Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
På hvarje mil skall postvagnen från- och förspänningstiden inberäknad, ej använda mera än i| timma.
Dessutom beräknas för frukost J och för middagen 1 timma på dagen å de ställen som dertill blifva utsedde.
Postvagnen bör färdas minst 12 mil örn dygnet.
De timmar som efter denna beräkning blifva öfrige, användas till hvila; skulle kusken förorsaka onödigt uppehåll, så tillkommer det närmaste Postmästare, att i anledning af de resandes sammanstämmande an^ gifvelse , sådant till beifrande upptaga. 8:0
Så väl för mera säkerhet som förmera redighet böra alla inkomster och omkostnader beräknas per mil. 9:0
Posthemman tillslås reservskjutsens
Den 26 Fclruarii.
Gästgifvarne åläggas att till postvagnens fort., skaffande, hafva sina hästar i beredskap, med rättighet att för en opåräknad mängd af saker, eller ett ovänligen försvarade väglag, uppbåda de närmast belägna af reserven, sorn derfö» re njuta lika skjutslega med gästgifvaren. 10:0
För hvarje häst betalas; så väl från staden som landet, den för landet fastställde skjutslegan. 110 Postverket betalar den andel som vanligen blifvit erlagd för I a 2 hästar; resten af omkostnaderna fy lies genom ds medel sorn af forvagns-inrättningen kunna inflyta. 12:0
Då vigten öfverstiga hvad hittills varit tillåtit att under namn af bref med posten afsända, vidtager pakets-beräkningen per vigt. 13:0
Saker, som i jemförelse till deras vigt, intaga ett stort rum, bära, da de öfver» stiga ett visst nité, ökas i priset per vigt, från 2, 5 till 50 procent.
Denna omständighet måste nödvändigt observeras till förekommande af förlust, emedan i annat fall postvagnen lätt kunde blifva uppfylld af lättare saker, som upptaga stor platts, utan att derföre kunna påräkna någon ersättning. *4;o Närvarande skjutsförfattningar tillåta , Den 26 Februarii, la , att på i häst lägga ett Skeppund eller 20 Lispunds vigt, emot den för landsbyggden stadfästade skjuttsiegan af 24 sk.
Riksgäldssedlar per mil.
När man har så mycket saker att sända, att de enligt nu gällande Författningar, fullkomligt upptaga en häst, så kan man ej vara villrådig i val af det bästa forslingssättet. 1510.
Utan att tilltro mig skickligheten att för postvagnsinrättningen fixera en allmänt giltig taxa, tager jag mig dock friheten att föreslå principerna för dess uppgörande, helst man torde önska, att vid en calculs uppgörande äfven finna möjligheten af en påräknad vinst; hvilket jag äfven tror mig kunna visa. 16 0 Då 20 Lisp. kosta 24 sk.
Riksgälds per mil, så bör hvarje lispund ifrån 10 till och med 19 kosta 1 sk., 3 r.
Riksgäldssedlar eller 9 runstycken Banco; hvarje Lispund från Och med 1 till och med 9, betalas m^d skilling Riksgälds eller 1 skilling Banco per mil; hvarje skå]p från och med 10 till och med 19 betalas med i| rtinrunstycke Riksgälds, och hvarje skålp. från d»n högsta vigt breftaxan upptager till och med 9 skålpund med 2 runstycken Calcukn är sä uppgjord, till vinnande af säkrare utslag, att vinsten för inrättningen måste blifva betydlig, Bil lill Ridd. o. Ad.
Pr. 1 Band. 51 J 8oi Den 26 Februarii. emedan man i allmänhet mfiste påräkna små paketer.
(N. B. hvarje resande bör endast erlägga 12 sk.
Riksgäldssedlar per mil.) i7;o.
Af den mot slutet uppgjorda calcul, synes tydligt att postvagnsinrättningen klokt organiseradt, ej kan annat än fullkomligen bära sig, äfven om endast få saker eller resande medfölja, ty om endast 2:ne hästars annspann behöfves är omkostnaden i R.dr Banco, hvarifrån för posthästarne afgå i R;dr Riksgäldssedlar, då man måste förmoda, ett tillräckligt antal resande och saker, för att betäcka återstoden 24 sk.
