Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Grefven och Landt Marskalken anmodade Hans Excellence Herr Hof-Cancelleren, att till Kongl. Majit framföra Ridderskapets och Adelns underdåniga vördnad , jemte försäkran , att Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse skulle med första varda inför Ridderskapet och Adeln föredragen. 3g6 Den 6 December f rn.
Sedan Hans Excellence Herr Grefven och Hof-Uancelleren blifvit på vanligt vis utbeledsagad, upplästes oell lades på bordet Kongl. Maj:ts Högstberörde Nådiga Skrifvelse.
Herr 'von Hohenhausen^.
Full - * komligen görande rättvisa åt de motiver, sorn legat till grund iör Utskottens betänkande, tror jag likväl, att Utskotten förbisett hufvudföremålet.
De hafva egenteligen fästat sig vid jordens skötsel, och möjligheten att bereda utkomst för Officerare , men de hafva förbisett hufvud 7 ♦ föremålet, eller nyttan och nödvändigheten för unga militairer, att ej lefva enskifte, utan vara mera tillsammans, för att taga kännedom om sitt yrke , och skaffa sig bildning.
Om nu, såsom fordom , konsten att förgöra hvarandra ej vore bragt till vettenskap , och man kunde taga härförare ifrån plogen, samt kroppsstyrkan utgjorde hufvudsaken ; då vore det ingenting att anmärka emot förslaget.
Skulle åter de tider återkomma, att militairen i de lägre graderne qvarblefve i tjensten , tills den uppnått en högre ålder, och bodde på sitt boställe tills den kunde få pension , så blefve följden deraf, att de militaire corpserne blefvo oduglige till närvarande krjgs-systéme.
Marcberne hafva blifvit hastigare och oftare förekommande.
Man äger numera ej den seden, att gå i vinterqvarter i October, och ej gå utur dem förr än i Mars eiler April.
Infanteri-Officeraren äger numera ej en häst, att rida på, bredvid plutonen, ej eller får han medföra någon egen bagages-kärra , som gör maichen tung m. m.
Of - Den 6 December f. m. 397 ficeraren får nu, likasom soldaten, sjelf föra det nödvändigaste på sig, och en liten kappsäck på den allmänna vagnen är allt hvad honom är medgifvet.
De tider kunna ej återföras , soln förr varit.
Att en Officer ej skulle hafva tillfälle att taga kännedom om Soldaten , för det han icke bodde på sitt boställe, kan jag ej frukta.
Deremot vore mera att frukta , att en Officer, som helt och hållet vöre fästad vid sitt boställe, vid möten skulle hafva tankarne på väderleken, och huru sysslorne sköttes vid bostället , i stället för att tänka på det kall han hade att sköta.
Hufvudsaken måtte väl vara den miljtaira dugligheten.
Hvad Utskotten anfört om utkomsten, och möjligheten att sköta boställen för Officerare , som ofta befordras , anser jag som ett icke upplöst problem, hvilket likväl i alla fall ej kan läggas på samma vågskål.
Jag tror ej eller tiden nu vara inne till de förändringar i utarrenderingen, sorn föreslås.
Kanske kunna de tjenligare företagas vid den lönereglering , som är å bane.
Då jag anser det vara Riksens Ständers pligt , och äfven de^ ras Utskotts , att yttra sig öfver sådane ämnen, som till deras behandling öfverlemnas ; och att yttra sig oförstäldt , så har jag framställt sådane åsigter i Utskotten rörande förevarande ämne.
Det är mycket möjligt, att Utskotten ej kunnat så riktigt utveckla saken , som den kan bedömmas af den krigare, som är på Sveriges thron.
Då saken i alla fajl skall öfverlemnas 3g8 Den 6 December j\ m, till honom, ankommer dst på Ridderskapet och Adeln att bedömma , hvilket som är mindre vådligt för Stats-Verket , att hvarje Officer sjelf sköter sitt boställe, eller att Staten blifverbesvärad med ansökningar om undsättning för Officerare , som ej utbekommit sina arrenden.
