Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvarje äldre erfaren landtman känner, att, under sådana förhållanden, förbättringsarbetena framskrida långsamt; och om ett sådant fält, under öfvergång till högre cultur, underhåller hos honom ett lifligt intresse, genom de fortsatta långvariga ansträngningar, sorn dervid fördras, så inverka dock de hastigare resultater, hvilka en meia lättbrukad jord, i förening med resurser för gödning, framvisa, mer att väcka ny begynnarens tillit för brukning, ssättet.
Under åren r831 och i832 hade emedlertid några pensionärer, på trägen begäran, redan blifvit emottagne, för att undervisas; och omständigheter inträffade sedermera, som föranledde till eftergifvenhet för en allmännare uttalad önskan att realisera ett så vigtigt men svårt företag, som en läroanstalt för landtbruket.
— I December x833 kungjordes institutets bildande i allmänna tidningar, och inom få veckor anmälde sig flere elever, jemte rättare-lärlingar.
Tidigt om våren inträffade redan åtta elever, och i mån som rum kunde inredas, ökades antalet under årets lopp till tolf.
Så föranleddes, — i följd af det här införda förbättrade åkerbruket, och det insedda behofvet att sprida detsamma — anläggandet af institutet vid Degeberg.
— Detta var 94 Den i5 Februari c. m. likväl blott ett försök.
Man kände väl, att en sådan inrättning icke kunde fortfara, och ännu mindre utvidgas, för att framdeles kunna motsvara det allmännas och den enskildes billiga kraf, så framt den icke behörigen understöddes.
Också insågo
Riksens då församlade Högh Ständer så val behofvet, som nyttan af företaget, och beviljade dertill ett anslag af 5,ooo r:dr b:co årligen, från och med början af år 18 35.
En lärare i naturvettenskaperna anställdes året förut i October, med större aflöning.
Den praktiska undervisningen på fältet har under hela tiden, med ospard möda, blifvit bestridd af Hr Skinner, och föreläsningarna öfver tlieoretiska och praktiska landthushållningen hafva hållits af mig.
I veterinären meddelades äfven tidigt leclioner.
För rättare-larlingarnes undervisning i skrifning och räkning, antogs i början af l834 en skicklig person, som tills nu fortfarit med denna befattning.
Under loppet af i835 räknade inrättningen 16 elever och 20 lärlingar, och antalet öktes snart efteråt till 20 elever och 24 rättare-Iärlingar, hvarvid det Förblifvit, tilis en behöflig lärare, utom de i förslaget upptagne, borttog utrymmet för tvänne elever.
Antalet af dessa har till dato stigit till 80, hvaraf 63 redan utgått, och 17 finnas för närvar, vid inrättningen.
Äfven hafva 66 rättare-Iärlingar erhållit undervisning, och 4^ blifvit utbildade samt i tjenst antagne i alla delar af landet. 23 qvarstå, af hvilka några snart fulländat sin kurs.
Bland eleverne hafva varit 3 ifrån Norrige, 3 ifrån Finland, 2 ifrån norra Tyskland, 1 ifrån England, 4 ifrån Danmark och 1 ifrån Liffland.
Af dem, som begagnat undervisningen, hafva nästan alltid funnits en eller flere äldre personer, sorn icke obetydligen bidragit alt bibehålla en stadgad ton och allvarlig båg för studier hos de öfrige; och om någon i detta hänseende väckte disharmoni, hlef dess vistande härstädes aldrig långvarigt.
Blott i första början var det, vid ett enda tillfälle, nödigt att bestraffa en förnyad förseelse med den felaktiges aflägsnande från stället.
Den gemensamma anda, sorn lifvat elever och lärlingar att begagna tillfällena för att här vinna insigt i deras valda yrke, har ofta väckt de främmandes uppmärksamhet, hvilka dröjt tillräckligt länge för att derom taga närmare kännedom.
Offentliga examina hafva hållits hvarje sommar, i närvaro af Hr Presidenten Statsrådet och Commeod. G.
Poppius och af Directionen, hvarvid vanligen infunnit sig många främmande.
Bland utgångne betalande elever, utgjordes största antalet af sådana, hvilka skola emottaga eller redan anträdt förvaltningen af egna egendomar, och som stundom sjelfve samtidigt eller efteråt höllö betalande rättare-Iärlingar här.
Dessa i yrket bildade egendomsägare, med tillräckligt capital, inverka synnerligast att höja landets eultur.