I dtnna beräkning är ej upptagen den högre afgift, som för brefven erläggas, emedan denna Kronans intrad bör såsom påräknad inkomst oafkortad inflyta: men då man kan vara öfvertygad att omkostnaderne med undantag af skjutslegan äro för högt upptagne, i denna calcul, kan man ej eller undgå att finna, huru verkställbar denna inrättning i sådant afseende är. 18:0.
Vid PostContoiren bör serskild hok föras, der resande egenhändigt anteckna sina nnmn och ordningsnummer och der paketernas nummer och vigt upptagas.
Denna bok bör vara tillgängelig för hvarje resande, till förekommande deraf ätt platts lemnäs den ena framför den andra i någon annan ordning än den i hvilken de anmält sig.
Resande sora tecknat sina namn och contant erlagdt rese - Deri 26 Februarii. 803 omkostnaderna, få pass och ordningsnummer påtecknade samt PostContoirets stämpel påtryckt.
Skulle plats saknas för en resande som i denna ordning anmäler sig, så blifver han framför andra berättigad till plats å nästföljande postvagn.
Det förstås af sig sjdf att ingen resande cmottages på postvagnen, utan behörigt pass, och kunna passdiarkrna i detta hänseende controllera PostContoiren.
Å alla medförde saker erhållet kusken eller conducteuren en förteckning, som vid hvarje PostContoir förevises. 19JO.
Till befrämjande af större vahrufiilförsel bör hvar och en tillåtas att efter sin beqvämlighet, på de ställen der ombyte af hästar skall ske, få inlemna de inpackade och färdiga paketer, som skola sändas med posten.
Den Gästgifvare som ej kan skrifva eller räkna, måste för dagen anskaffa en person i sitt ställe, hvilket ock rättvisligen kan honom åläggas, då vid inrättningens organisation, man måste upptaga i beräkning något arfode för dess möda. 20:0.
En 6törre Hollsteinarevagn med läderöfverdrag, som genom spänning kan ökas och minskas efter behof torde för ändamålet vara bäst passande.
Flera omgångar hjul och kjelkar för hvarje vagn, böra på tjenliga distancer vara att tillgå, på det uppehåll och dröjsmål, så vidt möjeligt är?
må undvikas, Postväg* 804 Deri 26 Februarii. nen bör för sakernas bättre medfart och minsk* ning i tyngden, hvila på fjedrar.
Dessutom bör vid hvarje PostContoir finnas triangelvågar af det slag som i England brukas och hvarpå hela vagnen kan vägas, hvarigenom man lättare controllerar förteckningens rigtighet.
Till en början behöfves ej flere än 20 stycken vagnar, hvilka således belöpa till 20*000 R:dr B:co: 50 stycken triangelvågar å 150 R:dr gör 750O R:dr.
Öfriga ommkostnader, som här ej så noga kunna specificeras, upptagas till 12,500 Rdr.
Summa 40,000 R.dr Banco.
Detta förlag torde möjligen på ett årstid kunna betalas och i fall en längre tid dertill erfordras, tyckes det dock, att dessa penningar voro väl använde, då de på detta sätt i så betydlig mån bidroge till industriens uppmuntran.
Ju mera produetift ett Capital är, destomindre borde förlaget afskräcka, minst i fråga om en inrättning, sorn förr eller sednare genom sakens natur nödvändigt skulle blifva en källa tili inkomster för Statsverket och ett medel till förminskande af den directa bevilloingen. 21:0.
Genom denna inrättning synes väl Postmästarnes besvär vara betydligt förökadt; men utom den tillfredsställelse de borde finna, i det yppade tillfället att så betydligt medverka till allmän nytta, torde, såsom ersätt - Den 26 Fe.bruarii.
