Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Når Utskottet sättes i verksamhet, torde det bäst visa sig, om det af mig fö - Len xi Martil, 077 ypslagna antal ej erfff Irats, och kanske lärer Utskpttet ändock behöfva jnh&nta upplysning af Hmbetsmån inom de verk Comittéens förslag förer.
Med min röst skall jag ej bidraga dertill, att snart sagt hela bördan af Utskottets arbeta kastas på 4 Ledamöter af Ridderskapet och Adeln.
Med åberopande af hvad jag redan förut yttrat, anhåller* jag, det Herr Grefven och LandtMsrskalken täcktes genom proposition utröna, 0111 icke Ridderskapet och Adeln anser Utskottet böra formeras genom 6 Ledamöter från hvarje Stånd.
Herr Grefven och Landt-Marshallen yttrade, att då det varit hans pligt, att inför Ridåerskapet och Adeln uppgifva något visst förslag till antal af Ledamöterne i Särskildta Utskottet, samt Pråste- och BorgareStåndens Herrar Talemån, vid den sista gårdags hällne Talmansconference förklarat, att bi malte Stånd, hvilkas alla Ledamöter redan voro uti de ordinarie Utskotten upptagne och sysslosatte, icke utan största svårighet kunde till Särskildta Utskottet aflemna mer ån 4.
Ledamöter från hvarje Stånd, hade Herr Grefven och LandtMarskalken af denna anledning föreslagit, att antalet af hvarje Stånds Ledamöter kunde bestämmas till fyra; men då flere af Ridderskapet och Adeln 1111 önskat ett större antal, ansåg Herr Hofven och LandtMsrskalken sig böra hem - 578 Den 11 Martii, ställa, om icke Särskildta Utskottet borde bestå af 6 Ledamöter utaf hvarje RiksStånd.
Föredrogs å nyo Herr Berghman», Ambrosius Magnus, den 1 dennes förmiddagen på bordet Egde Memorial, angående indragning af öfverflödiga Embeten och Tjenster.
Herr Grefven och Landt-Marskalken föreslog, att Herr Berghmans ifrågavarande Memorial, måtte till StatsUtskottet remitteras.
Herr von Hartmansdorff, Magust, hemställde om icke Herr Berghmans Memorial, snarare borde remitteras till Särskildta Utskottet ån till StatsUtskottet.
Herr Grefven och LancltMarskalken förklarade sig äfven hafva hyst samma mening, men att det vore på Herr Berghmans egen begäran som Landt Marskalken föreslagit Memorialets remitterande till StatsUtskottet Herr Berghman, Ambrosius Magnus".
Då flere motioner förut blifvit väckte i samma ämne, och desse till StatsUtskottet blifvit Öfverlemnade, torde ordningen fordra att äfven denna dit hånvises, hvarföre jag får anhålla om proposition å remiss till Stats-Utskottet af mitt Memorial.
Herr Ehrenborgh, Casper, och Herr Fe - Den lx Martil. t ^79 reswetoff Morath, •Anders Vilhelm, förenade si^ med Herr von Hartmansdorff, i afseende på Memorialets remitterande till Särskildta Utskostet.
Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarjkalken förnyad proposition blef Hr Bergh mans Memorial af Ridderskapet och Adeln till StatsUtskottet remitteradt.
Å nyo föredrogs Herr Cocks, Axel, den 28 sistledne Februari på bordet lagde Memorial, angående Götha CanalVerk.
Herr von Qvanten, Carl, harle inlemnat ett Memorial, hvilket upplästes, så lydande; (Se Bilagan N:o 4)* Herr Grefven och Landt-Marskalken föreslog, att sä vål Herr Cocks ofvannåmnde Memorial, som Herr von Qvantens, i anledning deraf, nu afgifne yttrande, målte till Stats- och Banco-Utskotten remitteras; hvilket bifölls. Företogs till pröfning
ExpeditionsUtsfcottets den 27 sistledne Februari aflåtne, samt den 1 dennes lörmiddagen på bordet lagde Memorial, med anhållan, att vederbörande Utskott måtte anmodas, att af deras Betånkanden in. m. låta utskrifva och ExpeditionsUtskottet tillställa tvånne exemplar.
