Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvarjemte Herr Bäld, i afseende på eldfasta leran och dess förädling, yttrat, att denna lera befunnits uthärda den starkaste hetta, och att han aldrig sett tegel, som varit bättre arbetadt, och af ett för afsalu fördelaktigare utseende; hvarföre han ock är säker, att teglet kan öfver allt med fördel i verldshandeln begagnas, samtär fullt så godt, sorn det eldfasta Engelska teglet, med undantag möjligen af det, som göres af Stourbridge lera, hvilken är den bästa, man hittills känner.
Herr Pro - Betänk anden.
N:o 8g. 433 Professoren och Commendeuren Berzelius har också efter anställde försök, om leran, i anseende till eldfastheten, meddelat det yttrande att den har samma svårsmälthet, som Stourbrigde leran.
Då Directionen, lika med Herr Bäld, ansåg det vara klart, att StenkohlsVerket icke kali bestå utan Lerfabricationerne, och att följaktligen Stenkohlsbrytningen samt lerans förädling, såsom beroende af hvarandra, måste i oskiljaktig förening bedrifvas; har också arbetsplanen härefter blifvit inrättad.
— Under inskränkning af kohlbrytningen i gamla Grufvan, har Bolaget riktat sina bemödanden till utvidgande afLerFabricationerne, utan att derföre under tiden försumma vidtagandet af sådane förberedande arbeten för den tillernade sänkningen vid Ryd, som, efter pröfning och i mån af tillgångarne, kunnat verkställas.
' Dessa Bolagets bemödanden för förädlingen af ett Svenskt råämne, knappast förut kändt såsom tillvarande, ännu mindre till sina utmärkta egenskaper riktigt uppskattadt, hafva varit belönade med en framgång, fullkomligen svarande mot hvad man af detta rå-ämnes godhet varit berättigad att hoppas.
Anläggningar för den eldfasta lerans förädling hade väl redan år 1825 blifvit påbegynde, men det är egentligen ifrån och med år 1827 som denna tillverkning kan sägas hafva varit i gång; — Emedlertid har vinsten på sistnämnde års Tegel-tillverkning utgjort 3,5oo R:dr i5 sk. 6 rtst. samt på försålde eldfasta leror likaledes 912 R:dr 9 sk. 2 r:st.
— Det dröj - 434 Stats-Utskottets de icke länge, innan mängden af ingångne Requisitioner och beställningar öfvertygade
Directionen om nödvändigheten att utvidga första anläggningen, hvilket också blifvit verkställdt; och är den fjerde Brännugnen med Torklada redan under byggnad.
— Behållningen, för nasti, år 1828, af den eldfasta lerans förädling, dels genom målning och bränning, dels genom förarbetning till eldfast tegel, har, enligt elt åberopadt och Directionens Berättelse bifogadt räkenskaps-utdrag, uppgått till en summa af 10,186
R:dr 10 sk. 9 rist.; och hvarvid
Directionen serskildt anmärker: ito att alla för bränningen consumerade kohl (11,564 Tunnor) äro i Räkningen påförde till deras försäljningspris, med en summa af 8,322 R:dr 32 sk.
B:co, hvilken är intagen i de i Debet under den 3i December afförde tillverkningskostnader, bestigande sig inalles till 14,7g3 R:dr 3o sk. if r.‘st., och 2:0 att bland årets omkostnader blifvit upptagne flere sådane utgifter för Inventarier och förbättringar å Machineriet, hvilka rätteligen bordt på flere år fördelas, enar de först efter en längre tid återkomma; och till följd hvaraf, vinsten i sjelfva verket är större än räkningen utvisar.
En ytterligare stigande afsättning både inom och utom
Riket torde med visshet kunna påräknas så snart leran, som, i anseende till dess eldfasthet, kan med största fördel till så mångfaldiga economiska behof användas, blifver mera känd; och i hvilket sistnämnde afseende nödige åtgärder redan äro af Directionen vid - Betänkande!), N:o 89.
435 tagne, medelst utstickning af prof äfven till Länder, utom Europa.
Uti en bifogad räkning öfver de, i öfverensstämmelse med R.
