Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Inom V ä 11 o fl i g e Borgare-Ståndet: af Herrar Landegren, Ahlund, Ekerman, Lewton, Rydström, Lundgren, Winbladh, B er galt ib. till Rihs-St.
Prot. i3?8-i83o, 4 Sami. i Afd, i Band. litdia lläft. t it Stals- samt Oec.iVtsh. TJtl.
Jin, Wallström, Strehlenert, Brovallius, Helsingi• us, Petterson, Memsen och Montan; hvaremot Herrar Leffler, Meijer, Winberg, Falkman Och Modin talat för bifall till Utskottens Betänkande.
I sammanhang med dessa af mycken vidlyftighet i detailerna utmärkta erinringar, hafva de förenade Utskotten under pröfning tagit en af Herr Borgmästaren Landegren, före motionstidens tilländagående, väckt och till Stats-Utskottets enskilda behandling remitterad framställning, att Södertelje
Stad, hvars egande jord är uppskattad till xi och 5-S:dels mantal, och hvilken således, i jemförelse med Båtsmansroteringen å landet, högst lcunde påföras 3 ordinarie Båtsmän, men deremot nu underhåller 10 sådana, ”matte erhålla befrielse från de 7 Båts’ män, Staden hittills utöfver innehafvande jord”rymd utgjort, eller åtminstone Båtsmanshållets '^nedsättnig till hälften eller 5 man.”
Innan de förenade Utskotten här nedan till besvarande upptaga de inom de respective Biks-Stånden i hufvudsaken gjorda erinringar, liafva Utskotten skolat ingå i bemötande af de emot Betänkandet rigtade anmärkningar, hvilka innefattas i Herr Presidenten m. m.
Poppii inom Högvördige Preste - Ståndet afgifna yttrande.
Herr Presidenten har, med hemtad anledning af de i Utskottens Betänkande, pag. 24, 3 5 och 26, förekommande citationer ur de af Stats- samt Oec.-Ut*ti.
N:o i32, 5 Förvaltningen af Sjöärendena samt Kongl.
Kammar- och Commerce-CoIIegierne upprättade Taheller, saint Utskottens deruppå grundade förklaring om dessa Tabellers oanvändbarhet för upprättande vid denna Riksdag af en definitiv ny reglering af Städernes Båtsmanshåll, ansett sig böra upplysa: att de Kongl. Collegierne ej, på sätt Utskotten uppgifvit, tillstyrkt, att Stockholm må bibehållas vid ett otillökadt antal Båtsmän ; att den af de Kongl. Collegierne letnnade uppgift, i fråga otn årliga kostnaden för Stockhol ms xoo Båtsmän, erhållits genom Ofver-Ståthållare-Embetet, som infordrat densamma af Stads-Kamereraren; att, då de Kongl. Collegierne sjelfve ansett ej mindre en närmare undersökning nödig, till vinnande af saknad kanner dom, huru Stor del af den jord, hvarje Stad er ger, är
Staden doperad till full ego eller under vissa vilkor, saint, i senare fallet, örn denna jord är till naturen frälse eller skatte, eller Säteri, eller rå och rör, än ock att lönings-jorden borde underkastas roteringsskyIdighet, det ej bordt undfalla Utskotten, att, för önskad fullständighet af Tabellen N;o 6, hinder finnas, hvilka för närvarande ej kunnat undanrödjas, samt att, hvad Tabellerna N:ris 2 och 3 vidkommer, desamma, “såsom uppgjorda enligt “Kongl.
Maj:ts Nådiga föreskrifter,“ skola, enligt Herr Presidentens förklarande, hafva för ändamål “att förslagsvis utreda, huru borgerlig {'rörelse jemte hu* och tomter samt jorden del - 4 Stais- samt Occ.-UttJi.
N:o i32. “taga i Båtsmanshållet uti de
Städer, der detta “onus hittills ensamt betungar antingen jorden “eiler borgerlig rörelse, jemte hus och tomter, “icke att så skulle för framtiden förblifva."
Herr Presidenten, sorn anser de Kongl.