Det kunde verkeligen blifva följden.
Maj:t i sin vishet finna icke lämpeligt, att upphäfva 1805 års Författning, så lära Riksens Ständer med lika glädje finna sig i det.
Emedlertid tror jag , att på de skäl , som af Utskotten blifvit anförda, deras beslut ej torde vara så mycket att klandra , hvarföre jag tillstyrker bifall å Betänkandet.
Friherre Ridderstolpe.
Fredric : Bland Sveriges Konungar har Carl XI klarast insett förnämsta medlen till Sveriges sjelfförsvar.
Det Indelnings-Verk
Han danat, skyddar ännu Hans tacksamma Fädernesland; men detta IndelningsVerk har, i min tanke , ej vunnit igenom dess Välmenande förbättrares åtgärder.
Det enda vilkoret för bibehållandet af Sveriges sjelfständighet, är det innerliga sambandet emellan Jordens odlare och försvarare , hvilket samband tydeligen inses hafva varit kärnan till Carl XI:s försvars-verk: men, huru har man vårdat detta samband, igenom den eljest aktningsvärda planen af 1805' års författning ?
Numera synes ej Officeraren oftare inom Compagniet, än han af tjenstepligten ditkallas; Den 6 December f. tn. 399 Mången rotebonde känner ej, ens till utseendet, den unge man , tili hvars lynne han anförtror rättigheten att väcka och leda dess sons anlag. ..
Den unge Fändriken framlefver sitt lif i Provincens Städer, aflägsnad ifrån Naturen, obekant med landets enkla njutningar, och olärd i konsten att blifva fattig på begär3 han skulle såsom boende å sitt boställe undvikit de skulder han iklädt sig hos skräddaren , och hvaruti han stadnat å värdshuset, då han i stället nöjd med ett par rum, afstådde af Arrendatorn till honom , kunde å Bostället lefva för godt köp af de varor, som arrendatorn eljest skulle för underpris i Staden sälja , för att utgöra ett arrende , som blir drygt igenom producternes evalvation till gångbart mynt.
Jag säger Arrendator, ty sådan bör antagas 3 men antagas af Indelningshafvaren , hvilken , då han emottager en del af arrendet i elfecter, af värde för honom , och för arrendatorn lätta att afstå, förenar bådas interessen.
Dessa indelningshafvare begifva sig då på besök till städerne, blott för att emot nya utbyta de böcker, hvilkas innehåll riktat deras läsares kunskaper, och för att med äldre erfarne landsmän jemföra sina åsigter Öfver verldshändelserne.
På sådant sätt blir vistandet i Staden en recréation för samma unga man, hvilken , såsom beständig invånare af samma stad , skulle ledsnat vid ett lif , aflägsnadt från Soldaten, och beröfvad tillfället, att vinna aktning af en allmoge, som af hans upplysta råd kunnat draga nytta.
4oo Den 6 December J. ni.
Fraktan för ensidig militairisk uppfostran har här, under innevarande Riksdag , blifvit yttrad.
Har man ej dervid silat mygg , då man nu är färdig att svälja kameler P Jag tror det; ty intet kan mera motarbeta sammansmältandet till ett odelbart interesse hos medborgsmannaclasserne , än det bålverk boställs-ärrendena af i8os upprest emellan Officerare, Soldater, celi deras fäder, Bönderne.
Svenskarne böra utgöra en stor slägt , hvars medlemmais alla särskilda små interessen sammanflätas så , att ingen ensamt lider j och att alla gemensamt vinna.
Deruti tror jag linnas enda säkerheten för vår oafhängighet.
Såsom varande den , hvilken gjort motionen om förändring af grunderne för Boställens utarrenderande , anhåller jag om proposition till bifall å Utskottens Betänkande.
