Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ja med nägra fä Nej.
Herr Ooricks, kstils, biföll, dock med förbehäll akt Herr Grefwe Oe la
Qaräis mätte ätaga sig att i denna Committé wara Ordförande.
Herr Grefven och Ordföranden svarade, att sädant ej i förväg kunde bestämmas, utan komme naturligtwis att bero af Herrar Clcctorcrs nas val.
Fris 4532 Den sz ldctober.
Legerström förnyade Herr ^otlstiebs påminnelse, att en tid mätte tttsättaS inom hwilkcn denna committé skulle förrätta jämukningarne.
Herr kotklieb ansäg tillräckligt om det förcskrifweS att defl arbete med möjligaste skyndsamhet borde göraö färdigt.
Härpä gjorde Herr Grefwe» och Ordföranden proposition, hwilkcn med Ja beswarades.
Friherre Istainilton, Lali, frägade om wal, sättet ännu more bestämt afgjordt.
Herr Grefwe» ochOrbföranden:
Propositionen blef med Ja och Nej beswarad.
Herr dlecierstegt, ^csdn, hemställde om walet skulle förrättas as Electorcrne ClaflcwiS eller gemensamt. HerrGrcfwen och Ordföranden:
Som propositionen blifwit med Ja och Nej beswarad dör först afgöras om walet skall förrättas af Electa, rerna eller af hela Ständct.
Ätskillige begynde nu tala pä en gäng, hwar under HerrLesterstestt hördes säga, att un, ber denna Riksdag Elcctorerna redan flera gänger sam, manträdt och gemensamt förrättat wal.
Herr Lock yrkade, att walet af Electo, rerna claflcwiS mätte förrättas, och Herr Den 2Z <vctober. 4535 Herr G r e f w c ir och Ordföranden förklarade ä nyo att första frägan ännu wore, om walet ffullc göras af Elcctorer eller af hela vändel.
Leöerttröm:
Jag har wäl wid propositionens framställande hört nägot Ne), men icke att nägon yrkat votering, man kunde ju derföre fräga dem som ropat
Nej, om de ej wilja jämka sig efter pluraliteten.
Grefwe körner förklarade att han ej hörk nägot nej.
Åtskilliga ropade, alt de wäl hördt, men wa. rit ganska fä.
Kl örn tlr tillkännagaf att han ropar
Nej och önskade att walet mätte ske Ständswis.
Herr k o t IrIieK föreslog sälom en medel, wäg, att hwarje Glatz walde inom sig twänne Leda. möter.
Nkj, och att clatzificationen wore upp häfwen.
Grefwe kel örner anmärkte att pä benna fräga propositionen redan flere gänger wore gjord, och efter hans öfwcrlygclse med Ja bcswarad.
Äter hördes älssilliga yrka att de ropat
Fri - 4584 Den 2z October.
flen 8 April. 7:0 \ anledning af återremiss från Högvör. diga Preste-Ståndet af Stats-Utskottets Utlåtande, rörande föreslagne
Prestehohls-friheter för nya eller framdeles blifvande Kyrkoherde- och Capellans-Boställenj varande* sistnämnde Utlåtande, efter hvad Utskottet anmält, af de trenne öfrige Riks-Stånden bifallit. 8:0 Rörande de hos Välloflige BorgareStåndet gjorda Anmärkningar vid Utskottets Betänkande , angående f. d. Vice-Talemannen Jon Jonssons Motion, om Tullgarns Kungsgårds öfverlemnande till Hans Kongl.
Höghet Kron-Prinsen, efter Hennes Kongl.
Höghet Prinsessan Sophia Albertina j å hvilka Anmärkningar Utskottet förmält sig ej hafva kunnat göra afseende, sedan de öfrige trenne RiksStånden redan godkändt det i ämnet först afgifne Betänkande. 9:0
I anledning af de hos Ridderskapet och Adeln gjorda Anmärkningar vid Stats-Utskottets Utlåtande, angående Accords-ersättning till Herr Öfversten Silfverskjöld; tillkännagifvande Utskottet att berörde!
Utlåtande blifvit af dc öfrige trenne Riks-Stånden gilladt.