Collegiernes åtgärder hafva blifvit med “svarta färger“ inför Rikets Ständer afmålade, har till ofvanbexörde förklaringar bifogat det yttrande, att Herr Presidenten “älskar att tro, det Utskottens afsigt måhända dermed egentligen icke varit an“nan, än att derigenom, skulle antydas den frisinnighet, sorn bör utmärka Riksdagsmannen, “men hvilken frisinnighet, som har till mai en*‘dast det rätta och sanna, och sträfvar att hin“na det med allvar i sak och värdighet i handling, ej må förblandas med småsinne, hvilket “förlorar ur sigte både ändarnål och medel, upp“bläses af inbillning orri eget bättre vetande än “andra i allt hvad som är föremål för mensklig kännedom, fikar rastlöst att synas vigtig “och betydningsfull, och slutar med att inför “allmänna vettets domstol blifva föremål för åtlöje eller förakt.“
För att sätta Rikets Högloflige
Ständer i tillfälle att närmare pröfva, huruvida de Kongl.
Collegierne fullgjort hvad dem i ofvanberördt afseende varit af Kongl. Maj:t i Mader anbefalldt, samt om, vid motsatt förhållande, Herr Presidenten rn. m.
Poppins egt skälig anledning till hvad emot Utskotteh yttradt blifvit, hafva de förenade Utskotten vördsamt skolat upplysa:
Stats- samt Oec.-Utsl. Uti.
N;o i32. 5 att de Kongl. Collegierne, hvilka redan den 13 Jnnii 1806 erhållit Kongl. Maj:ts Nådiga befallning att, efter vederbörande Magistraters och Landshöfdihgars hörande, gemensamt i underdånighet föreslå en allmin reglering eif Stadernes Båtsmanshåll ofver hela Riket, likväl, från den under den 11 December 182 8 framlagda nya fördelning af detta onus, efter egen pröfning och uppl skäl, hvilka af Utskotten, genom åberopade authentiqua handlingar, blifvit vederlagde, uteslutit Stockholms Stad, såsom följd hvaraf Collegiernes arbeten, istället att, som påraknadt varit, kunna läggas till grund för en af rättvisa och behof länge påkallad ny reglering af Stadernes skyldighet att Båtsmän utgöra, lör detta angelägna ändamål måst sakna ali användbarhet; att, då de Kongl. Collegierne icke i deras underdåniga Betänkande uppgifvit den källa, ur hvilken den årliga kostnad, sorn uppgifves vara af Stockholms
Stad bestridd i och för underhållandet af 100 effective Båtsmän, blifvit liemtad, men Utskotten deremot egt tillfälle att härom rådfråga Herr Öfver-Ståthållarens år 1828 till Kongl. Majit i underdånighet afgifna så kallade Femårsberättelse, hvilken nedsätter det af de Kongl. Collegierne uppgifna årliga kostnadsbelopp af 6 å 7000
Rdr till endast 4500 Rdr, Utskotten så mycket hellre bordt denpa skiljaktighet anmärka, som det af Collegierne från det uppgifna större kostnadsbedoppe-t hemtada 6 Stats- samt Öec.-Uts%.
N:o i32. skäl, att sätta Stockholm ur jemförelse till Rikets öfriga Städer, derigenom mäste förfalla; att, dä det förberedande arbete i detta fall, hvarmed de Kongl. Collegierne i 34 är, eller sedan ar 1806, varit sysselsatte, ovedersägligen haft för ändamål att gifva åt detta ärende i alla dess delar den fullständiga utredning, att något hinder för Kongl. Maj:t och Rikets
Ständer icke måtte vid den slutliga pröfningen sig förete, det mäste väcka en billig förvåning att, på sätt Herr Presidenten Poppius nu jemväl erinrat, höra de Kongl. Collegierne under den ir
December r82g förklara, att en närmare undersökning, till vinnande af saknad kännedom om naturen af Städernes jord, ännu återstår att anställa, serdeles då, innan en så beskaffad undersökning förutgått, någon på fullt tillförlitliga och rättsenliga grunder hvilande ny fördelning af Båtsmaushållet icke kan uppgöras; samt att, dä Kongl. Maj:t, uti a:dra mom. af Hess Kådiga Skrifvelse, den 30 Mars 1824, uttryckligen täckts föreskrifva; “att de förenade “Collegierne borde uppgifva ett på infordrade “upplysningar grundadt fullständigt utlåtande, “så vät öfver de nu i Städerne gällande grenader för deltagning i Båtsmanshåilet, som öf“ver beståndet och kraften af de öfverenskom“melser eller beslut, som derom kunna vara “trälfade, äfvensom underdånigt förslag till förrättning af detta onus på borgerlig näring och ujorden i de Städer, der antingen deltaguings - Stats- samt Oec-VtsÅ. Uti.