8°5 ning böra dem tilläggas ett arfvode, hvartill finnes tillgång i de opåräknade utgifteme enligt den i 17 § åberopade calculen.
Om t. ex postmästaren för hvarje io:de skålp hade rätt att beräkna sig 2;ne skillingar Riksgälds tillgodo af de influtne medlen, så kunde han anses vä! betalt, utan att behålla ningen vore betydligt minskad. 22:0.
Den kusk eller Conducteur, som vågade serskildt mottaga något paket, borde, utom erläggande af bestämda böter, mista tjensten, och det olof] i ga mottagne paketet skulle tillfalla den, som kunde bevisligen upptäcka bedrägeriet.
Då jag tillåtit mig att i detta ämne pröfva Ridderskapets och Adelns tålamod, genom framläggande af förslag till detaiilerad reglementariska föreskrifter för en postvagnsinrättning, har det skedt, emedan jag ansett denna detaille oundvikeligen nödvändig till bevisan* de af inrättningens både möjlighet och välgörande följder.
I följd af mitt yttrande återstår för mig blott en anmärkning:
I händelse mitt anförande rörande Creditsystemet och i synnerhet den del deraf som rörer Statsobligationer, skulle blifva gilladt och till verkställighet antagit, borde medlen till postvagnsinrättningen tagas af de der fö"
Deri 29 Februarii, reslagne credit papper, men ej af bevillningen, hvars börda snarare pä ålit sätt bör minskas» Jag slutar med den önskan, att hvarje företag af äfven den ringaste verkliga fördel, för det allmänna, mer och mer mätte gynnas på bekostnad af deni, som om än aldrig så väl dolde under larfvén af klingande phraser, dock endast åsylta att befordra det enskildta interesset.
Calcuten som i 2-7 §, åberopades.
Debet. Credit. 6 st.
Hästar å 24 4;ra Resande sk. Riksg, . 3- — hvar och en Kusken å 4 sk. anses väga milen . — 4. 8 Lisp. . 1:
En häst som håll per mil __ 4. posten be- Opåräknadeom- talar .
. «_ 24. kostningar per Omkring 90 mil .> . . — 8.
Lisp. pake- Saldo vinst per ter enligt mil • - . — 52. minsta be- talning . a: 24.
Summa 4t — Summa 4; _. Den 26 Februarii. 807 Novo Conto dä blott y.ne Häjlar nyttjas-.
Debet. 3:nest.
Hästar i: 24.
Kusken . — 4.
Vagnens underhäll . 4.
Opåräknsde utgifter . . 8- Saldo vinst . __ 24.
Credit. 4*.ra Resande 1 häst sora posten betalar Omkring 30 Lisp. paketer, enligt minsta betalning. 1; — 24- 40.
Summa 2: 16.
Summa 2- 16.
Herr Liljestråle, Gustafi Såsom fordom landtman och då ägare af en stammrote i Wermland, hade jag tillfälle att inse den olikhet i tyngd och onera, sora träffar sssmmroten vid indeldta Regementer, emot hvad den så kallade hjelp-roten till Soldatens underhall och försörjning, bidrager.
Knecktbostäilet är upptaget på stammrotens mark, merendels odladt på stamrotens bekostnad.
Stamroten får bestå jorden till bostället, vedbrand åt Soldaten; gärdselfång till stängsel, bete åt dess kreatur och ändå hafva sin aadel i husen till nybyggnad och reparation.
Ännu tror jag ingenting vara allmänneligen vidgjordf, åtminstone ej i alla Län, hvarigenom stårm oten indemniseras af hjelproten för 8o8 Den 2 6 Februarii, detta förlag och de större tyngder den måste vidkännas.
Så vidt möjligt är, bör beskattningen vara lika och byggd på rättvisa grunder Jag vägar lästa Högloft Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på detta ämne och underställer, om ej med sakens natur och lagliga biliigheten vore enligt, att genom vederbörande Landshöfdingars försorg, en säker anstalit fogades i aile
Län der kneckte- eller båtsmanshåll äro förelagde, att de så kallade hjelperotar hriigen genom en afpassad summa, jämkad efter laglig billighet, ersatte st amro ~ tame för deras större on, ra , för besvär och kostnad, i anseende till den svårare tyngden, att hafva Soldatens boställen på sina ägor.