Herr Biben:
Jag betviflar ej, att Utskottens Ledamöter oförstäldt yttrat sina tankar, men de måste hafva den godheten förlåta , om äfven den, som ej är Uiskotts-Ledamot, oförstäldt yttrar sina.
Vid den siste Talarens yttrande anhåller jag få göra en erinran.
Ridderstolpe synes mig något litet motsägande sig sjelf då han erkänner, att boställena böra vara utarrenderade, men icke dess mindre yrkar upphäfvande af Arrende-Systemet.
Herr Friherren invänder väl häremot , att innehafvaren kan sjelf utarrendera sitt Boställe ; men härvid får jag erinra, att första vilkoret för möjligheten att Den 6 December. att få en god Arrendator, är försäkran om en säker besittnings-tid , en försäkran , som ingen Subalfern-Officer kan gifva, ty han vet icke, huru länge han innehar samma Boställe.
Då man så nära Riksdagens slut skall besluta öfver ett så vigtigt ärende, och det slutliga Utskotts-Betänkandet är så oantagligt, som det vi nu ha under öfverläggning, mäste man inskränka sig till den önskan, att få bibehålla hvad som är.
Som denna fråga redan är väl utvecklad, och skälen framställde både för och emot; samt jag första gången den förevar mera utförligen yttrat mig, anhaller jag nu , att blott korteligen få anföra några ord Jag tror, att den rätta principen är en medelväg i utarrendering , hvilken ock 1805 års Författning åsyftar, nemligen att det äldre Befälet, till och med Capitaioer, skulle behålla boställen; men Subaltern-Officerarnes blifva utarrenderade.
Med det äldre Befälet inträffar ej så ofta någon förändring, eller byten.
De äro ofta gifta , och tjensten fordrar att Regements-, Bara i Ilons- och Compagnie-Chefer finnas marn deras stationer.
Hvad Subalterner äter angår, är det ej förenligt hvarken med jordbrukets bästa, deras egen fördel, eller tjenstens rätta skötande , att de bebo sina boställen (med undantag likväl af Vesterbottens och Jemtlands Regementen). 1 öfrigt hemställer jag till Ridderskapet och Adeln, om det kan Ridd- 0. Ad.
Prot, XI Band. 26 Den 6 December. vara nyttigt, eller ens möjligt för en yngling , sorn kommer till exempel från Carlberg , att skaffa sig booch inventarier.
Boställs-lefnaden leder dessutom dertill , att han i förtid gifter sig, eller ock vidtager utvägar, som äro ännu skadligare vid yngre åren.
Knappt blifver han ett år på sitt boställe , ty vid hvarje vacance söker man medelst transport att erhålla ett bättre , hvarigenom Boställen oändeligen blifva vanskötte.
1805 års Författning torde således vara det enda rätta , och jag afstyrker Utskottens förslag.
Med anledning af hvad Herr Riben anfört , får jag yttra , att om äfven i detta fall inom detta hus rösten skulle höjas emot Förmyndare-vård,, så vore detta icke olämpeligt, Flvarje Regemente , som ville utarrendera sina Boställen , skulle ej hafva svårt att genom sin Chef fä den tillkommande Indelningshafvarens påskrift, hvarigenom arrendet gällde för flere, t. ex. 30 år.
Detta har ägt rum utan påskrift , och endast af orsak att , af flere indelningshafvare, den ena efter den andra lika klart insett billigheten af att behålla en idog arrendator , .hvaraf erfarenheten bevisat nyttan.
Då flere så upplyste och sakkunnige talare yttrat sig i detta ämne , borde jag ej uppträda , om mig ej blifvit uppdragen den pligt , att deltaga uti Utskottens ötveriäggningar, och derefter författa Betänkandet.
Jag skall således korteligen framställa de Dan 6 December. 4o3 åsigter, som ledt Utskotten , och söka vederlägga hvad sorn ansetts skadligt.