N:o ia2. f ‘‘grunden icke är tydligt bestämd, eller icke i “laga ordning tillkommen, eller ock der en så“dan fördelning hittills icke egt rumsamt de Kongl. Collegierne, till underdånigste åtlydnad häraf, under den n December 1 828, till Kgl. Maj:t inkommit, bland annat, med 2:ne Tabeller af följande ordagrannt lydande rubriker: N:o 2. ”Förslag till fördelning af Båtsmans*hållet å jord samt hus, tomter odi näri ringar i de Städer _, der nämnde onus hittills nendast betungat jorden ; samt N:o 3.
”Förslag till fördelning af Båtsmanshållet å jord samt hus j tomter och när in”gar i de Städer, der nämnde onus hittills ”ej betungat jorden;'’ så hafva de förenade Utskotten vördsamt skolat underställa Rikets Högloflige Ständers pröfning, huruvida icke dessa 2:tie Tabeller, vid jemförelse emellan den Nådiga befallning, sorn till deras upprättande gifvit anledning, och rteias till bokstafliga innehållet här uppgifna rubriker, måste anses innefatta förslag till ny eller framgen fördelning af Båtsmanshållet, men icke, på sätt Herr Presidenten Poppius velat antyda, någon förslagsvis uppgjord utredning till utvisande, huru ex. gr, jorden £nuj) deltager i kostnaden för Båtsmanshållet inom de Städer, der $ Stats- samt Oec.-Vtsh Uti N:ö iZ%. denna kostnad (nu) ensamt betungar borgerlig näring, hus och tomter (?) eller, i motsatt förhållande, huru borgerlig näring, hus och tomter (nu) deltaga i berörde kostnad inom de Städer, der densamma för närvarande utgöres ensamt af jorden; (?) i hvilket senare fall ifrågavarande tvänne Tabeller, i stället att innefatta hvad Kongl. Maj:t i Nåder befallt, otvifvelaktigt vore frugten af ett lika ändamålslöst som onyttigt arbete.
Sedan Utskotten uppå sådant sätt egt tillfälle vederlägga det försvar för de Kongl. GolJegiernes åtgärder i vissa af Utskotten anmärkta delar, hvarmed Herr Presidenten Poppius uppträdt, hafva Utskotten ansett sig kunna med stillatigande förbigå hvad Herr Presidenten i öfrigt emot Utskotten anfört.
Vidkommande härefter sjelfva hufvudsaken, så har, emot den af Utskotten pag. 27 gjorda hemställan, ”att' en ny allmän reglering och för”delning Städene emellan af deras Båtsmanshåll ”må verkställas af flera Ledamöter af Högvördige Preste-Ståndet samt Välloflige BorgareStåndet erinrade blifvit, att helgd borde lemnäs åt de för Stockholm m. fl. af Rikets Städer meddelade Kongl.
Resolutioner, antingen till befrielse he^t och hållet eller ock till ett blott inskränktare deltagande i Städernes Båtsrnasnliåll; i sammanhang hvarmed är vordet yrkadt, att dessa Städer, hvilkas egande Konungaförsäkrin gar - Stats- samt
Otc -l/ts/t.
N:o i32. gar blifvit hänförde under sådana Riks-Stånder.s Privilegier, sorn genom ! 14 §.