Jag anhåller ödmjukeligen att detta mitt memorial måtte till vederbörligt
Utskott remitteras» N:0 5.
Herr von Qiranten, Carl; Vid det Financeproject, som blifvit af FinanceComitéen utarbetat, vågar jag vördsamt göra några erindringar.
Jag anser bufvudsakligast formen af creditsystemef medverkat till den så allmänt utropa de förlägenheten och kunna vi i denna vigtiga Den 26 Febrnarii. fråga finna det rätta , skall på samma gång all klagan upphöra, och våra olveriäggningar och beslut krönas med hemmavarande medborgares tacksamhet och välsignelse.
Efter i8©o års realisation intill 1809, var den financiel.
I3 ställningen, efter min tanka ganska formenlig; (jag talar blott om den financiella, ingalunda om den politiska, utgången visade bäst, att den ej var förmånlig) Banken uppfyllde under hela denna perioden sin bestämmelse som depositions- eller VäxelBank, hvarpå en Lånebank var grundad, som utlånade emellan 8 a 9 millioner
R:dr med credcens fullkomliga bibehållande.
Hvad handel och näringar .vidare kräfde, som t. e3£* enskiftena i Skåne och sillfisket å vestra kusten, fylldes af Disconterne, hvilka tfndast med sine obetydlige creditiver anlitade Bankens credit, o c k hvartill äfven enskildtas capitaler användas, hvarigenom näringarne ej saknade medel till sin jemna och förko,frände framgång.
Men 1809 års Ständer, måhända nödgade af behofvet, glömde likväl hvad Bankens rätta bestämmelse var och gjorde Krigs-skulden öfver elfva millioner till gångbart mynt.
Detta onda ökades ännu mer, genom §10 Deli 2S Februarii, Götha Canals Discont och den derpå grundade byggnad , till hvars utförande Ständerne valde Fäderneslandets mäst utblottade och gäldbundna period hvartill åter skapades millioner af lika natur, som nödvändigt på framtiden ännu mer skulle öka behofven, då ej production iika hastigt kund? framgå.
Och då Götha Canal Discont gai tillfälle till speculationer, genom ökade låne-biträden, utöfver allt tänkbart behof, visade sig en glad tafla af välmåga och rikedom som tycktes sväfva bland oss med odödlighetens sinnebild och blott uppmana till nya njutningar af öfverflöd.
Men dessa skuggbilder hafva nu försvunnit, fattigdom och förlägenhet hafva intagit dess rumj endast kronutlagorne äro de samma, det enda som kan åtsrföra minnet på dessa lyckliga dagar.
Man drog sig fram med bekymren till i8i§, då detta vidlyftiga creditsysteme inskränktes endast inom hufvudstadens område, och följden blef, utom många idoge familier.? undergång, att öfver 2 millioner ligger outlänta i Batiken, då lånebehofvet är sorn aldrastörst.
Msn ropar på mera penningar} Utom oss decretera en utsläppning af 20 millioner och de skola blott öka de redan liggande 2 millioner.
Således är formen på creditsystemet origtig och detta förtjenar framför allt att undergå föränw dring, hvarom jag längre fram skall nämna.
Dea 26 Februarii, 811 Att myntvärdes bestämmes, anser jag nödvändigt, men på hvad sätt skall detta ske?
Lån af silfver till fondens förstärkning, enligt Comitéens betänkande, anser jag högst skadelig.
Att på sådant sätt sätta Banken på Actier, vore visserligen ett medel att till en del minska dess beroende af Riksens Ständers godtycko, och kunde i så måtto medföra nytta; men denna förmon svarar aldrig mot de skadliga följderna.
Dessutom strider det( mot naturen af vår Bankinrättning som är, att icke upplåna mot ränta, utan mottaga metaller utan ränta.