380 lien 11 Marlii> I sammanhang härmed upplästes Vållofi.
BorgareStåndets den 28 sistledne Februari efiermiddagen meddeldte ProtocollsUtdreg, af in. nehåll att BorgareStåndet vid pröfning af ExpeditionsUtskottets ifrågavarande Memorial, ansett någon annm åtgärd dervid icke erfordras, Jin att genom ProtocollsUtdrag å nyo påminna samtHige Utskotten att ställa sig til! efterrättelse hvad Riksens Ständer, i afseende på de ifrån Utskotten till Expedition»- Utskottet afgående handlingar, redan tillförene förordnat; och fann Ridderskapet och Adrin för godt, att uppå derom af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition, i BorgareStåndets nyssnämnde beslut instämma.
Föredrogs å nyo och remitterades till Sär--, skildta Utskottet, Perr Hammarskjölds, Lorenzo, den 3 dennes eftermiddagen på bordet Eg - de Memorial, om upplösning af CanzliStyrelsen, jemte Herr Hallencreutz’s, Sten Engelbrecht, d, 7 dennes i anledning deraf afgifne yttrande.
Upplåstes och lades på bordet Constitutions.
Ftskottets den 27 sistlidne Februari afgifne Utlåtande, i anledning af Riksens Ständers remiss |t Kongl. Maj;ts Nådiga skrifvelse, angående Pans Kongl. Höghet Kronprinsens utnämnande, att i vissa fall föra ordet uti Kongl.
Dan II Martil. 58i Upplåstes följande från RiddarhusUtskottet Ihkpmne Memorial; £Se Bilagan N;o 5).
Upplåstes ett så lydande från RiddarhusUtskottet inkommet Memorial; (Se Bilagan N;o 6.)
Ladés på bordet.
Anmåltes och emottögs Hans Excellencé HofCanzleren Herr Grefve af Wetterstedt, hvilken å Kongl. Majits
Höga vägnar aflemnade Kongl. Maj;ts Nådiga proposition till Riksens Ständer om nedsättning i den årliga Saltpetergården; gifven Stockholms Slott den 10 Mars* 1825..
Herr Grefven och LcindtMarskcilken anmodade Hans Excellence Herr Hof-Canzleren att till Kongl. Majit framföra Ridderskapets och Adelns underdåniga "vördnad, jemte försäkran, att Kongl. Majits Högstberörde
Nådiga proposition skulle med första varda till handläggning företagen.
Sedan Hans Excellence Herr Grefven och jfof- Canzleren blifvit på vanligt vis utbeledsa - 582 Den ii Martu'. gad, begärde Hans Excellence Herr Grefve Fleming, Claes ordet, och yttrade sig:
Redan den 29 Juni iyt>8 behagade Ridderskapet och Adeln bevilja FrimurareBarnhusIn-, rättningen att vid de årliga Concerterne på Långfredagarne få begagna RiddarhusSalen, Det* ta fortfor nära 5o år, och den x April 1818 tog Ridderskapet och Adeln det beslut, att Frimurare - Barnhus - Directionen skulle äfven hädanefter få begagna densamma.
Detta har äfven varit vanligt under påstående Riksdagar, med förbindelse likväl för
Directionen att inom viss tid återställa salen uti det skick, hvaruti den bör vara vid Ridderskapets och Adelns Öfverläggningar.
Det är af sådan anledning, jag och Grefve De la Gardie hos Ridderskapet och Adeln ödmjukligen anhålla, att äfven i år, emot en lika förbindelse, få begagna RiddarbusSalen till förmån för en inrättning, sorn underhåller omkring 4oo barn, af hvilka 47 njuta föda och undervisning inom hus.
Herr Grefven och Handt Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade den af Hans Excellence Herr Grefve Fleming gjorde anhållan bifalla.
Ja, Upplåstes och lades på bordet Kongl. Maj:ts nyss förut i dag ankomne Nådiga proposition till Riksens Ständer om nedsättning i den årliga Saltpetergärden.