Regerings-Formeri äro befästade, icke annorlunda, än såsom följd af frivilligt åtagande, måtte utgörandet af en ökad Båtsmansstyrka åläggas; och liar Fullmägtigen för Götheborgs Stad Herr Eric M. Leffler inför
Utskotten framlagt ej mindre utdrag af Götheborgs Stads Privilegier den 4 Junii 1621 samt Kongl.
Resolutionen elen 17 Julii 1661, än en afskrift af Kongl. Resolutionen den 24 November 168b, genom hvilka Handlingar Götheborgs
Stad blifvit från tillökning i dess då egande Båtsmansrotering i Nåder frikallad, under anhållan af bemalde Riksdags-Fullmägtig, att, i den händelse afseende skulle fästas å de för Stockholm m. fl. Städet åberopade Kongl. Resolutioner till befrielse från ytterligare deltagande i BåtSmanshållet, än hittills egt rum, de nu företedde Handlingar jemväl måtte i lika afseende få anses gällande, till enahanda befrielse för den Stad Herr Leffler representerar.
Utskotten hafva denna grannlaga fråga ä nyo i öfvervägande tagit; men då utredt och Styrkt är, att den nuvarande, för i lo ar tillbaka uppgjorda fördelning af Båtsrnanshållet, Rikets Städer emellan, är, såsom följd af eli del
Städers sedermera ökade eller minskade välmåga* nu mera högst obillig och, serdeles för en del Bilt. till B.-St. Prot. i8?.8-iS3o , ■% Sami. 1 ytfelt 2 Brinch 1.1:djo. llilft. 2 1» Slätt- samt Che-U-ttk. Uti■ N:o i3*. mindre Städer, sa tryckande, att vada för deras bestånd deraf mäste befaras; da detta orättvisa förhållande, hvilket icke ens blifvit bestridt af de representanter, som talat för beståndet af vissa Städers så kallade Privilegier* omöjligen kan afbjelpas med mindre, än att uppå de Städer, hvilkas välrnagt och tillgångar varit i stigande under senast förflutila no år, öfverflyttas den roteringstunga, sorn nu mera öfverstiger de svagare Städemes förmåga; då hvarken en så beskaffad, af ..rättvisans kraf högt påkallad öfverflyttnirlg och jemkning uti förbindelser, i förhållande till medlen att dem uppfylla, med någon visshet är af frivilliga åtaganden inom hvarje af de bättre lottade Städerne att förvänta, eller StäderrteS hörande hvar för sig öfver en fråga, hvars afgörande, jemlikt Begerings-Formens 8° §< Konungen och Rikets Ständer allena tillkommer, kan med Grundlagsenliga former förenäs; då 18 lö års Ständers Beslut, att egare af hus i Städerne böra med Borgerskapet i Båtsmanhållet deltaga, låtit ett alldeles nytt förhållande inträda, hvarigenom hvarje stad, i förhållande till dess storlek, erhållit en ytterligare förmåga att BåtSmansroteringen utgöra; då, såsom följd deraf, Stockholm för närvarande icke underhåller en tredjedel, och Götheborg, oberäknadt dess extra rotering, blott något öfver hälften af det antal Båtsmän, som dessa Städer, vid anställd jemförelse på det hela af förmågan hos Rikets samlige Städer, bor - Statt - tamt Oec.-Ultft.
Ult.
Nso i3a, 11 de utgöra; samt da Utskotten icke kunna, för deras del, medgifva, att de Kongl. Resolutioner, dem en del Städer i äldre tider och af tillfälliga anledningar erhållit till bestämmande af en Batsmansunderhallsskyldighet, hvilken tvifvelsutan öfverensstämds med hvarje
Stads då egande verkliga förmåga, böra anses innefattade under de privilegier, förmoner, rättigheter och friheter, hvilka Konungen, genom 114 §.