Svenska Banken inrättades 1656; grunden till denna inrättning (ogs utan tviflel från den i Amsterdam 1609 inrättade och så allmänt beprisade växelbanken, som genom utgifven förordning gjordes till allmän Casseur för alla innevånare, som hade rörelse eich vexlar, så snart summan gick öfver 600 gulden.
Härigenom blefvo alla remittenter och trasenter nödsakades att lemna deras penningar i Banken; de första att lefverera penningarne dit för de undfångne växlar, och de sednare att der få sin betalning; hvilken betalning skedde igenom transport eller assignation ifrån den enas till den andras räkning, sä att räkningarne endast till namnet förändrades, utan att S ra Deri 26 F. bruarii. det ofta behöfdes göra någon etLci i v eller con-; tant betalning
År 16/4 inrättades på denna växelbank en låne-baak, kallad äfven Lombard, till understöd (ör land'ts innevånare, hvilka af Judar och Ockrare tillförene måst låna penningar emot obilliga interessen j inscription öfver ingången till låne-banken innehöll:
Till hjelp för de nödtorftige, är denna lane-bonk inrättad emot skälig ränta, Låne-banken bestrid» de alia omkostnader.
Jag tror mig redan sagt nog härom, till styrka fpr min tanka, att Svenska Banken inrättades på samma grunder som den i Amsterdam
Med ingen annan kan den jetnföras.
Och att således Svenska Bankens bestämmelse är , att mottaga metaller mot reverser af papper utan ränta, kallad BancoSedel.
På denna växel-bank är en lane-bank inrättad.
Nyttan häraf är onekelig, så länge låne-banken bibehåller ett relatift förhållande till växel-banken-, så länge är crediten orubbelig; ett afvikande härifrån bereder myntets försämrande ; antingen måste då växling med magtspråk upphöra eller skulle snart hvalfvén tömmas.
Men sedan det rätta förhållandet nu hunnit stadga sig, sorn är 48 till 126, ser jag ej vådan af att tilllåta växling efter denna ungefära cours.
Då nu endast handel och vahru-mängd förmår sätta ett värde på pappersmyntet, utan minsta tillhjelp af fonden, måste efter min tanka, minsta växeloperation af fonden, sätta ett be;.’ stämdare värde, sorn dä aldrig kunde sänkas, men väl sätta papperet en mohn högre i vär~ Den y 6 Februarii. 813 t3e.
Om växling blef tillåten efter 126 sk. fcours, vöre vår Bank ungefär i samma tillstånd som emellan 1800 och 1809; fonden tror jag är ungefär densamma nu som då 5 och sedelstocken reducerad efter »sfi sk. cours, visar ungefär samma summa.
Handel och näringar äfvensom enskilta behofvet af större eller mindre rörelse-capita), medtaga så sedelstocken , ätt jag tror en obetydlig utväxbng skulle komma i fråga, synnerligast om Capitalisterne få tillfälle insätta sine capitaler i Discontäctier, hvarom jag längre fram skall nämna; skola de säkert begagna denna förmon framför den att utväxla silfver, som ej kan lenina dem någon ränta.
Banken växla de efter 126 sk. cours uti åttaskillingsstycken hvilka då skulle gälla 21 sk- B co, dageligen iooo R.dr Banco som maximum; kunde ej stort mer hinna räknas.
Om äfven stora Sjötullen fick erlägga tullen efter denna cours, skulle det kraftigt bidraga till myntvärdets bestämmande, som intill nästa Riksdag blifver orubbadt, då mari sedan kunde verkställa realisation, som på detta sättet blifvit förberedd.
Hvad åter Sedelstocken angår, tror jag ej den tål någon reducering, hvarföre jag ödmjukast vågar föreslå, att den blifver densamma intill nästa Riksdag. 1:0.