Ifrån Banco- Utskotlet:
Af den i dennes, i anledning af vackt Motion, om allmänt Kungörande af Banco-Sedi i stockens belopp för hvarje årj tillstyrka - Utskottet på anförde skäl, att vjd nu gäll, t ordning må förblifva , och något periodiskt Den 8 April. kungörande tili Allmänheten af Banquens Ställning eller Sedelstockens belopp icke äga rum; ifrån hvilken mening tvänne Utskottets Ledamöter dock varit skiljaktige.
Ifrän Bevillnings- Utskottet i I:o
Af den ii sistledne Martil, angående anslag af Bevillnings-Medlm till understöd för Krono-Uppbörds-Verket i Stockholm; deruti Utskottet förmält sig sä mycket mindre hafva funnit någon orsak, att utöfver hvad i g 15 års Beviilnings-Förordning föreskrifver, tillerkänna Stockholms Stad någon tillökning i den för densamma bestämda procent af det der utgående betydliga Bevillnings beloppet, som genom den skedde öfverflyttningen at dess Uppbörds-Betjening på Kronans Stat, den redan Vunnit en fördel, som andra Städer sakna, men <-n Utskottets Ledamot har ansett den i BevillriingsStadgans 4 Art. 4 § II Mom. stadgade procent af Bevillnings Summan för Stockholms
Stad böra förhöjas från ^ åtminstone till 1 proCent. 350 Af den II sistledne.
Martii, i fråga, om Uppbörds Berjeningens Aflöning i Götheborg och öfrige Städer utom Stockholm; och har Utskottet föreslagit, att, i händelse Riksens Ständer skulle finna anledning bibehålla den i 18 iy års Bevillnings Författning stadgade Uppbörds-proCent, nu ifrågavarande Uppbördsmän må införas bland de Personer, som deraf böra komma i åtnjutande; ifrån hvilket Piuralitetens beslut, en Ledamot varit af den skiljaktig
Den 8 April. ga tanka, att nämnde proCent må ökas i den mohn, att Tjenstemännen vid Uppbörds-Vefket, dermed blifva belåtne. 3:0
Af den 16 sistledné Martu, med förslag till en förnyad Chartse-Siglllats-Förordning; varandes i samma förslag, till vinnande af mera tydlighet och fullständighet i de gifne föreskrifterne, åtskilljge rättelser och förbättringar tillagde, hvilka dock ej på något sätt rubba Hufvudgrunderne uti den nu gällande Författningen i ämnet.
Ifrån Bevillnings- och Oeconomitz- Utskotten :
Af den 13 sistledne Martii. 1:0
I anledning af väckt fråga, dels om inrättandet af en tätare Postgång emellan Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i alla Län, dels om ett vidstäcktare begagnande af Post-Inrättningen i allmänhet m. m.; å hvilka Motioner Utskotten ej funnit skäl tillstyrka bifall. 2:0
I anledning af väckt fråga, att all serskildt Bevillning för Gästgifveri» så väl å Landet som i Städerne , der verkligt Skjuts ombyte finnes, mätte upphöra^ hvilket Förslag
Utskotten så mycket mindre kunnat understödja, som Gästgifverierne icke mera än andra ISiärings-Idkare borde fritagas från afgift till Staten för deras rörelse. 3:0
Angående gjordt Förslag, till undant 3°4 Den 8 April. rödjande af de olägenherer, som uppkomma {lenora den obestämda gränsen för Personers Skatt, skrifning vid Bruken såsom Arbetare 5 kunnandes Utskotten icke gilla detta Förslag, så. som dels overkställbar, dels ledande till inskränkning i Bruks-ägares rättigheter och tvång i deras handtering.