Några betalande elever hit— skickades också af landets större jordägare; men flere betalte Den i5 Februari e. m. sjelfva, för att i framtiden kunna emottaga andras egendomar till förvaltning.
De utgångne frieleverne anställdes alla på nämnde sätt, och rätt tillfredsställande underrättelser hafva ingått om deras verksamhet.
Rättare-lärlingarne hafva på förhand eller genast vid algåendet blifvit engagerade; och de vitsord, som sedermera 0111 dem erhållits, äfven i afsede å deras stadga, och framgången, hvarmed de inöfvat andra af arbetsclassen, hafva varit ganska glädjande.
Se dan inrättningen nu blifvit mera känd bland allmogen, också i aflägsnare län, då de utgångne lärlingarne tagit sigval fram, hafva ansökningar oftare inkommit ifrån denna class, alt sjelfva betala för sig, när friplatser ej vore lediga.
Uti detta stigande intresse, afven ifrån allmogens sida, tror jag mig se ett ytterligare bevis, att ospard verksamhet härvid ej varit onyttig.
Sällan har en dag under den vackra årstiden inträffat, då icke institutet haft besök af flera långväga resande, samt äfven af allmogen ifrån angränsande orter, som tagit närmare kännedom om dervar. åkerbruk, förbättrande redskap m. m., så väl som om inrättningens fortgång.
På den vid Degeberg inrättade åkerredskapsverkstad tillverkades under sednare tider årligen 60 stycken diverse redskap, Skottska plogar, harfvan, klöfver- och rofsåningsmächiner, spanmålsharpor m. m —alla efter de nyaste förbättrade modeller, och afsändes merendels, för att äfven tjena såsom modeller för tillverkning å andra ställen.
För att genom egen efterforskning vinna en närmare kännedom om de sednaste framstegen i landtmannayrkef, har jag på egen bekostnad, under de sisla 5 åren, åter berest de flesta landets medlersta och södra provinser, och under sommaren >836 besökt landtbruks-inslitulet vid Eldena, jemte flera af de ulroärktare landtgård»!' i Mecklenburg och Pommern, och 1837 3:ne månader uppehållit mig i Skottland och England.
De frenne första här i landet anställda täflingsplöjningar — i Wermland — bevistades af institutets lärare i praktiska åkerbruket, för nödiga upplysningars meddelande.
— Sådana läflingsplöjningar företagas ock årligen med lärlingarne på Degeberg.
Hvad institutet i indirect väg kunnat verka, torde icke heller vara af obetydligt inflytande på landets ekonomiska framsteg.
Tillfället att här lättare vinna insigt i detta vigtiga productiva yrke, föranleder tvifvelsutan många att egna sig deråt, som eljest måst trängas på embetsmannabana!).
De härifrån utgångne elever, lifvade med verkligt intresse för yrkets utveckling, väcka hvar i sin ort samma håg hos andra, som ej hafva tillfälle vistas vid ett sådant läroverk.
Bland nämnde elever finnas ock några, som emottaga pensionärer till undervisning; och säkert blifver detta i framtiden allt mera fallet.
Så skall nödvändigheten att förvärfva grundligare insigt äfven i detta yrke, hvarpå landets väl - 9® Den i5 Fe bruiri e. m. gång så väsendtligen beror, allt mera erkännas, och tillfället för dess vinnande blifva mera allmänt.
Bland de många svårigheter, som hafva mött detta så nya försök, var bristen på tillräckligt capital kännbarast, för att genast, så fort man önskat, kunna i ordningställa byggnader, apparater m. ni., sorn kunde äskas vid ett ändamålsenligt institut.
— Om för högt uppdrifna anspråk härvid skulle gifvit nnledn. till klander, så svara vi helst derpå med inbjudning till hvar och en, som deraf kan vara intresserad, att på stället taga kännedom om hvad inrättningen för närvar, är, och se hvad som kunnat uträttas med de anslagna medlen, under den korta tiden af 5 år.
Sakkunnige och oväldige personers omdömen i delta hänseende hafva åtminstone hittills alltid varit uppmuntrande.
— Uti ekonomiskt hänseende har jag deremot visserligen icke funnit någon uppmuntran för använd möda oell uppoffring; ty ofta hafva behöfliga medel saknats, alt, som jag önskat, kunna fullgöra mina åtaganden.
Innan någon beräkning företages öfver de medel, som för institutets fortgång äro behöfliga, torde några reflexio ner böra förutgå öfver den nytta, som Staten i allmänhet har att vänta af iandtbruks-instituf, hvilken riktning dess verksamhet bör laga, och i hvilken mån det behöfver och förtjena!-, att af statsmedlen understödjas.
