Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderflapets och Adelns ; Protocolls-Utdrag af den i/rde bennes communicerade beslut, angäende inlemnande af Utffottens Protocoller och Handlingar till Riddarhus-Archivet, samt wilkoret för Utbetalningen af Utskottens Secreterare och Cantzli-Betjenings ätrrstäende arfwvden, instämde Borgare-Ständet, dock utan det af Högloft Ridderffapet och Adeln gjorde undantag af Stats - Utffotttt, hwars Handlingar och Protocoller Ständct ansög böra lika med de öfrige Utffottens, utom Banco-Utskottet, hädanefter i Riddarhus-Archivet förwaras.
S D- Ester föregängen granffning af Riksens Högloft.
Ständers Lag- och Oeconomie-Utskotts, uti Memorial af den !Z:de nästlidne Marti:, afgifne gemensanim» yttrande, i anledning af wäckt fräga om Landt-handelns frigifwanoe, fann Borgare-Ständet, med afflag ä den af de öfrige Nespective Standens Ledamöter i förbemälte
Utffott härutinnan fattade mening, att nägön anledning till conoestiyn af Ständcts i Privilegier grundade rättighet, sä mycket Den LZ Aprik. g57 mycket mindre wid detta tillfälle sörekomme, som Ständet med full öfwertygelse ansäg de om Landt-handeln nu gällande författningar wara med egenffaperne och fördelarne af Stads- och Landtmanna-nanngarne närmast förenlige och utan behof af nägon ändring ofelbart leda till Allmänhetens säkraste fö:mvn och basta.
Och skulle de Nespectivc Med-S>ändcn wördsamt och manligen härom underrättas.
M 8uxrs.
k!x krotocolla bl. keterron.
Grefwe ve I» 6s,6ie wille i anledning af det sist uplästa Borgare-Ständets Protocolls-Utdrag anmäla, det, sä widt det wore honom bekant, nägot förbud emot den fria Lande-handeln icke mera än emot Spannemäls-handelni Worgare-Ständels Privilegier funnes infördt.
Anmäldes och infördes en Deputation ifrän det Hederwärda Bonde-Ständet, anförd af Riksdagsmannen ifrän östergöthland, lA->Zr>u3 jonsson, hwilken upläste följande:
Utdrag af Protokollet, hältet hos Hederwärda Bvndc-Ständet den 2Z April i8i°>.
Sedan Bonde-Ständet noga öfwerwägat Riksens Höglost.
Ständers Allmänna Beswärs- och Occonomic-Utffotts den zi fistledne
Mars afgifne betänkande, i anledning af Kongl. Maj:tS Nädiga sivar till Riksens Ständer pa deras underdäniga strifwelse, rörande Wargeringen, har Ständet, pä den grund, att detta ämne förut warit ofmerlcmnadt till Utskottets handläggning, ansett sig utan att uppehälle; tiden med mälets Återremitterande, kunna detsamma till hufwudfakligt afgörande nu företaga.
Boiidc-Ttändct, ssm med undcrdänig wördnad erkänner det förnyade prof pä Faderlig omsorg för Fädcrnes lan» - 988 Dsn 2Z Rpkil. landets ival, som Kongl. Majus kiögstberörde Nådiga smak innefattar, har nogsamt funnit bäve akt Rikets ana riva rande krigsmakt, i händelse af fiendtligt anfall, ar otillräcklig att förswara lindcts grönför, och, att den följakrligen, säsom et nödwändigt willtor för bibehållandet af Fosterlandets sjelfständighet, mäste, till befrämjande af ett sä »vigtig ändamäl, j mohn af dehofwet, jörökas.
Uti de öfrige Respective Ständens medgifwande, att i farans stund dela lika tyngder med Allmogen, och i syn. nerhet uti erbjudandet, att all oroterad jord bör inroteras för att i krigstid utgöra behörigt antal krigsfolk, igenkänner Bonde-SLändet med liflig tacksamhet, ^tt ytterligare »vedermäle af den fanna patriotisme, som under loppet af detta Riksmöte utmärkt Riksens Högloft.
Stander: och med antagande af denna hufwudsakliga grund, samt med förutsättande af desi beständ wid framdeles skeende tillämpning, anser Ständet sig jemwäl böra förklara sin bered»villighet, att för oroterad jord med undantag af Militaire Subalterne boställen, enahanda Roterings-jkyldighet sig underkasta.
