Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då, såsom jag hoppas, Bevillnings-Utskottets Betänkande rörande Stora Sjötullen snart skall inkomma, bifogadt af officiella uppgifter om handelns närvarande ställning, lär det bästa tillfälle erbjuda sig att vederlägga hvad Herr Lagerhjelm nyss anfört.
Man skall deraf finna, att ehuru vissa artiklar år 1825 infördes till större myckenhet än sedermera, hafva likväl Tullintraderne alltsedan varit i ett oupphörligt stigande, äfven för år 1828, om man afdrager nästföregående års införsel af Spanmål till följd af missväxten.
Man skall deraf finna, att icke allenast införselstullen varit i årligt tilltagande, utan äfven utförselstullen, oaktadt denna tull å trädvaror blifvit nedsatt, och man skall vid granskningen af dessa officiella tabeller komma i erfarenhet, att orsaken härtill icke ligger blott i en större importfrihet, utan äfven i en bättre Tullbevakning, äfvensom i en tilltagande utförsel af Svenska fabricater, gjorda af Utländska rudimaterier.
Vid ett sådant förhållande tror jag inga anled pin - Den 3o April f. m. 97 ningar vara för handen till fruktan för minskning i Tullinkomsterne, så vida ej krig inträffar.
Men min mening är derföre icke, att tillstyrka, det beräkningen afSjötullsmedlen o vilkorligt bör ökas till 2,200,000 R:dr.
Jag anser detta vara ganska likgiltigt.
Ty ehvad beräkning nu fastställes, hindrar delta icke, att ju Ridderskapet och Adeln af BevillningsUtskottets inkommande Betänkande och de upplysningar som deraf erhållas, kan finna anledning att i sjelfva verket beräkna Tullinkomsterne ända till 2§ millioner, hvilket enligt min öfvertygelse skall blifva verkeliga beloppet, om det uppgjorda Tullförslaget antages.
Det närvarande beslutet verkar således blott till en skillnad i öfverskottet, som alltid kan användas, antingen till de af Kongl.
Maj:t uppgifne nya behof, eller till minskning i Bevillningen.
Men jag har ansett mig skyldig att lemna dessa upplysningar, för att vederlägga en oriktig uppgift.
Friherre Cederströmj Jacob:
I afseende på frågans bedömmande efter politiska förhållanden» tror jag, att Ridderskapet och Adeln hör i denna del fästa mera afseende på Hans Majit Konungens kunskaper, än på Statsutskottets förmodan.
Hvad åter den frågan beträffar, huruvida en minskning i Tullinkomsterne derigenom kunde äga rum, att till följd af nedsättning i afgifterne en stör22 H. 7 g§ Den 3o April f. m. re qvantitet varor redan blifvit införd, Jon jag ej instämma i en sådan mening.
Det är väl möjligt, att vissa artiklar kunna inkomma ett år till ovanlig myckenhet, men samma förhållande kan ett annat år inträffa med andra artiklar, och följden blir en större consumtion i allmänhet.
Jag tror 4 derföre icke det vara farligt, att antaga den beräkning för Tullinkomsterne Kongl. Maj:t proponerat, och Herr Skogman nu ytterligare yrkat; och jag anhåller om proposition i enlighet härmed.
Utan att ingå \ betraktande af Politiska förhållanden, hvilka inses bättre af andra än af oss, anhåller jag att få fästa uppmärksamheten vid sådane saker, hvari vi företrädesvis böra äga en öfvertygelse, och uttala den.
Jag täger mig derföre friheten att erin dra om hvad jag förut vid något tillfälle vidrört, att man genom Statsinkomsternes hufvudsakliga beräkning från afgifter af vissa anstalter, hvilkas ändamålsenlighet kan vara olika opinioner underkastad, med penningen liksom fjättrar sig vid ett visst system, och tvingas att dervid förblifva, utan att kunna få öfvergå till ett bättre.
