Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag kan icke underlåta att till besvarande uptaga detta yttrande; ty jag tror, att pluraliteten af svenska Arméns befäl äro ett bevis på motsatsen, emedan öfver hälften af detta befäl hafva inhemtat sina humanistiska kunskaper på andra ställen än Carlberg.
De begge reservanterna i denna fråga äro just ett bevis på att ett sådant försök icke skulle misslyckas; ty den ene är och den andre har varit militär, men ingen af dem har genomgått Carlberg.
Då här vidare blifvit sagdt, att ståndsskilnad icke kan undvikas, om man vill hafva en armé, så vill jag uttala min åsigt i detta afs:de.
Ståndsskilnad kan aldrig undvikas; ty bildning, förmögenhet etc. skola alltid göra sig gällande, men att rent af organisera ståndsskillnader, anser jag vara mindre välbetänkt, och det gör man, då man inkasernerar ungdomar i upfostrings-anstalterne.
I franska armén är likväl ståndsskillnaden så uphäfven, att det är möjligt att avancera från simpel soldat till de högsta grader inom armén, och det är denna möjlighet jag önskade skulle finnas inom vår armé, nemi. att kunna avancera, hvilket stånd man än tillhörde.
Jag vill icke längre uptaga E. o. Ad:s tid, utan endast tillägga, att man ingalunda kan sägas »besvära K. M.», om ett
Stånd bifaller hvad ett Utsk. föreslagit.
Hr Weidenhjelm, Erik Oscar:
Jag har redan i min Utsk:s Utlåt, bifogade reservation redogjort för de skäl, som förmått mig att icke godkänna Utsk:s förslag.
Jag vill icke trötta E.
Den 3 Oktober f. m. 17 o. Ad. med att uprepa dem.
Det är endast ett, på hvilket jag anhåller att få fästa upmärksamheten, nemi. på den stora svårighet, som redan nu förefinnes, att få antagliga elever; ty fordringarne äro så stora, att en mängd ynglingar tillbakavisas på grund af bristande kunskaper.
Till följe häraf hafva flere vakanser upkommit, och om nu de 2:ne lägre klasserna borttagas, så kommer detta förhållande att blifva ändå svårare; KrigsAkademien skulle komma att få ännu mindre elever, och de utexaminerades antal skulle i följd deraf äfven komma att minskas.
Då opinionen om krigsskolans behöflighet tyckes vara temligen stadgad, så hemställer jag om det icke vore en inconseqvens att föreslå en åtgärd, hvarigenom denna inrättnings nytta skulle komma att förminskas.
Sedan öfverläggningen härmed ansetts fulländad, framställde Hr Gr. o. Landtm, att i afs. på ifrågav;de punkt blifvit yrkadt af Hrr Bråkenhjelm och Lefrén afslag, samt af Hr Cederschiöld bifall med uteslutande af den i Utsk:s tillstyrkande förekommande sista meningen : »eller om icke åtminstone dylik åtgärd må kunna ega rum med nuv:de första klassen vid nämnde Akademi.»
I sitt första yttrande hade Hr Cederschiöld dessutom yrkat ett tillägg derom, att K.
M. behagade »i sammanhang med pröfning af frågan om de allmänna läroverkens organisation» taga ärendet i nådigt öfvervägande, men i sitt sednare yttrande, deri han endast yrkat uteslutande af förenämnde mening, hade han icke framställt huruvida han vidhöll yrkandet om tillägget; hvarföre Hr Gr. o.
Landtm, finge anmoda Hr Cederschiöld att derom yttra sig.
Mitt sista yrkande skiljde sig från mitt första endast derigenom att jag uteslöt orden: »eller om icke åtminstone dylik åtgärd må kunna ega rum med nuv:de första klassen vid nämnde Akademi.» Hr Gr. o. Landtm, framställde alt följaktligen Hr Cederschiölds förslag innehölle: »att E.
St:r uti underd. skrifvelse hos K. M. anhålla, det K.