Man har i sednare tider fastat en särdeles uppmärksamhet vid, huru skadeligt det är för unga Militairer , att sjelfva vara jordbrukare; man har omtalat de stora förlag , som dertill fordras, o. s, v. Jag vet ej hvarföre man skall se detta ämne nu mera än förr med förstoringsglas, och det blott pä en sida.
Månne löre r80> alla, som hade Boställen bodde der och utsatte sig för de faror, som stöta förlag, med hvad mera man anfört, kunna medföra?
Tvärtom begrgnade de fleste hälftenbrukare , eiler Arrendator; men ds vakade sjelf ve deröfver, att de fingo någonting , hvilket då bättre lyckadfes än under Collegiernes inspection ; ty egen fördel bevakas merendels bäst af egaren.
De, som sjelfve brukade sina boställen, voro dertill merendels föranledde af omständigheter, för hvilkas afhjelpande de nu icke ega den ärliga utvägen, att sjelfve arbeta.
Man har talat om , huru svårt det är för en Fändrick, nyss kommen från Carlberg,' att emottaga ett Boställe.
Utom det att sällan ett
Boställe just lärer för honom då'genast stå till tjenst, Jära hans tillgångar under de för sta tjensteåren just icke lemna förlag på annat än skulder, och bildandet, som man omfalt, af en dass sjelf ständige arrendatorer, synes mindre nödigt, då denna dass utgöres af våra Frälse- och Boställs Bönder.
Vill man hafva sådana Herrar Årreddatorer, som ej sjelfve deltaga uti arbetet, utart endast efterse det, så blifva de snart tiggaré och för bildningen af sådane böra vi akta oss.
Man har omtalat, huru fruktansvärd ea miss - 4°4 Den G December.' växt vöre för en Officer, som skötte sitt Boställe ; sannt är, att de fleste hafva blott bröd för dagen , men det är, emedan man så stäilt det.
Man har sagt, att frågan , huruvida Boställena blefvo bättre skötte , är problematisk.
Deruti kan jag ej instämma, ty det är uppenbart, att en del af dem , som äto utarrehderade af Staten, ligga i ödesmål , utan att ett enda sådant exempel lärer kunna framvisas med dem, öfver hvil. ka Boställs-hafvarena sjelfva haft befattning.
Man har ändteligen Iruktat, att då en ung Officer på bostället satte hushåll , skulle han antingen gifta sig , eller vidtaga mindre tjenliga utvägar.
Manne detta hjelpes , om han bor i Staden ?
Jag tillstyrker bifall ä Utskottens Betänkande.
Herr Mann sr stam > Johan:
Grunden till I8C5 års Författning var otvifveiaktigt den, att , då man efter igoo fästade mera uppmärksamhet på jordbrukets uppkomst , ansåg man en längre tids besittning al jord vara ett verksamt medel dertill , och Statens jordegendom borde derföre på längre tid bortarrenderas.
Redan då bodde ganska få Subalterne Officerare på sine Boställen.
Jag känner det så mycket säkrare , sorn jag dä bevistade ganska många husesyner på sådane Boställen.
Visserligen är det sannt, att flere Boställen kommit i förfall, sedan de blifvit bortarrenderade ; men detta är en följd deraf, att sädesprisen vid deras utar. renderande voro ganska höga, hvarigenom arrendatorer inleddes att gifva högre arrenden , än de i längden kunde utgöra.
Men derföre är Den 6 December.
4o5 det ej ändamålsenligt, att ändra systemet, isynnerhet , som sådant för en mängd Subalterne Officerare skulle vara högst skadligt Flere Ledamöter hafva redan förut utvecklat, att Utskottens förslag både uti militairiskt och Stats - oeconomiskt afseende är skadligt , och jag anser öfverflödigt att något tillägga , utan tillstyrker afslag å Betänkandet.
Herr Grefven och Ldndt-Marskalken gjorde proposition till bifall af Utskottens förevarande Utlåtande.