Vi hafva nyss ventilerat en fråga, nemligen om Lotterispelet, i hvilken till icke ringa nion ingick beräkning af Statens förlust genom anstaltens borttagande.
Samma förhållande skulle uppstå, om man skulle finna någon rättelse i D e n 3o A p r i 1 f. m. 99 närvarande Tullsystem behöflig, men hindrades derifrån genom den beräkning af minskning i de Statens inkomster, som voro bygde på det rådande Systemet.
Jag vill nu icke ingå i denna fråga, såsom ej tillhörande ämnet; jag vill blott hålla mig dervid, att sedan StatsUtskoltet redan gjort så mycket afseende på anmärkningarne mot dess förra Betänkande, att beräkningen blifvit ansenligen förhöjd, tror jag ock, att Rikets Ständer böra stanna härvid; och jag tillstyrker derföre bifall å Utskottets senare Utlåtande* Herr Lagerhjelm:
Det är onekligen en ganska glädjande tafla, rörande SjöTullsmedlen, som en Ledamot af Bevillningsutskottet här framställt, men jag tror, att det å andra sidan måste med gifvas, att denna tafla är underkastad inflytelsen af tillfälliga omständigheter.
För öfrigt lager jag mig friheten fästa uppmärksamheten på de tvänne olika förhållanden, som komma alt äga rum till följd af de beslut, som kunna tagas i ämnet.
Om StatsUtskottets förslag till beräkning af SjöTullsmedlen antages, blir följden, att öfverskott möjligen uppkomma.
Men nu har StatsUtskottet sökt noga följa den princip, alt icke hänvisa några anslag på öfverskotten, på det de verkeligen må, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers beslut, öfverleranas till Riks 7* - 100 Den 3o April f. m. gäldsContoret, och då RiksgäldsConloret lärer få sig ålagt att bestrida hvarjehanda utbetalningar, hvartill lån troligen blir sista resoursen, så leder ett större öfverskott endast till en minskning i lånet.
Om åter den andra åsigten, eller en högre beräkning, skulle blifva gällande, och Tullinkomsterne sedermera något år icke uppgå så högt, blir följden, att Statsbrist uppkommer.
Jag hemställer nu, då en osvikelig beräkning icke är möjelig, hvilkendera är bäst, antingen den som leder till öfverskott, hvilka underhjelpa RiksgäldsContorets tillgångar, eller den, sorn leder till Statsbrist, hvaraf en Urtima Riksdag kunde blifva följden.
Friherre Hermelin_, Carl:
För ii år sedan hörde jag härstädes en Konungens Rådgifvare, ifrigt yrka, att Statsinkomsterne icke borde beräknas för högt, ty i händelse de uppgingo endast till mindre belopp, skulle deraf en Urtima Riksdag möjligen föranledas, och dermed förenade större Statsutgifter orsakas.
Jag tror samma försigtighet äfven nu bör iakttagas, i synnerhet i fråga om Tullmedlen, så mycket snarare som jag beklagligen för min del ingalunda äger öfvertygelse om den nyss omtalte tilltagande allmänna välmågan i landet, och sätter således icke förtroende till en allt jemnt tillväxande större consumtion, import och tullinkomst af utländska artiklar.
Jag tillstyrker derföre bifall till Utskottets förslag.
Den 3o April f. m. ior Herr af Billberghj Johan Petter:
Herr Tham har redan fullständigt ådagalagt, hvad. jag endast tror mig böra bekräfta, nemligen att
Tullintraderne de sednare åren varit i ständigt tilltagande, då man undantager tullen för den år 1827 införde Spannemål.
Frågan är således endast, huruvida man bör föredraga att anse tillfälliga omständigheter verka till minskning, eller höjning i inkomsterne.
Onekligt inverkar härvid Handelssystemet; men jag kan för min del ej se någon våda uti, att beräkna Tullinkomsterne till 2,200,000 R:dr, då vi redan sett så goda verkningar af 1823 års system, och ingen anledning är att förmoda, det Ständerne nu skulle frångå detsamma.