M. behagade, i sammanhang med pröfningen af frågan om de allmänna läroverkens organisation, taga i nådigt öfvervägande, huruvida icke de två första klasserna vid KrigsAkademien på Carlberg må kunna indragas»; samt att Frih. Creutz, som först instämt med Hr Cederschiöld, i sitt sednare yttrande yrkat bifall till Utsk:s förslag.
Creutz förklarat, att han instämde i Hr Cederschiölds förslag, blef den första till bifall i förev:de punkt af Utskis Betänk, framställde propos:n besvarad med Nej, och derpå propos. framställd till bifall å Hr Cederschiölds förslag, hvarvid ropades starka Nej, blandade med Ja; och då sedermera Hr Gr. o. Landtm, hemställde om E. o. Ad. behagade afslå nu förev:de punkt, utföllo svaren med starka Ja, jemte åtskilliga Nej; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, förklarade att han ansåg
IX H. 2 35 Den 3 Okteber f. m.
Creutz begärde votering, hvarjemte Hr Cederschiöld anmälde sig och yttrade.-
Mot det af B. o. Ad. nu fattade beslut får jag reservera mig, emedan jag anser det kunna inverka på en annan fråga, som snart förekommer inom Ståndet.
Härvid erinrade Hr Gr. o. Landtm, att Frih.
Creutz begärt votering, men Frih.
Creutz förklarade nu att han afstod från denna begäran.
3:dje punkten, ang:de väckt förslag om det nu å Marieberg befintliga högre Artilleri-läroverkets förflyttning lill Carlberg.
Utskottets härom afgifna yttrande bitölls.
Föredrogs ånyo Sammansatta Banko- samt Ålim. Besv.- och Ekon.-Utslos d. 23 och 20 sisth Sept. på bordet lagda Betänk.
N:o 3, i anledn. af vackt motion derom, att anställande af tiilltjenste*- män vid jernvågarne i Rikets stapelstäder, för utöfvande af särskilde kontroller, måtto uphöra, samt att af derigenom upkommande besparing skäligt arfvode matte lemnäs åt vågbetjening för ökade göromål m. m.
Hr Fåhraeus, Joli.
I äldre tider voi*o tulltjenste man anställde vid jern- och metallvågarne i Rikets stapelstäder för att, jemte städernes egna tjenstemän, kontrollera det in- och utgående qvantitcter af jern och andra metaller ordentligen vågfördes och förtullades.
Dessa platser hafva under tidernas lopp småningom blifvit indragna och endast behållits vid metallvågarne i Stockholm och Götheborg.
Huruvida i en framtid äfveu der indragning må kunna ega rum, beror hufvudsakligen, hvad tullverkets tjenstemän angar, på den tulltrJxa, som för den närmaste framtiden kommer att blifva gällande, och på den författning rör:de kontroll och arbetsordning för verket, hvilken, enligt K.
M:s förordnande, nu är under utarbetande.
Emellertid instämmer jag fullkomligt i det Sammansatta Utsk:s tillstyrkan, att den gjorda motionen icke må till någon Ständernas åtgärd föranleda.
Om den ifrågasatta indragningen skulle verkställas, synes det mig i hvarje fall föga lämpligt, att Evända den upkommande statsbesparingen till ett för tullverket A minande ändamål, såsom motionären tyckes hafva åsyftat.
Utsk:s Betänk, blef uppå härefter framställd propos. af E. o. Ad. 'rifallet.
Föredrogos ånyo och biföllos Sammansatta Bevillms- samt Allm. Besv.- och Ekon,-Utsk:s nedanuämnde d. 24 och 20 sisth Sept. på bordet lagde Utlåtanden: N:o 20, i anledn. af väckt motion om beviljande af pension åt Grefve Torsten ltudenschiöld; och Den 3 Oktober f. m.
VI N:o 21, i anleda, af väckt motion om föriindradt papper till de nu brukliga skrifkartorne.
Ånyo föredrogs Sammansatta Stats-, Bevillms- samt Allm Besv.- öch Ekon.
Utsk:s d. 24 och 26 sisth Sept. på bordet lagda Utlåt.
N:o 22, i anledn. af väckt motion om införande af ett medelporto för skrifvelser, som inom ltiket med elektriska telegrafen befordras.
Hr v. Kraemer, And.
Bob.:
Få saker hafva i vårt land, 'gjort så vackra och hastiga framsteg, som telegraf-inrättningen.
För 5 år sedan afsändeé ingen enda depesch, och man hade knappast börjat att sträcka en enda tråd; vid detta års slut deremot skall Sverige ega mer än 400 inil telegraftrådar; utan att räkna dubbel-ledningar, — ett vackert resultat på en så kort tid.
Depeschernas antal, hvilket första året endast utgjorde 10,000, steg 1855 till 02,000 och 1856 utgjorde det 119,000, Såväl bruttoinkomsten, som netto-behållningen, hafva stigit linder dessa, år i samma förhållande.
1854 var brutto-inkomsten 20,000 Bdr;, i85a var den 130,000 och 1856 250,000 Bdr. 1855 var nettö-behållriingeu 16,000 Bdr och 1856 var den 34,000 Bdr.
Det kan således aldrig hafva varit min mening, då jag väckte min motion, att dermed uttrycka något klander af det sätt, hvarpå denna vigtiga inrättning skötes i vårt land.
Jag tror att de män, som stålt i spetsen för denna hastiga utveckling, gjort sig ett namn, sorn länge skall öfverlefva dem.
Men jag anser det vara hvarje representants icke allenast rättighet, utan skyldighet att då han varit i tillfälle att inhemta en närmare kännedom om en viss fråga, icke behålla denna kunskap för sig, utan lägga i dagen de resultat, hvartill han derigenom kommit.
Detta var orsaken hvarföre jag äfgaf
Hen motion, som nu är under, 11. o. Ad:s profning, sedan Utsk. afstyrkt bifall till deiisämmå.
Utsk. anger tydligt, att de i Betänk, förekommande skäl för afslag af min motion äro hemtade från de uplysningar, som telegrafstyrelsen lemnat.
Jag har således att granska och i min ringa mån söka vederlägga telegrafstyrelsens officiella utlåt.
Jag böjer mig visserligen för den stora, genom praktik inliemtade kännedom, söm hos en sådan auktoritet måste finnas, och hvilken jag saknar; men det händer ej sällan, att, under dagens praktik, theorien undanskymmes och, under tillämpningens bestyr, idéen råkar i bakgrunden.
Det är således icke alldeles omöjligt, att en person, sorn står utom cmbétsverket, någon gårig kan hafva rätt mot detsamma, och jäg vågar derföre ingå i en granskning af de motskäl telegraf-styrelsen anfört.
Då min motion väcktes, var den telegraf-taxa, soin tillämpades, något olika mot dea nuvrdc; då utgjorde portot för en enkel telegrafdepesch 1 Bdr inom 50, 2 Bdr inom 100, och 3 Bdr öfver 100 mil.
Genom den förändring, som innevide år blifvit vidtagen, har förhållandet blifvit föga olika mot förut.
I st. f. att afståriden förut beräknades .efter svensk mil, beräknas de nu efter geografisk mil, hvilken utgör § adelar af en svensk; hvarföre äfven äfgiften i ringa eller ingen mån 20 Den 3 Oktober f. m. blifvit förändrad.
Men om nu vissa afstånd skola bestämmas, så är det likvid alltid oegentligt att beräkna dem i geografiska mil, ett längdmått, som den stora allmänheten ieke förstår, och hvarigenom den får svårare att på förhand beräkna sin utgift.
Det i mitt tycke väsendtligaste felet i den nya taxan ligger likväl deri, att då den telegraf-taxa, som gällde till d. 24 Mars, endast omtalade 4 betalningsafstånd, så finnes det deremot nu 5 sådana; man betalar olika för 25, 50, 100, 150 och öfver 150 geogr. mil.
Den förhöjning af portot, som härigenom upkommit, drabbar visserligen endast de skrifvelser, som passera genom en större del af Kiket; men erfarenheten har visat, att sådana skrifvelser äro ganska talrika.