Fran Lag-Utskottet i Af ilen 18 i sistförflutne Månad: 1:0 Öfver Herr Borgmästaren E. G. Holms Motion, om granskning af Police-Författningarne, rörande sysslolöse Personers försändande till Arbets- eller Corrections-Hus, samt angående skyldighet för Vederbörande, att till R ksens Ständers justitiae-Ombudsman insända de beslut, som i afseende på Personers dömande till Krigstjenst eMer användande till Corrrctions-hus varda meddeldte; å hvilken Motion Utskottet tillstyrkt bifall i den del, hvarigenom y kas, att hädanefter vederbörande Police-Auctoriteter och Konungens Befallningshafvande må vara pligtige, att, när någon Person tor sysslolöshet eller bristaude laga Näringsfång, dömes skyldig till arbete vid Corrections-hus eller å Fästning, genast till Justitieombudsmannen insända ett Exemplar af de i ämnet hällne Protocoll och meddeldte Utslag, för att af honom graoskas; varandes härvid bifogade åtskillige Utskottets Ledamöters serskilda meningar; och har deri-^ bland en tillstyrkt bifall i alla afseenden å senare - Den g
Af rit. 3°> nare delen af Herr Borgmästaren Holms Motion j men flere åter icke funnit sig äga skäl understödja ifrågavarande Förslag, hvars antagande, i deras ranka, skulle förorsaka tillökning i arbete vid Police-Domstolar och hos Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande. 2:0 Öfver den af Herr Doctor Hedrén väckte fråga, om förändring uti nu stadgade sätt för uppenbar Kyrkophgts verkställande; deruti Utskottet, som icke ansett sig kunna förändring i Formen för Kyrkopligten tillstyrka, föreslagit, att nied ändring af hvad i 10 och 11 Mom. af Kongl.
Förklaringen den 23 Marrii 1807, rörande Kyrkoplats verkställande, är stadgadt, hädanefter må antagas, att, då till undergående af uppenbar Kyrkopligt inställd Person, dervid är motsträfvig samt förnekar det begångna brottet och ej vill detsamma afbedja, han icke må af Presten abso!veras, utan af honom med tjenlig föreställning afvisas; hvaremot i frågan om, huruvida Presten, då brottslingen vid förut anstäldt förhör befunnits sakna nödig Christendoms kunskap, må kunna vägra honom Absolution, Utskortets Ledamöter varit af delade tankar, så att några ansett Absolution böra i alla fall meddelas; men flere åter funnit en bristande insigt i Christendomen utgöra ett hinder för Kyrkopiiktens fullbordan ; varande åtskilliga Utskottets Ledamöters serskildta meningar uti bifogadt Protocolls-Utdrag öfverlemnade.
V B. 1 Afd. 39, 40. 306 Dm 8 April.
Justerades Pleni-Protocollet för d. 19 sistledne Martil.
Justerades följande; Utdrag af Protocollet, hållit hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, vid Ultima Riksdagen i Stockholm, den 7 April 1818* S. D. Beslöt Högloflige Ridderskapet och Adelil att till det förstärkta Stats Utskottet öfverlemna Bevillnings-Utskottets i Memorial af den 6 föredragning af Utskottets under den 26 sistledne Martil afgifne ytieiligare Utlåtande, angående Grunderne för den Allmänna Bevillnjngen, Bonde-Ståndet förbi if v it vid dess den 19 1 samma manad fattade beslut i de delar, sorn angå Capit>tions-afgiften och Beskattningen af vissa Öfverflöds-Varor; men deremot frånträdt detsamma i frågan rörande Bevillnings-grunden för 2:dra Aniceln och i den delen instämdt i Utskottets uppgifne och af de öfrige Riks Stånden gillade Förslags hvarigenom 2-dra Puncten bland de af Utskoiter framställde Omröstningsfrågor förfaller.
S. D. Vid föredragning af Preste-Stån* dets den 1 dennes aflåtne Protocoils-Utdrag, innefattande inbjudande till de öfrige RiksStånden att med Preste-Ståndet instämma i d«t beslut, att de vidlyftigare Utlåtanden, hvilkas tryckning kunde fordra en längre tid, skrif* Den % April. 30? teligen målfe b ifva tili RiksStåndens granskning inlemnade, på det att genom albidande af trycka. ogen, Riksdagen icke matte förlängas; fann Höglotlige Ridderskapet och Adeln för godt, att för sin del öfverlemna till Renar Ordförande i Utskotten, att under återstående delen af detta Riksmöte, med afseende ej mindre ä
Målens vidlyftighet än den skyndsamhet de kunna fordra, lata besörja att Expeditionerna antingen tryekre eller skrifne varda till RiliSStåndetl inlemnade.