Den ii'Martil. 585 Justerades följande:
Utdrag af Protocollet hållet hos Höglollige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, den 11 Martii 1820. S. D. Remitterades till Stats Utskottet: lj Grefve Cronhjelms, Polycarpus, den 5 dennes förmiddagen på bordet lagde Memorial, om tillsättande af en Lärare i Krigsvetenskapen vid Upsala Universitet. 2) Herr Berghmans, Ambrosius Magnus, den 1 dennes förmiddagen på bordet lagde Memorial, angående indragning af öfverilödiga embeten och tjenster.
Stats- och BancoUlskotten:
Herr Cock», Axel, den 28 sistledne Februarii på bordet lagde Memorial, angående Götha CanulYerk; jemte Herr von Qvanten», Ciri, rörande samma ämne, denne dag afgifne yttrande.
Stats- famt Allmänna B ifvars- och Oeconomie- U/Jkotten: Pierr Franc Sparres, Bengt Erland, den 28 sistledne Februari på bordet lagde Memorial angående åtskilliga medel för att tillvägabringa en öivergång af de mera bildade folkclasserne till 584 Deri 11 Murtii. produ('tiva yrken; jemte Herr von Hartmansdorff», August, i anledning deraf denna dag afgifne yttrande.
Bevillnings Utskottet: Herr Stjernstam», Ludvig, den 3 dennes eftermiddagen på bordet lagde Memorial, rörande Afkortningslångdernes ingifvande till HåradsRåtterrie.
Serskildta Utskottet.
Herr Hammarskjölds, Lorenzo, den 3 dennes eftermiddagen på bordet lagde Memorial; om upplösning af CanzliStyrelsen; jemte Herr Hallehereutz^, Sten Engelbrecht, i anledning deraf afgifne yttrande.
S. D. Vid förnyad föredragning af Kongl. Maj:ts den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde Nådiga Skrifvelse till Riksens Stånder, angående de af utsedde Comitterade uppgifne förslag fjäl en förändrad organisation af åtskillige Rikets Styrelseverk m. m., besiöt Ridderskapet och Adeln att för behandling af detta årenda borde tillsåttas ett Särskildt Utskott, bestående af 6 Ledamöter af hvarje RiksStånd, till hvilket Utskott Kongl.
Maj:ts Högstberörde Nådiga Skrifvelse således skulle öfverlemnas.
Föredrogs å nyo Expeditionsutskott tets den 27 sistl.
Februari aflåtne, samt den i deri - Deli 11 Martil, 585 dennes förmiddagen på bordet Jagde Memorial, med anhållan att vederbörande Utskott måtte anmodas, att af deras Betånkaniien ni. m, låta utskrifva och ExpeditionsUtskottet tillställa tvenne exemplar; i sammanhang hvarmed äfven upplåstes Vållofl.
BorgareStåndets, den 28 sistledne Februari eftermiddagen meddeldte
Pi otocollsUtdrag rörande samma ämne; och fann Ridderskapet och Adeln för godt instämma uti BorgareStåndets beslut, att å nyo påminna satntelige Utskotten, att ställa sig till efterrättelse, hvad Riksens Ständer, i afseende på de ifrån Utskotten till Expeditions-Utskottet afgående handlingar, redan tillförene förordnat.
Ut supra. *» S. D. I anledning af Hans Excellence Hr Grefve Flemings, Claes, å FrimurareBarnhusDirectionens vägnar, hos Höglofl.
Riddtrskapet och Adeln derom gjorde anhållan, fann Ridderskapet och Adeln för godt tillåta, det må, under iakttagande af de utaf RiddarhusDirectionen tillförene dervid föreskrilne vilkor, RiddarhusSalen å nästkommande Långfredag innevarande år begagnas till den Concert, hvilken å samma dag för FrimurareBarnhusets räkning vanligen plägar uppföras; hvarom Utdrag af Protocollet skulle till FrimurareBarnhusDirectio^ nen expedieras.
Prot. '% Band. 25.
> Den n Martii, Högloll.
Ridderskapet och Adeln åtskilldes kl. a eftermiddagen.
Onsdagen den 12 Martii. * Plenum kl. half till 6 eftermiddagen.