Då således den nya telegraf-taxan ökat antalet af betalningsafstånden, så torde den i ingen mån hafva förringat de skäl, som förmådde mig att väcka min motion.
Afsigten med denna motion är införandet af ett medelporto för telegraf-depescher, och skälen äro desamma, som så vidlyftigt anfördes, då fråga var om införande af ett medelporto för brefposten.
Ett ytterligare skäl ligger deruti att telegrafen är helt och hållet oberoende af afstånd.
Häremot anmärker Utsk., eller rättare telegrafstyrelsen: »Vid telegrafverkets i Sverige samtliga stationer finnas och begagnas telegraf-taxor från alla stater i Europa.
Deraf inhemtas, att ett lika medelporto för telegraf-skrifvelser icke finnes infördt någorstädes, äfven der brefposten betalas efter ett sådant medelporto.»
Häraf skulle således tyckas, som om jag i min motion gjort mig skyldig till en Osanning, ehuru jag är i tillfälle att med officiella handlingar styrka mina upgifter, men lyckligtvis tillägger Utsk.: »Såsom undantag i visst afs. kan anföras Schweitz.
Detta land, till vidden föga större än Skåne, lärer antagit ett porto för telegraf-skrifvelser inom landet; men alla transito-depescher betalas efter 2:ne sinsemellan olika taxor.».
Orsaken hvarföre medelporto icke blifvit infördt för depescher, kommande från Tyskland, är förmodligen den, att reciprocitet icke kunnat vinnas, och Schweitz icke velat medgifva en dylik förmån för depescher från Tyskland, då dess egna icke skulle åtnjuta samma förmån i-Tyskland.
Hvad åter Frankrike angår, så får der en enkel depesch ej innehålla mer än 16 ord, och från detta håll kommande transito-depescher debiteras derför äfven efter denna betalningsgrund.
Så förhåller det sig med de af Utsk. omnämnda två banorna för transito-depescher i Schweitz.
Detta förhållande har således intet inflytande på mitt resonnement, som baserade sig på förhållandet inom Schweitz.
Vidare säger Utsk. ang:de förhållandet i Danmark: »I Danmark har ett medelporto varit infördt; men numera finnes äfven i detta land, enl. det för de danska stats-telegraf-linierna d. 1 Juli innev:de år utfärdade reglemente, tvenne porto-bestämmelser, nemi. på afstånd af icke öfver 10 geografiska mil 64 sk., samt på alla större sträckningar 1 Itbddr för enkel depesch.» Härmed förhåller sig så, att Danmark hade råkat sätta ett för högt mcdelporlo, nemi. 2 Kdr, och derföre nu blifvit nödsakadt medge en nedsättning för de aldra närmaste afstånden eller 10 geogr. mil.
Detta bevisar dock intet mot theorien om ett medelporto ; ty denna nedsättning i portot för det minsta möjliga afståndet är att betrakta Den 3 Ok t ob er f. m. 21 såsom ett undantag, pa samma sätt, som man i alla länder, der medelporto för bref blifvit infördt, likväl ansett sig böra införa ett lägre porto för lokalbref.
»Ett lika medelporto kan med någon fördel användas i ett land af mindre vidd, der korta telegraf-linier utgrena sig i flera riktningar, och å hvilka telegrafering samtidigt kan ega rum, utan att telegraferingen utåt en linie hindrar begagnandet af en eller flera andra linier.
Helt annat är förhållandet i ett vidsträckt och till figuren långsträckt land, som Sverige, med få, men till det mesta efter längden af landet sträckta telegraf-linier, af hvilka hvar och en innehåller en mängd stationer.»
Detta är ett skäl, som ständigt anföres.
Enligt mitt förslag skulle för depesch af t. o. m. 25 ord, utan afs. på afstånd, bestämmas 1 Edr.
Detta, säger man, är orättvisa, emedan mellanliggande stationer hållas overksamma, då en depesch passerar, och således den, som befordras längre väg, bör betala mera.