Hvarefter Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde , om Ridderskapet och Adeln behagade afslå berörde Utlåtande, Ropades äfven Ja och Nej.
Friherre af JVordi/ij Carl Johan:
Frågan är af den vigt, att jag denna gång nödgas begära votering.
Förhållandet med frågan är det, att motionairerne åsyftat, att indelningshafvaren mätte vinna trygghet att få ersättning , då Arrendatorn ginge under.
Utskotten hafva nu förvändt detta till upphäfvande af 1805 års Författning.
Hvar och en, som läser denna Författning , finner, huru väl grundad den är* hvar och en inser afsigten med utarrenderingen vara gynnande både för Indelnings - 4o6 Den 6 December. hafvare och jordbruket , samt dess förbättring , hvilket ej är att tänka pä , dä antingen indelningshafvaren för en kort tid sjelf sköter bostället, eller pä sin tjenstetid utarrenderar det.
Bostället måste då gä ur hand i hand, ecb hvar och en sköter det, så , att han deraf kan suga den mesta vinst.
När man vidare tänker på tjenstgöringen inom Armeen ■ på vära långa möten , ökadö dels för Bevärings-Manskapets, dels för Befälets öfning , samt våra ständiga arbetscommencleringar, skall man ej längre tveka om olägenheten deraf , att yngre Officerare sjelfva sköta sina boställen.
En värd talare , som i Utskotten varit en af de mest ifriga för detta förslag, har erkänt arrenden vara oundvikeljge för de unga Officerarne , men har yrkat, att de sjelfve borde lå utarrendera sine boställen.
Om en ung
Officer utarrenderar sitt boställe, kan han ej lofva Arrendatorn längre besittning , än han innehafver samma boställe.
Arrendet blifver således ganska lågt, Det finnes ej några sådane händelser i vårt land , åtminstone vid de Regementen, der jag haft tillfälle att dels' tjenstgöra, dels underrätta mig om förhålianderne , och hvilka .aro ganska många inom den indelta Arméen , att ju icke Officerare kunna bo inom Compagnferne.
Compagni-befälbafvärne bo nästan alltid inom Compagnierne, och begagna visserligen de yngre Officerarne sig till biträde vid några tillfällen, men i allmänhet uppgöra de sjelfve Compagniernes angelägenheter.
Af dessa skäl , och då man i denna sak utgått ifrån en åsigt . så alltför philantropisk , att den skall förstöra Befälet vid Indelta Arméen och Den 6 December. ail mindre Boställs-Jord , tillstyrker jag att Betänkandet helt och håller afslås , emedan det ej nu är möjligt, att få antaget ett sådrnt arrende-förslag, som jag framställt , ehuru icke ensamt mitt , utan frukten af Inkomst-Afdelningens arbeten inom Stats-Utskottet.
I anledning af hvad Herr Ribbing anfört, får jag fästa uppmärksamheten pä tvänne omständigheter.
Han påminte, att
Subalternerne förr sjelfve skötte sine boställen.
Jag får påminna den värde Ledamoten , i hvad skick Arméen då var.
Vid Elfsborgs Regemente måste vid början af Kriget 1788 aha 8 Lieutenanteme taga afsked, såsom orkeslöse, hvarigenom nuvarande General Posse gick från Fändricks-graden gerad till Capitaine.
Dessutom hafva genom beväringen , och den deraf följande nya organisation, boställena blifvit så uppflyttade , att blott 3 Capitainer hafva Capitaines-boställen, och att de yngre Subalterne Officerarne blott hafva Under-Officersboställen, hvaraf de fleste äro utan bostad.
För öfrigt finnas nu blott 110 sådane boställen outarrenderade.
De öfrige äro redan utarrenderade på 30 år, så att förändringen i alla fall ej mera kan ske under vår lifstid.
Jag får anhålla om förnyande af proposition till afslag; hvarigenom votering torde kunna undvikas.