Om nyttan och nödwändighcten af sjelfum^ sakett, sä midt den röi er en gemensam skyldighet, att förswara Fo. sieriorden, har aldrig hos Bondc-Standet kunnat uppstä nägot ögonblicks twekan, ty Swensta Bondens kärlek fyr Konung och Fädernesland skall i alla tidehwarf förblifwa oförändrad.
Det bar endast warit i fräga om sattet för det allmänna försvarets tillwägabringande, som, efter bekymmersamma öfwerlaggningar, uppkomne och fortsatte under ett sorgligt minne.af förra Landtwärnets missöde, BoNdeStändet funnit sigföranlätit, att med skiljaktighet frän de öfriga Ständens beslut, såsom sivar pä Kongl. Majus
Nädiga framställning i underdänighet förestä: att i händelse den ökade krigsstyrka, som blifwer att tillgå, dä den nu oroterade jorden upiatter det manstav, som deraf lämpligen kan päraknas, samt Städer, Bruk och andre Näringar, i mohn af Folkmängd och förmögenhet, jemwäl bidraga till landets förswar efter de grunder, som Utskottet upgifwit, skulle af Kongl. Majit finnas wara- för än damä - Den 25 April.
9Z9 damälet otillräcklig, bör fyllnadcn anffaffas, icke genom utskrifning eller lottning, utan medelst en allmän Marjering, eller sä kallade Scr-Fcm-eller Tremänningar, fördelad till utgörande af Hemman och Rotar, i jemförligt fZrhällande till nuwaranöe Ittdelningswerk, dä flere eller' färre Rotar kunde sgmmanstäs för att anskaffa den erforderliga styrkan med bibehällandc ak en lika allmän recruterings-skyldighct sä lange kriget pästär; anseende BondeStändet för öfrigt sig med full förtröstan till Hans Kongl.
Masits wär Mernädigsie Konungs och Herres wishet och -omsorg, tryggt böra öfwerlemna wärdén om Rikets för' swar och sjelfständighet, öfwertygadt att i nödens stund, om Riket af främmande härar anfalles, ingen redlig Swens? rmdersäke finnes, som cj will wäga lif och blod för Fosters landets uprätthällande. vt -uxrs. klx Urotocolls 8. L. l^riigLrckk» Herr Grefwen och Landt-Marskalken, förklarade, att Ridderskapet och Adeln skulle öfmerwäga detta Bondc-Ständets nog ofLrwäntade beflut, och i behörig ordning sig deröfwer yttra; samt bad Deputerade, att till Bondc-Ständet återföra Ridderskapets och Adelns helsning.
Depulationen afträdde efter wanligheteir utbeledsagad.
Friherre Idsannerbcim, v,rs August, yttrade sig: ändteligen har äfwen nu det Hedcrwärda Bonde-Ständet afgi wik sitt yttrande öfwer Oeconomie- och Beswärs-Utstottets Betänkande, i anledning af de till detsammas handläggning remitterade (icke med anmärkningar äterremittcade, utan för försia gängen till öfwerwäaande förckomnel af Kongl-Maj:ts till Riksens Ständers medborgerliga och eniga bcdömmande framställde frägor, huru
Riket stall förswaras, och om den nu marande krigsmagten dertill anses tillräcklig.
Dä Medes genom de mcddclte.
Utdrag af Protocoll samtlige Riks-Ständens tankar äro kände, leder naturugt wis Lidö. och AS.Prok. tzcke Vand. mSrs Afd.
Nl:» 6r. 96o Den 2g Äprtt. wis ämnets wigt hwars och ens omtanka derhän, att söka ett resultat.
För min enstildka del, tror jag mig finna,att det Walloch.
Borgare-Ständet wäl antagit Utffottets Betänkande, men med bifogadt utryckligt willtor af den beskaffenhet, att antagandet, ffiljdt ifrän dessa willtor, synes wara utan bindande kraft.
Det Högwördige Preste-Ständet förmäler sig äfwen hafwa bifallit Utffottets Betänkande, beledsagadt med underdäniga hemställningar, innefattande modificationer, af hwilka den första kallas nLörr-antzigt rvillkor.
Owisshcten vm dessa hemställningars willkorliga bcffaffenhct förswinner snart hos hwar och en, som öfwcrwager samma Ständs sednare Protocolls-Utdrag; hwaruti detsamma antager såsom sina en del af Wälloch.
Borgare-Ståndets med dess bifall till Utffottets Betänkande förknippade uttrpckeliga willtor.
Det Hederwärda Bonde-Ständet
Ater, har föreslagit nästan helt och hällit andra mätt och steg an Utskottet.