Af dem, som närmare öfvervägt detta ämne, lärer det nu vara bestämdt erkändt, att på den punkt af börjande ut veckling vårt landtbruk för närvar, står, är ett landtbruksinstitut oumbärligt.
Det väsendtligaste för varaktiga framstegs uppnående är ovedersägligen, att sprida omfattande kunskap om den sak man vill befrämja.
Tillfälle till en fri utveckling i hvarje loflig riktning, som den enskilde finner förmånligast, är för näringarnas framsteg på säker grundval väl ej mindre vigtig, då Statens förmögenhet endast ökes i mån som den enskildes; men upplysnings spridande är också säkert det enda medlet alt snart undanrödja de misstag, man för länge begått genom näringsflitens hämmande.
Med stigande concurrens i missgynnande conjuncturer kan endast skicklighet och omfattande öfverblick rädda näringsidkarens oberoende; och vid åkerbruket, der behållningen i all händelse är ringa, förknippad med mycken osäkerhet, är delta kanske mera fallet, än vid de flesta andra näringsgrenar.
Huru skall då denna vigtiga grundligare kännedom om landtmannayrket bäst och fullständigast vinnas och spridas?
Landtmannen profiterar i allmänhet i Sverige icke mycket af de bästa böcker, är åtminstone icke van att studera och lätt uppskatta en duglig förfaltare.
Upplysning rörande enskilda delar af yrket sökes val; men denna tror man sig kunna vinna i hast, utan särdeles studium.
Man fiker blott efter recepter för sitt förfarande, om vi så få säga Den i5 Februari e. m. 97 säga; men dessa, om ock goda, tunna i brist af nödig lunskap föga begagnas.
Vigten af en allmännare kännedom om yrkets särskilda detaljer, har man ej lärt inse.
Derifrån bärleder sig ett osäkert velande och ett emellan y t ler
I ig heter vacklande experimenterande; hvaraf högst menliga resultater måste följa.
Dessa hinder för framstegen undanrödjas säkrast genom ett passande läroverk för landtbruket.
En utidervisningsskola uti den handtverksmessiga delen af detta yrke för allmogens söner bör dermed vara förenad, till bildande af skickliga biträden, hvaraf hvarje landtman är i behof.
Då en så stor del af Sveriges jord tillhör, och brukas af allmogen, vinner denna gren af undervisningen, för dess directa användande på denna allmogens egen jord, här ökad vigt.
Ensamt skulle den sednare ingalunda fullständigt uppfylla behofvet.
Skall nemi.
Sveriges jordbruk framskrida, som det kunde och borde, så vinnes detta endast derigenom, att landets blifvande större jordägare, som sjelfva skola bruka sina egendomar, förvärfva grundligare insigt i deras blifvande yrke, — och detta är hvad ett ändamålsenligt landtbruksinstitut måste synnerligen befrämja.
Sädane, hvilka med behörig underbyggnad bereda sig att åt andra förvalta större egendomar, måste också der kunna erhålla erforderliga kunskaper.
För vanlig inspeetors-bildning, hvarvid skicklighet att handleda arbetsfolk i första rummet fordras, sora endast genom öfning förvärfvas, är bättre lägenhet vid enskilda egendomar; ty ville man bjuda till att öfva ett större antal unga män på ett ställe deruti, skulle blott en rubbning af göromålens ordentliga gång blifva följden.
De blifvande landtbrukare, som eftersträfva en större utbildning, vinna den bäst genom muntligt föredrag, med tillfälle att vid egendomens skötsel vinna närmare upplysning om det sålunda föredragna, och tillika att deltaga i de arbeten, hvartill på andra ställen saknas passande lägenhet.
Derföre kan också ett större antal samtidigt erhålla denna kunskap vid ett sådant läroverk.
Ehuru den praktiska undervisningen i främsta rummet förtjenar uppmärksamheten, är landtbruksläran dock redan bringad till högre utveckling.
Thaers och andra utmärkta mäns verksamma forskningar, har yrket blifvit behandladt såsom vettenskap, som grundar sig på naturvettenskaperna, pä erfarenhetssalser — i sednare lider allt mera utredda — och på national-ekonomiens allmänna grunder.
Så liar ett empiriskt handtverk, som landtbruket ej längesedan var, blifvit oinskapadt till ett yrke, stödt på vettenskapligt bestämda grunder, i stället för opålitliga, ofta inbillade rön.