Stlrs vid 1823 års Riksdag gifne föreskrifter, af nya Bolaget bestridde kostnader för nya Grufve-anläggningen vid Ryd och för den eldfasta lerans förädling, upptagas desse kostnader till ett saminanräknadt belopp af 140,272 R:dr 25 sk. t rist. 2:0
Directionens framställde anhållan om verkställighet af 1823 ars St.rs Beslut j i afseende pä den till Interessenterne i gamla Bolaget anordnade Köpeskillingen för Stenkohls-verket j bestående uti Statens fordran hos frami.
Hans Excellence m. m.
Grefve Ruuths Sterbhus:
I afseende härå, anföres uti Berättelsen, huruledes, efter Hr Balds plan och uppgjorde Calcul, skall för sänkningen vid Ryd lill nedre Kohl-flötsen, till Ingmachiner, Pump- och Uppfordringsverk m. m. erfordras en summa af 168,000 R:dr.
Hela Actieteckningen hade väl uppgått till 433^ Adier, hvarje hel
Actie på 5oo R:dr, samt inbetalnings-beloppet utgjort 137,342 R:dr, häri likväl inberäknadt hvad som för 16^ Adier blifvit erlagdt, utöfver de hittills infordrade 70 proclt; men som, i anseende till försummad inbetalning, icke mindre än 57^ Adier, blifvit, jämnlikt BolagsReglorne, dödade och till Bolaget hemfallne, är verkliga ActieFonden icke större än 191,452 R:dr B:co, samt de återstående 3o proclt, som skulle komma att infordras, 54,200 436 Ståts-Utskottets R:dr; och är af Directionen anmärkt, att förr än det nya Bolaget erhållit full egande rätt till Verket, Actie-egarena torde finnas mindre benägne, att inbetala nämnde 3o proc:t, men hvilka i allt fall icke ens motsvara en tredjedel af den erforderliga kostnadssumman af omkring 168,000 R:dr B:co. Vidare, att 0111 till de redan, enligt R.
St:rs föreskrift, använde 140,272 R:dr 25 sk. 1 r:st. lägges inbetalningen på ännu gällande Actier eller 54,200 R:dr, och om hvars infordrande
Directionen förmäler sig vara sinnad, att vid nu förestående Bolagsstämma, den 21 innevarande Februarii månad, göra framställning, befinner sig Bolaget på den punkt, att ofördröjligen hafva uppfyllt hvad 1823 års St:r föreskrifvit, såsom vilkor för Köpeskillingens utlemnande från RiksgäldsContoiret, då tillhopa 194,472 R:dr a5 sk. 1 r:st. blifvit till de föreskrifne ändamålen använde.
Men Konungs och Sttrs önskan vore härigenom likväl icke uppfylld, i afseende på sjelfva hufvudändamålet med det nedlagda Capitalet, enär, efter hvad förut är visadt, utöfver den tillförväntande Actie-inbetalningen, 54,200 R:dr till sänkningen vid Ryd till nedra flötsen erfordras icke mindre, än omkring ii3,8oo R:dr, och hvaraf största delen åtgår till Ångmachiner, hvilka ofördröjligen måste anskaffas, derest arbetet skall kunna sättas i gång och hinna till sin fullbordan så tidigt, att från Ryds-Schachtet Stenkohl må kunua erhållas, när från den gamla Grufvan något mera icke står att upphämta.
Skulle derföre R. fl.
St:r täckas bifalla Directio - Betänkanden, N:o 89. 437 nens, å Bolagets vägnar, framställda anhållan derom, att Köpeskillingen nu får till gamla Bolaget utleronas, kan nya Bolaget i och med det samma erhålla en säker och högst nödvändig penninge-tillgång genom de 67,400 R:dr B:co, som Interessenterne uti gamla Bolaget förbundit sig att utaf Köpeskillingen, nälden utfaller, tillskjuta; och i sådant fall tilltror sig
Directionen med säkerhet kunna utföra det föresktåfne arbetet vid
Ryd, så att för framtiden tillgång på Stenkohl till allmänna och enskilta behof samt till LerFabricationernes underhållande och utvidgande ofelbart skall beredas, hvaremot och om Bolaget icke snart får disponera de nyssnämnde 67,400 R:dr, förklarar Directionen bestämdt, att Verket icke kan, genom nu varande Bolag upprätthållas, eller dess framtida bestånd försäkras.