S. D. Vid förnyad föredragning af Lag* Utskottets den 5 sistledne Martii afgifne, samt den 4 dennes eftermiddagen på bardet lagde Betänkande, öfver den af Herr Fr.heire L. A. Mannerheim väckte fråga, det de Publique Auctoriteter, som å Kongl* Maj:ts och Kronans vägnar afslutä Contracter eller Alhandlmgar med Enskildta, ej må äga att, vid tvist om uppfyllande och tolkning deraf, sjelfve deröfver döma, blef samma Betänkande, i anledning af dervid gjorde Anmärkningar, till Utskottet återremit. teradt.
Vid förnyad föredragning sf Expeditions.
Utskottets den 28 sistledne Martii af. låtne, samt den 1 dennes eftermiddagen pa bordet lagde Memorial, angående en andrin» i Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Majit, om Westerbottniska Lånet; blef samma Memorial af Ridderskapet och Adeln gilladt.
LTt supra.
Den S April.
Upplästes Stats- och Banco-IJtskottens den 3 dennes afgifne Betänkande, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition den io December 18II, angående Allmänna Penninge-rörelsen och Mynt-värdets upprätthållande.
Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde, om icke detta Betänkande kunde hvila på bordet, intill dess detsamma genom Stats-och Banco-Utskottens föranstaltande blefve tryckt, samt Exemplar deraf bland Riks-Ståndens Ledamöter utdeldte.
Friherre Stael von Holstein, Corfitz Ludvig, anhöll, att få i ett sammanhang till trycket befordra allt hvad rörande Skånska Roteringen blifvit vid denna Riksdag innom Ridderska. pet och Adeln yttradtj hvilken anhållan, uppå gjord Proposition, af Ridderskapet och Adela, bifölls.
Den ii April.
Upplästes följande från de öfrige Respeetive Riks-Stånden ankomne Protocolls-Utdragr Från Högvcrdiga.
Preste-Ständet:
Af den 24. sistledne Martil, om bifall till Stats-Utskottets Utlåtande, angående Redovisning för Stats-Verkets förskott till tryckningen af Riks-Ståndens Protocoil med Bihang vid 18U års Riksdag, jemte Ståndets beslut i afseende på Dispositionen af de öfverblifne Exemplaren af Bihanget m. m.
Af den 1 dennes med underrättelse att Preste-Ståndet: 1:0 Bifallit nedannämnde Utskotts Betan, kanden och Memorial, nemligen: StatsZJtskotiets : Angående Flyinge och Dahlby Kungsgårdars och Stuteri-Inrättnings-Stat j samt upphörande af de Flyinge och Dahlby Kungsgårdar anslagne Dagsverks-skyldigheter.
Allmänna Besvärs- och OeconOmia-Utskotfets r Angående Spannmåls, och Victualte-Haa - 3io
Den it April. delns å Landet beläggande med enahanda Ut. skylder, som dessa Näringar uti Städeroe atfölja.
Om förbud emot Krämarrs kringstry» kinde.
Angående möjlighets beredande för innehafvare af Bostads Jard atr låta foisakr» Åbygg. den i Allmänna Brandförsäkrings-anstalten.
Rörande Jemnkning uti Båtsmans Roteringen i Halland-, samt om medrls vidtagande till Laxens hämmande och inländska Fabriquernes upphjelpande; och Exp< ditions- UtsinttetS :
Om en ändring uti Riksens Ständers un. derdåmga Skrifvelse, angående Westerbottniska Lånet, 2:0 Å'erremitterat; Stats-Ui‘kottets Betänkande, om projecterad AflönmgS-Stat m. m. för Ulricsdals Kongl. Lust-Nlott , äfvensom Allmänna Besvärs- och Oeconomiae Utskottets Utlåtanden så väl i anledning af vackt fråga, om nödvändigheten af fork läring i vissa delar af Kongl.
Kungörelsen den 3 April. 1816, om öfverenskommelser, rörande Piesträttigheter, sorn röiaode beståndet af sådana Contract, hvilka emellan Pastorerne och Församlingame blifvit upprättade, och hvarmed båda för klarat sig nöjde. 3:0 Remitterat: till Stats.Utskottcts Utlå.
Den 11 April. 3ii tande, Expelitions-Utskottets Memorial, angående förvaringsrum för öfverblifne Exemplar af Bihanget till Riks-Ståndens Protoeoll. Ifrån Vallöf. Borgare-Ståndet ?
Af den 24 sistledne Martil, innehåll ande, att Ståndet bifallit Bevillning Utskottets första afgifne Betänksnde, angående Grundeme för den allmänna Bevillningen, med antagande der* jemte af hvad som innefattas uti an Ira Alternativet af Utskottets senare Utlåtande, beträffande Consumtions afgiften för Öfverflöds varor och fyllnads-afgiften lör Landt-Tull ersättningen.
Af den 4 dennes, deruti tillkännagifva* att Borgare-Ståndet: t:o Återremitterat; Lag-Utskottets Betänkande, angående en viss Summa, hvarunder enskildta Personer ej ma utfärda Invisning»:. 2:0 Bifallit; följande från Allmänna Besvärs* och Oeconomi* Utskottet inkomne Betänkanden:
Om möjlighets beredande til! Bostiil!s-Byggnaders Assecurerande uti Allmänna Brandlörsäk rings anstalter:
Om jemnkning i Båtsmans-Roteringen i Halland:
Angående vackt fråga , om förändring uti 9 §. af 1774 å;s Seglations Ordning: Den ix April.
Om medels vidtagande till Luxens härn-- mande oell inländska Fabriquers upphjelpande: Angående Kongl.
Landtbruks-Academien, dess Central-Verkstad och Redovisning för de Buder Academiens disposition ställde Fonder; Angående frågan, om förhöjd Tull-afgift för Boktryckeri-Stilar, som infötslcrifvas: Angående Stockholms Stads rättighet att uppbära Farm- Turg» och RenhålJnings-penningar, samt erläggandet af Våg- och Mätarepenningar i vissa Städer:
Om sättet, att innom hvarje Församling utdela det Spannmåls-understöd, sorn af Kongl.
Allmänna Magazins-Directionen lemnäs m. m.
Angående yrkade rättelser och förändringar ati Föriättningarne rörande Skogarne i Riket.
Af den i i delina Månad.' 1:0 Om Remiss till Constitutions-Uiskotfet af Kongl. Maj-.ts Nådiga Proposition, om en förändrad Redaction af 7 §. i RegeringsFormen. 2:0 Maji underrättelse, att Bonde.Ståndet vid pröfning af Bevillnings-Utskottcts ytterligare Utlåtande, angående Grunderne för Ali - Den it April. m manna Bevillningen, förblifvit vid dess förut fattade beslut i hvad detsamma rörer Capitations-afgiften samt Beskattning af vissa Öfverflods-Articlar; i följd hvaraf till förstärkta SotsUtskottet blifvit öfverlemnadt, att omrösta öfver de i förberörde Utlåtande intagne Alternativer, rörande dessa, ämnen j men deremot i frågan om Bevillnings-Grunden för 2:dra Articeln; funnit för godt att med frånträdande af dess förut härom meddeldts beslut, lika med de öfrige Riks-Stånden, godkänna den Bevillnings-Grund, Bevillnings-Utskottet i detta afseende föreslagit. 3:0
Angående godkännande af Constitutions-Utskottets insände uppgift på de af samteilge Riks-Stånden antagne Grundlags-ändringslörsiag.
4:0'
Om bifall till den af Expeditions-Utskottet föreslagne ändring i Riksens Ständer», underdåniga Skrifvelse, angående Westerbottn!- ska Lånet. <;:o
Om återremiss af Oeconomiat-Utskottets Betänkande, angående sättet att utöfva derr fria Husbehofs-Bränvins-bränningen.
Af den 4 dennes, innehållande Ståndets beslut, atr ett Exemplar af Expeditions-Utskoftets förslag till underdåniga Skrivelser alltid måtte Bonde.Ståndet serskildt meddelas.
Hvilka Protocolls-Utdrag lades till Handiingarne. >14 Den ii April.