Jag finner denna beräkning i intet fall för hög.
Men följden af för låg beräkning är gifvet den, man annars sökt förekomma, nemligen, att öfverskotten blifva alltför stora.
Jag tillstyrker derföre SjöTullsmedlens beräkning till 2,200,000 R:dr, såsom Herr Skogman föreslagit.
Hans Excel lene e Herr Grefven och Landt
Marskalkeji förnyade tvänne särskilta gånger de af honom förut framställde tvenne propositioner, hvilka dock båda gångorne blefvo med Ja och Nej besvarade.
Grefve von Schwerinj Fredrik Bogislaus:
Jag skulle föreslå, att tvisten slås midt i tu, och att Herr Grefven och Landt - Den 3o April f. m.
Marskalken täcktes framställa proposition på SjöTullsmedlens beräkning till 1,700,000 E:dr i netto behållning, i stället att StatsUtskottet upptagit den till i,65o,ooo R:dr. Friherre Rantzou, Johan Albert’.
Skulle jag bedömma SjöTullsmedlen, efter den betydliga tull jag sjelf årligen erlägger, så skulle jag tro, att beräkningen snarare borde ökas utöfver Herr Skogmans förslag.
Detta är likväl i min tanka det minsta, sorn. kan påräknas.
Skulle åter vid frågans bedömande Politiska förhållanden komma i beräkning, så är naturligt, alt intet kan bestämmas; den ena summan blir då lika osäker, som den andra, och nödvändigheten inträder i alla fall, att taga andra mått och steg.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att lian af de svar Ridderskapet och Adeln lemnat å de sist framstäldte Propositioner ej kunnat utröna Ridderskapets och Adelns beslut i afseende på denna Titel; hvadan Hans Excellence för dess del ej fann någon annan utväg öfrig än att skrida till votering.
För att undvika votering hemställer jag, om icke Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes uppmana Ridderskapet och Adeln att mera allmänt deltaga i svaren på de framställde propositionerne, hvarigenom pluralitetens mening me - Den 3o April f. m. ra bestämdt kunde utrönas, än då svaren varit, så få, som jag nu tyckt mig finna.
Jag anhåller om förnyad proposition till bifall å Utskottets förslag.
Herr Tham begärde votering.
Grefve Possej Arviel: Ehuru Herr Tham redan begärt votering, får jag ödmjukast anhålla hos Herr Grefven och LandtMarskalken om en förnyad proposition till bifall eller afslag.
Ty saken är i min tanka så likgiltig, att jag är beredd för min del att svara ja till hvilkendera propositionen som helst.
Friherre Hermelin:
Förr än tiden skall upptagas med en votering, hemställer jag, om det icke vore lämpligare, att gå en medelväg och antaga Grefve von Schwerins förslag.
Jag vill blott erindra, att min begäran om votering var vilkorlig, eller så vida icke Herr Skogmans förslag bifalles.
Skulle ett sådant bifall kunna utrönas utan votering, så afstår jag visserligen derifrån.
Då det tyckes vara så svårt alt bestämma sig för de af StatsUtskottet och Herr Skogman föreslagne tvänne siffror, hemställer jag, om icke det lämpligaste är, att slå tvisten midt i tu, på sätt Grefve von Schwerin föreslagit, och io4 Den 3o April f. m. jag anhåller om proposition i enlighet derin ed.
Grefve Posse förenade sig med Herr Lagerhjelm.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken gjorde proposition till förkastande af StatsUtskottets förslag, samt att inkomsterne af Stora SjöTullen måtte beräknas brutto till 2,i5o,ooo R:dr, eller 5o,ooo R:dr mera, än StatsUtskottet föreslagit.