Först härigenom kan verklig erfarenhet vinnas.
För denna vigtiga omskapning af landtmannayrket har man väsendtligen att tacka landtbruks-instituterna, der den a H. i3 Den i5 Februari e. m. vettenskapliga behandlingen af ämnet går i bredd med praktisk verkställighet, håde vid sjelfva landtbruket, och vid de dermed oftast förenade binäringar.
I de framskridande Stater, der sådana läroverk hittills icke funnits, bildas de derföre nu, oftast med betydande anslag.
Det mål man nu sökt anvisa, bör ock ett val ledt landtbruks-institut i vårt land åsyfta.
Äfven i annat hänseende skall företaget här vara specielt gagnande.
Sveriges folkmängd är ringa, dock påkallar en ökad fattigbefolknings försörjande allvarlig omtanka.
Brist på arbetande händer är dock för den skicklige verksamme landtmannen kännbar.
Det rationella syslemehan bör följa, erbjuder mycket tillfälle äfven för ungdomens sysselsättning med lättare, för den passande, arbeten, som vid en noggrannare brukning äro nödvändiga; och ungdomen vänjes derigenom i tid vid nyttig produetiv verksamhet.
En allmännare spridd högre cullur är da säkraste medlet för fattigvårdens framlida lättande, och en arbetsam befolknings uppkomst ett la'nds rikedom och sanna prydnad.
Landtmannens hushållning har i Sverige vanligen mera riktats på utgifters undvikande, än på större industriel verksamhet, till ernående af högre produetion.
Detta har icke kunnat lemna något förmånligt resultat.
Genom tryckta underhafvande vinnes ett sådant icke heller, men väl genom friare ändamålsenligt användande af deras förmåga.
En sann bildningsprincip åligger det också ett landtbruks-institut att utveckla, och derigenom gifver det lif åt ett frö, som skall bära frukt till landets framskridande i eultur och ekonomisk belåtenhet.
Man hoppas derföre, att de produetiva näringarna i allmänhet, och undervisningsverken, sorn isynnerhet i direct och indirect väg inflyta på dem, skola blifva bland de hufvudsakliga föremål för Riksens snart sammanträdande Högh St;s uppmärksamhet.
Tillika torde här få tilläggas, att en sådan bildningsanstalt företrädesvis bör vara belägen på landet, isolerad ifrån större städers vanliga förströelser; på det att uppmärksamheten må concentreras åt hufvudföreroålet, och den unge landtmannen redan tidigt lära att studera naturen och den arbetsclass han framdeles skall leda.
Han bör der vänja sig vid ädlare landtmannaseder, och denna vana skall sedan lända honom både till gagn och tillfredsställelse.
Personer, som icke finna nöje uti vistelsen på landet, uti den vettenskapliga utbildning, hvartill stället lemnar tillfälle, och uti de der förefallande praktiska göromålen, frestas då icke att der förlänga sin vistelse, och detta kan endast vara inrättningen gagnande, då blott gemensamt begär att vinna kunskaper bör lifva alla, som der uppehålla sig.
För att underhålla delta begär, bör ett sådant institut vara försedt med alla medel till utbildning af landtmannayrket, som det är möjligt att vinna.
I öfrigt inflyter ställets läge mindre än Den i5 Februari é. ra.
99 mången förmodar, som ännu anser att ett Iandtbruks-institut skall visa ett slags mönster för åkerbruket i den närmare nejden.
Ett institut uti en provins skulle då ieke duga för dem, som ämna bosätta sig i en annan.
Man fäster sig vid det oriktiga förut omnämnda receptsystemet, misskännande landtbrukslärans högre syftning, att upplysa, huru localförhållanden i allmänhet skola förmånligast begagnas.
Professor Low, för närvar.
Skottlands störste agronom, yttrar sig ganska träffande härom, då han säger:
"Den som "riktigt inhemtat yrket vid stränderna af T weed, blifver en "skicklig landtbrukare, äfven om lian flyttar till Po eller "Ohio.
Ilan har redan insigt att snart lämpa detaljerna af "sitt förfarande till de förändrade förhållandena.”
Denna sanning har dessutom redan tidigt af Thaer och andra blifvit fullständigt utvecklad.
Vid Degeberg har nu, i och för institutets organisation, följande blifvit gjordt.
Egendomen — 8| mantal — i ett värde af minst 100,000 rtdr r:gds, sedan den genom underlydande gårdars laga skifte blifvit ari onderad, med inventarier uppgående lill 2414°° r*dr r:gds, är åt inrättningen upplåten.
Åkerbruket, deladt i 2:ne hufvudgårdar, utgör 4o° tunni, öppen åker med lera, svartmylla och sandjord, lagdi circulationsbruk,— ett fält, alldeles passande för en sådan läroanstalt.
Härtill komma dessutom 2 mantal arrenderade boställen, och tillfälle att vidare kunna utvidga åkerbruket saknas icke.
Hvad i afseende å åkerbrukets förbättring skett, är redan ofvan vidrördt.
Hela personalen på stället, sorn der dagligen erhåller föda, utgör 70 personer, bestående af lärare, elever och lärlingar, med det vid ett institut erforderliga tjenstefolk och handtverkare, oberäknadt den till egendomen hörande arbetsstyrkan.
Mycket utrymme fordras således till boningshus och rum för leetioner, samlingar, matsalar, verkstäder, samt för chemiska, agronomiska och teckniska försöks anställande.
De dertill erforderliga byggnader hafva af mig på enskild bekostnad blifvit uppförda och försedda med möblering.
Utgifterna för nybyggnaderna, verkställda i och för institutet, och som för egendomens egentliga behof icke äro erforderliga, belöpa sig, enligt detta år i Maj företagen noggrann brandförsäkringssyti, godkänd af allmänna Brandförsäkringsverket, med försäkringsprsemium till 13:co r:dr 8,861: 46. 9- Tillkommensednareinredning m.m. 2Öo: rc, „ 9>>»*• 9- Innan nyssnämnde nybyggnad verkställdes, funnos redan de vid egendomen, och för ägarens behof erforderliga byggnader, enligt brandförsäkringsförrättning af den 13 April 1B34-
Den endast för institutet anskaffade möblering uppgår i värde till 2,5oo: — — I oo Den i5 Februari c. m.
Chemiska och andra apparater med förvaringsskåp 52o: — — Inköpta böcker — — Inventarier för verkstäder, utöfver egendomens behof 333: 16.— Åkerbruksredskapens tillökning i och för institutet 5oo: — — Dessutom ägdes redan förut en vacker mineralsamling, vextsamlingar och ett stone antal skrifter i åkerbruket och dertill hörande ämnen, jemte flera chemiska apparater, som allt vid undervisningen användes.
För institutets första organisation uppgingo resekostnader, tryckningskostnader, annoncer och brefvexling till 533: 16.— Contanta löner till lärarne, innan anslaget utföll 55o: — — Tillsammans 14,520: i3. 9.
Som likväl byggnaderna, att möta behofvet, måste uppföras med mycken skyndsamhet, under missgynnsamma år, ofta under mindre lämplig årstid, och byggnaösmaterialierna derföre köpas till högre priser; belöper sig kostnaden för dessa till betydligt mer, än i ofvannämnde försäkringshandling kunde upptagas.
Möbleringen kostade i inköp och transport en tredjedel mer, än dess närvar, värde.
De verkliga kostnaderna för institutets organisation, sådan den nu hefinnes, belöpa sig derföre, utom sednare resekostnader och tillfälliga förluster m. m., till minst i5,ooo r:dr b:eo, utan att beräkna ökad kostnad af företag vid åkerbruket, som för inrättningens skull måste göras med mera skyndsamhet, och således mera depense, än eljest varit erforderlig.
Byggnaderna, nyligen mera complellerade, äro ändamålsenligt inrättade, fast ännu mycket vore dervid att göra, om inrättningen skall vidare utvidgas, som den kunde och borde.
Till laboratorium för de chemiska och teckniska försöken äro Ivänne rum inredda, och nu väl försedda med nödvändiga apparater, jemte skåp för dessas och reagenliernas förvaring.
Ett särskildt rum är egnadt åt samlingarnas uppställning uti nödiga skåp.
Bland dessa motsvara mineraloch vextsamlingar det närvar, behofvet.
Geognostiska och entomologiska samlingar, liksom modellsamlingar, alt användas vid föreläsningarna, äro började, , Samlingen af böcker är nyligen betydligt ti I lök t.
Trädgården har utvidgats till en vacker anläggning i nyaste engelska stil. Planteringarna, som årligen fortsättas, lyckas; äfven arrangeras för närvar, en ej obetydande anläggning, för särskild odling af gräsarter och andra ekonomiska vexter.
De löpande utgifterna under sednare år hafva varit följande
Den i5 Februari e. m. 101 Undervisningen bestrides af föreståndaren, jemte 5 lärare, hvaraf den för veterinären dock endast 3 månader om året vistas här.