Herr Grefven och Landt Marskalken tillkännagaf, det Riddarhus Utskottet anmält, att HofMarslolken, Friherre Christian Barnekow fuilgjorcit de tili Infroducrions vinnande bland Grefvar eiford^rlige prestanda; i anledning hvaraf Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om icke Rjdderskapet och Adeln behagade bevilja Introduction under N.o 128 bland Grefvar ät Hof Marskalken, Friherre Barnekow y hvilket bifölls.
Upplästes Högvördige Preste Ståndets och Välloflige Borgare Ståndets Protocolls-Utdrag af den 7 dennes, innehållande, att, sedan Kongl. Maj:t, med tillkännagifvande att dess Kröningsoch Hyllnings Ceremonier blifvit utsatte till lörsta dagaine af nästkommande Maji månad och att således denna Riksdag, ehuru lagligen tilländalupen den 6 dennes, komme att fortfara intilldess nämnde Ceremonier ägt rum , tillika i Nåder täckts förklara, att Kongl. Majrts lifliga omsorg för holkats trefnad och väl gåfve Hans
Maj t rättighet både att hoppas och att begära, det Riksens Ständer under den ännu återstäende Riksdags tiden må fortsätta deras öfverläggningar med det nit, det lugn och den skyndsamhet, som allmänna Ärenderne så vesändteligen kräfva; bemälte Riks Ständ beslutit, att samtelige Riksens Ständers Utskott borde till behörigt i3gttagande af Kongl. Majit sålunda yttrade
Nådiga önskan meddelas samma Skrifvelses innehåll; och fann Ridderskapet och Adeln lör godt att, uppå derom af Herr Gref - Dm 11 April.
3H ven och LandtMarskalken gjord Proposition, äfven för sin del uti enahanda beslut instämma.
Herr Grefven och LandtMarskalkm hemställde, om icke i nasta Plenum Ridderskapet oell Adeln behagade utvälja Tolf Ledamöter till den Nämnd, hvilken skulle äga att enligt 103 § i Regerings-Formen döma, huruvida Flogsta Domstol ns samtdige Ledamöter gjordt sig förtjente att i deras vigtiga kall bibehållas; hvarjemte Pierr Grtfven och LandtMarskalken föreslog, att samma Ledamöter kunde, pä sätt förut varit vanligt, jemväl utgöra de Tolf Electorer, hvilka, enligt 97 §. i Regerings-Formen, borde utvälja Riksens Ständers Justitiae-Ombudsman och dess Suppleaiit.
Friherre Cederström, Jacob, anhöll att få veta om Justitiae-Ombudsm3nnen ännu erhållit
Decharge för sin Embets-lörvaltning.
Herr Silfverstolpe, Gustaf Abraham, erinrade , att någon serskild Decharge för Justitieombudsmannen hvarken vore föreskrifven eller hehöfdes.
Val hade fråga vid sista Riksdag blifvit väckt både om granskning af JustitiaeOmbudsmannens
Diarier och om
Decharge samt förslag till ändring uti åtskillige §. §. i Grundbg3rne , i sådant afseende af Constitutions Utskottet uppgifne, hvilka likväl vid denna Riks^ dag tj blifvit af Riks-Stånden antagne. 316 Den n April.
Herr Grefven och han dt Marsh alien yttrade, att då Lag-Utskottet redan för a:ne månader tillbaka afgifvit Utlåtande, öfver Justitiae-Ombudsmannens till bemäldte Utskott remitterade Em bets-Berättelser, och berörde Utlåtande äfven blifvit af Riks-Stånden pröfvadt3 ansåg Herr Grefven och LandtMarskalken det något hinder icke vore för verkställigheten af det nu beslutade
Val af justitieombudsman.
Herr Grefven och LandtMarskalken föreslog derefter, att vid ifrågavarande
Val endast 12 ordinarie Ledamöter måtte utväljas, samt att cie fyra, hvilka dernäst de fleste rösterne erhöl* lo, kunde som Suppleanter anses.
Jag får för min del hemställa, att Valet måtte anställas å så inånga Personer, som Electorernes och Söppleantenaes antal tillsammans utgör 3 ty skulle man rösta på färre, i förmodan att rösterne ändock blefvo delade, så kunde man af samma skäl uppföra endast en Persons namn på Listan.