Ridderffapet och Adeln har under' en noga efterlefnad af Negerings-Formens föreffrift i dess 56 §. fattadt ett iaglikmatigt beflut, och utan alla tillsatser och förändringar bifallit Utffottets Förslag.
Ridderffapet och Adeln här dermed merä haft afseende pä ämnets utomordentliga wigt och angelägna föremäl, pä aNwändbarhetcN >af Utffottets framställda bttfwudgrunder, pä nödwändigbeten att snart stuta ett öfwer förmodan längwarigt Riksmöte, än pä af siere warde Ledamöter fbrechagNc till större eller mindre del ej ogrundade modificationer, hwilkas Återremitterande och mä händm Ytterligare jemnkning; medtagit en dyrbar tid, hwilken fast haldre kunnat besparas; dä enligt Utffottets Betänkande; de omständigheter, som tillhöra ärendets werkstallighet, blefwe öfwerlemnade till en rältwis och för sine undersätarLS sanna wäl wakande Konungs pröfning och afgörande.
Med werklig oro och bekymmer inser jag swängbetcn att, af i Riks-Ständen om sak och former sä skiljaktigt yttrade meningar, leda mig till öswertpgclse om nägot af Riksens Ständer fattadt sammanstämmande beslut.
Den 25 April. tz6l Wäl aro allestädes de allmänna grundsatser högtides liqen erkände, art
Riket bör sörswaras, och att den nu warandc krigsmagten dertill är otillräcklig, men oaktadt sammanstämmelse i grundsatser, uppkommer likwäl, w!d yppad skiljaktighet i wilkor för medlen att upnä werkställighet dctaf, icke nägot sammanstämmande helt, innan sammanstämmclse om willkoreN jemwäl ägt rUM.
I eN sadan sakens ställning och pä ofwäN anfördö grunder föranlätes jag, att för Min enffildta del till Rids derffapcts och Adelns Protocoll förklara: att jag anser Rids derffup ts och AdklnZ i ämnet fattade beslut, säsom Ltk sammanhängande helt, wara utan all bindance kraft och werkan för detta Ständ, sä wäl i aseende till det helasom hwar och en af retz delar, intill desi Riksens Ständer sig förenat oM ett sädant beslut, som med de föreskrifter -z och Fo §- §. af Negerings-fo men lämna, är instämmande, och att jag förmodar, Ridderffapet och Udeln inför Konungen och Nationen halma cdagalagt, att detsamma, under erbjuda de af uppoffringar pä ägande rättens bekostnad, endast förenliga med Fäderneslandets behof, sökt att befrämja ett Swenffe män wärdig! föremäl.
Ätstillige hördes begära Proposition pä denna Friherre hlannerkeims Motion» Herr GrefweN och Landt-Marskalken gjordt Proposition till bikall derä, samt att ett sädant Ridderffas pets och Adelns beslut genom Deputation mätte de öfriga Ständcn tillkäNnagiswas.
Ropades ett starkt Ia.
Grefwe ve I-> 6-wäis, sscob, anförde: instäMMäNdk fullkomligen i hwad Lerr Friherre IVlÄnrierbeim
Nysi ans förde, wägar jag ljkwäl hoppas Ridderffapet och Adeln Mäler mig derwid göra ett tillägg, som är, Utt öagtadt Ridderffapet och Adeln anser sitt tagne beslut wara utan all bindande kraft cch werkan, sä wäl i det hela, som desi delar, intill desi Riksens Ständer samstämmigt förenat sig oM ett med Regerings-Formens 72 och 80 §. §« enligt beslut, Ribderffapet och Adeln alldrig förglömmer, dct,de ags Z62 den 28 April. äga en pligt ännu heligare, den de i arf af sina Fader ernätt, den de trofast förpligtat sig att uppfylla, och delr de lika ren till sine Barn stola vfweelamna, den, att med zif och blod strida för Kung och Fosterjord- — Med lika rfwer, sorn w! alltid tro oss böra mot yran och waldet för» fwara rättigheter af helgd stadgade , af Regering och hwarje Medborgsman lika försäkrade, med lika ifwe» glömma w! i wädans stund (dä Fienderne af wär frihet och wart fjelfbeständ hota eller anfalla alla kristilla förmäner, alla betänkligheter af uppoffringar, med ett ord allt, för att endast minnas det wi hasme ett Fädernesland, och att det äger en owillkorlig rät! lill wär egendom, wärt blod, wära lif.