Ja och Nej. Herr Ribbing: Sedan Ridderskapet och Adeln nu ånyo yttrat sig öfver proposition lill afslag, utan att pluraliteten, som det tyckes, af Herr Grefven och LandtMarskalken kunnat utrönas, anhåller jag, ehuru tröttande det kan vara, om förnyad proposition till bifall å Utskottets förslag.
På grund af den kännedom jag äger om medelbeloppet af de 3 sista årens Tullinkomster, torde det tillåtas mig framställa ett ytterligare alternatif, och föreslå, att nettobehållningen måtte beräknas till 1,675,000 R:dr, de sednare 3:ne årens medel-belopp på den af Tullen till Kongl. Räntekammaren ingångne nettobehållningen, i stället för den af Stats-Utskottet föreslagne Summa i,65o,ooo.
Jag tror för min del, att det, med anledning af förenämde medelbelopp
Den 3o April f. m. och de närvarande utsigterne för handelsrörelse och Tullintrader icke skulle vara vågadt, att beräkna bruttoinkomsten till 2,125,000 R:dr.
Jag anhåller derföre om proposition derå.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att då han ej kunnat tillförliteligen fatta, för hvilken mening Ridderskapets och Adelns pluralitet uttryckt sig, samt votering blifvit begärd, ansåg Hans Excellence votering icke kunna undvikas; hvarefter Hans Excellence framställde följande voterings-proposition:
Den sora bifaller hvad StatsUtskottet i 34:de punkten om beräkningen af SjöTullsmedlen till brutto-inkomst af Två Millioner EttHundradeTusende (2,100,000) R:dr B;co, herastält, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses Ridderskapet och Adeln, med afslag å Utskottets berörde hemställan, bestämma, att inkomsterne af Stora SjöTullen böra beräknas brutto till Två Millioner TvåHundrade Tusende (2,200,000) R:drB:co, Hvilken Voteringsproposition af Ridderskapet och Adeln godkändes, samt derefter anslogs.
Sedan 41» 42» 43 och 44 §§• * RiddarliusOrdningen blifvit uppläste, börjades vo - f io6 Den 3o April f. m. teringen klockan tre qvart till i eftermiddagen; ochbefunnos, efter voteringens slut, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit som följer:
Nej — 125.
I följd hvaraf, och sedan det öfver Voteringen serskilt förde Protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalkeji förklarade, att Ridderskapet och Adeln således bestämt, att inkomsterne af Stora SjöTullen borde beräknas brutto till Två Millioner TvåHundrade Tusende R:dr Banco.
In fidem Protocolli, O, J.
Fortsattes pröfningen af StatsUtskottets ej mindre den 29 sistlidne Januarii under Den 3o A pri! e. m.
N.‘o 54 afgifne, och dea 14 derpuföljde Fehruarii på bordet lagde, Betänkande, angående beräkningen af StatsVerkets Inkomster, än ock den 28 sistlidne Mars under N:o 123 meddeldte, samt den i3 dennes på Joordet lagde, Utlåtande i anledning af de vid nyssnämnde Betänkande gjorde anmärkningar. 35:o Sala Accis.
Herr Hjerta 3 Gustafa hade inlemnat ett anförande, som upplästes, så lydande: Hvad SaluAccisen angår, har Utskottet icke upptagit och besvarat mine vid första Betänkandet afgifne anmärkningar.
Jag öfverklagar visserligen icke detta, enär jag, med andra äfven i flere vigtigare fall, finner mig af Utskottet så knapphändigt afstängd ifrån utöfvandet af min Riksdagsmannarätt, till hvilken i en Stånds Representation måtte höra, att den enskildte Stånds Ledamotens mening, genom det Utskottet ålagde besvarande, äfven inom de andre Stånden kan vinna någon uppmärksamhet.
