Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag har visse ingen ting emot att en gemensam öfverstyrelses kloka anordningar må bestämma förvaltningens gång; men består denna gemensamma öfverstyrelse af förenämnde 3:ne särskilda autoriteter, sä mäste dock Bolaget åtmindstone få känna de grunder, hvarefter denna förvaltning, hvarå dess välfärd beror, skall äga rum; och mäste veta att, för alla de gme autoriteteiras åtgärder, äfven existera Lagar, dem ej heller de få öfverträda.
Efter nuvarande institutioner för CanalVerket, är öfverstyrelsen vald af Bolaget, jemte det Riksens Ständers Bank deri »523 Ven 31 Juli e. m. t3ger del, CanalDirectjonen ansvarar Bolaget för sina åtgärder, och Bolaget har ett gemensamt ansvar till Konung' och Ständer, att ej öfverskrida de vilkor, hvarå deras privilegier h vila.
Men efter
Hör loff.
BancoUtskoltets förslag, skulle här mellankomma grne nya autoriteter, sorn ägde oinskränkt rätt, att förordna blott efter hvad omständigheterna synas dem- fordra; och utan den ringaste ansvarighet» täll Bolaget, hvars rätt till
Diseonlförelsen likväl ligger i dess privilegier, dem Riksens Ständer nu ytterligare genom! allmänt beslut bekräftat.
Utskottet erkänner sjelf*, under åberopande af ilferrar
BancoFirtlmägtigas eftertryckligaste- framställning, svårigheten för Bancostyrejsenv latt. diéhörigen kunna controilera ,ien lör y Bad-kums räkning och på dess riscjue; uti- jert öflgipSen landsort verkställd utlåning; Utskottet har ej haft någon anmärkning att ogöfsf/Iemofc den hittills verkställda förballn ingfelt aF Göth* Canal
Discontrörtrlse,yi meri imellertid föreslår Utskottet furen ftin »da ilJimifer^- de rättighet, att meddela förordna,rdeii äifVerdenna förvaltning, till efterlefnad-,rich döt vid förlust af den ät Bolaget hpp 1 afcnaitiftt-i^- het(förjnodligen den att hafva en Discoritöorelse).
Hvarthän skulle väl en sådan föreskrift kunna leda?
BåncoFullmttgtigé-kutide linna det administrationssättet rigtigt, sorn < Riksens Ständers Revisorer åter ogillade: an - Den 31 Juli e. m. dra Revisorer kunde efterträda dessa, och äfven för det Förordna efter motsätta grunder, allt vid förlust för Bolager af Discontrörelsen, om ej dessa autoriteters förordnanden efterlefdes.
Hvem skulle väl kunna åtaga sig en förvaltning, der möjligheten existerade, att blifva försatt i sådan ställning; hvilken Actieägare skulle, med den säkerhet, som klafves då egendom är i fråga, kunna räkna pa en Discontinlcomst för Verket, som upphör när det behagar en särskild autoritet, hvilken icke har någon annan föreskrift, än egen öfvertygelse om hvad omständigheterna ma fordra.
Erfarenheten har på kort tid visat oss sä inånga ombyten i grundsatser för allmänna hushållningen och hnancerna: detta kunde ju ock inträffa i omdömet af den rättaste förvaltningen af Discontrörelsen.
Månne det således anses obilligt, att jtg föreslår det lilla tillägget uti detta moment:
Dock ntt dessa föreskrifter ske i fullkomligaste öfverensstämmelse med Ca~ nalRolagets Privilegier, jemte de af Rikets' "
(Lagstiftande magt om detta Verks fortgång vid denna Riksdag tagna be slut. ' » 1 - •> ■ davn i n . «? rt Iv »I 1 »' i t
Det af Utskottet föreslagna 2: dra Mömentet utvidgar det controileraude inse r> ende Banken redan äger; men så länga 155° Den 5I Juli e. m• fråga ej är om annat än att controllera huruvida Bolaget noga uppfyller de vilkor, hvarpå bidrag och rättigheter blifvit dem lemnade; kan ingen deremot göra någon rättvis invändning, och med förbe häll af tillägget i första momentet, tillstyrker g för min del gerna detta moment.
Vid 3:dje momentet torde mig tillatas vördsamt erinra, att Bolaget, uta.n särskild fond för en Discontrörelse i Skåne, icke borde åläggas en inbetalning till Banken, sorn mindskar dess re venner.
Dä Nationen å ena sidan bevil 1 ja t. bidrag till GanalVerkets fortgång, hvarföre skall då å en annan sida återinbetalning ske?
Det redovisar ju inför Riksens Canalarbetet kostar, och hvad Disconten renderar.
Det blir ju tid, «11, vid frågan om Bankens ersättning för sina förskott, reglera detta.
All^ bora vi, efter de Konungens och Ständers gemensamma beslut, nu åter blifvit förnyade, ömka Verkets snara fullbordan, äfven af det skäl, att deruti ligger den basta hushållning, och denna snara fullbordan beror nu helt och ballet på medlens tillräcklighet; men icke linner jag det lämpligt, alt med detsamma man synes hafva till princip att inskränka Discontrörelsen, så till sägande forcera Bolaget till motsatta bemödanden, för att först skaffa Banken sin revenue, och sedan åt ii e. m 1 531 GanalV.erket hvad af Disconten påräknas.
Må man åtmindstone fixera a)t denna inbetalning till Banken under bvggnadsåren icke skali äga ruin.
Heldre än Höglofl.
Utskottets förslag i detta Moment bifalles, tillstyrker jag , att Discont-förvaltningen för Provinsen Skåne må blifva utan sammanhang med Götha CanalYerk.
För min del har jag intet att invända vid en ärlig reparationsfonds afsättande, till ett belopp af to,ooo R:d, Banco, Den af Utskottet uti /pde Momentet föreslagna indragning af 5 ProCents förskrifniogar, kommer att orsaka betydlig mindskning i Discont revenuen; ty här är fråga 0111 att Bolaget skall afsäga sig den lagligen förvärf vade, af Konung och Ständer bekräftade rättighet, att upptaga
Dan mot 5 ProCents reverser, sorn dess redan ägande privilegier meddela, och hvilken enligt dem ännu varar i 20 år, och det emot en oviss tillökning af Disconträtt, för högst 7 år.
Tänkesätten synas mera allmänt instämma uti skadligheten af 3 ProCents reverserna.
Jag tror mig likväl befogad här påminna alt GöthaCanal
DiscontDirection var den forsta som med mycken motsägelse, till och med fara för offentligt klander, tog verksamma steg för att hindra dessa^ reverser vara couranta, ciå man ut - 1532 Deit 5I Juli e. m. färdade dem i Götheborg på e j mindre summa än 1000 R:d. och förböd dessas inlösen i Stockholm.
Mä man imellertid icke misstaga sig på min enskilda öfvertygelse, att en större penninge förlägenhet skall inträffa, då dessa papper, under sådana förbehåll utgifne, bortgå ur allmänna rörelsen, än man nu föreställer sig.
Vid 5:te Momentet får jag underställa Höglo fl. Ridderskapet och Adeln, hvarföre icke äfven Assignationer på 5 R:d. få ntgifvas, så väl som på 10, och deröfver?
Uti Orterna der Canalarbetet drifves, och så länge det varar, är det en lättnad för rörelsen, och i samma nran-rn^on vinst för Verket, om äfven den förenämnde niindsta valeuren får utgifyas.
Då BandoFullhingtige och Revisorerne controllera att Diréötionen icke utfärdar Assignationer utöfyéT Verkets fond, så bör ju en ömsesidig säkerhet anses vara vunnen: hvad derutöfver fordras, synes icke vara nyttigt, heldsC^när det innefattar en rubbning uti eif redan etablerad ordning. ’ 1 biv ' -■» - / ?h. *. >110 I Vid 6;te Momentet erirtrdr jag Wollt, att då der talas om productiva Näringarne, matte väl dermed fösvstås Käringar*i allmänhet, med en lika rättighet'till
Lån förVAhhteliga deras idkare.
Vid meddelande aff Lån måste en Discontförvaltifing'i första fihÅ - Den »I Juli e. m. »523 znet se till, att fullkomlig säkerhet finnes; i det andra förekommer sedan iakttagandet af en proportion niiringarria imellan, då icke alla säkra Länsökande kunna bispringa?.
Huru denna proportion blifvit iakttagen, får jag upplysa af de sammandrag yjd GöthaCanai Discont blifvit gjorda.
Af hela utlånings fonden lemnades till o-.
Handeln.
Andra Näringar. '■ill. vl ‘t t ■' ■ *'-i ?t"-7 / i Fgrsta året 1810. 61 ProC. — 59 ProC. r d,o ion. 50 - - 5° -- -01 loi f). , 1 53 - _ 62 t mi i?qiv iöfo- 56 - _ 64 Biabntm "funnen*. • i . ‘ \ pär '■ Lpär BancoUtskottet funnit limiteran 4^^, { till dejp iTifVrMomentet utsatta suuajuior ilyr meddelande af Lån angeläget, får jag dopk> för jnin del påminna, att afskrifnjtngy.
xpddjtfn, sorn till så betydlig del utgöra Vyijk<qts .fjpntj, för det mesta tillhöra handlappopp syn; för dem stänga utvägen att vid ögonblickets behof undsättas af dem .genom Lån på varor, utsätter Verket för den ^•^fat4rhe]t.ripista.dennaitillgång-.
Y ,3 nr fl an kräVt r>«it nci ine -bTfi f ti*' (Ii.p,)iVid 8^e Momentet erinrar Jag dere,* mot, att, enätr RiksDisconten gör utlaningarpa i Stockholm, GöthaCanai Discpnt^i Götheborg och Skäne, synes sn behörige» Den 3T Juli e. m. etablerad ordning till Lånehehofvandés biträds vara införd* Hvarföre skulle då GöthaCanal
Discont verkställa utlåningar afven i Stockholm?
Genast uppkomma 2:ne administrationer, sorn rubba friheten i styrelsen; oviss hvad styrelsen i Götheborg för dagen disponerat, kan den istockholm icke med säkerhet taga något beslut, och så tvärt om.
Mera Betjening erfordras då äfven; och sorn Disr.ontrörelse Capitalerne på det hela höra betraktas såsom en allmän tillgång för Rikets Lånebehöfvaride, vare sig sedan RiksDiseonlen elier GöthaCanal
Discont, så synes tillstyrkandet af BancoUtskottet, att GöthaCanal skulle hafva utlåning äfven i Stockholm, slå i någon motsägelse m«d dess anförande, alt Riks Diseont-Verkets fond ej må allt för mycket medtagas af Stockholms S-j-ad, till förfång för Rikets samtliga invånare: ty det är alldeles likgiltigt för den Lånebehöfvande, som hade säkerhet, om det är Riks - Discontens eller Canal - Diseontens fond som är så medtagen, att han ej får Lån.
Jag afstyrker på dessa skäl, att GöthaCanal
Discont skulle hafva utlånings Contoir i Stockholm; men till lättnad för här befintliga Actieägare, som åstunda Lån, torde dem upplåtas rättigheten, att här få inlemna sina Actier, mot Levis; då de för "Verkets räkning nedsändas till Låne Contoiret i Götheborg, och de bevili - Den 51 Juli e. m. *535 jade Låne Summorna uppsändas på samma satt.
Dessa äro de anmärkningar, jag ansett mig skyldig göra vid Utskottets Betänkande, med vördsam anhållan om återremiss af detsamma.
Herr Påhlman > Otto Fredrik:
Lika med Herr Grefve Platen delar jag den öfvertygelse, att de föreskrifter, som Riksens Hngiofl.
Ständer hr Discont förvaltningen * .
Stadga, böra vara 1 möjligaste måtto bestämda, och att åtmindstone de generela grunderna för förvaltningen böra vara kända.
Jag tror ock, att BancoUtskottet haft samma syftemål, då Utskottet förbehållit sig, att i särskildt utlåtande afgifva de reglementariska föreskrifterna.