Afmertygad att hwarje Riddersman lifligt delar desse känslor med mig, önstade jag den Deputation, som afgär mätte, jemte framförandet af det beslut wi nu sä enhälligt fattat i följe af Baron lVl-mr,srdeim5 wäckte Motion, sifwert underrätta de andre Ständen att ehuru päkostande
Let för Ridderfkapet och Adeln är, akt se föremälct af sitt Len rZ:de
April tagne beslut förfeladt, de likwsil siga en tröst i medwetandet af uppfyllde pligter och i ksinflan af fortfarande lika tänkesätt för ett älstadt Fosterland.
Herr Grefwen och Landtmarsk alken gjorde proposition ä detta af Grefwe Os l» Osrllie begärde tillägg , hwilken bifölls; och skulle Friherre lAsrwsrdsim« anförande, jemte detta tillägg , tjena till grund för Protokolls-Utdraget.
Derefter upropades
Deputationen till de andre StänLen, och afgick under anförande af Grefwe Os 1» Osillic.
Höglofl» Ridderstapet och Adeln atstitjdes klockan HZ In llclem yrotocolli. 6-.
Lllverrtolge.
Lhors - 963 Thorsdagen den 26 April.
Plenum kl. förmiddagen Uplastes och godkändes följande underdäniga flrifs, Velse till Konungen.
Stormägtigsle AllerNadigste Konung!
Sedan hos Riksens Ständer blifwit föreftagct, att bäls» ten af bägge Skänsta inoelta Livallerl-Regcmeiiterne samtSmäkands och -Westgötha Dragone-Rcgementer mätte förändras till Infanteri, haava Riksens Ständer efter öfwer läggning härom, grisett sig böra detta gmnlaga amnö till Eders Kongl. Maj:ts.
Eget Nädiga godtfinnande öfs ' lyerlcmna, rä att Eder Kongl. Majtt Sjelf mä kunna derom i Nader -Srordna, pä det satt, som för Rikets försmak singes mäst nprtigt och med de Nustaydes fördel samt lös cala förhällandet mäst öfwerensstammande, Riksens Stander framhärda etc.
Anmäldes och infördes en Deputation frän det Högs wördige Prcste-Standet, anförd af Herr Biffopen Doctor vnn I^osenneili 1 som jamte framförande af StZndcts wan-i liga hälsning, uplästc följande:
Utdrag af Protocollet, hållet hvs Hogwördige Prestc»Ständet den 26 April tgio. S. D. Uppä gifwcn
Nädrg anledning stt lemna uns derdänig underrättelse om Preste - Ståndets tankesätt rörande Rikets Förswars anstalter , har Preste - Ständet i underdånighet öfwerlemnat dest wid antagandet af Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Besmärs- och Oeconos mi'-Uiffottö Betänkande i anledning as Kongl. Maj:ts Nådiga swar, angäende Wargeringen, sörcflagne modists cationer, med förklarande af dest underdäniga tillförsigt , Kongl.
Majit derä täcktes hafwa nädigt afseende, sämb tztz4 Den 26 April. kika underdånigt uphragande till Kongl, Majtt, att i farans och nödens stund widtaga de mätt och steg till Fäderneslandets försmår, som en sä wädlig belägenhet päkallar, Preste-Ständet, som äfwen anser detta wara den sakraste utwag, att i narwarande omständigheter komma till ett ffhndsamt flut med denna längwariga och bekpmmnsamma Riksdag, får jämte tillkännagilwande af oiwannämnde dest beslut, tillika wördsamt och manligen inbjuda betz Nespective Med-Ständer till deltagande sä wä! deruti, som att tillika hos Kongl. Majit underdänigst anhällg
VM Riksdagens ofyrdrHjeliga aflpsanre. vt vx k,c>tocol!c>. I.
.II. rl.littiguist.
Deptflationen afträdde, utbclcdsagad pä manligt sätt.
Is vsrflis tillkännagaf, det han förleden Kärdag fnllgiordt Riddcrskapess och Adelns anmodan , att säsom Ordförande för den afgängna
Deputationen gisrya de öfrige Riks-Ständcn tillkänna Riddcissapets och AdelnS förklarande, att desi beslut rörande förswars-wcrket blefrve till sin kraft och werkan hwilandc intill desi ett nied Regerings - formens 7Z och 80 §.