Om Ridderskapet och Adeln derföre behagar votera på 16 Personer, torde de 12, hvilka få det största 3ntal röster, böra blifva Electorer, samt de fyra, som dernäst erhålla fläste rösterne, vara Suppleanter.
Herr Spaldencreutz, Arvid, förenade sig med Friherre Cederström.
Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att Herr Grefvens och LaodtMarskalkeDs fram - Den ii April. 317 stallning grundat sig på det Valsätt Ridderskap pet och Adeln vid tillfälle af det förstärkta Stats-Utskottets väljande den 7 dennes iagttagitj men hemställde om Ridderskapet och A. deln behagade, på sätt Friherre Cederström nu föreslagit, å Vallistorne uppföra 16 Personer, hvaraf de 12, som erhöllo det största anta! röster, borde vara ordinarie Ledamöter och de fyra, hvilka dernäst fått de fleste rösterne, blifva Suppleanter.
Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade , att då 35 §. i Riddarhus-Ordningen stadgade, att mundtelige Anmärkningar, hvilka föranleda till återremiss af ett Utskotts Betänkande, böra innan nästa Plenum derefter skrifteligen till Protocollet aflemnas, ansåg Herr Grefven och LandtMarskalken sig böra hemställa, om icke, till befordrande af återremissernes skyndsamma expediering , de Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter, hvilka framställa, sådana Anmärkningar, alltid behagade iagttaga nyssnämnde föreskrift; hvarjemte oell till beredande af Pleni-Protocollernes snara Justering, Herr Grefven och LandtMarskalken föreslog, att de Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter, hvilka mundteligen yttra sig, behagade, om de sådant åstunda, i Riddarhus* Cancelliet genomse de af Riddarhus-Secrétefaren uppsatte Concepter till deras yttranden. 3i3 Den it April.
Upplästes Constitutions-Ufskottets den 2 dennes aflåtne Memorial , innehållande, att vid pröiningen af Friherre Anckarsvärds, Carl Hinric, frän Ridderskapet och Ad;ln under den 3 sistledne Martil remitterade, i föreskrifven form, gjorde Anmärkning mot Stats Rådet samt Konungens Rådgifvare i Commando-mål för Flottorne, i afseende på de till Beiälhafvarne för en i Nåder anbefalld Kust-Bevaknings-Expedition den 8 April 1817 utfärdade Ordres; Constirutions-Utskottet, i följd af inhämtade närmare upplysningar, ansett de mot Stats-Rådet i denna fråga inblandade Anmärkningar böra belt och hållet förfalla, enär förenämnde Expedition blifvit i Commando-väg och icke i Stats-Rådet besluten; men deremot funnit skäl att, i och för de mot Konungens Rådgifvare 1 Commando.mål anmärkte omständigheter, ställa General-Adjutanten för Flottorne, Herr Friherre Rudolf Cederström, under tilltal inför Riks-Rätt, samt i sådant ändamål till Riksens Ständers Jusritiae, Ombudsman öfverlemnat Handlingarne, med anmodan, att, efter äskande af behörig kallelse, denna sak i laga ordning utföra; hvilket Constitutions-Utskotret ansett sig böra gilva Riksens Ständer vördsammeligen tillkänna.
Herr Grefven och LandtMarshalkrn hemställa de, att Constitutions Utskottets berörde Memorial måtte läggas till Handlingarne; hvilket bifölls.
Den n April, 319 Upplästes Constitutions Utskottets den 3 dennes iflåtne Memorial, innehållande, att sedan, till följd af ankomne Remisser från Hedervärda Bonde-Ståndet af den 2 sistledne Februarii på Riksdagsmannens Johan Olsson Långbergs anmärkning mot Konungens Rådgifvare i Commandomäl för Flottorne och frän samteliga Riks Stånden af den 9 och 13 i samma månad, på Stats-Utskottets anmärkningar dels mot bemälde Embetsman, dels mot föredraganden af Krigs äienderna , med hänseende till det Allmänna Magtzir.s - Directionen lemnade Avertissement om utspisning sf- mjukt bröd åt Garnizons och Arbets-Manskap-t i Carlskrona, och den i sammanhang härmed.