Att Riksgä!dcCootoiret blifver i Samma förhållande till Banken sorn det nu är, med 500,00® R:dr årlig afbetalning» genom 8i4 Den 26 Februarii, StatsVerket, samt att FilialDisconternes inbetalningar må directe af Banken emoitagas. 2:o. Att Fastighetslån så väl å jord sorn hus upphör, samt att den årliga inflytande räntan och afbetalningen användes till sjunde puncten. 3:0.
Lånefonden på exportabla effecter blifvar densamma.
4;o. Manufactur-Disconten äfven densamma. 5:0.
JernContorsts fond förblifver orubbad. 6:0.
Hvad BancoDiscontsfonder.s 6 millioner angår, äfvensom SpannemålsDirectionens creditif 2 millioner, vågar jag dermed föreslå följande ändring:
Efter min taska är det högst orätt att Banken med sin Discont vill utestänga capitalisten från all möjlig förtjenst, då LåneBanken bör hafva till åsigt, att hjelpa behöfvande näringar mot skälig ränta, ej att söka den högsta möjeiiga vinning ; sy ju mera Banken kan öka sin vinning, ju fattigare blifver landet; deremot ju mera enskildfa kunna vinna, ju mera stiger välmåganj jag vågar således föreslå följande: «) En privat
Discont i Stockholm, till Den 2i> vehruarii. ett actie—cs pi tal af 800,000 R:dr Banco, med lika creditif på Banken, på vanlig Discontfot, hvarest Herrar Handlande och näringsidkare, sorn behöfva låna i och omkring Stockholm och de Norra Provincerne, hafva iånetillgång: dock utan rättighet att utgifva 3 procents obligationer.
De handlande omsätta eine capitaler mångå gånger om året, och kunna således betala högre ränta.
Och då de äga tillgång att få belåna sina vahror, sprida de dermed peDniDgar till den producerande delen af Nationen.
Discont-papperet är mera att anse som en enskilt revers, och anlitar efter min tanka ej så mycket Bankens credit.
De böra få tagas i Kronoutlagor , då de göra samma nytta som Banco.
Allt sedan Riksgäldssedeln fick tagas i Kronoutlagor, har dess agio varit oförändradt. b')
Ett creditif på 400,000 R.dr för Götheborg och handlande i Westra Provincerne, med lika actie-capital, på samma vilkor; här. igenom kan Hans Maj:ts proposition i den frågan anses uppfylld.
O Ett creditif på 300,000 R.dr för Herrar Handlande i Södra Provincerne och Malmö, med lika actie capital och på samma vilkor.
Desse creditiver utgöra million R;dr.
För att nu bereda jordbrukaren förlagslån, svarande till en del mot hvad öfrige näringar kunna påräkna, Manufacturer, JernContoret och lån på exportabla effecter, vågar 8iS Den 26 Februarii. jag ödmjukast föreslå, att återstoden af BancoDisconläonden 4$ millioner samt 1 million af Spannemåls-Directions c red i ti f, då betalning hinner inflyta; summa 55 million, tnå anslås tili jordbruket mot 4 procent, hvilken summa skall fördelas å hvarje Province relatift till dess capital-värde.
Likvist böra de Westra och Södra KädesProvincerne, hvilka sakna binäringar, 'och som blifvit mer än andra invecklade i förlägenhet, genom de ymniga lånetiilgångarne , njuta högre anslag; hvilken fördelning bär ske med största uppmärksamhet.
De Provincer sorn sakna större anslag af Statsmedlen, böra äfven få större låne-anslag.
På det att nu dessa låne-anslag, ej rnå blifva outlånta . vågar jag ödmjukast föreslå följande medel.
Provincer som ej finna dg i behof af hvad jag nu föreslår, äro på intet sätt bundne dervid; rist är endast lör de Provincer, sorn finna olämpHgheten af att Herrar BancoFullmägtige i Stockholm skola pröfva vederhäftigheten å personer, som de ej känna, boende många mil från Hufvudstaden.
Efter slutad Riksdag väljer hvarje Provins som sig af denna rättighet vill begagna 3 å 4 af hvarje Stånd.