Friherre af Nordin : Om Ridderskapet och 4oö Den 6 December, Adeln förenar sig uti att zfslå betänkandet, så yrkar jag visserligen icke votering.
Herr Ribbijig:
Jag trodde , att discussionen var slutad, men då jag finner, att ej så är, vill jag blott rätta förmodeligen ett missförstånd af Friherre Björnstjerna , eiler ett oriktigt uttryck af mig.
Herr Friherren har sagt, att jag skulle hafva yttrat , att Officerarne förr alltid bodde på sina boställen; jag har likväl sagt, att då yttre omständigheter det tilläto , utarrenderade de sina bestäilen , men att man ej borde betaga dem tillfälle, för hvilka det vöre oundgängeligen nödigt att på ärligt vis draga sig fram genom egen närmare vård af bostället.
Beträffande hvad en Ledamot af SratsUtskottet, Herr Hjerta yttrat, har man äfven i Utskottet fästat afseende derpå , att Staten ej skulle inledas uti ersättningsskyldighet.
Grefve Löwenhjelm’.
Af samma anledning , spm den siste talaren , att jag nemligen finner discussionen ej vara slutad , anhåller jag få yttra några ord.
Jag vill visserligen ej att Staten skall inledas i kostnader och ersättningsskyldighet, men jag vill ej eller, att man skall tjena Staten för intet.
Jag anhåller, att Betänkandet måtte afsiås. Friherre
Som jag finner, att discussionen nu förs t rätteligen börjar, får jag erinra , att det ej är fråga om att upprifva de contracter, som redan äro afslutade , utan blott Den 6 December.
4o9 om de mått och steg , som böra vidtagas , då de löpa till ända.
Herr Grefven och Landt-Marskalken förnyade de af honom , dels till bifall , dels till afslag å Utskottens Utlåtande , förut gjorde propositioner; men å båda propositionerne sva* rades Ja och Nej. Herr Ribbing begärde votering.
Herr Gref ven och Landt - Marskalken framställde derefter följande Voterings-proposition ; Den som bifaller Stafs-, Lag- och Oeconomie-Utskottens Utlåtande i fråga om ändring af nu gällande grunder för Militiae-boställens och annan Kronojords utarrendering, voterar Ja; Den det ej vill , voterar Nej; Vinner Nej, anses nämnde Utlåtande hafva blifvit af Ridderskapet och Adeln afslaget.
HvilkenVoterings-proposition af Ridderskapet och Adeln godkändes, samt anslogs.
Sedan 43, 44, 45 och 46 §. § i Riddarhus-Ordningen blifvit uppläste börjades voterin - Den 't> December. gen klockan till 2 eftermiddagen och befunnos vid voteringens sint, klockan half till 3 eftermiddagen, sedan en voterings-sedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voterings-sedlame öppnade, rösterne hafva utfallit, som föijer: J a — 29.
Nej — 54* I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskildt förde Protocoll blifvit uppläst , Herr Grefven och Landt-Marskalken förklarade, det Utskottens Utlåtande således blifvit af Ridderskapet och Adeln afslaget.
Upplästes Präste-Ståndets Protocolls - Utdrag af denne dag, innehållande, att som Präste-Ståndet ansett att Riksdsgs-ärenderne nu voro så nara afgjorde, att Riksdagen aen 15 innevarande månad, enligt Kongl. Maj:ts tili Herr Grefven och Landt-Marskalken samt Herrar Talemän redan i Nåder yttrade vilja, borde kunna afslutas, Präste-Ståndet uppdragit åt Herr Erke-Biskopen, att på sätt Riksdags-Ordningens8i §. omförmäler, gemensamt med Herr Grefven och Landt-Marskalken samt de öfrige Herrar Talemän hos Kongl.