Regerings-Formen, är förbunden att låta samtlige Rikets Ständer åtnjuta; hvaremot Grundlagens go §, som uttryckligen bjuder, att: “Krigsmag“ten till häst och fot, så väl som Båtsnians“hållet, förblifver vid de med Landet och Stä“derne upprättade Contract och Indelningsverk, “iivilka till deras hnfvudgrunder skola orubbade “vara, intilldess Konungen och Rikets Ständer ‘'finna nödigt någon ändring deruti samfäldt att "gora," i förevarande fall ensamt synes vara “tillämplig, hafva Utskotten vördsamt skolat förnya deras hos Rikets Högloflige
Ständer redan gjorda tillstyrkan, att "en "ny allmän reglering• och fördelning “Städene emellan af deras Båtsmanshåll "må verkställas."
I afseende å de grunder för uppgörandet af en ny fördelning af Städernes Båtsmanshåll, som af Utskotten, pag. 29, 30, 31 och 33, af deras först afgifna Betänkande föreslagna blifvit, är af några Ledamöter inom de respective 12 Stats- samt Oee.-Uesk.
N:o i32.
Riks-Stånden erinradt, att underhållandet af Båtsmän ursprungligen varit en Borgerskapet ålagd skyldighet, hvaremot jordens deltagande i denna prestation först under en senäte tid tillkommit; såsom följd hvaraf blifvit yrkadt, dels att det antal Båtsmän, som för närvarande finnes lagdt å Städernes jord, icke måtte ökas, dels ^ ock att borgerlig näring borde i första rummet roteras, samt blott det återstående antalet i dea bestärnda styrkan af 8 86 man derefter uppå jorden indelas; varandes derjemte serskildt föreslaget af Herr Borgmästaren Landegren, “att “Båtsmanshållet måtte lika fördelas efter sam“manlagda bevillningsafgiften , t. ex. för år 18 2 9, “efter 2 Art.
Bevillnings - Förordningen, i alia “Städer, för borgerlig rörelse, hus och tomter “samt stadsjord samt af Herr Lagmannen Montan: att, såsom grund för det deltagande i Båtsmanshållet, sorn Städernes jord bör åligga, bevillningsvärdet måtte antagas, men att, i händelse denna hemställan ej skulle bifallas, Utskotten måtte föreslå nya grunder för jordens skattläggning, samt att ett jord värde af minst 6000 Rdr och högst Booo Rdr matte för hvarje Hemman bestämmas.
Utskotten, hvilka, efter pröfning af hvad sålunda urskiljaktiga synpunkter yttradt blifvit, icke funnit sig böra frånträda deras, uppå anförda skäl, redan inför Rikets Ständer gjorda tillstyrkan af de grunder, som, vid upprättandet Stats- samt Otc.-Utsk. TJtl.
N:o i3a. j3 af förslag ti!! nv reglering af Städernes Båtsmanshåll, ansetts böra iakttagas, och alltså hos Rikets Högloflige
Ständer hemställa om bifall till hvad i sådant afseende, pag. 30, 31 och 32, är vordet föreslaget, hafva likväl, till undanrödjande af elen farhåga för Stadsjordarnes större deltagande än hittills i Båtsmanshållet, sorn af några Ledamöter blifvit i anrnärkningarne yttrad, vördsamt skolat tillstyrka Rikets Högloflige Ständer att, för deras del, besluta och till Kongl. Maj:ts Nådigste bifall derefter i underdånighet öfverlemna, att, — ehuru det förslag till Båtsmansstyrkans framgena fördelning Städer»e emellan, som i öfverensstämmelse med föreslagna grunder och Formulairet Litt. A., före nästa Riksdag, bör af Kammar- och Commerce-Collegierne upprättas, skall i serskilde cohunner utvisa den del af Båtsmans-styrkan, som belöper på jorden, och den del deraf, som svarar emot bevillningen af borgerlig näring, hus och tomter, — detta förslag likväl blott kommer att tjena till grund för bestämmandet på det hela' af det antal Båtsmän, som af hvarje Stad bör utgöras; hvaremot fördelningen af detta antal emellan jord, borgerlig näring samt hus i4 Stats- samt Oec.-TJ tsl\.