Dessa 5 lärares penningelöner uppgå för året till jemnt 2,000:
— Deras underhåll med fria rum, vivre, uppassning, ljus och tvätt till . . 1,275: — 3 ag. 2:nc frielever, hvilkas underhåll, ved, ljus, sängkläder, uppassning och ett rum för hvardera, aritages tillsammans till 600: — 14 frilärlingar, enligt samma pris som de betalande erlägga (66 r:dr 32 sk. b:co) . , g33: 16.
Chemiska och teckniska Iaborationer hafva vida mindre förut bedrifvits än för närvar., dock kostat årligen . 75: — T ^ wmmamaaamnmammu — mmmmmmmmmatmmmmmrnm Tillsammans 4)663: 16.
En mängd extra utgifter tillkomma härjemte, såsom: sjukvården, läkarenrfvode och medicamenter för lärlingar och öfrig personal .... 233: 16.
Postporto för den betydliga med inrättningen förenade correspondance . 100:
— Årliga reparationer å hus och möbler, fönsterglas, postlin, slitning af linne m. m, allt för sjelfva läroanstalten, olika för hvarje år, kan dock öfverhufvud ej upptagas till mindre än . 3oo: — Erforderlig ökad reparationskostnad å dyrbarare redskap och verktyg, då den städse mäste lemnäs i oerfarna nybegynnares händer l5o: — Oundgängliga resor för inrättnigens angelagenheter, — hvaribland vanligen en hvarje år till hufvudstaden, — uppgå i det minsta till 200: — 963* 16 Föreståndarens utrikes resor naturligtvis icke inberäknade
Ränta å ofvannämnde belopp för institutets organisation med bevillningsafdrag 855: — Summan af årliga utgifter endast för dessa föremål utgör således 6,721: 32.
Eller 1,721 r:dr 32 sk. b:co mer än det beviljade anslaget.
Dessutom uppkomma fanx frais och förluster, dem det-äiv omöjligt att upptaga i speciel beräkning, ofta förorsakade af 103 Den i5 Februari e. m. att föreståndare, genom de många städse förefallande opåräknade omsorger, ur liindrad från egna affärers förvaltning.
Större förluster uppkomma också genom elevernas öfningsarbeten vid åkerbruket, i följd af sämre tillredd jord, ojemn sådd, dragarnes ovanor genom oöfvade körare, tidspillan och afbrott i de pågående göromålen.
Att i någon mån betacka ofvannämnda brister, och till fortsatt bibehållande af den utvidgning inrättningen hade erhållit, har K. M., enligt nåd. bref af den 3o Mars i838, anslagit 2000 r:dr b:co för i838, hvarvid jag vidare förbundit mig underhålla 14 frilärlingar i stället för 12.
Härigenom, och med så synbar enskild uppoffring, har institutet kunnat komma i dess närvar, skick.
Dessa uppoffringar hafva blifvit gjorda för ett älsklingsföretag, hvars nytta dagligen utvecklades, och ingaf mod att dermed fortfara, under förhoppning, alt dess vigt snart skulle fullkomligen inses, och ett större understöd beviljas till en fortsättning, fullt motsvarande ändamålet och lidens fortgående fordringar.
Skall inrättningen fortfara och organiseras efter en plan, som erfarenheten under de fem sista åren visat vara behöflig; så erfordras för ett ändamålsenligt landtbruksinstituts bestånd och utveckling nedannärande lärare, och medel till deras aflöning och för öfriga behof, som följer: A.
En föreståndare, hvilkens tid är upptagen af den allmänna tillsynen öfver inrättningen, föreläsningarna, och de till dem hörande förberedelser, och äfven al en mängd mindre åligganden, sorn fordra hans directa tillsyn.
De många personer, som vistas vid läroanstalten, äska af honom dagligen råd och upplysningar, och den correspondance, han för institutet sjelf måste föra, är mycket tidsödande.
Allt detta tillsammanlagdt tager tillräckligen hela hans verksamhet i anspråk.
Dess lön 2,000: — B.
Lärare i landthushållningens grund- och hjelpvettenskaper, hvilkas kännedom har på landtbrukets utöfning ett så mäktigt inflytande.
Undervisningen i dessa delar måste skötas af minst 2:ne personer, den ene för de egentliga naturvettenskaperna och teclmologien, den andra för 11aturalhistoriska, hvilka alla föredragas med speciel tillämpning på landtbruket.