(BorgareStåndet böra väljer bland sina jordbrukare eller Ståndspersoner), hvilka utgöra en Comitté af af u til! 16 personer.
Förteckning å de valde uppsändes till RancoFullmägtigs , de blifva de samma intill nästa Riks - Den 96 Februarii, 87 Riksdag.
De sammanträda den 1 November till Markegångssättning samt den 1 Julii till PröfningsComittéen och förordna örn revision af Länets allmänna medel.
Under dessa 2:ne terminer, kan jordbrukare som önska förlagslån, anmäla sig hos denna Comitté, till erhållande af vederhäftighets-betyg, försedde med Dotnhafvandens och Konungens Befalhiingshafvandes b tyg, hvilka af dem generelt kunna utfärdas att deras grödor* eller årsproduction äro osraverade, och att således hos hvarje jordbrukare dess ärsproduction, anses som säkerhet för dessa förl gslåa och kunna ej för annans räkning vidare utmätas, utan betyg att ej lån blifvit begagnadt.
Dessa lån beviljas, till \ högst ö procent af Säteri och Frälseegendoms uppskattningsvärd», så vida icke olyckor af h gel och eldsvådor kunna företes som orsak att höja lånet till 12 procent, hvilket då på ?.:ne år måste nedsättas till 6 procent.
På såd nt sätt k n Hrns Maj:ts proposition om en sådan fond vara fullgjord.
Jordägare med betydligare Bruksrörelse borå ej få begagna dessa län, ty de hafva lika väl lånerättighet uti Banken.
Anmäla sig flere lånesökande, än sorn penningar finnas, måste repetition ske efter dess egendomsvärde.
Bil, till Ridd. o. Ad, Pr. 1 Band. 52 Den 26 Februarii, Krono, Krono-Skatte och Frälse-Skatte fa låna 2 högst 3 procent pä samma grunder.
Af deras produetion skall först räntan till räntetagarne utgå } de äga ej capitalet i jorden svarande mot denna ränta, och äro således till en del arrendatorer.
Bosfäliesinnehafvare få låna lika med
Sä» teri och Frälseinnehatvare.
Dessa Comittéer skola utfärda vederhäftighetsbetyg, som för säkre låntagare medföra lån utan cautionistj då de äfven äga säkerhet i revenuen; och då det nu mera har blifvit förödmjukande att bsgä'a en borgen.
Mindre vederhäftige skola anskaffa borgen af sådan beskaffenhet, att vederhiftighetsbetyg för borgesman medför lånerättighet.
Å de låne-reverser Comitéen tecknar vederhäftighetsbetyg, antingen för låntagare eller Cautionist, inlemnade i Banken, äger låntagaren att lyfta större eller mindre summa i hvarje vecka, som afskrifves å reversen med 4 procents ränteafdrag; Lån eller reverser aldrig på mindre summa än 100 R:dr, och alltid jemt io:tal.
Dessa lån kunna efter min tanka antingen vara stående intill nästa Riksdag i ty att in - Den 26 Febrliatii, 8i0 betala döm och åter uttaga dem* medföref endast besvär; eller ställas på samma fot, som med lån i ManufacturDiscoriten ; eller utlånas mot 4 procents ränta med gdels inbe’alning hvart halft år; alltid med viss summa å hvarje lån Kommo under tiden jordbrukare på obestånd, skulle det åligga Konungens Befallfiingshalvande, att genast låta försälja deras gröda, omså dan fanns, eller också taga qvarstad å det växande årets; dessutom dr Cautionisten att tillgå.
Detta är blott förslager, hvars antagande eller förkastande, på intet sätt bör bindra att en fond till jordbi uket anslås af nuvarande
En commisionair borde i Banken finnas, sorn, utan arfvode vore pligtig föra correspondance, för att spara låntagare 1 procents ränta årligen. 7m.
Odlings lånefonden, äfvensom hvad årligen inflyter af fastighetslånen, bör få namn af industriefond; hvaraf vi torde vara i behof
Om näringstvångets fjettrar blifva lossade.