Grefve Posse, Carl Hindric, hade inlemnat ett Memorial, hvilket, till följd af Grefven* den 3 dennes gjorde förbehåll, innefattade en närmare utveckling af dess då väckte motion, om en förändrad organisation af TullVerkets styrelse och förvaltning.
Detta Memorial upplåstes nu, så lydande:
Maj:ts den 27 sist— lidne Februarii aflåtne och den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde Nådiga proposition till Riksens Ständer, angående ytterligare anslag för fullbordandet af Götha Canal, Den 1 2 Marlit) 587 Herr Tham, IFollrath, uppläste följande (Se Bilagan N:o 2.)
Herr Tham anhöll att dess anförande måtte få åtfölja Kongl. Maj:ts
Nådiga proposition till vederbörlige Utskott.
Grefve von Schlerin, Fredric Bogislaus, anförde skriftligen ; (Se Bilagan N:o 5.)
Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde, att så väl Kongl.
Maj:ts ofvannåmnde Nådiga proposition, som de af Herr Tham och Grefve von Schwerin, i anledning deraf, nu afgifhe yttranden, måtte till Stats- och Banco-Utskottett remitterasj hvilket bifölls. c Herr Berghman., Ambrosius
Det förundrar mig öfver all måtta, att ingen vid detta till fällö vtalar i Nationens namn.
Grefve Anckarsvärd, Friherre Stael von Hollstein och Herr Påhlman äro icke mera här.
Ridderskapet oell Adeln får derföre förlåta, att det språk desse förtjente man talat, i dag föres af en person, som delar deras nit, men saknar deras insigter.
Det tyckes sorn Götha Canal-Direetion sjelf medgifvit, att företaget ej skall vara så särdeles lyckligt.
Det omtalas förmodan att erhålla 3 procents afkastning och begäres att
Staten mätte åtaga sig att garantera ActUv-ä garrn?
538 Ben 12 Martii.
\ ' _ falla 5 procents ränta på deras insatta Capital.
Jag kan ej annat än beklaga Actie-Agarne; men de kunna ej skylla Riksens Ständer för de olägenheter, sorn drabba dem.
Hvar och en påminner sig huru det tillgick år i8ocp Riksens Ständer beviljade Bolaget ett privilegium och en Discont.
Denna sednare öfverskred sitt Reglemente och gick under.
Detta var icke Riksens Ständers, utan Bolagets fel, som ej såg upp med sin Discont-Direction.
Som Riksens Ständer ej stå i någon förbindelse hos Bolaget och ej eller åtagit sig ansvara detsamma för Canal-anläggningens fullbordan och följder, så hemställer jag, huruvida man nu bör lemna det begärdta understödet?
Jag bestrider helt och hållet den siste värde talarens framställning, om garanti för Bolaget att åtnjuta en viss årlig procent af Staten, i händelse Canalen ej kan inbringa den sjelf.
Vi och våra efterkommande skulle derigenom för eyärdeliga tider blifva tributairer till Götha Canal.
Det är en svag röst, jag upprepar det ännu en gång, sorn höjt sig till den goda sakens försvar, men jag rår icke för, att jag ej är eq Anckarsvärd, en Stael von Holstein, eller en Påhlman.
Då jag nu anhåller, att vid Herr Berghmans yttrande få göra några anmärkningar, torde jag först få nämna, att jag varit Directeur vid Götha Canal, att jag icke nu mera är det, men väl Actie-ägare, och att Ben 12 Martil, 389 jag sorn Revisor för åren 1811, 1810, i8i4, j8i5, 1816, 1817 oell 1818 granskat ömsom Disccnt-Directionernes i Götheborg oell Stock, holm göromål.
Herr Berghman har yttrat, att Discont-Directionen öfverträdt Reglementet och derigenom orsakat Verket skada.
Jag bestrider detta helt och hållit; jag har icke alltid delat lika åsigter med Discont-Directionerna, men efter sorgfällig och noga granskning af deras åtgärder, är jag fullt öfvertygad, att de aldrig gjort sig förtjenta till denna dem af Herr Berghman gjorda beskyllning.