Deremot krm jag ej med nämnde värda Talare instämma i den mening, att ingen ändring bör göras i GöthaCanal Bolags hittills begagnade rättighet af
Discontrörelsen med upptaganda Lån mot 5 ProCents Sedlars ingifvande.
Bolagets åberopade privilegium för Discontrörelsen kan så mycket mindre tagas till grund, som det betydliga bidrag Riksens Ständer till Canalarbetets fullbordande detta Riksmöte beslutat, endast skett med vilkor att GöthaCanal
Bolag underkastar sig de föreskrifter Riksens Ständer fin - i 555 Den 31 Juli e. ?)?
. na nödigt att stadga för Discont'»'örrisen i allmänhet; i annat fall kominer ej det arliga biträdet af 500,000 R:d. att af Bolaget fä begagnas.
RancoUtskottcts lillslvr* dian, alt GöthaCanäl'
Discont skulle under de återstående byggnadsåren få begagna En Million 600,000 R:d.
Disconträtt pä Banken, så innefattar detta den aldraSlörsta motsägelse af hvad samina Utskott för några månader sedan föreslagit och Riksens Ständer i anledning deraf beslutat.
Till att återföra Gred i ten för G'öthaCanal
Discont och såmedelst afhjelpa den förlägenhet som uppkommit genom Canal
Discontens iråkade misskredit, då mången befarade alt Riksens Ständer skulle vägra allt ytterligare biträde till fullbordande af GöthaCanal, beslöto Riksens Ständer alt lemna GöthaCanal
Bolag fördubblad Discontrat-t på Banken, under följande vilkor:
Att ehvad summa Riksens Ständer under påstående Riksmöte bevilljade till GöthaCanal, skulle Banken först ersättas för hvad som utöfver Canal Bolagets förra Creditiv blifvit begagnadt, och att äfven i det fall att Riksens Ständer afsloge allt ytterligare biträde tili Canalarbetet, skulle ändå V. 2.
Deri 33 Juli e. m. 1557 den förökta DiscOnträtten på 800,000 R:d. inom t8 Månaders förlopp alldeles upphöra.
Ku årer föreslår BancoUtskottet att den till »{hjelpande af ögonblickets förlägenhet temporairt och för högst 18 månader bevilljade förhöjning å Disconträtten i Banken skall Försträcka sig till hela den återstående arbetstiden, och således fortfara i mindst 10 års tid.
Mot denna tillstyrkta förlängning af 1,600,000 R:d.
Disconträtt protesterar jag på det högtidligaste, och dä den, såsom jag redan förut visat, innefattar en. påtaglig rubbning och förändring af hvad Riksens Ständer redan under varande Riksmöte i detta afseende beslutat, sä är detta ensamt en tillräcklig orsak till återremiss af BancoUtskottets Betänkande.
Det är ej länge sedan BancoUtskottet, För att öfverändakasta StatsUtskottets förslag till
Discontregleringen i Riket, sökte bevisa alt det älltförväl kunde stå tillsammans med Bänkens inrättning, att såsom Läne-Bank directe befatta sig med Discont rörelsen. * % Nu åter anser icke BancoUtskottet de vara förenligt med Bankens natur o ch grund Författningar, att till bestridande af utlänningar emottaga penningar på afskrifning*- räkning.
Ridd, 0, Ad, Pro t. 193 194.
J 558 Den 51 Juli e. ro. Jag viH irke bestrida denna sista biering, emedan jag tillförene bevisat att Banken i intet fall l)nr befatta sig nied amlia utlåningar, än af Bankens så kallade Gevinst; men detta BancoUtskottets utlåtande, jemfördt nied det förra, visar tydligen ait bemäidteUtskott förklarar Bankens egenskap pä livad sätt som held; t, blott det leder tili Utskottets åsyftade ändamål.
På sådan grund föreslår BancoUtskottet, att då Malmö Discont Octroy tilländagår, skall GöthaCanal Bolag ensamt fortsätta
Discontrörelsen i Skåne; emot detta förslag prostesterar jag äfven, på de skäl jag nu vördsamt skall hafva äran framställa.
Då man tämligen allmänt erkänner, att den till en orimlig höjd uppdrifna
Discontrörelsen i Riket i många afseenden varit menlig, icke allenast för sedelmyntets värde, utan äfven medverkat till den yppighet, som så allmänt öfverklagas, kan jag icke förklara att BancoUtskoltet vill åt GöthaCanal
Bolag bereda en alldeles gränslös Disconträttighet.
Hitintills hafva de 3:ne Filial Disconterna, med ett Creditiv på Banken, tillsammans af 1,100,000 R:d., rört sig med omkring 10 ä 11 millioner.
När nu eftpr Utskottets förslag GöthaCanal Bolag, med en Disconträtt af 1,600,000 R:d. och således 500,000 R:d. mer än alla tr« Filial - Den 51 Juli e. m. 1539 Disconterna tillsammans innehaft, skulle få fort-ätta Malmö Discontrörelse, och blifva ensam om
Discnntrdrelsan i Götheborg; så foijer klart, att derest det blefye möjligt att framsopa så mycket privates penningar, skulle Canal Disconten komma att röra sig med 15 å 16 Millioner R:d.
Att ett sådant förhållande icke kan stå tillsammans med Riksens Ständers fattade beslut om GöthaCanal Bolags skyldighet, att ställa sig till efterrättelse hvad Riksens Ständer finna nödigt för dess Discontrörelse förordna, finnér hvar och en vid första eftersinnande.
Då jag allt för väl inser, att Skåne, efter Malmö Discont Octroys slut, nödvändigt bör beredas andra Låne-tillgångar, och BancoUtskoltet icke anser lämpligt, att för Bankens räkning i nämnde Provins drifva en Discontrörelse, vågar jag vördsamt föreslå, ätt Malmö
DiscontVerk får till nästkommande Riksdag fortsätta Discontrörelsen.
Oaktadt allt hvad jag tror man har skäl att påminna vid Malmö Di-cont förvaltning, anser jag dock detta blifva den enda möjliga utväg för att icke sätta Skåne i den aldrastörsta förlägenhet när Octroyen för Malmö Discont upphör.
Genom de i Skåne förrättade Enskiftén har denna Provins haft ett vida större lånebehof än alla andra.
Icke utan största våda för Provinsens Den 51 Juli e. m, val, kan man hastigt borttaga denna Lånetillgång.
Men det är endast under följande vilkor, jag vågar föreslå fortsättning af Malmö Discon.t-i weise, sedan dess Octroy sTvitat, nämligen alt hela vinsten, sedan Actieägarne erhållit 6 ProCents utdelning, tillfaller Banken: att de strängaste Reglementariska föreskrifter utfärdas för nämnde Discon tförvaltning, och att den ovilkorligen ålägges att småningom mindska utlåningarna, och förbjudes att utgifva 5 ProCents sedlar.
På detta sätt blifva nästkommande Ständer i tillfälle, att efter sig då företeende omständigheter förordna huru med
Discontrörelsen i Skåne vidare skall förhållas.
Då vid sista BolagsStämman befanns att Malmö Discont-rörclse lernnat eu vinst af 42 ProCent, synes 6 ProCent efter
Oc troyetis slut vara det högsta Actieägarne bör tillkomma; men på detta sätt vinnes tid att småningom återföra rörelsen inom behöriga gränser. * lid röd , För öfrigt får jag åberopa Herr Grefve Gyllénborgs särskildta yttrande, med hvilket jag i de flesta delar mig förenar, och anhåller vördsamt att Höglofl.
BancoUtskottet,vid ett förnyadl utlåtande, måtte göra mera afseende på dess Ordförandes yttrade principer.
Ehuru jag förlorat allt hopp, att under detta Riksmöte se sådana åtgärder vidtagna, hvarigenom Rikets penningeväsende Den 31 Juli e. m.
Iean vinna ordning och stadga, och fastän äfven den mest aflägsna myntförhättri ng, efter hvad redan blifvit af BancoUiskottet tillstyrkt och af Riksens Ständer heslutadt, alldeles är omöjlig; så har jag dock ännu icke förlorat allt hopp att åtmindstone förekomma deri ytterlighet af villervalla, som ganska säkert skulle blifva en följd af bifall till hvad BancoUtskottet för GöthaCanal Bolags Discontrörelse föreslagit.
Då den värda Ledamot, som sist talade, äfven yrkat återremiss, skall jag med afseende på tidens dyrbarhet söka vara så kort som rnöjligt; blott i några få ämnen finner jag mig föranlåten utveckla mina tankar.
Sant är, att det å Banken sednast förunnade Creditiv stort 800,000 Riksdaler, med åtföljande Assigneringsrätt derå, endast förunnats för ögonblickets behof, men det är ock bekant, att vid Riksdagens början var DiscontVerkets äldre Creditiv helt orördt i Banken, endast händelserna vid Riksdagen hafva verkat ett annat förhållande och gjort detta biträde nödvändigt, mera för att hjelpa en nödställd allmänhet, än Disconten, hvars handlingssätt var onmgängeligen föreskrifvet af händelserna.
Jag tror samma ställning ännu äga rum, då hela Landet klagar öfver penningenöd och förlägenheten »54ä Den 51 Juli e. m, fallej' på Landet, ej på Disconten, T .ig tror att någon indragning kail äga rinn, men huruvida den fean äga ruin utan våda ännu pä någon tid, dä vi dela denna periningenöd med snart sagd t liela Europa, hetviflar jag mycket; det är ej forsta gången en dylik belägenhet ägt rum; den som minnes 1785, då Amerikanska kriget slöts,' känner ock alldeles igen vär nuvarande belägenhet, hara med den skillnad, som är en naturlig följd af att då endast några rnagter voro i krig med hvarannan; nu har snart sagdt halfva Verlden krigat mot den andra halfvan, mycket långvarigare.
Förlägenheten mäste alltså vara mycket starkare, och kan lill en stor del endast luftas af och med tiden, kanske långsammare än mången tror.
Den värde talaren har uppställt en prnportionsräkning, sorn ej är enlig med min erfarenhet, och jag anser mig således skyldig något upplysa dessa förhållanden.
Sant är att Discont'.rörelsen grundar sig tili en ej obetydlig del på det ä Banken frirundta Creditiv, roen på långt nära ej helt.
Creditivet är egentedigt n den fond, I hvilken assigneringen frän Götheborg ager rum, och hvarföre i möjligaste måtto jemvigten mäste bibehållas, så att vanligen ej Assignation summan öfverstiger Creditivet, åtmindstone har Directionen alltid bemödat sig 'Den 5t Juli e. m. '545 härom; sannt är, afr. någon gång barAssignations stim mari till nummertal stigit till En Million eller 1,100,000 R:d., men då hafva 2 ä 500,000 l\:d. deraf leirat uti Bolagets Ciissa.
Allt detta kan af DiscontVerkets redigt förda Böcker upplysas, men utom denna fond finnes en annan vida be-1 tydligare, som upplåna.? af privata emot g ProCent, dels emot reverser dels på afskrifnings räkning, och detta beror ej af Creditivet, utan af allmänna ställningen och tillgångarna i t,andel; man linner detta helt naturligt, då 5 ProCents af betalnings räkningen är att anse lika med en Banquier, der hvarje Handlande sätter in sitt Cassa Saldo, som han val ej för ögonblicket behöfver, men alltid måste vara tilheds till dess disposition.
Äfvenså händer, att uti publika Cassör finnas betydliga behållningar, som blifva insatte på afskrifningsräkning, heldst under krigstider, då uti en väl ordnad stat vissa Cassör, som tillexempel Krigs-Committéens, mäste kunna disponera betydliga tillgångar.
Denna tillgång skall nu ganska säkert förraindskas.
Beträffande åter 3 Procents reverserna, så utfärdas de för sådana medel, hvilka allsicke ägna sig för afskrifningsräkningen; ägaren är antingen i den belägenheten att ej vill ja synas hafva penningar, eller afsides boende på Landet, då afskiifningsräkningen är honom till ingen nytta, eller ock stundom en mindre Bor - »544 Den gi Jul! e. m. gersman eller näringsidkare, hvilken, obekant roed och utan behof af afskrifnings räkningen, ej vill begagna den, men finner beqvämligt att bemma hos sig förvara ett Capital i en tre ProCents sedel och derföra njuta någon iukorost.
Af allt detta torde vara upplyst, att dessa förhållanden ej krokna reduceras till någon proportions-Cnlcul.
Och likväl äro dessa 5 ProCents insättningar sa betydliga, att de utgöra omkring 4, Millioner, hvaraf hälften emot 3 ProCents reverser.
Oro nu en hastig indragning af denna fond, utgörande ungefär ^ delar af help utlåningssumtnan, skall äga rum, blir följden, ej för Dis ponten, men för det allmänna , för Låntagärne, säkerligen högst tryckande; ty jned den erfarenhet Discont D.i peetro ne a har, médjdc föreskrifter;Idensä’ger fofbf* nied de förbindelser den bör uppfyj^.»och med den utsökmngsrätt den äp tiflagd^ lyan den nödtvungen iéj bli tvekande qn.j hvad den har att göra, roen Dantagai;no blifva öfter, för en förhastad mesure.
Röjande Mulna.»
Discont har jag redan yttrat min tanka, och hänvisar till den, med yrkande af äterremiss.
Vid 1812 ars Riksdag heslöto Stäncferna, att dä Octroyen upphörde, skulle Malmö
Dtscontfond anslås till RiksDisconteu, samt alt i Den 31 Juli e. m. »54S en framtid Discontinrättningarne, roed undantag af GöthaCanals, skulle för Bankens räkning administreras.
Detta beslut vill man nu ändra; jag anmärker detta såsom ett ytterligare bevis till styrka för urin sats, att Ständer både äga och nyttja den inagten, att ändra hvad föregående Ständer gjort, titan afseende om det är vid Lagtima eller Urtima Riksdag, hvilket man sökt bestrida.
Dernäst får jag äfven med Herr Påhlman förena mig i den förundran, att GöthaCanal
Discont Direction icke vill underkasta sig de föreskrifter, sorn Banken för dess rörelse projecterat, då det likväl är ett utaf de vilkor, hvarpå det bevilljade biträdet grundar stg.
Helt naturligt följer deraf, att så frarotGötha Canal Bolag icke vill underkasta sig de vilkor, hvilka förut icke äro bestridda, också alla å Ständernas sida ingångne förbindelser böra förfalla, och således intet biträde erhållas.
På enahanda sätt förhåller sig med de 800,000 R:dr» ytterligare Disconträttighet i Banken.
Då den begärdes föregafs skälet vara, att ett misstroende till CanalVerkets bestånd hade gjort att 5 ProCents obligationernas innehafvare uttogo sina penningar, och CanalDisconten således vöre nödsakad, att promt infordra betalning af sina Debitorer.
För att förmå den icke göra detta, som skulle haft
Svåra påföljder för de skyldiga, föreslogs detta medel att stärka crediten, och således blott på kort tid, hvil - .546
Den gX Juli e. tn. ken .sedermera verkeligen utsträcktes längre än i början var orntaldt, nämligen till Jo månader; nu sedan det stora biträde Bolaget erhållit, och hvarigenom Crediten säkerligen måtte vara stärkt, om deri någonsin kan stärkas, begär man denna Disconträttighet på längre tid.
Det synes häraf, att man med detta Bolag icke kan förlita sig på ord och aftal, och måste således bruka all möjlig försigtighet då man ingår afhandlingar med detsamma.
Herr Vahlman:
Jag skall icke
Länge upptaga tiden, men anhåller blott att med la ord få, i anledning af hvad som nu b lifvit anfördt, vördsamt underställa Ridderskapets och Adelns eget upplysta bedömande, huru nödvändigt och högst magtpåliggande det är, att Riksens Ständer vidtaga sådana matt och steg, som försäkra kommande Ständer att, oberoende af enskilda Corporationer, kunna fullgöra sina vigtigaste åligganden, nämligen att reglera Rikets pe-nningeväsende, så att hvarje Medborgare erhåller säkerhet för dess Lagligen förvärfvade egendom.