Nu veta de ej en gång af, att jag ifrågaställt ej mindre, än att hela afgiften, genom ett misstag om 1809 års Riksdagsbeslut, uppbäres. ■m StatsUtskottet synes vid denna Riksdag företrädesvis ibland alla Utskotten påräkna de väl ordnade plurafitets-massornas kraft inom RiksStånden; och Utskottets Betänkan - io8 Den 3o April e. m. den tyckas derföre vittna om det ringa värde enskilde Stånds Ledamöters arbeten och skäl kunna äga, der magten utgör hela rörelsekraften.
Men jag vågar det oagtadt, och fastän jag icke nu kan göra min mening gällande utom Ridderskapet och Adeln , föreslå: att Salu-Accisen, såsom vållad af ett missförstånd om Rikets Ständers Beslut år 1809, angående Landtullarnes borttagande, måtte upphöra såsom serskild Extraordinaire bevillning; samt Utskottets Betänkande i Bilagan Litt.
G. afsläs.
Hans Eoccellence Herr Grefven och LandtMär skalken gjorde proposition till bifall å StatsUtskottets i dess första Betänkande, rörande denna Titel, framstäldte förslag.
Hvarefter Hans Eoccellence hemstälde, om Ridderskapet och Adeln behagade afslå StatsUtskottets berörde förslag.
Jag anhåller, att Herr RiddarhusSecreteraren Behagade upplysa, huru denna fråga af BorgareStåndet afgjorts, och hvilket möjligen torde kunna föranleda, att Ridderskapet och Adeln fattar enahanda beslut, enär denna fråga egenteligen rörer nämnde Stånd.
I anledning hvaraf undertecknad Rid - Den 3o April e. m. darhusSecreterare tillkännagaf, att BorgareStåndet bifallit denna punkt.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förnyade de tvenne af honom sist gjorde propositioner, hvilka dock håda åter med Ja och Nej hesvarades.
Grefve von Schwerin _, Fredrik Bogislaus:
StatsUtskottet liar i Betänkandet Litt.
G. yttrat sig sålunda: "Utskottet, som anser "Kongl.
CommerceCollegii åberopade kungörelse, hvilken blott angår ordningen för "vinnande af burskap å nämnde Borgerliga ”rörelser, icke kunna föranleda till någon "förändring i hittills gällande grunder för "Salu-Accisens utgörande, finner sig dere"mot böra lemna behörigt afseende å det "uppgifna förhållandet om Landtmannens "rättighet, att utan hinder och afgifter kulina till Städerne införa kött, bröd och dric"ka, enär derigenom den ena medborgaren ”skulle högre och olika beskattas emot den "andre för idkandet af en och samma näring.
På denna grund tror Utskottet sig "böra tillstyrka att, om och hvarest rättig"heten att utan afgift till Städerna införa "och till salu hålla kött, dricka samt bröd, "är eller blir Landtmannen medgifven, så "bör den Staden från denna afgift befrias, "och har derföre Utskottet ansett sig icke "kunna uppföra denna titel tili högre än "-]5oo R:dr.” Utskottet har således föreslå - IIO Den 3o April e. m, git, att, när en stad renoncerar sin uteslutande rättighet att sälja kött, bröd och dricka, skall SaluAccisen för den Stad sådant gör upphöra; och i förhållande till hvad i detta afseende redan inträffat och framdeles torde inträffa, har denna inkomst blifvit beräknad till det nedsatta belopp Betänkandet innehåller.
Efter mitt omdöme har Utskottet således ganska rigtigt förfarit i denna fråga.
Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och LancltMarskalken framställd proposition, blef StatsUtskottets i dess första Betänkande, rörande denna Titel, gjorde förslag af Ridderskapet och Adeln bifallit. 3 6:0 PostMedel.
Hvad StatsUtskottet rörande denna Titel i dess första Betänkande föreslagit, blef, uppå gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln gilladt, 37:0 Charlas S/giliater 31adel.
StatsUtskottets i dess sednare Utlåtande, i afseende å denna Titel, framstälde förslag godkändes. 38:o Bränvins afgift.