1 StatsUtskottet bar, med anledning häraf, inhemtat, hurusom vid sisth Riksdag, K. M:t, uti Nåd.
Skrifvelse till StatsUtskottet af den i5 Januarii 182.3, dels tillkännagifvit, att, sedan, på Delegarenas i Höganäs Stenkohlsverk underd.
Ansökningar, K. M:t, genom Nådiga Resolutioner af den 27 Mars och den 22 Maji 1819, tillåtit, att det, vid nästföregående Riksdag af R.
St:r, till arbetets bedrifvande å en ny sänkning af det så kallade Ryds Schacht, beviljade understöd af l5,ooo R:dr årligen, eller för en tid af fem år, tillsammans 75,000 R:dr, finge, emot de af R.
St:r bestämde vilkor, men på uppgifven kortare tid, förskottsvis uppbäras, samt i följd deraf 5i,ooo R:dr blifvit 438 Stats-Utskotets till Stenkohlsverkets Delegare utbetalde, Genera ILieutenanten Hr Grefve De la Gardie , å egne och öfriga Delegares i berörde Stenkolsverk vägnar, hos K. M:t, jemte anmälan, det åtskilliga hinder uppstått emot fortsättningen af arbetet i ofvannämnde nya Schacht-sänkning, samt, på anförda skäl, i underdthet anhållit, ej mindre om befrielse från skyldigheten, att med de å omförmäldte anslag återstående 24,000 R:dr drifva ett sådant arbete, än äfven om Nådig tillåtelse, att samma belopp måtte, vid slutlig liquid, anses såsom förskott å de, vid i8i5 års Puksdag, Delegarena tillagde, men sedermera indragne, utförselspraemier; hvarefter K.
RJ:t under den 11 April 1821, i Nåder förklarat, att denna underd.
Ansökning ej kunde bifallas, samt efter det Stenkohlsverkets Interessenter hörde öfver K. BergsCoIlegii underd. hemställan, huruvida undersökning borde ega rum till utrönande, om Interessenterne uppfyllt deras åtaganden, i och för det dem tilldelta understödet, underdånigst anmält, att samma orsak, som år 1820, vållat arbetets upphörande i det nya Schaehtet, äfven allt framgent hindrat dess fortsättande — den 5 September 1822 i Nåder yttrat, det den ifrågasatte undersökningen icke vore nödvändig, utan borde ärendet vid nästföljande Riksdag till R.
St:rs pröfning hänskjutås; dels ock till StatsUtskottet öfverlemna!
Handlingarne i målet, för en fullständigare ledning vid bedömmandet och föreslåendet af de åtgärder, hvartill förekomne omständigheter kunde föranleda.
I sammanhang härmed hade hos R.
St:r förekom - Be länkanden, N:o 89.
489 mit en af GeneralLieutenanten ni. m. Hr Grefve De la Gardie gjord motion, deri Hr Grefven, med framställning af Höganäs StenkohlsVerks, vid flera tillfällen, ådagalagde och erkända nytta för Riket samt förlusten vid Verkets möjliga upphörande, derest ej Staten meddelade Stenkohlsgrufve-Bolaget ytterligare understöd, å Bolagets vägnar, föreslagit, att antingen Verket matte, på uppgifne vilkor, inköpas af Staten, eller ock att, så väl afskrifning af de till arbetet å Ryds Schacht använde 5i,ooo R:dr, som andra tillika yrkade förmåner kunde Bolaget beviljas; och hade R.
St:r af BergsRådet G.