Nu betalas olika för afstånd af 25, 50, 100, 150 och öfver 150 mil, men 26 och 49 mil för 50, och 99 mil betalas lika, eller för de förra 2 Itdr, för de sednare 3 Edr.
Finnes då emellan 25 och 5 0, och emellan 50 och 100 mil ingen station, som uppehälles?
Jo! om man granskar den utfärdade telegraf-taxan, finner man genast att så är förhållandet.
Härifrån till Upsala kostar en depesch 1 Rdr, härifrån till Gefle också 1 Rdr, ehuru stationen i Upsala då uppehälles.
På samma sätt kostar en depesch härifrån till Söderhamn 2 Edr, och en depesch till Hernösand också 2 Rdr, ehuru stationerna i Hudiksvall och Sundsvall då uppehälles.
Annu mer slående blir exemplet, om man besinnar att en depesch härifrån till Götheborg kostar 3 Rdr, och en depesch till Landskrona också 3 Rdr, ehuru då alla emellan Götheborg och Landskrona liggande stationer uppehållas, nemi. Kongsbacka, Warberg, Falkenberg, Halmstad, Laholm, Engelholm och Helsingborg.
Detta visar att telegrafstyrelsen icke kunnat strängt tillämpa sin egen princip; ty i sådant fall borde man betala mera i förhållande till det antal stationer, som depeschen passerar; men^ det har likväl telegrafstyrelsen icke ansett lämpligt att stadga.
Återstår nu den praktiska sidan af saken, eller huruvida ett medelporto skulle komma att bära sig.
Det är obestridligt, att om medelportot sattes så lågt, som jag föreslagit, så skulle till att börja med förlust upkomma, och storleken af denna förlust är lätt att beräkna, om man antager att depeschernas antal icke skulle öka sig.
Under sisth år afsändes 1 19,000 depescher, för hvilka brutto-inkomsten utgjorde 251,000 Rdr; om nu blott 1 Edr Ernt hade betalts för hvarje depesch, så hade 132,000 mindre influtit; men då nettobehållningen för sistlidne år var 34,000, så hade bristen endast blifvit 98,000 Rdr.
Detta är en betydlig summa, men då man åt ett kommunikationsmedel nyligen beviljat 5 mill. om året, så vore det väl ej så farligt, om ett annat kommunikationsmedel skulle behöfva ett understöd af 100,000 Rdr.
Jag vågar likväl påstå att, möjligen med undantag af de första åren, ett sådant deficit icke skulle upkomma; ty i samma ögonblick, som ett medelporto sattes, skulle depeschernas antal komma att mångdubblas.
Häremot invänder man, att telegrafen är så sysselsatt, att 22 Den 3 Oktober f. m. lera depescher ej skulle kunna medhinnas.
Detta är då verkligen, ef t »embarras de richesse»; ty hvad hindrar att i så fall anlägga flera trådar.
I utlandet ser man stundom ända till 14 trådar på samma stolpe.
Om en tråd bär sig, då den är fullt sysselsatt, så torde det vara klart att äfven 5 trådar skola bära sig om de äro, fullt sysselsatta.
Hvad. kostnaden härför angår, torde jag få uplvsa. att den ingalunda innebär något förskräckande.
Tråden kostar 60 0, It dr milen och en skrif-maschin 300 Rdr.
För att sträcka dubbel, tråd på alla linier i Sverige och öka attiraljen i förhållande dertill, skulle således ej kosta mer än cirka 300,000 Rdr.
Om då blott depeschernas. antal ökades med 55,000 stycken, så vore detta redan mer än tillräckligt att betala ränta på denna kostnad, och ökadt antal tjenstemän?, löner; roen jag är öfvertygad att ett medelporto skulle, öka depescherna med 100,000, och ändå flere.
Vidare skulle, om det af mig föreslagna medelportot antogs, liela Rysslands telegraf-korrespondens med öfriga Europa komme att gå transito genom.