Herr Cederschjöld Pehr Gustaf: Då Ridderskapet och Adeln nu beslutat minskning i Statens inkomster, och vi säkert kunna förutse en betydlig förökning i utgifter - Den 3o April e. m. JU na, får jag vördsammast hemställa, om icke tillgång till bristens betäckande borde sökas i en lämplig förhöjning af den nu ensamt återstående Bränvinsafgiften, t. ex. till 600,000 R:dr, önskande att BevillningsUtskottet täcktes så jemka denna bevillning, att de, som endast till husbehof bränna med smärre pannor, befriades från tillökningen, men deremot de, hvilka drifva bränvinsbränningen i stort, och såsom en serskild näringsgren, deraf lingö vidkännas tyngden.
Friherre CederströmJacob'.
Med den siste värde Talaren delar jag den öfvertygelse, att inkomstberäkningen af bränvinsafgiften kan tåla förhöjning, men jag anser för tidigt att bestämma den, innan Rikets Ständer afgjort grunderjie, efter hvilka denna afgift skall utgå.
Utskottet har derföre ganska rigtigt föreslagit ett vilkorligt beräknande af denna inkomst, såsom beroende på de grunder Ständerne för dess utgörande framdeles bestämma, hvarefter den lätteligen kan ökas till det belopp, som erfordras.
Herr Thamy Wolrath:
De förslag Stats— Utskottet framställt angående beräkningen af Statens Extra-ordinarie inkomster, hvilka utgå genom bevillning, kunna naturligtvis icke vara annat än provisoriska, samt helt och hållet beroende af de grunder I 12 Ben 3ö April e. m.
Ständerne behaga fastställa för bevillningens erläggande.
I anledning af de öfverläggningar, hvilka ägt rum inom sä väl Stats- som BevillningsUtskotten, har jag skäl att hoppas, det bevillningen snarare hommer att förminskas, än höjas.
Jag afstyrker derföre all förhöjning nu af ifrågavarande inkomst-titel, eller den så kallade bränvinsafgiften, och önskar att det må vara Ständerne öppet, att, då förslaget till Bevillningsförordningen inkommer, besluta om denna afgift, såsom dem godt synes.
Jag anhåller derföre vördsamt om bifall till förevarande 38 punkt af InkomstBetänkandet.
Enligt min föreställning tillkommer det Ständerna, att bestämma bevillningens belopp, och Bevillningsutskottet endast att föreslå sättet för utgörandet.
Således måste det efter den nu af StatsUtskottet antagne inkomstberäkningen af bränvinsafgiften vara BevillningsUtskottets pligt, att fördela de uppförde 460,000 B:dr på bränvinstillverkningen, och jag inser då ej, hvarföre man icke skulle kunna höja denna summa till 600,000 R:dr, helst denna afgift synes mig den billigaste och lämpligaste, för att fylla Statens många behof.
Det är i sanning en besynnerlig classification af constitutio nella - Den 3o April e. m. nella former, att vilja först bestämma beloppet af den skatt, hvarmed en näring skall beläggas, innan man afgjort, huru och på livad sätt den får idkas.
Om uti förordningen om bränvinsbevillningen förbjudes att bränna med ett viss slag pannor, som hitintills varit tillåtna, begriper jag ej, bura man kan påräkna något visst belopp af branvinsafgiften.
Det måtte vara belt naturligt, att man måste hafva afgjort, huru näringen får bedrifvas, innan man kan yttra sig om summan af den bevillning, som derå bör läggas.
Om StatsUtskoltet, såsom Herr Professor Cederschjöld önskat, upptagit någon bestämd summa för bränvinsafgiften såsom Statsinkomst, skulle jag hafva afstyrkt Utskottets Betänkande, mea Utskottet har varit försigtigare än Herr Professorn.