Lika rättfärdigande vitsord hafva de alltid med råtta erhållit, icke allenast af Canal-Bolagets Revisorer och Discont-Bolags-Ståmmor, utan äfven af Riksens Ständers Banks vid alla Revisionerna närvarande Ombud, och sluteligen ej mindre af den till räkenskapernas granskning serskildt tillförordnade Bankens Ombud Herr Kammar-Rådet Evelius, ån äfven af Riksens Ständers Revisorer för åren 1818, 1820 och 1822, uti hvilkas göromål en del nu närvarande Herrar Riksdags^ män samt de af Herr Berghman åberopade framledne Herrar Stael von Holstein och Påhlman sjelfva deltagit'; att vid de sista af Riksens Ständers Revisorer verkställda granskningar, några obetydliga anmärkningar blifvit gjorda, känner jag, men ingen som kan kasta minsta skugga på Directionernas rättskaffenhet och åtgärder, hvarföre jag anser att de nu böra få vara oklandrade.
Uti det gjorda förslaget om ränte-ersåttning för Actie-ägare, har jag, såsom icke va* Den V-i Martil, rande
Directeur ej eller kunnat deltaga, men tror att Dir.ectionen . då den för Konungen framlagdt dess underdåniga anmälan härom, fullgjordt på agtningsvärdt sålt deras pligt emot Artie-ågarne; jag har aldrig delat den öfvertygcRen , att Actie-ågareie genom Götha Canal Byggnad skulle kunna vänta någon serdeles vinst , men alltid varit fullkomligt Öfvertygad, att Canalen varit, år och blir af stor allmän nytta; då frågan örn rånteersåtfning för Actie-ågare förekommer, är" nar jag blifva en tyst åhörare/men kan ej under, låta att yttra den Öfvertygelse, att det stora, Riket hedrande och gagnande Götha Canal Verk bör fullbordas, och att det år Riksens Ständer värdigt, att genom nödiga anslag sätta CanaJDirectionen i tillfälle att ernå detta mål.
Jag har just icke sagt, att Directionen öfverskrida Reglementet.
Mig fela ord för att fullkomligen uttrycka min mening.
Jag vet ej om ruan kan applicera benämningen bedrägeri; men det påminner jag mig med visshet, att det stod förskräckligt illa till med CaJ1 al ens affairer vid sista Riksdag.
Erfarenheten visade att 1,100,000 R-dr gingo förlorade derigenom att Directionen opererade med Discontpapper, hvilken högst betydliga summa Natinnen efterskänkte.
Jag lemnar derhän om Revisorne med serdeles grannlagenhet verkstälhlt granskningen af Canal-Bolagets räkenskaper; men jag vädjar till detta Riddarhus, om ej förhållandet är sådant jag det nu uppgifvit, och oni nyttan af Canal-anläggningen svarar emot kostnaden, Jag protesterar helt och hållit emot Ben 12 Marlit. alla nya anslag till fullbordande af detta illa beräknade företag, 'i* Herr Kuylenstjerna, Johan Carl:
Afven jag liar haft det förtroendet att vara Revisor i Götha Canal-Discont, och utbeder mig i anledning deraf att få|, jemte vitsordande af hvad Herr Tham nyss anfört, tillägga några ord om de anmärkningar Herr Berghman framställt.
Enligt Riksens Ständers Revisorers Berättelse, synes väl, som om Staten skulle förlorat omkring goo,ooo R;dr på Götha Canal Disconts utredning; men härvid är icke beräknadt, ätt Riksens Ständer år 1818bortskänkte, i,o§o,ooo R:dr.
Om detta ej skedt, hade Götha Canal
Discontsutredning kunnat ske med så stor vinst som den förmodade förlusten är mindre än den bortskänkta tillgången; och Verket hade med fördel kunnat reda sig sjelf.
Vid förvaltningen anmärktes mot Götheborgs-Contoiret bland annat, att det, till den tillförordnade Revisorn utbetalt, det stadgpde arfvodet af 200 R;dr Banco , hvilket Stockholms Contoir äfven till mig utbetalte, som derstädes var en tillförordnad Revisor, men mot Stockholms Contoirets enahanda förfarande är- ingen anmärkning gjord.