Detta klefve åter ett »embarras de richesse»; ty, sorn sagdt, man tror sig ej medhinna flera depescher,, än man redan har på nuvide trådar.
Men hvilken olycka, om man verkligen för den ryska transito,Telegraferingen skulle nödgas sträcka särskilt tråd mellan Haparanda och landskrona!
Denna tråd skulle, enl. förut anförda beräkning, kosta med apparater knappt 100,000 Kdr. Om, blott 5 å 6,000 depescher passerade transito, gufve de ränta härå; roan kan beräkna, att minst 15 å 16,00Q depescher skulle komma, att. gp transito genom Sverige, om större delen af ryska korrespondensen dpoges häröfver.
Jag inser väl, att min motion icke har någon utsigt att blifva antagen vid denna Riksdag, men de flesta andra större reformer i ekonomiskt hänseende, såsom decimal-systemet, post-refgrmen etc., blefvo icke heller antagna första gången de föreslogos.
Det är likväl anmärkningsvärd!, att K. o. Ad. nästan all7 tjd, med en skarpare blick i framtiden, flera Riksdagar å rad, innan, sådana reformer blifvit slutligen antagna, med sitt bifall gifvit dem kraft att återkomma.
Det är också i förhoppning, att R. o. Ad, äfven nu vill understödja en nyttig reform, så att den kan få framtida lif, som jag anhåller, att R. o. Ad. ville till Utsk. återförvisa frågan.
Skulle återigen en återremiss icke beviljas, så gör det i praktiskt hänseende detsamma; idéen är väckt, och den kommer igen, tills den gör sig gällande, om den är en sanning, och derom, är jng fullt öfvertygad.
Björnstjerna, Carl.
M.agnus: Hr Kraemer började., ined att tadla Utsk., det der tagit sig friheten att begära upplysning i frågan från telegrafverket.
Då Utsk. naturligtvis saknade, den sakkännedom, som Hr Kraemer här ådagalagt, tycker jag det snarare vara en förtjenst, att det vändt sig till den myndighet, som. blist var i tillfälle att yttra sig i frågan
Det må ursäktas Utsk., om det, nied ali aktning för Hr Kraemer, likväl, fiistadt mera afs. på General Akreils än på Hr K riem ers åsigt om saken.
Hr K neiner har såsom ct.t fel i den nya telegraf-taxan anmärkt, att afstånåen blifvit beräknade i geogr, mil- Jag trodde, att man borda Den 3 Oktober t. ra. ställa denna inrättning i så stor likhet som möjligt med utlandet» synnerligast då man har grundad förhoppning, att hela den ryskatelegraf-korrespondensen skall kunna dragas öfver Sverige.
Man. hoppas nemi. detta, långt ifrån att frukta det, såsom Iir Kraemer tyckes tro.
Den taxa, som blifvit införd i Sverige, är så lag,, att intet land torde kunna upvisa ett motstycke dertill, ej: en gång det af Hr Kraemer omtalade Schweitz, hvars ringa omfång gör att den inhemska korrespondensen der icke sträcker sig utöfver de 25 mil,, hvilka här utgöra den första rayonen.
Den utländska korrespondensen der beräknas deremot efter en särskild taxa.
Kr således fördelaktigare här än i något annat land.
Hr ‘Kraemer påstår vidare, att afgiften för telegrafer, hvilka flyga med blixtens hastighet, bör vara alldeles oberoende af längd.
Detta torde dock hafva blifvit temligen väl vederlagdt af Utsk.
Ett bref uptar visserligen mera rum än en depesch, som framflyger långs en tråd, men tynger likväl obetydligt hästen, som drager det.
För bref är ett lika porto således särdeles lämpligt.
Den minsta telegraf depesch deremot, sorn skickas från Helsingborg till Haparanda, hindrar undertiden all telegraf-korrespondens i Sverige.
Detta gör telegraf-depescher långt mera. beroende af afstånd än brefven.
Hr Kraemer inr vänder visserligen, att detta förhållande afhjelpes, om man sträcker nya trådar.
