysning, att densamma är mycket berömd, äfvensom undervisningen der i hög grad ändamålsenlig och god; hvadan, då icke mera än ett omdöme derom finnes, hvarken H.
StatsUtsk. eller det II.
Ståndet torde behöfva någon vidare utredning af denna sak.
Om äfven framdeles skäl skulle vara, att underkasta hela skolundervisningen en förnyad revision, och anslagen någon jemkning, så kan man likväl af den tabell, som finnes uti Frih. von Kraemers reservation finna, att, ehvad förändring de öfrige skolorne än kunna komma att undergå, denna skolas anslag likväl alltid är och förblifver för litet, hvarföre jag nu väl tillstyrker återremiss af denna punkt, men icke bifogar något yrkande, att StatsUtsk. äfvenledes skall bevilja anslag för de öfrige tvenne molionerne, utan inskränkande mig i detta afseende endast till den af Hr Professor Knös väckta motion, ang:de Upsala cathedralskola, hvars ställning jag finner vara i det ut redda skick att böra af Utsk. närmare tagas i betraktande.
Jag vill visst icke motsätta mig en återremiss af denna punkt, emedan jag af uppriktigt hjerta skulle önska, att det af Hr Professor Knös äskade, samt af Frih. von Kemmer jern - Den fi November f. m.
SI jemte öfrige reservanter önskade anslag kunde Upsala calhedralskola beviljas; men jag befarar dock, att med cn dylik äterremiss ingenting kan vinnas, enär den majoritet, sorn inom Utsk. deciderade denna fråga, eburu den visserligen icke var stor, likväl bade ganska goda skäl för sin framställning i denna del.
Utom de af Ilr von Hosén uppgifnc skälen, torde det tillåtas mig att fä anföra ännu ett; det nemi., att dåStatsUtsk. tillstyrkt, oell det numera, såsom jag tror af de fleste RiksSlm, blifvit beviljadt ett ökadt anslag af (5,800 r:dr utöfver de redan för elementarläroverken i allmänhet beviljade 42,000 r:dr alt af K.
M. disponeras; så ansåg majoriteten inom Utsk., alt Iv.
M. härigenom skulle äga tillgång alt för Upsala cathedralskola disponera, 0111 ieke bela dess behof, åtminstone den väsentligaste delen deraf, intilldess den af K.
M afsedda allmänna reglering af elementarläroverken koinuie alt för sig gå.
Föröfrigt får jag, lika med Hr von Hosén, fästa K. o.
Ad:s uppmärksamhet derpå, att som Doctor Reuterdal inom Högv.
PresteSt. anfört, att Lunds cathedralskola beliuner sig i enahanda belägenhet med den i Upsala, så torde, om anslag beviljas den förstnämnde af dessa skolor, ett sådant icke eller kunna denna sednare förnekas.
Att åt de ifrågavar. skolorne nu bevilja, hvad de enligt enskilda uppgifter behöfva, skulle, enligt pluralitetens inom Utsk. tanka, vara alt gä i förväg den af K.. M. afsedda reglering af elementarläroverken i riket, hvadan jag ock är temligen säker, altoni äterremiss sker, Utsk. derigenom icke bringas att frångå sin en gång uttryckta åsigt i denna fråga.
Frih. von Krajmer:
Jag är hufvudsakligen förekommen af Hr Lagerhjelm, och ber derföre endast att, med afseende å Hr von Roseus anmärka, an g: de den af Professor Reuterdahl väckta motion, fä äran upplysa, all denna motion tillkom vid disciissionen i Högv.
PresteSt. af Professor Knös’s motion, angalo ett ökadt anslag för Upsala cathedralskola, och att Professor Reuterdal begagnade tillfället, dä remiss af sistnämnde motion lill Utsk. skedde, att dä äfven framställa den anhållan, att Lunds cathedralskola mätte komma i åtnjutande af enahanda förmåner, sorn dem, hvilka möjligen kunde komma att tillskyndas Upsala cathedralskola; men att denna motion föröfrigt befann sig uti ett alldeles outredt skick.
Hvad åter beträffar den af Hr Ekströmer omnämnda summa af fi.800 r:dr, hvilken Utsk. tillstyrkt böra ställas lill K.
M:s nåd. disposition; så får jag dervid upplysa, att denna summa ansågs inom Utsk. alldeles såsom enkans oljokruka, emedan man alltid, då ett behof förefäns, återkom till denna summa, såsom ett outtömligt capital att draga på?
Dådet, såsom jag redan haft äran nämna, var med den knappa majoriteten af 1 röst, som ifrägavar. motion inom Utsk. föll, sk torde, om R. o. Ad. behagar återremittera densamma, med förklarande tillika, att R. o. Ad. bifaller det äskade anslaget, äfven denna röst slå att vinna för det af motionären åsyftade ändamålet.
4 H. li 82 Den C November f. m.
Frib.
I afseende på elementarläroverken yttrade K. M. i Dess nåd. propos. om statsverkets tillstånd och hellof: ”ali den förlidne år samlade