Brolings och Directeuren G. D. af Uhrs, d, 3o Junii 1820, i anledning af då verkställd undersökning å StenkohlsVerket, afgifne utlåtande inhemtat: bland annat, att Ryds Schachtets sänkning tillden undra 'Kohl-flötsen icke kunnat fullföljas, så framt ej åtskilliga ytterligare kostnader först blefvo använde till Ång-machinens flyttande och uppsättning för vattenuppfordring, genom hvilka anstalter all farhoga för framtida hinder i arbetets fortsättning till berörde del förmodades skola undanrödjas; att, ehuru gamla Grufvorne i flere år torde kunna begagnas med någon inskränkning af arbetarenas antal och minskad Kohlbrytning, skulle likväl, 0111 det nya Grufvefältet öfvergåfves och de förberedande låtgärderne för framtida Kohltägt blefvo uraktlåtne, den tid snart inträffa, då, under en bristande tillgång inom Landet, utländska Stenkohl åter måste införas, hvilkas utträngande skulle medtaga en längre tid; att i StenkohlsLagret äfven funnes en nästan outtömlig tillgång af eldfast Lera, i 44» St a t s-Utskottets synnerhet användbar för anläggning afGIasBruk, PorcellainesFabriquer, Gjuterier, och alla sådane Inrättningar, der en lätt tillgång på bränsle underlättade tillverkningarne, och hafvets nära granskap tillika gynnade afsättningen; samt att föröfrigt, genom anställde borrningar och Schacht-arbeten , vore utröndt, att Stenkold träffas på en sträcka af flere mil omkring Höganäs.
Efter öfvervägande häraf, och hvad först anginge det af GeneralLieutenanten m. m.
Herr Grefve De la Gardie, å Delegarenas i Höganäs StenkohlsVerk vägnar, alternatift framstäldte förslag, att detta Verk måtte, för Statens räkning, inköpas; så bade R.
St:r icke funnit skäl, att samma förslag antaga, enär, utom det att StatsVerkets tillgångar ej medgåfvo sådant, otvifvelaktig! vore, att ifrågavarande
Inrättning bäst drifves och förvaltas af enskilte Delegare.
Beträffande åter frågan, huruvida SlenkohlsVerket lämpligast må kunna af Staten understödjas, hade R.
St:r, med afseende å hvad i ofvanberörde måtto upplyst och utredt blifvit, beslutat, att den fordran, StatsVerket för beviljade Lån, i och för StenkohlsGrufve-driften, eger hos frami.
Hans Excellence Herr Grefve Ruuths Sterbhus innestående, till ett belopp af 199,560 R:dr B:co, med derå löpande ränta, må afskrifvas och öfverlåtas på Intressenterne uti StenkohlsVerket, under följande vilkor: r:o Att Höganäs StenkohlsGrufveBolag bör ombesörja teckning och uppbörd af en Fond, stor 200,000 R:dr B:co, hvilken Fond ovilkorligen skall användas Betänkanden, JN:o 89.
441 för nedsänkningen af Ryds Schacht för arbetets bedrifvande på nedre flötsen, och för inrättandet af sådana Fabricationer, hvartill i synnerhet den ymniga tillgången af eldfast lera erbjuder rudimaterie!'. 2:0
Detta nya Bolag, sora inom 2.'ne år efter kungörandet af R.
St:rs fattade beslut, bör vara uppl-ättadt, skall, genom ordentliga räkenskaper, hvilka granskas af R.
St:rs Revisorer, redovisa, på hvad sätt och till hvad belopp den tecknade summan blifvit använd. 3:o Till säkerhet för Staten, att denna summa till förenämnde ändamål användes, bör afbetalningen å frami. H. Exc., Hr Grefve Ruuths Sterbhus’s skuld till Staten, tills vidare och på vanligt sätt erläggas till R.
St:rs RiksgtsGontoir; men något å Actie-beloppet icke af Bolaget lyftas förr än, genom räkenskaperne, blifvit styrkt, att hela den tecknade
Summan är för ändamålet vorden använd.
Derefter skall Bolaget vara berättigadt ej mindre, att uttaga hvad som till RiksgäldsContoiret influtit, så väl i Capitalafbetalningar, som de, ifrån den dag R.