Maj t i underdånighet anhålla, det täcktes Kongl, M?.j:t utsätta dag till Riksdagens aflysande och Riksens Stan. ders hemförlofvande 3 Och hafva de öfrige Riks - Den 6 December. 4i* Stånden blifvit inbjudne att hvar för sig enahanda åtgärd vidtaga.
Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomna Memorial och Utlåtanden: Från Stats- Bevillnings- Lag- Oeconomieoch Särskildta Utskotten:
Af den 26 sist!. November; M:o 641.
Angående en ny organisation af Tull-Verket, Från Stats- samt; Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten :
Af den 1 dennes: N:o 642.
I anledning af väckt motion, rörande Rustnings.skyldighetens utgörande under Krigstid.
N:o 643.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte
Betänkande i frågan om ett årligt understöd för DykeriCommissarien Westbäck.
Af den 5 dennes: 4l2 Den 6 December.
N:o 644 Angående förslag till jemkning af Riks-Ståndens skiljaktige beslut, i fråga om ersättning för Svenske
Frän Förstärkta Banco-Utskottet:
Af den j dennes: N:o 92.
Angående verkställd votering till afgörande af åtskilige frågor, rörande reglementariska stadganden lör de i Städerne Götheborg och Malmö blifvande Discont-Contoir, derom Riks Ståndens beslut funnits sins emellan stridige.
Af den J dennes: N:o 245.
Angående föreslagen nödig åtgärd till betryggande af Bankens och enskildtes säkerhet, i afseende på de assignationer, som komma att utfärdas från Westra och Södra Låne-CoDtoiren.
Utdrag af Protocollet hållet hos Hög* loflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 6 December 1823. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls BancoUtskottets den 2 dennes under N:o 90 aflåtne , Den 6 December, 4*3 samt följande dagen på bordet lagde Memorial, angående en Commissarie-tjensts uppförande på Bankens Stat, till fyllnad i det fastställde anta. let af Bankeus Commissarier.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Con~ stitutions-Utskottets den 13 sistledne October under N:o 62 aflåtne, samt den 17 i berörde månad eftermiddagen på bordet lagde, Memorial , med föieslående af tillägg i 98 §.
Regerings Formen och 63 §.
Riksdags Ordningen J fann Ridderskapet och Adeln för godt att Constitutions Utskottets berörde Förslag , till den behandling 56 §.
Regerings-Formen föreskrifver, godkänna.
Ut Supra. S. D. Då nu å nyo föredrogs Constitutions-Utskottets den 1 y sist 1.
November under N;o 73 aflåtne , samt den 19 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, angående Förslag till ett ytterligare tillägg i 98 §- Regerings-Formen och 63 §. Riksdags-Ordningen, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att Constitutions Utskottets berörde Förslag, till den behandling 56 §.
Föredrogs å nyo och gillades Constitutions-Utskottet den 14 sistl.
October under N:o 63 aflåtne , samt den 17 i berörde månad eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, innefattande Utlåtande i anledning af ett föreslaget tillägg i Justitiae.Ombudsmannens Instruction.
Ut Supra. 4*4 Den 6 December. S. D.
Vid förnyad föredragning af Banco-Utskottets den 2 dennes under N;o 89 afgifne, samt följande dagen pä bordet lagde, Utlåtande, i anledning af uppkommen skiljaktighet i Riks-Ståndens beslut öfver Utskottets förut meddeldte Betänkande, rörande väckte motioner, i afseende på Banco-Discont-Styrelsens sammansättning, och det Reglementariska för samma Discont Verks förvaltning; fann Ridderskapet och Adeln för godt , atr, med afslag å berörde Utlåtande, förklara den angående beloppet af den Summa, hvarmed Discont-lån må omsättas, uppkomne fråga böra, enligt 75 §. Riksdags-Ordningen, förfalla.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Statsoch Banco-Utskottens den 4 dennes under N:o 640 aflåtae , och samma dag på bordet lagde , Memorial, med voterings-proposition, i fråga om inlösningen af f. d.