Det bar velat lemna råderum med ett förböjt beräknande af Statens inkomst utaf bränvinsbränningen, till dess det visat sig, om, genom utvidgad frihet i näringen, den kan tåla en förhöjd heskattning.
Det sätt Herr Cederschjöld föreslagit, att iakttaga vid beräkningen af Statens inkomster, är verkeligen något alldeles nytt.
Hittills har det varit brukligt, att alla fyra RiksStånden förena sig om bevillningsmethoden, och ej att ett Stånd förut bestämmer beloppet af bevillningen 22 H. 8 Den 3o April e. m. för någon viss artikel.
Jag liar i öfrigt icke att tillägga, då Friherre Cederström så fullständigt förekommit mig, utan får blott förklara, att om ej Ridderskapet och Adeln genast behagar bifalla Betänkandet i denna punkt, nödgas jag begära votering derom.
Att den siste värde Talaren kunnat så missförstå mig, som skulle jag menat, att Ridderskapet och Adeln ensamt skulle bestämma beloppet afbränvinsafgiften, förundrar mig verkeligen.
Att Ridderskapet och Adeln endast utgör ^idel af Representationen var mig icke obekant; men jag liar blott påstått, att det vore Rikets Ständer, och icke BevillningsUtskottet, som borde bestämma den summa, som af hvarje Inkomst-titel skulle utgå, och hvarefter fördelningen borde inrättas.
— En annan värd Ledamot har anmärkt svårigheten att bestämma Bränvinsafgiftens belopp, innan det vore afgjort, om eller till hvad utsträckning
Bränvinsbränning får ega rum.
Till svar derpå får jag erindra, att lika lätt som man med SlatsUtskottet kan beräkna 460,000 R:drs inkomst af denna titel, kan man äfven antaga den tili 600,000 R:dr, ty om bränvinsbränningen icke tillätes, så blefve den ena summan lika omöjlig som den andra att uttaga; och blefve tillåtelsen sådan, att den mindre summan kunde påläggas bränvinsbränningen i egenskap af näring; vore tillökningen snarare för liten på brän - Den 3o April e. m. vinsbränningen i egenskap af tillverkning af physiskt och moraliskt gift för Nationenj hvilken tillverkning knappt torde kunna nog hårdt betungas.
Herr Nordenanckar, Gustaf:
Jag tror, att man gör bäst, om man nu, liksom vid de föregående Riksdagarne, sedan Statsregleringen blifvit verkställd, låter Bevillningsutskottet genom föreslående af bevillning fylla den brist, som till utgifternes betäckande vid de ordinarie inkomsterne kan uppstå.
Då blir Ridderskapet och Adeln i tillfälle, att pröfva, hvilka titlar kunna förhöjas, och till dess är det god tid, att bestämma någon viss summa för hvilken afgit, som helst.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde prqposition till bifall å hvad StatsUtskottet i dess första Betänkande i afseende å denna titel föreslagit.
Ja och Nej. Hvarefter Hans Excellence hemställde, oin Ridderskapet och Adeln behagade afslå StatsUtskottets berörde förslag, samt antaga hvad Herr Cederschjöld yrkat, eller att denna titel borde beräknas till 600,000 R:dr.
Nej, jemte några Ja. 8* 116
Den 3o April e. m.
Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken förnyad proposition, blef StatsUtskottets ofvanberörde förslag af Ridderskapet och Adeln bifallit. 3g:o.
StatsUtskottets, i afseende å denna Titel, i dess sednare Utlåtande föreslagne beräkning blef af Ridderskapet och Adel antagen.
Sluteligen företogs till pröfning Herr Hjertås, Gustaf, framställning om anvisande af ett Crediliv på RiksgäldsContoret, för att tillitas, i den händelse SlatsVerkets Inkomster ej skulle ingå till påräknadt belopp; hvilken framställning StatsUlskoltet afstyrkt.
Herr Hjerta^ Gustafj hade iplemnat ett så lydande anförande: