Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Genom den dubbla afsigten att befordra Kommunikationen mellan sa väl inom Riket vistande som Utländske Brefväxlande, synes Post-Inrättgen skilja sig i j:ne serskilda Afdelningar.
Hvad först angar den så kallade Postporto eller Kostnads-afgift för de Bref, sorn emellan Inrikes Orter afsändas, har Tsxan derför sedan år 1807, då 1785 års Post-Taxa genom Kongl.
Kungörelsen förstnämnda ål med 50 Procent fprhöjdes, icke undergått någon förändring.
Förökade utgifter och omkostnader genom förbättring i de vid PoseVerket anställde EmLets- och Tjenstmäns Lönvilkor jemte en drygare Skjutslega för Postförare, som äfven vid denne Riksdag blifvit ifrågasatt och bifallen, samt de af senare åtgärder förorsakade Roterings-ersättningar, fordra likväl desto kraftigare en efter närvarande tids skick lämpad förhöjning i Post - Taxan , som Utgifteme öfverstiga de i Staten förut bestådda Anslag och i samma mån minska den till Stats-Verket inflytande Behållning af Stats - Medlen.
I betraktande af dessa omständigheter, och Naturen utaf denna beskattning, hvilken , emot- en billig och mindre känbar afgift till det Allmänna, erbjuder alla af en hastig och säker kommunikation härflytande fördelar, hafva Riksens Ständer beslutit , att den nu gällande Post-Taxan för Inrikes Brefväxlingen skall förhöjas med Tjugufem Procent, hvarigenom en utväg be red es att på ett mindre kännbart och mera fördeladt sätt fylla en icke obetydlig del af den till Stats - Underdåniga Skrifvelser. belrofvens bestridande erforderliga Summa; I följd hvaraf, och sedan Stats-Verkets Inkomst af Post-' inedlen, beräknad vid Stats - Regleringen till 160,000 R:dr , genom, den beslutne förhöjningen kommer att ökas med minst 40,000 R:dr, sistnämnde
Summa således minskar dén förut i Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse om Stats-Regleringen upptagne Statsbrist och afdrages fran det deruti uppförda Revillnings-behof.— Till befordran af lättnad och enkelhet vid uppbörden, må med det genom denna förhöjning uppkommande runstycketal förfaras sålunda, att, enär detsamma understiger eller jemnt uppgår till 6 runstycken, beräknas det titl En half skilling, men, i händelse det deremot öfverstiger' nämnda belopp, bestämmes Åfgiften till En hel skilling; dock med framdeles iakttagande af den hittills vanliga moderation för Bref, hvilka i vigt gått öfver vissa bestämda Lodtal.
Vidkommande betalningen för Bref från och till Utrikes orter, i afseende hvarpå, sedan Porto för dessa br^f blifvit, efter den år 1814 i Kiel afsiutade Traktat , betydligen morh Riket förhöjd, Öfver-Post-Direktionen i underdånighet begärt och Eder Kongl. Maj:!
i Nåder bifallit en motsvarande påökning i Svenska Post-Taxan , så att ett förut med 16 sk.
Banko betaldt Bref om Ett lods vigt från Stockholm till Hamburg nu kostar En R:dr samma mynt från hvarje Post-Kontor i.
Riket, hvarunder det förhållande med den öfver Danmark från Hamburg till Helsingör; gående Post eger rum, att för ett Breflod, som anses innehålla 3:ne Bref, betalas i Post-porto, räknad efter 13 skilling för hvarje Bref, Trei tioses Skillingar Hamburger Banko, men med Posten 66o Underdåniga Skrifvelser. frän Helsingör till Hamburg, ehuru vägen är lika lång, endast Tjugusju skillingar Riks-Bank för hvarje .Lod , hafva Riksens Ständer, enär genom denna åtgärd det för Utländska Brefväxlingen inflytande Postporto, då man dertill lägger inkomsten af den öfver Sverige frankerade Posten från England till Ryssland, hitintill både betäckt alla omkostnader i och för denna Inrättning och jemväl lemnat en betydlig behållning , ansett en förhöjning å Taxan för Bref till eller från Utrikes ort vara ej allenast onödig utan äfven betänklig , emedan den kunde föranleda, att de utom Riket , som hafva Brefväxling på Sverige, möjligen anskaffade sig Ombud i Helsingör, hvilka, mot serskildt arfvode, afsände Brefven till bestärada ställen inom Riket, och sålunda tillskynda Svenska Post-Inrättningen en förlust i dess Inkomster, ej ersatt af hvad genom en förhöjd Pest-Taxa kunde inflyta.
Emedlertid , och som en ytterligare förökning af Post-omkostnaäerne å främmande Orter endast beror på de Författningar , Utländske Makter finna för godt att utfärda , och Riksens Ständer äfvenledes bort vara betänkte att vidtaga åtgärder, hvarigenom.
Svenska Post-Verket hålles skadeslöst för deraf möjligen härflytande Utgifter, få Riksens Ständer i underdånighet öfverlemna regleringen af Post-Taxan för Utrikes Brefväxlingen till Eder Kongl. Majtts Nådiga omsorg, för att, efter förefallande förändringar i de af andra Regeringar vidtagne och med Post-Verket gemenskap egande anstalter, höja eller nedsätta ifrågavarande afgifter, saint såmedelst bevara.
Svenska PostiVer; Unuerdäniga Skri t vemer.
Jrets bestånd och hålla det oberoende af Utländsk inflytelse.
I sammanhang härmed har hos Riksens Ständer kommit i öfvervägande , att, ehuru Finland nu mera är från Sverige skildt , beräknas likväl Postporto till Finska Orterne på samma sätt, som under Finlands förening med Sverige eller i enlighet med 1807 års Bref-Taxa, hvaremot Bref från Finland till Sverige måst af dem, till hvilka de äro stälde, lösas efter den för Bref till Haparanda och Grisslehamn antagne beräkningsgrund.
Uå detta förhållande ej är lämpligt, enär Svenska Postverket ej ombesörjerBrefvensTransport längre än öfver Grisslehamntill Eckerön.samt Norrom i i 11 Haparanda, men Finska Post-Amtet deremot befordrar Brefven påSverige dels öfver Ekerön till Griss. lehamn och dels Norra vägen tili Haparanda, hvadan äfven det Postporto, sorn erlägges, endast bör beräknas för den våglängd brefven på Svenska Post-Verkets bekostnad framskaffas , hafva Riksens Ständer häruti beslutit den förändring: att bref från Stockholm till'Finland må, utan afseende på den Ort dit de äro ställda , så framt de gå öfver Grisslehamn , betalas med sex skillingar Imdet såsom en billig ersättning för Transportkostnaden till detta ställe, hvilken hitintill bestigit sig till 2 skill. 3 runst., och derifrån öfver hafvet till Eckerön, men, derest de afgå Landvågen Norr om , betalas i likhet med hvad Post-Taxan för Bref till Haparanda utsätter : samt att för öfrigt lösen för ankommande Finska Bref ina fortfara att utgå efter vanligheten eller i likhet med hvad Post-Taxan bestämmer för Bref tili ofvannämnda Post.Kontor: Komr C6a Underdåniga Skrifvelser. mande Post-Taxorne för de öfrige Orterne I Riket att lämpas och förändras i enlighet med det här ofvan rörande Stockholms Post-Taxa fattade Beslut.
Till erhållande af en ännu säkrare Kontroll i afseende på de från en till annan Ort afsända Bref, finna Riksens Ständer den anstalt blifva af nöden , att alla Post-Kontoren i Riket varda, i likhet med hvad för Hufvud - Kontoret i Stockholm är förordnadt, försedda med en serskild Stämpel för att påtryckas alla afgående Bref.
Med underdånig anmälan om hvad Riksens Ständer sålunda beslutit, åberopa de för öfrigt jemväl i underdånighet hvad deras serskilde Skrifvelser under d. i sisth April och d. 11 sistlidr.e
Juni innehålla angående förbättrad reglering af Posterne i Riket och undanrödjande af vissa olägenheter vid Postföringen emellan Norrige och Danmark samt indrifvandc-t af den fordran, Svenska Post-Verket hos det Norrska eger.
Riksens Ständer framhärda SCs. N:r 249.
Uppläst och godkänd hos Ridd. och Ad. cl. 8 Juli 1818, — Prest-Ståndet d. 8 — — — BorgareStåndet d. 8 — — — Bonde-Ståndet d. 11 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse an~ gående Nådiga Propositionen om anstalter att anhålla och tilltala Personer, som begå förbrytelser i ett af de k örenade Riken Sverige och Norrige samt derefter afviker till det andra.
Hos Riksens Ständer har kommit i öfvervä - 'Underdåniga Slrifvelser. 663 gande livad Eder Kongl. Majit uti Nådig!
Skrifvelse d. 18 sist!.
Juni framställt, angående den förut i Nåder föreslagne
Lag för anstalter att anhålla och tilltala personer, som begå förbrytelser i ett af de förenade Riken Sverige och Norrige] samt derefter alvika till det andra.
Och, då Riksens Ständer redan, enligt sin underdåniga Skrifvelse d. 26 Juni, bifallit nämnda Rag-Förslag till framdeles efterrättelse under förmodan att detsamma skulle af det nu i Norrige församlade Slor-Thing godkännas, men, i händelse Stor-Thinget skulle finna en underdånig hemställan nödig om ändring och jemkning i någon del af detta Förslag, Eder Kongl. Majit, genom det Riksens Ständer då äro åtskilde samt således icke kunna deröfver sig yttra, skulle sättas ur tillfälle attFörfaitä ningen till allmän efterrättelse utfärda, hafva Riksens Ständer, med afseende på nyttan och nöd-} vändigheten af ifrågavarande Författning, velat till Eder Kongl. Majit i underdånighet öfverlemna att, på sätt Ed.
Majit nu i Nåder föreslagit, uti det af Riksens Ständer gillade EagFörslag i berörda fall meddela de rättelser , som Eder Kongl, Majit kan finna lämplige för ändamålet och ledande till gerriensam förmån för båda Rikenas Invånare, under vilkor att Författningen vid näst blifvande Riksmöte till Riksens Ständers ytterligare granskning och fastställande framlägges.
Nir 250- Uppläst oell godkänd hos Ridd. och Ad, d. 11 Juli t8i8, — Prest-Ståndet d. 11 — 66-1 Underdåniga Sirifvelseri — BorgareStåndet d. i3 ■— — — Bonde-Ståndet d. i4 — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse an• gående Recognitions-Skogarnes användande.
Dä vid denne Riksdag fråga ater blifvit väckt om användande af de till Berg.Verken och Bruken hörande Recognitions-Skogar såsom följd af hvad Riksens Ständer vid 1809 ar* Riksdag besl.utit och Eder Kongl. Maj.-ts Nådiga Kungörelse d. 4 Februari 18 n innehåller, hafva Riksens Ständer gjort sig underrättade hvilka åtgärder i afseende på desse Skogar blifvit vidtagne sedan Högstberörde Nådiga Kungörelse utfärdades. , hvarvid Riksens Ständer inhemtat, att ansökningar om Skatteköp å en del hos KammarCollegitim skett inom föreskrifne tid och någre efter denne tids förlopp, men att för största delen alldeles icke någre sådana ansökningar inkommit.
Med åbeaopande af nämnda Beslut, finna Riksens Ständer, att endast de Bruksegare, som inom Sex års tid efter Nådiga Kungörelsens utfärdande eller således inom d. 4 Februari 1817 sig hös vederbörande Collegier anmält till Skatteköps erhållande å Recognitions-Skogar och inom berörde tid fullgjort allt hvad samma Kungörelse i sådant ändamål stadgar, skola bibehållas vid rättigheten till Skatteköp efter de deruti utstakade grunder , ehuru Köpebrefven ännu icke blifvit för dom af vederbörande utfärdade.
I afseende åter så väl på alla de Bruksegare ; Underdåniga Skrif ether. re , hvilka ej sålunda sig anmält och fullgjort hvad dem efter 1811 års Kongl. Kungörelse ålegat, sorn ock för öfrigt på Recognirions Skogarnes användande, hafva Riksens Ständer nu fat» tat följande beslut. 1.
För att bereda Bruksegarrie ett ytterliga, re tillfälle att till sina Bruk få inköpa så stor del af ReeognitionsSkogarne, som till deräs smide ar nödig, lemnäs dem en tid af a:ne år, räknade från den dag då Riksdags-Keslutet underteknas, under hvilken tid dem åligger fullgöra allt hvad på dem kan bero till Skatteköps erhållande, så att Skattebrefven innan den 31 December 1820 kunna vara utfärdade; Gällande för dessa Skatteköp de grunder, som nu i nästföljande punkter utstakas. 2.
Vid Recognitions-Skogarnes försäljning till Skatte , skall Grund-räntan , sorn oafkortad årligen bör utgå, utgöra minst Tre Skillingar för hvarje Tunnland Skog i Dalarne och Landskapen Norr om Gestrikland, men Fem Skillingar Tunnlandet i Rikets alla öfriga Landskap. 3.
Alla å Recognitions - Skogarne befintlige uppodlingar af åker och äng skola skattlägga* och i' hemmantal indelas efter den Orts Me^od , der de äro belägne.
Den Skogsmark och de Hagar, Som till nödig vedbrand, stängsel och bete tilldelas de salunda tillkomna nya Hemman, skola vid skattläggningen, till den vidd de innehålla, öka hemmantalet och den blifvande skattens storlek på det sätt, att, då i Dalarne, och de Landskap, som ligga Norr om Gestrikland 1,400 Tunnland Skog af sämsta Jordmån och beskaffenBihang till Riks-St.
Prat. j 817—181S.
Io '.dt Sami.
N.r 84, SS. 606 Underdåniga Skrif reher'. het, samt i lika förhållande mindre på bättre mark, anses böra utgöra lika skatt med en helt hemman , skola i Rikets öfriga Landskap högst 1000 Tunnland anses svarande emot ett Hemman, och’ att det antal Tunnland Skog, sorni hvarje Lägenhet undfått , sedermera beräknas i mindre bråk af helt hemman efter det förhållande för hvarje helt hemman, nyss är bestämdt, hvilket bråk. tillägges det hemmantal, som Odlingen förut fått sig åsatt, hvarigenom, rätta hemmantalet uppkommer.
Ärliga Räntan för dessa Hemman* Utsattes i Spanmål efter det förhållande, Spanmåls Räntan har till Persedel-Räntan då båda beräknas efter ett medeltal af de
Tio sistförflutna årens markegång. 4.
För den del af Recognifions Skogen, sorn ej erhåller hemmantal, erlägges Skattelöseskillingen med Sex års Ränta, så att den i Dalarne och Landskapen Norr om Gestrikland blifver Aderton skillingnr Tunnlandet och iRiketsöfri; ga Landskap Tretio skillingar Tunnlandet.
För den del af Recognitions-Sko-gen, som erhållit Hemman-' tal, betalas Sex års full
Ränta, uträknad efter dessa årens rnarkegångar , men ej efter Jot;deboks Värdi. 5.
Alla sålunda tillkomna Hemman skola ovilkorligen blifva af Kronoskatte-natur, och komma att genast efter skatte-köpet utgöra alla de utskylder, som åligga öfriga Krono - Skattehemman inom Orten.
De delar af Recognitions-Skogarne, som, enligt hvad i 2
Underdåniga Skrifve!ser'.
667 •j. På alla Skatteköp å sådana RecognitionsSkogar, till hvilka Bruks-egare icke inom den” 4 Feb. 1817 hos vederbörande Collegier sig derom anmält och fullgjort hvad dem efter Kongl. Kungörelsen d. 4 Feb. 1811 ålegat, skola förutstående grunder vid skattläggningen tillämpas och ej något skatteköp på desse Skogar anses giltigt, hvarvid samma grunder ej äro följde, 8- De Recognition3-Skogar, hvilka ej vid 1821 års början äro försålde, skola, i händelse
Bruksegaren icke kan lagligen bevisa det ej hafva af honom berott att dessförinnan få skatteköpa Sko* gen , utbjudas och försäljas på allmän Auktion efter de grunder, som Riksens Ständer, enligt »in underdåniga Skrifvelse d. 13 sisth Juni, för de öfrige Krono-Skogarnes försäljning utstakat , hvarom Kammar-Collegium bör draga försorg; Och blifver med Öfverlopps-Markerne äfven Ilka förhållande. g. De af Bruksegarne försjkutne kostnader till Recognitions-Skogarnes afmätning ersät tas dem af Allmänna Medel.
Och 10.
De genom Recognitions-Skogarnes försäljning inflytande Medel skola insättas i Rikspälds-Kontoret att intill nästa Riksdag hållas Ed.
Maj:t tillhanda för att användas till Försvars-Verket samt Arméens materiella behof.
Med underdånig anmälan om hvad Riksens Ständer sålunda beslutit , få Riksens Ständer, enär en längre tids utdrägt med de nödige ansedde åtgärder sätter Staten i saknad af dess tillbörliga Inkomster, hos Eder Kongl. Majit i underdånighet anhålla om Nådig befallning till Kammar- och Bergs-Gollegiertie samt Ed.
Kongl» 668 Underdäriiga Skrifvelser.
Majrts Befallningshafvande att med möjligaste skyndsamhet befordra verkställigheten af detta Riksens Ständers Beslut.
Riksens Ständer framhärda SCc.. N:r 251.
Uppläst och godkänd hos Ridd. och Ad. d. X f Juli 1818, — Prest-Ståndet d. rt — — — Borgare-Ståndi t d. i3 — — — Bonde-Ståndet d. l4 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående Fonderne och Medlen under Kommerse-Collegii förvaltning.
Med anledning af så väl de framställningar, Eder Kongl. Maj-t uti Sin Nådiga Proposition om Allmänna Penninge-rörelsen och Myntvärdets upprätthållande d. 10 December förlidet år meddelat Riksens Ständer angående
Fabrikernes behof af ytterligare understöd och örn fastställande af vis* procent af tillverkningarnes värde såsom Eån-andel , sorn ock Riksens Ständers Revisorers Berättelse rörande förlidet års Revision öfver de under Komrnerse-Collegii disposition varande Fonder och Medel samt deras förvaltning , hafva Riksens Ständer tagit dessa ämnen i öfvervägande.
Då Biskoppen Doctor Wingård, hvilken af All inanna Arbetshus-fonden i flera år uppburit såsom Hushyrernedel årligen 7ooR:dr Banko, numera allida, anse Riksens Ständer, som redan vid 1815 års
Riksdag hemställt att denne rättighet måtte Un (lurd a ni q a Strifvelser. upphöra, nämnde Summa} nu höra tilli Fonden återgå för alt till det dermed åsyftade ändamål hädanefter användas.
Re visorernes Anmärkning oell Beslut örn indragning af det till Manufak turDo-kont-Fonderi från Banken lemnade ytterligare Lån-biträde 200,000 R:dr, hvilket Revlsorerne förklarat förverkadt, enär vid Diskont-Inrättningens Styrelse
Reglementets föreskrifter icke blifvit i allo iakttagen, inhemta Riksens Ständer, att Fabrikerne och Manufakturerne för närvarande verkligen äro i behof af detta Anslag, och inse lika med Revisorerne , att en deraf nu skeende hastig indragning skulle för desse Näringar medföra »tora olägenheter och betänkliga följder; hvarför ock Riksens Ständer, enär Banken finnes hafva fullkomlig säkerhet för samma Rån, bifallit desse 200,000 Rtdrs fortfarande att ManufakturDiskonten hädanefter sorn hittills tillhandahållas.
Det är upplyst, att Fabrikernes och Manufakturernas Lån-andel i Manufaktur-Diskonten år 1816 och följande året minskats ifrån 32 Procent till 19 ä 20 procent af föregångna årens tillverknings-summor , utan att Fabriks - tillverkningarnes belopp för dessa år tilltagit i serdeles högre förhållande än de föregående åren, då Lån - procenten högst obetydligt omvexlat.
Förändringen har således haft sin grund i andre af till verkningarne oberoende omständigheter, hvilka funnits vara, dels åt Slockholm» Fabriks-Idkare, som förut till ett ganska lågt värde upptagit sine tillverkningar, år 181 5 och följande åren i likhet med Rikets öfrige Fabriksidkare rätteligen uppgifvit till verkningarne efter I 670 Underdåniga Skrifvelstri det gångbara värdet, hvarigenom den samman^ slagne Värdes-summan nämnda ar mer än vanligen ökats, dels ock förnämligast, att åtskilliga personer blifvit tillagde Stående Lån af Fonden och andre åter Lån utöfver det belopp, hvartill de efter den Allmänna fördelningen af Fonden egt rättighet, på hvilket sätt
Fördelnings-summan minskats i samma mån som sådana nya anslag tillkommit.
Genom den sålunda anmärkte, för Fabriks-Rörelsen skadlige , föränderlighet af dess Xåne-ratt i förening med den af de öfrige
Di-i skonternes obestånd inträffade allmänna förlägenhet , och deraf äfven för Fabrikerne uppkomn© svårighet att hos Enskilde få Förlag och dyme-j deist till någon del fylla hvad de af det Allmänna Förlags-bitradet hastigt och utan sitt förvållande måst sakna , finna Riksens Ständer Fabrikerne och Manufakturerne hafva råkat i den belägenhet, att de fordra ett sådant ytterligare ^Understöd och sådane åtgärder , som kunna åter-; bringa dem i sin fordna naturliga ställning och tillika befrämja det ändamål att de icke behöfva frukta annan minskning eller nedsättning af sine Låne-andelar, än hvartill en ökad tillverkning småningom bör föranleda; Men, som dessa ända-, mål icke kunna uppnås så länge Manufaktur-Diskontens fördelnings-belopp, i anseende till serskilda obegränsade anslag , hvarje år måste vara underkastadt förändring, och sålunda icke på något sätt kan öfverslås , hafva Riksens Ständer , (ill afhjelpande af sådana hinder , beslutit, att afsätta en viss bestämd summa af Manufaktur-Diskont.
-Fonden till de så kallade Stående Lånen, dem Riksens Ständer, enär de användas till sina Underdåniga krifvelstr 671 rätta ändamål, nemligen understöd och bidrag för anläggningar af nya, här i Riket förut okända, Uppfinningar och Inrättningar i Fabriks- och Slöjde-väg , samt sålunda leda till befordrande af dylike vigtige Näringars fortkomst och fullkomlighet , anse vara af serdeles nytta och böra bibehållas.
Och, då Riksens Ständer inhemtat, att de nuvarande Stående Lån , sorn blifvit lemna, de dels på vissa år och dels på obestämd tid, utgöra en sammanräknad summa af 182,197 R;dr 8 skill. 7 r:st. , hafva Riksens Ständer bestämt en jemn Summa af 200,000 Ridr för Lån af sådan beskaffenhet, hvilka i afseende på deras föremål utgöra och böra benämnas Förlags-Lån.
Hos Eder Kongl. Maj;t anhålla Riksens Ständer i underdånighet, att berörde till Förlags-Län bestämde Summa 200,000 R:dr icke matte öfveiskridas, samt att den del deraf, som öfverstiger det redan utestående Lånbelopp, och de summor, som vid förfallotiderne på dessa
Lån belopp åter. betalas, blifva, på sätt här ofvan är nämnt, en. dast använda till Lån-understöd vid anläggningar af sådana nya Fabriks- och Slöjde,Inrättningar, hvilka Eder Kongl.