N:o i3a. och tomter inom hvarje Stad, må uppå Stadens Autoriteter och Invånare ankomma , till beredande af den högsta billighet och rättvisa i prasstationens utgörande.
Stadens invånare emellan, och med iakttagande af de öfverenskommelser, som , i detta afseende, redan kunna inom hvarje Stad vara frivilligt träffade, Utskottens, pag, 2 8, gjorda tillstyrkan, att det nu varande antal Båtsmän eller 886 man, som al Städerne gemensamt utgöres, “hvarken “må ökas eller minskas utan Konungens och “Rikets Ständ ers öfverensstämmande beslut, “ liar af Herr Borgmästaren Landegren så till vida blifvit ogilladt, som Herr Borgmästaren ansett någon tillökning i detta antal icke böra såsom möjlig förutsättas utan, Städernes eget medgifvande; men då, jemlikt ofvanåberopade 80 §. af Regerings-Formen, de med Städerne om Båtsmanshållet afslutade Contract kunna förändras, då Konungen och Rikets Ständer hnna nödigt att sådant besluta, hafva Utskotten icke funnit skäl att frånträda hvad i denna omständighet re dan blifvit af Utskotten tillstyrkt.
I anledning af Herr Doctor Haggblad! yttrade förmodan, att den för Städernes Styrelser föreslagna rättighet att fördela Båtsmanshållét, ej allenast på jorden och borgerliga rörelsen, titan äfven på de inom Städerna belägna hus och Stats- samt Ogc.-Utsk, Uti.
N:0 i3a. i5 tomter, skulle kunna föranleda till rubbning i de privilegier, sorn ecclesiastique personer för sina gardar i Städerne böra tillgodonjuta, hafva Utskotten vördsamt skolat upplysa, att <!§, genom 9 §. i:a mom. af Riksdagsbeslutet den 2 Maji 18 to, Borgare-Ståndet serskildt iklädt sig ansvaret för alla de onera, som belöpa sig “på “sådanaStadsegendomar, hvilka ecclesiastique personer sjelfve eller deras enkor och barn be“bo, sa vida derom ej är för någon viss ort, “genom gällande Författningar, annorlunda för“ordnadt, “ samt den för Städernes Båtsmanshåll nu ifrågavarande nya fördelning icke i något fall bör leda till rubbning i hvad genom berörde
Riksdagsbeslut blifvit ecclesiastique personer försäkradt, hafva Utskotten skolat denna deras åsigt till Rikets Högloflrge Ständers bifall vördsamt framställa.
Med letnnad upplysning, att all Calmar Stad tillhörande jord redan är behörigen uppmätt och refvad, samt med ett fullständigt Chartasverk försedd, har Riksdags-Fullrnägtigen för samma Stad Herr Rydström bestridt Utskottens hemställan (pag. 30J, att åker, äng, betesmark och skog må uppmätas, graderas och i hemmantal efter hvarje orts skattläggningsme thod indelas, så vida någon dm minsta kostnad derigenom kommer att Staden tillskyndas.
De förenade Utskotten hafva, med häraf hemtad an - iG Statt- samt Oee.-tftsft. tili.
Nio i3a. ledning, och såsom tillägg till redan framlagdt förslag, vördsamt skolat tillstyrka, att, uppå vederbörande Konungens Befallningshafvande? pröfning må ankomma, huruvida ny uppmätning, gradering och skattläggning i hemmantal må kunna undvikas, å de orter, der såclant sedan år
xSio i vederbörlig ordning blifvit förrättadt; men att, å de ställen, der dessa föriättningar blifva oundvikliga, den dermed förenade kostnad kommer att af hvarje Stad enskildt vidkännas.
Af Herr Borgmästaren Landegren har blifvit yrkadt, att de af Kongl. Collegierne upprättade och , uppå Kong!.