Då en Direction, som förvaltat millioner kunnat få en så beskaffad anmärkning på 200 R:dr Banco, hvilken hos dem executift utsökes, så lärer sådant bevisa att Revisionen förfarit med yttersta stränghet och accuratesse.
Den 12 Martil.
Det är lika angenämt som ovanligt, att här få höra talas orri 200 •R:dr, då fri:gan aldrig plägar gå ut på annat än millioner.
Herr Knylenstjerna medgaf sjelf, att Staten förlorat omkring 900,000 R:drpå CanalDisconten; och att Riksens Ständer efterskänkte omkring 1,100,000 R:dr; men hvad var detta för en eftergift mine Herrar?
Jo, Assignationer, som Disconten utgifvit utan att kunna honorera.
Lägger man nu till dessa 1,100,000 R;dr förutnämnde 900,000, så uppkommer en summa af 2,000,000 R:dr, sorn' denna Canal-anläggliing redan kostat vårt fattiga Rike.
Grefve Cronstedt, Claes : Som Högloflige Ridderskapet och Adeln redan beslutat remiss af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om anslag för fullbordandet af Götha Canal, och frågan icke är om Discont- Verkets förvaltaingssättj och åtgärder, lärer den nu förefallne
Discussionen hvarken höra till ämnet, eller kunna åtfölja remissen till Utskotten.
Det är blott i anledning af en anmärkning, som blifvit gjord emot 1820 års Riksens Ständers Revisorer, jag anhåller få yttra några ord.
Man har yttrat 1 det vara besynnerligt, att desse ej fästat sig vid det arfvode som blifvit anordnad! för Canalverkets Revisor i Stockholm, då de likväl gjordt anmärkning vid ett likartadt förhållande i afseende på Canalyerkets Revisor i Götheborg.
Jag Den 12 Martti.
593 ansei’ mig i följe häraf böra anmäla, att StatsUtskottet nu är sysselsatt med granskningen af 1S20 års Revisions-Berättelse, och att det tor-, de vara lämpeligast att innehålla med allt bedömande af Revisorernes åtgärder, intill dess StatsUtskottet, hvars åliggande det är att pröfva Revisionens halt, hunnit till Riksens Ständer inkomma med sitt yttrande i ämnet.
I anledning af Grefve Cronstedt gjorde anmärkning, utbeder jag mig få nämna, att jag begärde ordet, just i det ögonblick, då Ridderskapet och Adeln med ja besvarade Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition om remiss.
Jag dröjde i det längsta, emedan jag hoppades få höra någon skickeligare talare än jag, yttra sig i ämnet.
För öfrigt höra mina anmärkningar visserligen till saken.
Ty då Staten eller Banken i-edan på Canalen offrat 2,000,000, och dessutom 000,000 R;dr årligen sedan 1815 års Riksdag, lärer det ej vara ur vägen, att återföra detta förhållande i minnet, och att derpå fästa Stats-Uf skottets synnerliga uppmärksamhet, emedan jag ej kan inse något skäl att göra nya uppoffringar för detta så litet lönande ändamål.
Herr Montgommerief GuftaJ:
Då under loppet af innevarande Riksmöte hår blifvit så mycket taladt om allmän nöd och förlägenhet, synes det icke vara lämpeligt att betunga Nationen med en ny utgift af den betydenhet, som blifvit föreslagen till understöd för Götha Canal, ett understöd, sorn, på hvad sätt det ock 594 Den i2 Martti, af medborgare uttages, för dem blir högst kånbart, utan deremot svarande fördelar, ty Rikets norra Provinser åtminstone, kunna aldrig päråkna någon nytta af denna Canal, hvartill dess innevånare tillika med många andra medborgare, likväl redan onödigtvis uppoffrat så oerhörda summor, och ännu begåres icke mindre än 4oo,ooo Riksdaler årligt anslag i flere år.
Huru skola dylika pretentioner kunna uppfyllas, särdeles nu, då klagan öfver financiell nöd är lika allmän, som verklig?