St:rs beslut i detta ämne blifvit fattadt, upplupne räntor, än äfven att, i den mån, Lånet, enligt de afgifne Skuldebrefven utgår, detsamma, till hela det återstående beloppet, så väl i hufvudstol, som ränta, uppbära; kommandes ifrån samma tid Bolaget att frikallas från den i 2:dra punkten föreskrefne speciella granskning af Verkets räkenskaper. 4:o Sedan den nya Actie-teckningen skett, bör Bolaget afgifva sin Förbindelse, att, enär Slenkohls - 44a Stats-Ut 5 kottets Verket lemnar en vinst af 8 proc:t, erlägga lill Staten I proc:t , och således behålla 7 proc:t: då denna vinst uppgår lill jo proc:t likaledes utgifva 2 proc:t: och vid 12 proclt, betala till Staten 3 proc:t; hvilken ränta är den högsta, som af Bolaget någonsin kommer att för Capitalet erläggas, 5:o Hvad som, vid 1823 års slut, af Bolagets serskilda skuld till StatsVerket, stor 5i,ooo R:dr, kan återstå, efter afqvittning emot tillverknings-prasmierne, StenkohlsQvantiteter, föryttrade under den ifrån och med år 1819 förflutne tid, hvilka prasmier vid i8i5 års
Riksdag bestämdes till sex sk. för hvarje lunna Stenkohl, må, i händelse nya Bolaget kommer i verksamhet, afskrifvas: och skulle dessa praemier med 1823 års slut upphöra, ehvad de af R.
St:r Bolaget erbjudne vilkor antagas eller icke.
Utaf detta R, Sttrs Beslut synes alltså, att StenkohlsVerket skulle, med full eganderätt öfverlåtas till det nya Bolaget, emot det att gamla Bolaget, under vissa stadgade vilkor och förbehåll, fick disponera Statens fordran hos frami. II.
Exc. m. m. Grefve Ruuths Sterbhus, härrörande från Lån, som H, Exe, i lifstiden erhållit emot sine egne, uti hans enskilta Egendomar intecknade Skuldsedlar samt serskild pantsättning af 78 st.
Actier uti StenkohlsVerket, Och då nämnde fordran alltså rätteligen mäste anses och betraktas såsom köpeskilling, så får Utskottet vördsamt erinra, att den samma, för kortheten skull, benämnes och utmärkes med det ordet Köpeskilling.
B e t ä n k a-n d e n , N:o 8g.
Vid granskningen af de till Utskottet öfverlemnade Handlingar, har Utskottet, i afseende på vilkoren för köpeskillingens utlemnande från Riksg:sContoiret, funnit, att dessa vilkor nu mera icke äro andre, än alt nya Bolaget 1:0 styrker, att det belopp, som, enligt detta Betänkande, ännu brister i den stadgade summan af 200,000 R:dr, äfven blifvit till de af R.
St:r föeskrifne föremål använd; och 2:0 afgifver den uti 4;de punkten af 1823 års St:rs Beslut omförmälde förbindelse.
Rörande det förstnämnde vilkoret, har Utskottet, så vidt ske kunnat, granskat den vid Directionens Berättelse fogade räkning öfver de, i öfverensstämmelse med R.
St:rs vid 1823 års Riksdag gifne föreskrifter, af nya Bolaget för Höganäs Stenkolsverk bestridde kostnader för nya Grufve-anläggningen vid Ryd och för den eldfasta lerans förädling; hvilka icke tillhöra gamla Grufvans rörelse; slutande sig denna räkning med en summa af 140,272 R:dr 3.5 sk. 1 rist., hvaraf för utgifter för nya Grufve-anläggningen vid Sådane ibland nämnde utgifter, hvilka ägt rum inom 1826 års slut, äro uti de senast, år 1827 församlade R.
Stms Revisorers Berättelse om RiksgäldsVerket specificerade till ett sammanräknadt belopp af 56,3i4R:dr 8 sk. 85- rist.; och hvaraf 333g R:dr lisk.
Ryd för ler-fabricationer åkerbrukets iståndsättande , . . .
Diverse omkostnader.
R:dr 43,5g5: 34- 8. „ 88,222: 38. 2. „ 4>5g4: 44. 1. 3,83g: 4- 2> B:o R:dr 140,272: i5. r. 444 Stats-Utskottets g r:st. för åkerbrukets iståndsättande, dem Hrr
Revisorerne likväl ansett icke böra afräknas på den stadgade Summan af 200,000 R:dr
De uti ofvanåberopade räkning upptagne utgifter, hvilka, år 1827, blifvit bestridde, äro af Utskottet jemnförde ined samma års vid Stenkohlsverket afslutade Hufvudbok , hvilken, jemte dertill hörande Velilicationer, är vorden till StatsUtskoltet öfverlemnad.
Lika med 1827 års Hrr Revisorer, har Utskottet ansett de uti Räkningen under titel: kostnader för Åkerbrukets iståndsältande , upptagne tillhopa 4%4 R:dr 44 sk* 1 rist. icke höra till utgifterne för de af R.
St:r föreskrifne föremål.
I anledning af 1827 års Hrr Revisorers förenämnde anmärkning, är å den ifrågavarande räkningen tecknad en förklaring, som innehåller , att
Directionen trott sig kunna ibland utgifterne bibehålla den titel, vid hvilken anmärkningen blifvit gjord, då en nödig omtanka för den nya Arbets-personalens underhåll med StatSpanneinål till ett måttligt pris, oberoende af handelsförhållandenas allt för ojemna omvexlingar , fordra att grunda fyllandet af detta behof, åtminstone till någon del, på egen production.
Denna förklaring har
Utskottet likväl för sin del icke kunnat såsom alldeles nöjaktig antaga; hvadan och om ifrån Räkningens totalsumma 140,272 R:dr 25 sk. 1 r:st. afdrages kostnaden för åkerbrukets iståndsätttande, 4%4 Rtdr 44 sk* 1 r:st., blir rätta beloppet, som, enligt R.
St:rs föreskrift, hittilts är vordet användt, 135,677 R:dr 29 sk.; och återstå således Bctänkanden, N:o 89. 44^ 64)322 R:dr 19 sk., livi Ika ytterligare, enligt Beslutet, skola vara använde, innan köpeskillingen får utlemna».
Om och huruvida någon billig jemkning i detta beslut må kunna, utan förnärmande af Statens rätt och säkerhet, medgifvas, är alltså den fråga, som nu kommer att R.
St:rs pröfning underställas.
— Att bolaget, när Actie-fonden befanns alldeles otillräcklig, att på en gång forcera den nya Grufveanläggningen vid Ryd samt Ler-fabricationerne, enligt Hr Balds tillstyrkande, till en början gifvit företrädet åt dessa sistnämnde, för att, genom deras afkastning, bereda ett beliöfligt penninge-understöd, till arbetets bedrifvande vid Ryd, har Utskottet för sin del ansett böra godkännas.
Utgången har också visat, att dessa beräkningar varit väl grundade, då redan på andra året, efter det Ler-fabricationerne kommit i gång, behållna vinsten för det året varit utöfver 10,000 R:dr; så att den antagne arbetsplanens säkra utveckling till en framtida önskad fullbordan icke synes tvifvelaktig; derest ett för närvarande högst nödvändigt penninge-förskott kunde af Bolaget anskaffas.
Vid undersökning om StenkohlsVerkets nu varande tillstånd, befinnes, att tillgång på Stenkohl från den gamla Grufvan icke kan med säkerhet påräknas för längre tid, än omkring 2§ högst 3:ne år härefter: att sänkningen vid RydsSchactet till nedre flötsen följaktligen bör vara fullbordad och Stenkohl från denna nya Grufve-anläggning kunna erhållas, när tillgången på kohl i gamla Grufvan är uttömd, emedan detta är 446 Stats-Ut skottets enda vilkoret, både för Stenkohls-productionen oell för Ler-fabricationernes fortgång.
Men om åter anläggningen vid Ryd skall hinna att inom behörig tid fullbordas, måste anstalterne genast sättas i gång, samt, för arbetets bedrifvande, 2:ne Angmaehiner ofördröjligen anskaffas.