Majits Nådiga befallning, med Utskotten communicerade Tabeller måtte inför Riks-Stånden varda framlagdej men, enär bifogandet vid Utskottens Betänkande af ifrågavarande Tabeller, (tillhopa innefattande 23 ark in folio) icke blott komme att medföra en ökad tidsutdrägt för ärendets slutliga behandling i Riks-Stånden, utan ock, utan motsvarande nytta, skulle tillskynda Stats-Verket en betydlig tryckningskostnad, hafva Utskotten fogat anstalt, att merberörde Tabeller, tillika med de Kongl. Goliegiernes i sammanhang dermed afgifna underdåniga utlåtande, dagligen blifva i Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottetä Sessions - Stats- samt Oec.-Uts/i. Ut!.
N:o i3s. 17 Sessionisrum att tillgå för de Ledamöter åf de respective Riks-Stånden, sorn åstunda att af dessa handlingar taga en närmare kännedom.
Med erkännande deraf, att den ännu gällande fördelning af Batsmansstyrkan är ytterst ojemn och obillig, samt för en del mindre Städer medför ett så betungande onus, att lindring deri genast meddelas bör, häfva de flesta Ledamöter, sorn begärt återrerniss af Utskottens Betänkande, N:o I ro, yrkat, att ett förslag till provisionel jemkning mätte af de förenade Utskotten upprättas och till Rikets Ständers pröfning framläggas.
I fråga orri sättet för tilivägabringandet af denria provisoriska reglering, hvilken blott till nästa Riksdag borde blifva gällande har blifvit föreslaget: af Herr Friherre Cederström, .“jacob, samt Herrar “Bråkenhjelm, Landegren, Alund, Bergelin, Brovallius, Memsen och Montan, att Rikets Ständer måtte, med oiörändradt bibehållande af Båtsmannens nu varande styrka eller ggö man, öka de lindrigast roterade Städernes Båtsmanshåll meri så många mari, som motsvarade den, eri del mindre Städer förunnade minskning i det antal Båtsmän, söm af dem nu utgöres; af Herr Prosten Dedekind, samtliga Representanter af Borgare-Ståndet lör Stockholms Stad, samt Herr Lewton, att de Städer, som ko rome i fråga att erhålla tillökning i deras nu ut Bi/i. till R.-Se. /‘rot. 1828-1830, 4 Sami. 2 Afd. 2 Baad. 23tdje Haft. 3 i8 Stats- samt Osc,-JJtsh, Uti.
N:o i3a. görande Båtsmansstyrka, matte inbjudas att eri sadan tillökning sig frivilligt åtaga; samt af Herr Hjerta, Gustaf, och Herr Contract3-Prosten Nordin, att det antal Båtsmän, från hvilkas utgörande, intill nästa Riksdag, ert del mindre Städer borde, uppå bevekande anledningar, lindras och befrias, icke måtte andra Städer åläggas, utan föranleda till en provisorisk nedsättning i den nu varande Båtsmansstyrkan på det hela.
De förenade Utskotten, hvilka redan häf ofvan egt tillfälle att, uppå anförda skäl, afstyrka Städernes hörande i ett ärende af förevarande beskaffenhet samt, emot Herrar Hjertcii och Nordins förslag, att provisoriskt intill nästa Riksdag nedsätta den nu varande Båtsmansstyrkans numerair, skolat åberopa, ej mindre Kongl. Maj:ts, i Dess till Rikets Ständer den 3 I Februarii sistlidet år aflåtna Skrifvelse, meddelade Nådiga förklarande, att Båtsmänshållet i det hela bor blifva oforandradt, än den omständighet, att, då vacanceafgiften för de uppå Städerne, utom Stockholm, för närvarande fördelta 776 Båtsmän är i Statsregleringen beräknad * någon rubbning i detta afseende ej bör ifrågakomma, hafva deremot, med instämmande i förstnämnde Ledamöters förslag, upprättat härhos bilagde provisoriska fördelning af Städernes Båtsmanshåll, för hvilket förslag Utskotten vördsamt Stats- saint Oec.-TJtsh, Uti. N:o i32. 19 tillstyrka Rikets Högloflige Ständers bifall.
De grunder, hvilka vid utarbetandet af den?