Jag ville blott pligtenligt hufva den äran anmärka det förra, och vördsamt fråga det fednare.
Herr von Qvanten, Carl: Kongl.
Maj;ts ifrågavarande nådiga proposition, sorn nu blifvit remitterad, föreslår, att Canalbygnaden må fullbordas med Statsobligationer, eller med upptagande lån mot 5 procents ränta, i likhet med de. lån RiksgåldsContoiret upptog; det blifver i båda afseenden mindre betungande för Nationen, och våra efterkommande få då äfven deltaga i en kostnad, af hvilken de troligen mera ån hvad oss år förbehållit, få njuta frukten.
Hela affairen kunde då aflöpa med 24,000 Riksdaler årlig ränta jemte t. e. 4 procent till dess Capitalets amortiserande, då på 2* år . hela Lånet vore återbetalt.
Jag tror således, att här ej vidare bör uppstå fråga, om summans contanta utgifvande på annat sått, och anhåller vördsamt, att detta mitt Anförande må få åtfölja remissen till Stats- ocn BancoUtskotten.
Herr Tham-.
Lika med Herr von Qvanten de - Den 12 Martti, lar jag elen öfvertygelse, att de capifaler, som fordras till fullbordande af Götha Canal, kunna förskaffas utan tunga för Landets innevånare, och jag förmodar äfven, att om sådant verkställes genom Statsobligationer, dessa så i afse. ende på Capitalernas arnortissement, som räntan derå, böra så kunna fonderas, att ingendera delen genom bevillning eller skatt å medborgare behöfver återgäldas, så vida frågan om
Statsobligationerna får ingå uti financernas allmänna reglering på ett för Staten och dess innevånare nyttigt sätt.
Herr Berghman* I anledning af hvad Hr von Qvanten anfört, får jag blott anmärka, att det lärer bli ungefärligen detsamma, om ränta betalas för Actie-Capitalef, eller för Stats-obligationerne; och jag förblifver vid min öfvertygelse, att 'det ej blir möjligt fullborda detta dyrbara arbete, innan vi påfunnit den philosophiska stenen.
Herr von Qvanten'.
Jag får blott erinra i anledning af livad Herr Berghman anfördt, att jag endast talat örn medels anskaffande för arbelets fullbordande, och ej om anslag, som skola försäkra Actieägarne om en everdelig ränta å deras tecknade Actier.
Med ali vördnad för Kongl.
Majits nådiga proposition, tror jag att ett sådant beslut skulle kunna anses obilligt, då på sådant sätt Nationen derigenom betungades med snart sagt en grundskatt, endast till förmon för vissa få enskildte.
v 596 Den l# Martii.
Hans Excellence Herr Grefve Mörner, Adolph Göran:
Jag vili endast hafva åran vördsamt hemställa, huruvida ej all deliberation år för tidig, om, huru och på hvad sått, anslaget bör utgöras, da frågan nu endast år om remiss af Kgl. Maj:ts nådiga proposition, och denna remiss, enligt Grundlagen, ej kan vågras.
Det tillhör Stats- och BancoUtskotten att utreda och upplysa huru Riksens Ständer böra i detta ämne förhålla sig; och då Utskottens Betänkande inkommer, åger hvar och en Riksdagsman sin rätt öppen, att göra hvilka anmärkningar honom godt synes.
Jag hemställer således, om icke all discussion i detta ämne för närvarande må upphöra.
'A Herr Grejven och Landt-Marskalken föreslog, att de i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition om ytterligare anslag för fullbordandet af Götha Canal, af åtskillige Ledamöter nu afgifne yttranden, kunde få åtfölja den af Ridderskapet och Adeln redan beslutade remiss af åmnet till Stats- och Banco-Utskotten.
Upplåstes till justering ExpeditionsUtskottets insände förslag till Riksens Stånders underdåniga Adresser till Hans Maj;t Konungen samt Hans Kongl. Höghet KronPrinsen, i anledning af de Bref, söm under GeneralMajorens Ben Ii Mart ii. 5g 7 Holsts förfalskade namn, till åtskilige Kongl? Maj:ts Befallningshafvande blifvit afsände.