Enligt Hr Balds Calcul, komma omkostnaderne för Grufarbetet vid Ryd att uppgå til! omkring 168,000 R:dr; hvaremot
Bolagets egentliga penningetillgång utgöres af de 3o procrt eller 54,200 R:dr, hvilka på Actierne äro resterande; enär något tillskott af Actieägarne derutöfver lärer så mycket mindre kunna förväntas, som, efter Directionens yttrade förmodan, den Utskottet anser icke sakna sannolik grund, flere Actieägare torde, vid nu varande förhållande, finnas oberägne^ att ens inbetala ofvanberörde, på Actierne resterande 3o proctt, förr än det nya Bolaget fått full eganderätt till Stenkohlsverket; men hvilket åter icke kan ske, innan Intressenterne uti gamla Bolaget kommit i disposition af den anordnade köpeskillingen.
Efter hvad förut är omförmäldt, hafva Intressenterne uti gamla Bolaget förbundit sig, att, utaf köpeskillingen , närden utfaller, till StenkohlsVerkets understöd, tillskjuta 67,400 R:dr; och hvilken summa alltså blir tillgänglig för nya Bolaget, så snart återstoden af köpeskillingen får från Riksg:sCotoiret utlemna?
Vid öfvervägande af dessa förhållanden, och när frågan om StenkohlsVerket, hvars Rdksgagnelighet blifvit, vid flera tillfällen, af R.
St:r erkänd, nu Betänkanden, N:o 8g.
447 kommit i sädant skick, att Verkets framtida bestånd och förkofran, eller ock dess upphörande inom en icke aflägsen tid, beror af det afseende, som II. II.
St:r behaga fästa vid det nya Bolagets, genom dess Direction, framställda anhållan, har Utskottet trott sig höra tillstyrka köpeskillingens utlemnande, under sådane vilkor och förbehåll, att, utan någon ny uppoffring, Statens rätt och säkerhet blir fullkomligen betryggad, och nya Bolaget jemväl närmare tiIIför— bindes, att fullfölja Grufve-arbetet vid Ryd ; och i hvilket afseende, såsom vilkor för köpeskillingens utlemnande, föreslås: 1:0 Nya Bolaget bör afgifva och till Riksg:sContoiret öfverlemna den uti 4:^e punkten af 1823 års Sttrs Beslut föreskrifne förbindelse, och hvartill formulair bifogas. 2:0 Utaf den till Intressenterne uti gamla Bolaget anordnade köpeskilling, bestående i frami. II.
Exc. m. ro. Hr Grefve Ruuths intecknade Skuldsedlar, tillika med alla derå, sedan den 31 December 1823, influtne Capilal-afbetalningar och räntor, innehållas och nfsättas, a) de SextiosjuTusen Fyrahundra (67,400) R:dr B:co, som Intressenterne uti gamla Bolaget förbundit sig, att, utaf nämnde köpeskilling, till StenkohlsVerkets understöd , tillskjuta; hvilken Summa beräknas utaf de Contante medel, som på Skuldsedlarne influtit, b) till Statens ytterligare säkerhet innehållas äfven FyratioTusen (4o,ooo) R:dr • samma mynt, med hvilka båda summor, tillhopa 448 Stats-Utskottets 107,400 Rjdr kommer att förhållas, på sätt nedanföre stadgas. 3:o
Så snart det nya Bolaget hos Hrr Fullmäktige i R.
St:rs Riksg:sContoir med qvitterade räkningar styrkt, att utöfver de, enligt afslutade Räkenskaper samt nya Bolagets valda Directions uppgifter, uti Verket redan nedlagde 135,677 R:dr 29 sk., ytterligare Sextiofyra Tusen Tre Hundra Tjugo Två (64,322) R:dr 19 sk. B.'co, till fyllnad i den stadgade summan af 200,000
R:dr; blifvit uteslutande använde till utgifter, i och för nya Grufveanläggningen vid Ryd, och deribland de för vattenuppfordringen nödiga Ångmachiners anskaffande, skall nya Bolaget vara berättigadt, att, emot qvitto samt aflemnande af den uti lista punkten omförmälde förbindelse, uti Riksg:sContoiret lyfta de 67,400 R:dr, hvilka utaf köpeskillingen skola innehållas och till Verkets understöd tillskjutas. 4:o
De till Statens ytterligare säkerhet innehållnc 4°>oooR:dr komma att qvarstå uti Riksg:sContoiret, intill dess R.