Maj:t anser, i grund af deras allmänna nytta , bora af slik förmån komma i åtnjutande; Äfvensom Riksens Ständer lika underdånigt anhålla, det Eder Kongl. Majit må täckas för ifrågavarande
Låns begagnande i Nåder föreskrifva följande vilkor : 1.
Att, emedan dylika Lån icke kunna annorlunda betraktas än såsom understöd och bidrag för sjelfva byggnaden och anläggningen af Fabriks- och Slöjde-Inrättningar , och det sålunda vore emot grunden för dessa bidrag att lem.
672 TJnåeräaniga Skrif v elser'. na Jern hos anläggare» pä obestämd eller längre lid, än tills ändamålet för bidraget kan anses upp. fyldt eller sjelfva anläggningen bort vara fullbordad, dessa Eörlags-Lån ina. erhållas på bestämd tid af Tre år, inom hvars förlopp en anläggning af hvilken beskaffenhet sorn helst i denna väg bör anses kunna fullbordas ; 2.
Att, till förekommande af den olägenhet och skida, som ett hastigt indragande af hela Lnn-beloppet derefter på en gång möjligen skulle förorsaka, enär den nya. anläggningen ej kan i början medföra den nytta och gifva den afkastning, som en äldre mera för sig kommen Inrättning , må ytterligare
Tre år bestämmas till inbetalning af hela Länet, hvaraf således
En tredjedel hvart år efter förfallotiden bör återgäldas; hvarje Låntagare dock förbehållet, så val att, om han åstundar, efter de Tre första årens förlopp hela Lånsuratnan genast eller före den utsatte tiden af Tre år återbetala , som ock att, i fall han på kortare tid än de första
Tre åren medhinner anläggningens fullbordande, lika med öfrige Förlags-Låntagare begagna
Länet i den te utsatte tid- af 3 år tuan afbetalning och sedermera inbetala detsamma under de följande Tre åren: och 3.
Att, då ändamålet med ifrågavarande
Lån fordrar, det de på förberörda sätt äro rörliga, den tid af Tre år till hela Lånets begagnande och ytterligare
Tre år till dess inbetalning efter hand, som nu i allmänhet är uppgifven , äfven bör tillämpas på de Jborlagg-Lån , som blifvit moddelia till återbetalning på obestämd tid, och samma
Läns innehafvare, hvilka vid slikt för - XJndtrdaniga Skrif veber, 675 hällande ej heller kunna anses berättigade att lånen längre begagna, sålunda också vara förpligtade till de sammas återbetalande inom samma Sex års förlopp, hvaremot någon förändring icke skäligen kan föreskrifvas för dem, hvilka redan ijndfått sådana Lån på bestämd tid oaktadt den för vissa Lån öfverstiger den tid, som för Förlags-Låns begagnande linnes i allmänhet här föreskrifven.
Hvad åter angår de utöfver den allmänna fördelningens belopp meddelta Lån, hvilka blifvit beviljade Siden-Fabriks-IdkarenMazér, Klädes-Fabnks-Idkarne Söderbergh Arosenius, Frisk och Tillander, samt Manufakturisten Owen för dess inrättade Jerngjuteri- och Jepnförädlings-Verk, till 30 procent af hvarderas till verkning utöfver hvad de i vanlig
Disk omväg egt åtnjuta, äfvensom Innehafvarne af Gripsholms Blyhvitts-Fabrik till ett tredubbelt belopp emot hvad dem tillkommit om deras Lånrättighet varit bestämd efter devid fördelningen af Fondens medel i allmänhet följde grunder, anse Riksens Ständer utsräckta Linbiträden af denna beskaffenhet, i den månde tillkomma och ökas, alltid ske pa öfrige Låaberättigade Fabriksidkares bekostnad samt medföra en hvarje år tilltagande och obestämd inskränkning i deras rätt.