Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Proposition N:o ii2. 37 tektoniskt helt eller ett platsen värdigt utseende; — att å ifrågavarande tomt, utan att erbjuda större areal af gårdsutrymme än omkring 12,300 qvadratfot, dessutom funnes vara till icke obetydlig del upptagne af byggnader, hvilkas inlösen skulle fördyra företaget, utan att af dem kunde dragas någon väsendtligare fördel, Öfver-Intendents-embetet af sådan anledning ansåge sig ej böra tillstyrka nybyggnadens förläggande å samma tomt, att beträffande vidare norra delen af Carl XIII:s torg, den dyrbara grundläggningen, hvilken redan tillförene utgjort ett väsendtligt hinder för verkställandet af åtskilliga derstädes ifrågasatte byggnadsföretag, i förening med Central-Institutets ådagalagda behof af vidsträckt gårdsutrymme, samt deraf föranledda betydliga inkräktning å torgets område, torde utgöra alltför väsendtliga skäl emot antagandet af detta förslag, samt, vidkommande den äfvenledes föreslagna f. d.
Trädgårdsföreningens trädgård, att detta område i anseende till dess särdeles sanka och fuktiga läge syntes ÖfverIntendents-embetet vara för ändamålet föga användbart.
Dä sålunda ingen af de byggnadsplatser, komiterade föreslagit, befunnits fullt tjenlig, samt någon med afseende ä Central-Institutets behof af ej för aflägset läge och vidsträckt utrymme lämplig lokal icke heller förmodades kunna utan alltför betydliga uppoffringar å annat ställe erhållas, hade hos Öfver-Intendents-embetet fråga blifvit väckt, huruvida icke den åt Institutet för närvarande upplåtna egendomen skulle, genom en ändamålsenligare anordning än hittills af dervarande tomt och byggnader, kunna på ett för behofvet tillfredsställande sätt användas, och som det skäl komiterade emot denna lägenhet hufvudsakligen anfort. eller saknaden af en större gårdsplan, syntes Öfver-Intendents-embetet undanröjd t derigenom att, vid byggnadsplanens närmare granskning hos Embetet, det visat sig möjligt att en regulier och nära qvadratformig plan, skiljd från de öfriga delarne af tomten, kan beredas till ett areal-innehåll af omkring 14,300 qvadratfot eller 2,000 fot mera än den öppna plats, hvilken enligt komiterades förslag kunnat erhållas, har Öfver-Intendents-embetet, efter det t. f. föreståndaren för Central-Institutet, häröfver hörd, förklarat sig å Institutets vägnar sistnämnda projekt, på de af Embetet anförda skäl, godkänna, ansett sig böra i öfverensstämmelse dermed uppgöra nya förslagsritningar, hufvudsakligen innefattande : 1 :o) Förändring och afkortning af det gamla gymnastikhuset, genom borttagande af de ä dess Östra ända befintliga rum och trappor; 2 o) Uppförandet af en ny större gymnastik byggnad i linie med den gamla: 3:o) Uppförandet åt Hamngatan af en nybyggnad, innehållande i bottenvåningen gymnastiksal för fruntimmer samt i öfre våningen en större föreläsningssal och tvänne mindre rum, hvilken våning kunde ytterligare utvidgas genom den lägre delens påbyggnad i jemnhöjd med föreläsningslokalen, då ut - 38 Kongl. Majlis Nåd.
Proposition N'.o HS. rymme komme att lemnäs för ännu en föreläsningssal eller för bibliotek och samlingar; 4:o) Bostiillshusets till- och påbyggnad, samt 5:o) en mindre anatomibyggnad å södra gården o. s. v.
Sedan dessa ritningar jemte tillhörande kostnadsförslag blifvit delgifna Central-Institutet samt af dess t. f. föreståndare godkände utan annan anmärkning än att denne, som funnit ändamålsenligt, att huset åt Hamngatan i hela sin sträckning uppfördes till lika höjd, hvarigenom kunde, oafsedt byggnadens mera fördelaktiga utseende, vinnas ett för
Institutets utvidgning af behofvet påkalladt ytterligare föreläsningsrum, hvad kostnadsförslaget anginge, ansett, att i detsamma jemväl borde beräknas kostnaden för införandet af erforderliga gas- och vattenledningar; har öfver-Intendents-embetet, efter iakttagande häraf, berörda ritnings- och kostnadsförslag till Kongl. Majit insändt, samt dervid tillkännagifvit, att byggnadskostnaden enligt desamma blifvit beräknad till Ridr 161,178: 84. eller, derest den lägre byggnaden åt Hamngatan uppföres till lika höjd i hela sin utsträckning till » 167,178: 84.
Huru angeläget det är, att gymnastik och vapenöfningar såsom ett väsendtligt element ingå i den allmänna uppfostran, hafva Rikets vid de två sednast förflutna riksdagarne församlade Ständer, uti underdåniga skrifvelser till Kongl. Majit framställt, och de förslag, som af ofvanbemälde komiterade blifvit i ämnet utarbetade, stå i full öfverensstämmelse med de åsigter Rikets Ständer uttalat.
Den del af dessa förslag, som afser undervisningen i förenämnda öfningar inom elementarläroverket och folkskolan, har Kongl. Majit redan till pröfning förehaft och derutinnan under den 9 Januari innevarande år meddelat föreskrifter, hvilka, enligt hvad Kongl. Majit tillförser sig, skola lända icke allenast den uppvexande ungdomen till båtnad, utan ock fäderneslandet i sin helhet till ökad trygghet och säkerhet; och äfven den anordning af undervisningen vid Gymnastiska Central-Institutet, som i förslagen innefattas, har under det i dessa dagar sig slutande läroåret blifvit, så vidt ske kunnat, tillämpad och dervid befunnits lika ändamålsenlig som till följd af gymnastikens stigande utveckling af behofvet påkallad.
Majit, som jemväl finner Rikets Ständers förslag om Gymnastiska Central-Institutet och öfriga allmänna gymnastikanstalters i riket ställande under en gemensam styrelse pä förhanden varande förhållanden väl grundadt, anser, i likhet med komiterade, att vid detta institut Professorer med erforderligt antal biträdande lärare böra anställas, en för den pedagogiska, en för den militära och en för den medikala gymnastiken.
Men då genomförandet af en fullständig organisation på dessa grunder, hvilken organisation Kongl. Majit, Kongl. Maj;ls Nåd.
Proposition N:o US.
39 äfven i dess detaljer anser böra verkställas i hufvudsaklig öfverensstämmelse med komiterades förslag, påkallar större penningetillgångar än de, som nu äro för Central-Institutet anvisade, vill Kongl.
Maj:t härmed föreslå Rikets Ständer att för detta ändamål bevilja en summa af 29,400
R:dr årligen, att fördelas på det i komiterades sednare förslag upptagna sätt, endast med den förändring, att då Institutets vaktmästare för närvarande på stat åtnjuter högre lön än 500 R:dr, hvilken summa af komiterade härtill blifvit föreslagen, hans lön må bestämmas till 550
R:dr, hvaremot de till aflönande af portvakt eller gårdsdräng på stat upptagne 400 R:dr synas kunna minskas med 50 R:dr, och återstående 350 Rulr lämpligen uppföras under rubriken diverse utgifter, deribland någon kostnad för målskjutning icke skulle komma att ingå, enär, enligt komiterades förslag, undervisning deruti icke bör vid Institutet lemnäs.
Härutöfver anser likväl Kongl. Maj:t., i likhet med hvad under nästföregående statsregleringsperiod egt rum, ett belopp af 2,000 R:dr böra anvisas till stipendier för Institutets civile elever, med rättighet för Kongl. Majit att, beträffande sättet för fördelningen af dessa medel, utfärda de närmare föreskrifter, som blifva af nöden.
Sammanräknade beloppet af de årliga anslag, som Kongl, Majit för Gymnastiska Central-Institutet äskar, är alltså Ridr 31,400: — eller utöfver nuvarande beloppet » 12,000: — en Summa af Rulr 19,400:
— Då den utvidgade verksamhet, som af Central-Institutet hädanefter skulle komma att fordras, efter hvad komiterade ådagalagt, icke står tillsammans med begagnandet af de i flera hänseenden inskränkta lokaler, som för närvarande äro till dess begagnande upplåtne, vill Kongl.
Ma:jt, sorn, enligt den af ÖfverIntendents-embetet lemnade utredning, finner behofvet i detta hänseende kunna afhjelpas genom ny- och ombyggnader på Institutets nu innehafvande tomt, föreslå Rikets Ständer, att till verkställande deraf anslå det belopp af 167,178 Rulr 84 öre, hvartill kostnaden blifvit af nämnda Embete uppskattad.
De till detta ärende hörande handlingar skola hållas Rikets Ständers vederbörande Utskott tillhanda, och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Ar och dag som ofvan, CARL. C. J. Thyselius. 40 Kongl. SlajUs Nåd.
Proposition N:o ii!. Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-Ärenden, hållet inför Hans Majit Honungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 15 Maj 1863.
Maj:ts, uppå Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, förut fattade beslut, uppsatta förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner till Rikets Ständer: 4:o) Angående anslag till Gymnastiska Central-Institutet; Och täcktes Kongl. Maj:t, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådana de finnas detta protokoll, bilagorna Litt. — — — D, vidfogade samt förordnade att i enlighet dermed nådiga Propositioner skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Ex protocollo J. E. IVahlström.
STOCKHOLM, typografiska föreningens boktryckeri, 18 63.
Kongl Maj:ts Nåd Proposition N.o 113 t W:o 113.
AnL till Exp.-Utsk. elen 3 Juni 1863, kl. 6 e. m.
Majlis nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående inrättandet af en pensions-anst alt för befälhafvare, styrmän och annat sjöfolk å Svenska till utrikes fart använda segel- eller ångfartyg, äfvensom maskinister och eldare å sistnämnda slags fartyg: Gifven Stockholms Slott den 29 Maj 1863.
Uti underdånig skrifvelse af den 22 September 1854 hafva Rikets Ständer anfört: att, enär väsendtliga fördelar i så väl allmänt som enskildt hänseende skulle beredas af en välgörenhetsinrättning, hvarifrån sjömän, tillhörande Svenska handelsflottan, bade att under en kraftlös ålder åtnjuta stadigvarande understöd, framställning hos Rikets Ständer blifvit gjord derom, att en pensions-anstalt för handelsflottans skeppare, styrmän och öfriga sjöfolk måtte bildas och åt en för hela riket gemensam styrelse till omvårdnad och förvaltning anförtros; att denna anstalt borde tillförsäkras en årlig inkomst af omkring 45,000 R:dr Banko, och att för beredande af tillgång härtill måtte anvisas, ej allenast de afgifter, som, enligt 1748 års Kofferdi-reghemente och Kongl. Kungörelsen den 28 Augusti 1828, af besättningar och rederier för likartadt ändamål erlades till sjömanshusen, samt den sjömännen tillkommande föringen, hvarmed de sjöfarande borde sjelfve bidraga, utan äfven dels en lika stor summa, som föringen utgjorde, eller omkring 16,000 R:dr Banko, af Handels- och Sjöfartsfonden, och dels från tullmedlen hvad för fyllande af ofvan uppgifna totalsumma vidare erfordrades; att Rikets Ständer, vid öfvervägande af denna framställning väl insett vigteu och fördelarne af en sådan anstalt för sjömäns pensionering, helst derigenom frestelserna för nämnda folkklass att af vinningslystnad söka anställning i främmande nationers tjenst minskades och en icke obetydlig förstärkning af dugligt sjöfolk borde af fäderneslandet vid inträffande krig kunna påräknas; men att, då sättet för pensioneringens ordnande, hvartill de så kallade löringsmedlen väl kunde användas, äfvensom något bidrag från Handels- och Sjöfartsfonden Itih. tilt H. St.
Prot. 18(12 * 18(13 I Sami.
I Afd. 2 Rand. 23 Haft. t 2 Kongl. May.ts Nåd.
Proposition N:o 113. »annolikt vore att förutsätta, i öfrigt saknade den för frågans bedömande erforderliga utredning, Rikets Ständer ansågo tillskott från Statens sida icke lämpligen kunna medgifvas, innan ett fullständigt förslag till inrättningens organisation vore uppgjordt samt skeppsrederierna jemväl blifvit hörde, om de ville till inrättningen lemna bidrag; hvarföre Rikets Ständer för uppnåendet af det högligen behjertansvärda ändamålet i underdånighet anhöllo, att, innan de fattade sitt beslut angående det ifrågaställa anslaget, Kongl. Maj:t täcktes i nåder låta utreda, huruvida en anstalt i hufvudsaklig öfverensstämmelse med ofvan uppgifna grunder kunde åstadkommas.
Med anledning häraf och sedan, till följd af nådig remiss.
Maj:ts och Rikets Kommers-kollegium afgifvit underdånigt utlåtande i ämnet, dervid Kollegium bland annat anmärkt, att något bestämdt yttrande i afseende på det bidrag, som från skeppsrederierna påräknades, ansåges icke kunna från dessa erhållas, innan ett fullständigt förslag rörande grunderna för den tillämnade inrättningens organisation blifvit uppgjordt; behagade Kongl. Maj:t uti nådigt Bref den 5 Juli 1855 åt en särskild Komité uppdraga, dels att närmare utreda de förhållanden, som vore en följd af eller egde sammanhang med gällande stadganden om hemkommande skeppsbesättuiugars rättighet att åtnjuta så kallad töring, dels ock att uppgöra och till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemna fullständigt förslag till inrättande af en sådan pensionsanstalt, som Rikets Ständers ofvannämnda underdåniga skrifvelse afsåge.
Efter att från Ofverståthållare-embetet och Kongl. Maj:ts Befallningshafvande!! samt
Direktionerna vid de i riket varande sjömanshus hafva erhållit nödiga upplysningar, afgaf omförmälda Komité den 2 Februari 1856 underdånigt betänkande i ämnet tillika med förslag till reglemente för den ifrågaställa pensions-inrättningen, hvilka handlingar den 18 i samma månad till Kongl.
Maj:ts och Rikets Kommerskollegium i nåder remitterades med befallning att i anledning deraf inkomma med underdånigt utlåtande.
Sedan, för fullgörande häraf, bemälda Kollegium anmodat samtliga Sjömanshus-direktionerna i riket äfvensom
Magistraterna i de med sjömanshus icke försedde stapelstäder att, efter det vederbörande skeppsredare, sjökaptener och kofferdiskeppare blifvit hörde, afgifva yttrande öfver berörda reglementsförslag, blefvo de i följd deraf inkomna yttranden, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts på Komitéens anhållan meddelade nådiga befallning, af Kollegium öfverlemnade till bemälda Komité för sammanjeinkande, så vidt möjligt vore, af de olika åsigter, som af vederbörande uttalats angående lämpligaste sättet och vilkoren för den ifrågasatta anstaltens tillvägabringande.
Då Komiterade derefter den 26 Oktober 1857 till Kongl.
Maj:t inkommo med förnyadt underdånigt förslag till reglemente för ofta berörda pensions-inrättning, anbefalldes Kommers-kollegium att i sammanhang med sitt i anledning af förra reglementsförslaget infordrade utlåtande äfven yttra sig öfver det sednare; hvarjemte genom särskild remiss af den 1 September 1859, för att tagas i samtidigt öfvervägande, till samma Kollegium öfverlemnades en af Direktionen för sjömanshuset i Calmar till Kongl. Majit ingifven underdånig skrift, deruti Direktionen på anförda skäl an - Kongl.
Maj:t* Nåd.
Proposition N:o 113. 3 hållit, att föringcn måtte med sistnämnda års slut upphöra att omedelbart utgifvas till sjömanskapet, och att i stället sfl väl föringsinedlen som andra tillgångar, hvilka kunde varda för ändamålet anvisade, finge, i likhet med de från Kommers-kollegium till sjömanshusen årligen ankommande fattigkollektmedel, på sjömanshusen i riket fördelas till förstärkande af deras gratialfondcr för orkeslösa sjökaptener, kofferdiskeppare och sjömän samt dessas enkor och icke arbetsföra barn.
Sedan, i anledning dels af Komiterades sednare reglementsförslag, dels af Calmar Sjömanshus-direktions omförmälda ansökning, ytterligare yttranden afgilvits af ej mindre Sjömanshus-direktionerna i Stockholm, Göteborg, Norrköping, Gefle, Malmö, Carlskrona, Wisby, Westervik, Nyköping, Christianstad, Carlshamn, Ystad, Carlstad, Halmstad, Hernösand, Sundsvall, Hudiksvall, Söderhamn, Umeå, Piteå och Oscarshamn samt Magistraterna i Uddevalla, Landskrona, Helsingborg, Wenersborg, Luleå, Marstrand, Kongelf och Strömstad, än äfven af skeppsredarne, sjökaptenerne och kofferdiskepparne uti åtskilliga aT nämnda stader, har Kommers-kollegium under den 13 Februari 1862 med underdånigt utlåtande angående omförmälda frågor till Kongl.
Majit inkommit.
Majit liar i nåder låtit samtliga dessa handlingar sig föredragas och deraf inhemtat, att, om än åsigterna i afseende på den ifrågaställa pensioneringens verkställande äfvensom vilkoret! för pensionernas åtnjutande varit hos vederbörande i viss mån skiljaktiga, alla likväl öfverensstämmande vitsordat nyttan och behofvet af en pensions-anstalt för sjöfolket; och har Kongl. Majit i betraktande af den stora vigt för fäderneslandet, att en sådan anstalt varder med det snaraste åstadkommen, funnit skäl att till Rikets ännu församlade Ständer aflåta nådig framställning angående de åtgärder, hvilka i Kongl. Majits tanke äro för det afsedda ändamålet erforderliga.
I sådant afseende och under hänvisande till den närmare utredning af frågan, som i bifogade Stats-Råds-protokoll finnes upptagen, vill Kongl. Majit nu i nåder föreslå Rikets Ständer att lemna sitt bifall till bildandet af en pensions-anstalt för befälhafvare, styrmän och unnat sjöfolk å Svenska till utrikes sjöfart använda segeleller ångfartyg, äfvensom, lör maskinister och eldare ä sistnämnda slugs fartyg, inrättad i öfverensstämmelse med det förslag till reglemente, som härhos till Rikets Ständer öfverlemnas, samt att Rikets Ständer måtte medgifva, att till denna pensionsanstalt må, från och med nästkommande år, af tullmedlen utgå ett mot den så kallade föringen — hvilken från samma tid ej vidare skulle direkte till sjöfolket utbetalas — ungefärligen svarande belopp, hvilket, enligt de grunder förslaget innehåller, lör närvarande bestämmes till 24,000 Riksdaler årligen; viljande Kongl. Majit, i händelse af bifall härtill, vara betänkt på att vid nästkommande riksdag framställa nådigt förslag om anvisande af det statsbidrag, sorn för ändamålet ytterligare erfordras.
Kongl Maj . ta Nåd.
Proposition N:o 113.
Förslag tili Reglemente för en pensions-anstalt för befälhafvare, styrmän och annat sjöfolk å Svenska till utrikes fart använda segel- eller ångfartyg, äfvensom för maskinister och eldare å sistnämnda slags fartyg. 1 Artikeln.
Om pensions-anstaltens tillgångar. § i.
Pensions-anstaltens tillgångar utgöras af: l:o) Ett emot den [öring, som blifvit kofferdiskeppare och skeppsfolk genom 5 Art. 4 § af Kongl. Maj:ts nådiga Reglemente den 30 Mars 1748 tillförsäkrad, men som hädanefter icke kommer att till nämnda sjöfolk direkte utbetalas, ungefärligen svarande belopp, hvilket af tullmedlen utgår och vid hvarje års början af Generaltullstyrelsen anstaltens
Direktion tillhandahålles; varande detta belopp nu, då lästetalet af de till utrikes sjöfart begagnade Svenska fartygen under sednaste åren uppgått till emellan 110 och 120,000 läster, bestämdt till Tjugufyra Tusen Riksdaler Riksmynt, men skolande detsamma framdeles ökas med Ett Tusen Riksdaler för hvarje fullt Femtusental utöfver 120,000, hvarmed lästetalet å sådana fartyg kan komma att tillvexa; 2:o) Bidrag från Handels- och Sjöfartsfonden till belopp af Tugufem Tusen Riksdaler Riksmynt ärligen; samt 3:o) Anslag af statsmedel, hvilket uppföres å Riks-statens nionde Hufvudtitel, likaledes till belopp af Tjugufem Tusen Riksdaler Riksmynt. * Artikeln.
Om delaktighet
I penslona-anstalten samt om delegarnea klassifikation, äfvensom pensionernas belopp och antal. § 2.
De personer, hvilka kunna förvärfva delaktighet i denna pensions-anstalt, äro:
Befälhafvare, styrmän och annat sjöfolk å Svenska till utrikes fart använda segeleller ångfartyg, äfvensom maskinister och eldare å sistnämnda slags fartyg.
Kongl. Maj.ts Nåd■ Proposition N:o 113. 5 § 3- De i nästföregående § uppräknade personer indelas, med afseende på beloppet af dem tillkommande årliga pensioner, i nedannämnda fyra klasser, nemligen:
Fartygsbefälhavare, som antingen aflagt sjöofficers-examen eller ock undergått sjökaptens- eller kofferdiskeppare-exarnen af första klassen.
Fartygsbefälhavare, som aflagt sjökaptens- eller kofferdiskeppare-exarnen af andra klassen.
Fartygsbefälhavare, som icke undergått någondera af ofvannämnda examina, samt styrmän, äfvensom ångmaskinister.
Fjerde klassen:
Öfrigt sjöfolk, äfvensom eldare å ångfartyg. § 4.
Antalet af pensioner inom de olika klasserna är för närvarande bestämdt sålunda: i första klassen: 100 pensioner, hvardera å Etthundrasextio Riksdaler Riksmynt; i andra klassen: 100 pensioner, hvardera å Etthundratjugu Riksdaler Riksmynt; i tredje klassen: 100 pensioner, hvardera å Etthundra Riksdaler Riksmynt; i fjerde klassen: 600 pensioner, hvardera å Sextio Riksdaler Riksmynt; skolande dock pensionsrummens antal inom de fyra klasserna framdeles i samma förhållande ökas, i den mån fondens tillgångar sådant medgifva.
Om vilkoren för pensions erhållande. § 5.
Till att erhålla pension berättigar i allmänhet: a) att hafva uppnått femtiofera års ålder; 6 Kongl. Maj.ts Nåd.
Proposition A’.-v> 113. b) att hafva tjugufem år varit å Svenskt sjömanshus inskrifven och, utan att hafva gjort sig skyldig till rymmngsbrott, tillbragt denna tid hufvudsakligen i tjenstgöring under utrikes sjöfart med Svenskt handelsfartyg eller såsom förhyrd å Svenskt örlogsfartyg; och c) att ega behörigen vitsordad god frejd.
S 6- På
Direktionens särskilda ompröfning må bero, huruvida den, som rymt men åter inställt sig och derefter pålitligt tjenat minst femton år och så länge att hans tjenstetid derigenom tillsammans utgör tretio år, må, derest öfriga i § 5 föreskrifna vilkor blifvit uppfyllda, tillgodonjuta pensionsrätt. § 7.
Aro de pensionssökande liera, än som med inrättningens tillgångar kunna pensioneras; ege den till pension företräde, hvilken först blifvit dertill berättigad.
Hafva två eller flere samtidigt blifvit pensionsberättigade, och finnas ej pensionsrum för alla, afgöres genom lottning, hvem eller hvilka skola pension undfå. 4 Artikeln.
Om aätt«t huru pension skall sökas, oell om pensionernas utbetalning;. § 8.
Den, hvilken anser sig till pension berättigad, anmäle sig, derest han ännu är vid sjömanshus inskrifven, med företeende af bevis öfver ålder och frejd, hos Direktionen för det sjömanshus, hvarunder han lyder; börande
Sjömanshus-direktionen dessa handlingar tillika med bevis rörande såväl tiden, hvarunder den sökande varit å sjömanshus inskrifven, som den, under hvilken han å utrikes sjöfart med Svenskt handelsfartyg tjenstgjort eller å Svenskt örlogsfartyg varit förhyrd, äfvensom Direktionens eget utlåtande i ämnet, till Direktionen för pensions-inrättningen ofördröjligen insända.
Ar sökanden icke längre vid sjömanshus inskrifven, ingifve till Direktionen vid det sjömanshus, derunder han sednast lydt, omförmälda bevis öfver ålder och frejd.
Ansökningen om pension må ock, åtföljd af ofvannämnda bevis, kunna omedelbart till
Direktionen för pensionsinrättningen ingifvas. »«ol$t4| ,S1 „o.«>!.., mO Pröfvas sökande till pension berättigad, utfärde
Direktionen pensionsbref, hvilket, derest ansökningen blifvit af Sjömanshus-direktionen insänd, tillställes samma Direktion, för att genom dess försorg komma den sökande tillhanda.
Proposition N:o 113. 7 § 10.
Pensionerna, hvilka beräknas för hela månader, vidtaga från början af den månad, som följer näst efter den, hvarunder de blifvit beviljade, och upphöra med slutet af den månad, under hvilken pensionstagaren afliden »b.-, a,e Efter företeende af så väl pensionsbref som betyg öfver frejd och öfriga på pensionsrätten inverkande omständigheter ege pensionstagare att, sjelf eller genom behörigen befullmägtigadt ombud, i Mars och September månader, emot qvitto och anteckning å pensionsbrefvet, hos Direktionen utfå den honom lör nästförflutna halfår tillkommande pension; skolande, derest ombud begagnas, tillika aflemnas bevis af vederbörande presterskap i den församling, der pensionstagaren har sitt hemvist, eller af domaren eller kronobetjeningen i orten, att pensionstagaren vid ingången af sista månaden i halfåret ännu lefde. § 12.
Pensionstagare, som är boende utom Stockholm, vare berättigad att hos
Direktionen för det sjömanshus, som han i sådant afseende uppgifver, emot pensionsbrefvets uppvisande och påtecknande samt qvitto, sjelf, eller genom behörigen befullmägtigadt ombud, kostnadsfritt sin pension uppbära; skolande dock dessförinnan de i § 11 omförmäida bevis antingen till Sjömanshus-direktionen aflemnas och genom dess försorg till
Direktionen för pensions-anstalten insändas, eller ock omedelbarligen tili sistnämnda
Direktion ingifvas. § 13- 1 händelse pensionsbref lörkommer eller varder pensionär afhändt, bör denne, på egen bekostnad, låta i Statens officiela tidning tre gånger införa vederbörlig kungörelse om dödandet af detsamma, och inför pensions-anstaltens
Direktion förete dessa tidningsnummer, hvarefter
Direktionen har att nytt pensionsbref utfärda. § 14- De uti § 11 föreskrifva bevis böra, daterade i Februari och Augusti månader hvarje år, vara före månadens slut till