Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hr von Hohenhausen, Michael Silvius, instämde med Hr Gripenstedt. R. o. Ad. vidblef sitt fattade beslut och godkände 211 och 212 voter:s-propos:na. Ost.
Här är frågan att välja emellan R. o. Ad:s och RorgareStis beslut såsom contra-propos.; men R. o. Ad:s beslut har ett bestämdt företräde deruti, att det är enklare och lätlfaltligare, och jag hoppas således, att R. o. Ad. vidhåller sitt beslut och antager voter:s-propos:na.
Inbjudningen blef icke antagen, utan godkände R. o. Ad. 213 och 214 voter:s-propos:na. Ostron.
Inbjudningen antogs, i följd hvaraf 215 voter:s-propos;n ansågs komma att förfalla.
Papp. 216 voter:s-propos:n godkändes.
Paraplyer och p a r a so' 11 e r.
Utsk:s yttrande äfvensom 217 voter:s-propos:n godkändes.
Pelsverk och p e I f e r i e r. 218, 219, 220, 221, 222, 223, 224, 225, 226, 227, 228, 229.
23o och 231 voter:s-propos:na förbigingos till följd af Ståndets förut fattade beslut; den 232 godkändes.
Pennor.
När R. o. Ad:s beslut i detta hänseende är, på sätt Ulsk. yttrat, bättre, så attUtsk. tillstyrker det R. o.
Ad:s redaction måtte antagas; så hemställer jag, alt Ståndet, äfven i detta afseende, måtte vidblifva sitt beslut och godkänna voter:s-propos:n.
Inbjudningen blef icke antagen, utan godkände R. o. Ad.
233 voter:s-propos:n. Penslar.
Som det sätt att förtulla penslar, hvilket R. o. Ad. antagit, anses hafva företräde för de öfriga Ståndens; så hemställer jag; att R. o. Ad., äfven a3a Den 5 April c. ra. i detta hänseende, måtte vidblifva sitt förra beslut och godkänna voter:s-propos:n. Inbjudningen antogs icke, utan godkändes den 234 votenspropositionen.
Perlemor; p e r I o r. 235, 236, 237 och 238 voter:s-propos:na godkändes.
Plommon, catharin-, och sviskon.
Som två Stånd här stan nat emot två, så hemställer jag vördsamt, att R. o. Ad., vid delta tillfälle, såsom vid flera föregående, måtte vidblifva sitt beslut och godkänna voter:s-propos:n.
Inbjudningen blef icke antagen, utan godkände R. o. Ad. den 239 voter:s-propos:n.
Plymer.
Samma förhållande är förhanden här, som i förra fallet.
Jag hemställer således, att R. o.
Ad. äfven här ville afslå inbjudningen och godkänna voter:s-propos:na. R. o.
Ad. antog icke inbjudningen utan godkände 240 och 241 voter:s-propos:na. Porcellaine. 242 och 243 voter:s-propos:na godkändes; 244 och 24^ förbigingos i följd af Ståndets förut fattade beslut.
Potatesmjöl; redskap och mac hiner ier; saffran. 246, 247 och 248 voter:s-propos;na godkändes.
Sal tsyra.
Skälet hvarför R. o. Ad. beslutat nedsättning af denna tull, var det, att man önskade tillvägabringa någon lättnad för fabriker, som begagna denna vara; och jag hoppas, alt R. o. Ad., i likhet med hvad sora förut i flera fall ägt rum, vidblifver sitt beslut och godkänner voter:s-propos:n. Inbjudningen antogs icke, utan godkändes 249 voterispropos:n.
Saxar, öfverskärare-; segel; siktar.
Först måste jag fästa uppmärksamheten på, att här måtte vara ett tryckfel i afseende på siffran, emedan äfven i procenten R. o. Ad:s beslut är olika, såsom det står anfördt i detta jemkningsbetänk.
, ty 20 sk. är naturligtvis 20 proc. af 1 r:dr 32 sk., då deremot 25 proc. här blifvit antaget.
Men jag kan ej gilla Utsk:s raisonnement här, att det ej inverkar på tullen, Den 5 April e. m. *33 på livilketdera sältet afgiften utgår.
Detta verkar likväl betydligt på tullen, om den utgår efter vigt eller efter värde, men derom är ej någon fråga nu, och jag tror, att R. o. Ad. kan låta all öfverläggning derom förfalla.
Jag kan icke gilla Utsk:s framställning om segel, och alt då väfnader i allmänhet äro fria, så borde äfven segel vara fria; men då hade äfven segel bort upptagas under väfnader, och ej för sig sjelfva.
När det åter stur upptaget för sig sjelft, så borde äfven införselstullen stå der.
Hr Prytz, Lars
Adolph:
Det är något misstag af den sista värda talaren, att han ansett Utsk. hafva oriktigt beräknat procenten, eller att det vore ett tryckfel här.
Utsk. har sagt, att procenten är lika på tullvärdet i båda fall, och vid närmare eftersinnande, lärer den värde talaren finna, att 20 sk. är 2.5 proc. af i i :dr 32 sk. värde.
Således förfaller detta skäl.
Hvad beträffar Utsk:s raisonnement om segel, så tror jag den saken redan vara afgjord; men om så icke ur, så tillkommer det endast BorgareSt att yttra sig deröfver, emedan detta Stånd tillstyrkt förändring, och R. o. Ad. kan endast lemna Utsk:s framställning utan anmärkning. R. o. Ad. lät bero vid Utsk:s yttranden i dessa 3 punkter.
Silfver, bok-.
Inbjudningen antogs, i följe hvaraf 2Öo och 2Öi votenspropos:na ansågos komma att förfalla.
Silke.
Då silke är ett hell och hållet utländskt råämne, som begagnas vid Svenska fabriker, torde R. o. Ad:s beslut vara så väl grundadt, att det nu ej är skäl alt frångå detsamma; hvarföre jag vördsamt anhåller om propos., att Ståndet måtte vidblifva sitt förra beslut.
Hr Lagerheim, Pehr, förenade sig med Hr Rosenblad.
Hr Gripenstedt: Detta R. o. Ad:s förra beslut var äfven efter mitt omdöme väl grundadt, då R. o. Ad. derigenom borttagit förbuden och minskat införselstullen; men då det nu, genom de tre andra Ståndens beslut, har blifvit faststäldt till hvad det hittills varit, så torde det också vara skäl att låta dervid förblifva.
Jag får således för min del yrka, att It. o. Ad. måtte bifalla inbjudningen, i hvilken händelse voter:s-propos:n kommer att förfalla.
Hr Prytz instämde med Hr Gripenstedt.
Jag får, tvertemot den sista värda talaren, anhålla, det R. o. Ad. måtte vidblifva sitt beslut.
Jag tror ej att våra sidenfabriker kunna i det 23 H. 3o Den 5 April e. m. ta hänseende gynnas för mycket derigenom, altman borttager ifrågavar. införselstull.
Det är visserligen sannt, att förbuden blifvit bibehållna, emot Hr Gripenstedts mening; men ]ag hoppas, alt lian, äfvensom andra talare, hvilka önskat förbudsSystemets borttagande, likväl, då detta ej kunnat äga mm, måtte medgifva fabrikerna den fördelen, som de genom den nedsatta tullen kunna vinna.
Detta sätt att gynna fabrikerna, att låta sådana råämnen, som ej finnas inom landet, tullfritt eller mot så liten tull som möjligt inkomma, är säkerligen det mest rationella; och jag tillstyrker äfven att R. o. Ad. mätte vidblifva sitt beslut i denna del.
Ehuru jag visserligen tillhört den opinion, som anser, att förbudsskyddet för sådana fabriker hade kunnat upphöra, så är jag dock långt ifrån att derföre alt min mening ej blifvit gällande vilja utöfva någon hämnd emot dessa fabriker; och jag förnyar således min anhållan om vidblifvande af Ståndets förra beslut.
Inbjudningen blef icke antagen, utan godkände R. o. Ad. den 2Ö2 voter:s-propos:n. Sirap. 255 voter;s-propos:n förbigicks i följd af Såndets förut fattade beslut.
Skedvatten.
Med skedvatten är samma förhållande som med saltsyra.
Det användes till betydlig mängd för fabrikernes behof.
Jag hemställer derföre, att R. o. Ad. måtte vidblifva sitt beslut och antaga voter:spropositionen. R. o. Ad. vidblef sitt förra beslut och godkände 254 voter:S-propos:n. Sköldpadd.
Inbjudningen antogs, i följe hvaraf 255 voler:S-propos:ii ansågs komma att förfalla.
Slöjdevaror; smink och sminkflor; smör. 256, och 258 voter:s-propos:na godkändes.
Speglar och lampor. R. o. Ad. lät bero vid Utsk:s yttrande i denna del.
Spetsar; uddar och blonder.
25g voter:s-propös: ti godkändes.
Stenkol.
Inbjudningen antogs, i följd hvaraf den 260 voter:s-propos:n ansågs komma att förfalla.
Den 5 April e. m. a35 Stenkolsstybb eller cinders; strnmpor ocb andra på strumpstol eller genom stickning tillverkade arbeten, bomulls. 261 och 262 votei :s-propos:na godkändes.
Strumpor och andra på strumpstol eller genom stickning tillverkade arbeten, andra slag.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade antaga Utsk:s inbjudning i denna del.
Det är allt skäl alt R. o. Ad. här vidblifver sitt beslut, ly vid discussionen öfver redactionen af tulltaxan upplystes sa tillräckligt, att underslef ägt rum vid införsel af strumpor, just derföre alt tullen varit för hög, att då R. o. Ad. beslutat en mindre tull på denna vara, så vore det icke skäl att frångå detta beslut, som är grundadt på gilltiga anledningar; utan bör man i min tanke låta frågan komma under voteiing i förstärkt StatsUtsk.
Jag tillstyrker derföre afslag på inbjudningen och anhåller att R. o. Ad. ville vidblifva sitt beslut.
Inbjudningen blef icke antagen, utan godkändes 263 och 2&4 voler:s-propos:na.
Stål. R. o.
Ad. lät bero vid Utskrs yttrande ang:de orden St. v., antog inbjudningen angrde införselstullen å garfstål, i följd hvaraf 265 voter:S-propos:n ansågs komma alt förfalla, samt förbigick 266, 267, 268 och 269 voter:s-propos:na i följd af Ståndets förut fattade beslut..
Sågblad.
Inbjudningen antogs, i följd hvaraf 270 voler:s-propos:n ansågs komma att förfalla; 271 voter:s-propos:n godkändes.
Sapa; talg. 272 och 273 voter:s-propos:na godkändes.
Tenn- och blyaska samt tjära; tjär berm a eller v r a k t j ä r a. 274, 275 och 276 voter:s-propos:na godkändes i följd af Ståndets förut fattade beslut.
Tobak, införselstullen. 277 voter:s-propos:n godkändes.
Tobak, u t f ö r s e I s t u 11 e n. 278 voter:s-propos:n förbigicks i följd af Ståndets förut fattade beslut. a36
Den 5 April e. ra. T i - å d> Inbjudningen antogs, i följd hvaraf 27g och 280 voler:s-propos:na ansågos förfalla.
Träd varor: bjelkar och sparr ar.
281, 282 och 283 voter:s-propos:na samt yttrandet ang:de anmärkt), godkändes.
Trådva ror: bräder och plankor, så g a d e af furu och gran. 284, 285, 286 och 287 voter;s-propos:na godkändes.
Trädvaror: bräder och plankor, sågade af alm, bok, m. m.
Hr Prytz: R. o.
Ad:s beslut att bär dela de ifrågavar. bräderna i två classer och att blott bestämma tull för dem af ek och ask men lemna de öfriga fria till utförsel, synes vara så väl grundadt, att jag tror R. o.
Ad. ej böra antaga den föreslagna inbjudningen utan vidblifva sin mening och således godkänna voter:s-propos:n.
Inbjudningen blef icke antagen, utan godkände R. o. Ad, 288 voter:s-propos:n.
Träd var or: sågade, fane'rsk ifvor och handspakar.
289 och 290 voter:s-propos:na godkändes.
Trädvaror: lister, sågade.
291 voter;s-propos:n godkändes.
Träd varor: täkter; pumpträd; ribbor. 292, 293 och 294 voter:s-propos:na förbigingos i följd af Ståndets förut fattade beslut.
Träd varor: stäfver.
2g5, 297 299 och 3oo voter:s-propos:na godkändes; 296 och 298 voter:s-propos:na förbigingos i följd af Ståndets förut fattade beslut.
Trädvaror: ved. 3oi, 3o2, 3o3, 3o4, 3o5 och 3o6 voter:s-propos:na godkändes.
Trädvaror: årträd.
307 voter.-s-propos:n förbigicks i följd af Ståndets förut fattade beslut.
Trädvaror: alla ej specificerade, mer eller mindre arbetade, m. m. 308 voter:s-propos:n godkändes.
Tågvirke.
Utsk:s yttrande äfvensom 809 voter:s-propos:n godkändes.
Den 5 April e. m.
Ull.
Hr Rosenblad: R. o.
Ad:s beslut att icke skilja denna artikel i 2 classer var grundadt på en så lik erfarenhet, att jag för min del måste anhålla, att R.
Ad, ville förblifva vid sitt redan fattade beslut. R. o. Ad. fann Utsk:s yttrande ang:de Ståndets beslut om rättighet, ifall af införselsförbud i öfrigt å kläde, för den som exporterar fin ull att införa motsvarande vigt kläde icke för det närvar, erfordra någon åtgärd, och antog icke den gjorda inbjudningen, men godkände 3io och 3ii voter:s-propos:na.
Urband och urkedjor. R. o. Ad. lät bero vid Utsk:s yttrande.
Vanille; vagnar och åkdon. 3 12, 313, 314 och 315 voter:s-propos:na godkändes.
Vi n. Hr Lagerheim, Lars Magnus: R. o.
Ad:s förra beslut synes ganska väl grundadt, så väl med afseende derpå, att en tjenlig nedsättning derigenom ägt rum i införselstullen för vinländernas hufvudproduct, och alt såsom en naturlig följd deraf en möjlig nedsättning bör kunna motses för införseln i dessa länder af vår hufvudproduct, jernet, som äfven af det skäl, att genom denna nedsättning af tullen vinnes en minskning i det här gångbara priset å vissa vinsorter af ungefärligen 100 proc. af varans värde på stället.
Jag hemställer således, att R. o. Ad. ville vidblifva sitt förut fattade beslut, i enlighet med Bevilln.Utskis första betänkande.
Denna punkt är en ibland de vigli— gaste, emedan införseln af vin utgör en af hufvudkällorna för Statens inkomster af tullen.
Efter den jemförelse, som jag i kraft af mitt embete' i Commerce-colltm anställt öfver de flesta länders proportionella införsel af vin, har jag ej i någon betydlig mån funnit, att införseln varit betydligt större, der afgiften varit mindre.
Detta förhållande visar sig klarligen vid jemförelse emellan Norrige och Danmark.
I Norrige har man samma tullbestämmelse, som vi hafva, då man deremot i Danmark har en lägre tull.
Man har visserligen nu hos oss infört den riktiga principen, att, för att slippa underslef, vin ej skiljes i olika sorter, utan att skilnad endast göres emellan vin på fastager och vin på buteljer, och då kan det visserligen inträffa, att några af de bättre sorterna kunna blifva till större qvantitet införda, men jag tror ej, att den ökade införseln af dessa viner kan blifva så stor, att den ersätter minskning i afgiften.
Jag anser således det beslut, som de andra tre RiksStånden hafva fattat, a38 Den 5 April em. vara mycket val grundadt, och tillstyrker R. o. Ad. att i denna punkt antaga inbjudningen.
Hr von Hartmansdorff instämde med Hr Rosenblad och anhöll att inbjudningen måtte antagas.
Pehr, instämde med Hr von Hartmansdorff.
Inbjudningen antogs, i följd hvaraf 316 voter:s-propos:n ansågs komma att förfalla.
V i n d r u f v o r. 3 17 voter:s-propos:n godkändes.
Vismut, införselstullen.
Inbjudningen antogs, i följd hvaraf 318 voterts-proposm ansågs komma att förfalla.
Vismut, utförselstullen. 31 g voter:s-propos:n förbigicks i följd af Ståndets förut fattade beslut.
Väfnader; helsiden: alngods: taft, kypert o. s. v. 320 och 32 1 voter:s-propos:na förbigingos i följd af Ståndets förut fattade beslut.
Väfnader; helsiden: alngods: alla andra slag ej specificerade. R. o. Ad. vidblef sitt förut fattade beslut och godkände 322 voter:s-propos:n. Väfnader; helsiden: shaw lar, shaw letter och andra dukar.
323 och 324 voler:s-propos:na förbigingos i följd af Ståndets förut fattade beslut.
Väfnader; halfsiden eller af silke, lill större eller mindre del blandad t med bomull, lin, lill eller andra ämnen.
325 voler:s-propos:n godkändes.
Väfnader; halfsiden: alngods: alla slag. R. o.
Ad. vidblef sitt förut fattade beslut samt godkände 3?6 voter:s-propos:n. Väfnader; halfsiden: shnwlar, s h a w 1 e 11 e r och andra dukar af under 10 r:drs värde stycket.
327 voter:s-propos:n förbigicks lill följd af Ståndets förut fattade beslut.
Väfnader; halfsiden: shawlar, shawletter och andra dukar af 1 o r:drs värde o c li deröfver stycket. R. o. Ad. vidblef sitt förut fattade beslut samt godkände 328 voter:s-propos:n. Den 5 April e. m. 23g V ä f 11 a fl e r; bomulls: alngods, b v i t a, alla ej specificerade a) genom sjelfva väfnadssättel faconer a d e. R. o.
Ad. vidblef sitt förut fattade beslut samt godkände 32g voter:s-propositionen.
Väfnader; bomulls: alngods, hvita, alla ej specificerade b) genom väfnadssättet släta, såsom callico, bomullslärft, m. fl. färgade. R. o.
Ad. lät bero vid Utsk:s yttranden i dessa delar.
Väfnader; bomulls: tryckta eller pressade.
33o voler:s-propos:n förbigicks i följd af Ståndets förut fattade beslut.
Väfnader; bomulls: s h a vv I a r, shawletter och andra d u kar.
Utsk:s yttrande befanns icke erfordra någon åtgärd.
Väfnader; bomulls: med blandning till större eller mindre del af lin. R. o.
Ad. vidblef sitt förut fattade beslut och godkände 331 voter:s-propositionen.
Väfnader; ylle: alngods: boy. 332 voter:s-propos:n förbigicks till följe af Ståndets förut fattade beslut.
Väfnader; ylle: alngods: casimir, b vitt, svart, gul t och rödt; flanell, fris, frisad, doffel och kalmuck. 333, 334, och 335 voter.s-propos:na godkändes.
Väfnader; ylle: alngods: kläde, dråp, o. s. v. 336 voter:s-propos:n förbigicks till följd af Ståndets förut fattade beslut.
Väfnader; ylle: alngods: flaggduk och qui nette, packing eller pressduk o. s. v.; samt väfnader: halfylle, eller af ull, med blandning till m i n s t h ä
I f t e n a f b o m u 11, lin eller hampa, (rubriken) 337 och 3 58 voter:s-propos:na godkändes.
Väfnader: halfylle: fl anell. 3 5g voter:s-propos:n förbigicks till följe af Ståndets förut fattade beslut.
Väfnader; halfylle: alla andra slag.
Så väl 240 voter:s-propos:n som Utsk:s yttrande ronde anmärkmna godkändes.
Väfnader; halfylle: shaw lar, shaw let ter o. s. v.; linne- och hamp-, alngods; zink, tutanego o c h spiauter. 34') 342 och 343 voter:s-propos:na förbigingos tillföljd af Ståndets förut fattade beslut.
Ån g 111 acil i ner; varor, som icke kunna hänföras under någon af de i taxan upptagna be- < s t ä m 111 e I s er. 1 344> 345 och 346 voter:s-propos;na godkändes.
T a liff för cr edit upplaget och transitoaf- t giften.
Den enda skilnad R. o. Ad:s be- 1 slut innefattar emot Utsk:s tillstyrkande, hvaruti vi inbjudas att instämma, är den, att R. o. Ad. borttagit det orim- . liga stadgandet af en proc. transitoafgift.
Så vidt jag kän- 1 ner främmande länders tulltaxor, finnes ingenstädes en sådan transitoafgift.
Här skulle den också vara högst orimlig, och j man torde ej sjelf böra öka de svårigheter, som förefinnas j för oss att nu såsom fordom hafva en förmånlig transito- < handel med denna vara på Finland.
Jag anhåller således, alt R. o. Ad. måtte vidblifva sitt redan fattade beslut.
Inbjudningen blef icke antagen, utan godkände R. o. Ad. 347 och 348 voter:S-propositioner na.
Underrättelserna om hvad vid tulltaxans verkställighet iakttagas bör.
Utsk:s yttrande i allmänhet före de speciella yttrandena rör:de de särskilda ^gtna. R. o. Ad. lät härvid bero. 1 t, 2, 7, 10, 14, i5 och 18 §§:na.
Utsk:s yttrande gillades. 24 §:n Hr von Hartmansdorff:
Ordalagen visa tydligen, att här är fråga 0111 en tullbestämmelse.
Frågan att betala tull eller ej kan följaktligen icke anses afgjord genom tre Stånds beslut.
Det är således ett misstag af Utsk. att anse denna § vara gillad och antagen.
Jag hemställer fördenskull, alt Hr Frih. o. Landtm, täcktes föreslå R. o. Ad. att uppskjuta pröfningen af denna § intilldess BorgareSt. fattat sitt beslut, och detsamma blifvit R. o. Ad. bekant.
Af de otydliga ordalagen i BorgareSt:s prot.uldr. , kunde man ej veta, huruvida det var fråga om någon tulls åsättande eller ej; men som det är möjligt, att det varit fråga derom hos BorgareSt., så instämmer jag med Hr Den 5 April e. m.
Hr von Hartmansdorff, att Ulsk:s yttrande i denna del må underkännas. R. o. Ad. ansåg, alt pröfningen af Utsk:s nu föredragna yttrande borde uppskjutas tills R. o. Ad. erhållit del af BorgareSt:s beslut derom. 27 och 3l §§:ne. R. o. Ad. lät bero vid Utsk:s yttrande härom.
U t s k : s yttrande ronde förteckningen å hittills förbjudna v a r u a r I i k I a r, som från och med den 1 Jan. 184^ skulle få till Riket införas och från Riket ulfö ras.
Som detta inom. innefattar den föi budsfråga, hvilken af R. o. Ad. blifvit ogillad, och da PresleSt. äfven, för sin del, ogillat densamma, så hemställer jag till R. o. Ad., om icke denna del af Utskis betänk, borde förfalla.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att den af Utsk. omnämnda votering under N:o 1 bade genom R. o. Ad:s frånträdande från sitt förut fattade beslut kommit att förfalla, hvarföre R. o. Ad. torde finna, att Utsk:s yttrande i den delen äfven komme alt förfalla, och hvad anginge Utskrs yttrande ang:de förteckningen, så torde R. o. Ad. dervid låta hero.
Någon förteckning i detta hänseende kari, efter mitt förmenande, ej komma i fråga; ty jag skulle tro, att då sjelfva föi budsfrågan blifvit af R. o. Ad. förkastad, så borde icke heller någon förteckning här ifrågaställas.
Ced erström:
Annat är att besluta directa förbud, och annat är att hafva en förteckning på de förbjudna artiklarna, hvilket i alla händelser ur högst nödvändigt.
När uti tulltaxan upplgifves, särskildt för hvarje vara, hvad som är förbjudet eller ej, så ser jag ej hvartill den särskilda förteckningen skulle tjena för andra än dem, som icke uro med tulltaxan bekanta. R. o. Ad. fann ingen annan åtgärd vara att vidtaga i anleda, af det nu föredragna yttrandet, än att lägga det lill handlingarna.
Slutmeningen i Utsk:s memorial.
PresteSt:s yttrande vidkommer väl egentligen icke R. o. Ad., då ej de öfriga Stånden deruti instämt.
Men jag måste dock anmärka, ali den förra delen af frågan i PresteSl:s framställning an*år för - 2 i H. > D «n 5 April c. m. budén, som vi äro ifrån.
Den andra delen innefattar, att R.
St. skulle ”till K.
M. öfverlåta rättigheten att, efter sig företeende omständigheter, äfvensom för beredande, i afseende på utländska makter, af en för Svenska handeln förmånlig reciprocitet, minska eller nedsätta den i tulltaxan utsatta tull.”
Stånd kan öfverlåta sin rättighet lill K.
M. utan att grundlagen förändras.
Sålunda lärer R. o.
Ad. finna, att detta uttryck är olämpligt.
Förklarandet att R. o. Ad:s beslut, i afseende på landtmannaproducler, hvilket öfverensstämmer med Utskzs förslag, skulle vara af alla 4 Stånden gilladt, derföre att de tre öfriga ej yttrat något ogillande, vill jag lemna derhän.
Detta rör ej R. o. Ad., hvars beslut öfverensstämmer med Utskzs förslag, utan blott de andra Stånden.
Men jag hemställer lill R. o. Ad., om icke, vid den underd. skrifvelse till K. M., som bör åtfölja tulltaxan, och som Utsk. här anmäler, borde göras samma tillägg, som innehållits uti R.
St:s skrifvelse vid föregzde riksdagar angzde tulltaxan, och särdeles vid den sisla.
Der stod nemi. uti den n punkten, att, ”då R.
St. uti ofvannämnda förslag till tulltaxa icke kunnat bestämma annan tull å varor, än den, som, efter närvar, omständigheter, bäst försäkrar Statens inkomst och med dess intresse öfverensstämmer, men det på E. K.
M. ankommer att, i afseende på utländska makter, bereda en för Svenska handeln förmånlig reciprocitet, hafva R.
St. skolat hos E. K. M. i und. anhålla, det E. K. M. i nåder täcktes vidtaga alla de mått och steg, som i afseende härpå med landets bästa äro förenliga, samt, för befrämjande häraf, minska elter nedsätta den i tulltaxan utsatta tullen."
Om R. o. Ad. skulle linna för godt att nu till R.
St:s redan fattade beslut örn landtmannavaror foga ett tillägg af ungefärligen samma ordalag, som vid sista riksdag, så skulle det ändamål vara vunnet, som PresteSt. åsyftat, utan att man i detta fall gjort ett tillstyrkande, som ej vore lämpligt.
Jag hemställer derföre, att R. o. Ad. ville till det fattade beslutet i afseende på landtmannavaror foga följande tillägg: / öfrigt och på det att K.
M. malte kunna, i afseende pä utländska makter, bereda en för Svenska handeln förmånlig reciprocitet, ansåg R. o. Ad. R.
St. böra hos K. M. i underd. anhålla, det K.
M. täcktes vidtaga alla de matt och steg, som i afseende härpå med landets bästa äro förenliga, samt för befrämjande deraf minska eller nedsalta den i tulltaxan utsatta tullen.
Hr Rosenblad instämde med Hr von Hartmansdorff.
Hr Lefre'n: Jag instämmer helt och hållet i den siste värde talarens förslag och anhåller om propos. derpå.
Jag skulle också instämma med den föregzde talaren, Hr von Hartmansdorff, om jag ansåg det varp lämpligt, att genom ett sådant yttrande uti en undertf. skrifvelse vilja antaga en moditicalion af grundla / ( - Den 5 April c. m. gen? föreskrift, hvilket jag icke anser tillständig!.
Deremot tror jag att PresteSt:s beslut ii i- fullt förenligt med grundlagen.
I 60 §:n Reg.F:n finnes intet ord om nedsättning af tullafgifler, utom på inkommande och utgående spanmål.
Väl vet jag att det tid efter annan skett nedsättning för flera artiklar, och att Ii.
St. låtit sådant vara oanmärkt; men jag tror att det är hällre att nedsätta tullen, hvilket ej är något grundlagsvidrigt, utan tyertoni alldeles öfverensstäinmande med grundlagen, då det är 11.
St., som bestämma tullafgifterna, än att förfara så, sorn R.
St. hittills gjort; ty en nedsättning af tullafgifterna kan omöjligen gifva anleda. tili anmärkn:r vid framtida riksmöten, då sådana deremot eljest grundlagsenligen här skulle kunna äga ruin. 60 §:n l\eg.F:n innehåller nemi. icke ett ord, som lemnar K.
M. den rättighet, som bär blifvit ifrågaställd, och jag tror således, alt det vore mera lämpligt, att tullen nedsattas vid dessa tillfällen, än alt man hos K.
M. presumerade en rättighet, som grundlagen ej uttryckligen medgifver.
Jag kan för min del icke annat än tillstyrka bifall till det förslag, som PresteSt. framställt.
Om R. o. Ad. ej skulle besluta alt vid R.