För egen, del är jag också öfvertygad, att- nya trådarkomma att sträckås.;, men detta har ännu icke skett.
Telegraf-v,er-- kets ställning är- lysande, det är sannt; men. ännu är ingenting af' anläggningskostnaden betaldt till handels- och sjöfartsfonden.
Om. ett pär år måste man dessutom, förnya en mängd af de stolpar, sorn nu blifvit upsatta.
Allt detta, gör, att man icke får bedöma, telegraf-verkets ställning efter,- hvad det för ögonblicket visar, sig; man, måste taga framtiden i betraktande.
Då taxan redan nu är så lag,, synes mig att Verket bör få någon tid, på; sig att ordna och utveckla sig.
Det är. mycket möjligt att i framtiden ett gemensamt porto kommer att antagas, men f. n. torde detta icke vara, lämpligt, synnerligast då, detta egentligen skulle- komma den utländska korrespondensen till, godo.
Orsaken hvarföre man icke drif vit den, nu antagna, principen af olika, porto till den ytterlighet,, hvarom Iir Kraemer ordat,, eller att bestämma särskilda, porto för hvarjestation, är helt enkelt den, att detta vöre opraktiskt:
I Danmark, der man försökt ett gemensamt porto, har raan,redan frångått denna, idé och antagit tvenne olika, afgifter.- Landets, utsträckning är ickestörre än att detta passar ia på 2:ne porto-afstånd;. således, är- förhållandet alldeles detsamma- der, som här.
Jag tror slutligen; att-, vi kunna, vara nöjda om. vi kunna hålla jemna steg med England;, der är. ännu icke något medelporto antaget.
Jag vet mycket, väll att ett bolag, bildat, sig för att öfverdraga hela Brittannien med«tt; telegraf nät; och att man, sedan detta skett, tänker,införa ett medelporto, men, verkställigheten, beror ännu på en aflägsen framtid.
Lårtom oss då tillsvidare hålla fast vid hvad: sorn redan visat sig ämdamålsenligt; vi kunna icke annat än vinna derpå, Jag. yrkar bifall!
Betänk, 24 Pen 3 Oktober f. m.
Hr Kr tern er:
Jag vill ieke uptaga tiden med att vidareförsvara min motion, men den siste värde talaren har helt och hållet missförstått mig och upfattat mina ord på ett sätt, som jag hoppas att ingen annan måtte hafva gjort.
Björnstjerna ansåg att jag kriticerat
Utsk. derför att det inkallat uplysniugar från de personer, som voro de mest kompetenta att bedöma frågan.
Något dylikt yttrande har jag aldrig haft.
Jag sade tvertom, att det var med det största tvifvel på min egen insigt, som jag gick att granska de anförda skälen, men att det stundom kunde hända den, som stod utom ett embetsverk, att hafva rätt i en detalj.
Utsk. har sjelf erkänt sig hafva hemtat sina skäl från det af Telegrafstyrelsen afgifna Utlåt., och om jag omnämnt saken, så var det endast för att vid granskningen af skälen kunna skilja emellan Styrelsen och Utsk.
Vidare har blifvit sagdt, att jag klandrat införandet af beräkningen i geografiska mil, och påstått att det var enklare att beräkna afstånden i svenska mil.
Detta påstående vågar jag vidhålla, och det hade alldeles icke, såsom Gr.
Björnstjerna förmenade, hindrat att införa samma distanser, som i österrikiska telegra f-taxan blifvit antagna.
Jag sade dessutom att det var en småsak.
I England beräknades åtminstone i våras afstånden efter, engelska miles, och således hade man i England icke brytt sig om att rätta sig efter andra länders beräkningssätt.
Af engelska tidningar har jag sett, att ett medelporto snart kommer att införas der, ty 2:ne bolag hafva bildat sig för att bilda en telegraf-förbindelse öfver hela landet, med ett medelporto af 1 shilling.
England har, besynnerligt nog, gått alldeles motsatt väg med Schweitz, ty för depescher inom landet betalas rayonporto, men för depescher från utlandet är ett slags medelporto infördt.