§. instämmande beslut af de andra Ständen wore fattadt, att det Högwördige Pre« ste-Ständets Taleman pttrat sig beklaga, det Ridderflapet och Adeln ansett sig äga anledning till trinringar wid Ståndets tagne beslut, och att Ständct genom ett sarskittt underdänigt bref öfwcrlemnat ät Konungens
Nädiga afseende alla de med ficativner Ständct wir Oc ynomie-Utskottets Betänkande gjort; att Borgare - Ständcts Taleman förmält, det Ständet nysi hade beflutit a ndtts remisi till jämkning af Oeconomie - Utskottet; samt att bos Bonde - Ständet nägot lfttrande öfwer detta ämne ickr bliswjt lemnadt.
Zusterahes följande:
Den 26 April. 96Z.
Utdrag af Protokollet, bältet i Högloft.
Nidderstapets och Adelns Plenum den 25 April rgio. S. D. Sedan Nidderstapet och Adeln nu mera ers hsillit del af samtclige de öfrige Respective Riks-Stsindens yttranden, östver Allmänna Beswärs- och Oeconomie - Ut-' stöttets Betänkande i anledning af detill bemälte UtstottS handläggning remitterade (icke med anmärkningar aterrewitte ade, utan för första gången till öfwerwägande förekomne) af Kongl. Maj:t till Riksens Ständers medborgerliga och eniga vedömmande framstända frsigor, huru Ri» ket stall fbrswaras, och om den närwarande Krigsmagten dertill anses tillräcklig; har ämnets wigt naturligen ledt Ridderflapets och Adelns omtanke derhän, att söka ett resultat af samtelige Riks-Standens deröfwer fattade tan^ kar.
Nidderstapet och Adeln har wid undersökning häraf trott sig finna, att det Wällofl. Borgare Ståndet wälan? tagit Utskottets Betänkande, men med bifogade uttryckeliga rvilkor af den bestaffenhef, att antagandet » skildt ifrän kesia wilkor, synes wara utan bindande kraf;..
Det Högwördige Preste--,Ständct har likaledes förmält sig hafwa till Utstottets Betänkande lemnat sitt bifall, beledsagadt med underdåniga hemställyingar, inne«fattande modistcationer, af hwilka, den förfia kallas nödwändigt rvilkor.
Owisihetcn. om desta, hemställnjngars wikkorliga bestaffenhet har synts Ridderstapet och Adeln aldeles förswinna wid öfwerwägande af det Högwördige Preste-StändetS sednare Protoeolls-Utdrag, hwaruti^ detta Riks-Ständ såsom sina antager en del af det Wällofl.
Borgarc-Standets med dest bifall till Utstottets Blänkande förknippade uttryckeliga wilkor.
Det Hederwärda Bonde-Standct siter» har föreflagis nästan helt och hsillit andra mätt och steg, an de, som. i Utstottets Betänkande blifvit upgifne.
Ridderstapet och Adeln har, under en noggran efter*, lefnad af de föreskrifter Regcnngs?FyrmeNs 56 §. lem* 966
Den 26 April. nar, fattas ett laglikmätig! beflut, och utan atta tillsatser ock förändringar öifailit Utskottets förslag., Riddcrstapet och Adeln har derwid mera haft afseende pä ämneks ntoniordentcliga wigt och angelägna söremäl, pä anwändbarhetcn af Utstotteks framställda hufwpd-gnmher, pä nödwändighcten att sinart sluta ett öfwer förmodan längwangi Rikomöte, än pä af flere Ledamöter föreslagne, till större eller mindre del ej ogrundade modificationer, hwbkas hänwisande till Utskottet och mä hända ytterligare jemkning, skulle hafwa mcdlagit en tid, som desto häldre syns Ridderstapet och Adeln besparas, dä, enligt iltstottets Betänkande de omständigheter, som tillhöra ärendels werkställigoet blchro öfwerllemnade till en rättwis och för sine rmdersäkarcs sanna wal wakande Konungs pröfning och afgörande.
, Med werkelig oro och bekymmer har Ridderstapet och Ndeln insett swärighetcn att af i Riks-Etänden bade om sak och former sä ffiljaktigt yttrade meningar leda sig til! öfwertygelse om nägot af Riksens Ständch fattadt sammanstämmande beslut. Wäl har Ridderstapet och Adeln allestädes funnit högtidligen erkända de allmänna grundsatser, att Riket bör förswaras, och att nu warande Krigs-- magt dertill är otillräcklig.
Men oagtadt denna sammanstämmclse i grundsatser, finner likwal Ridderstapet och Adeln, wid yppad stiljaktigbet i milkar för medlen att uppä werkstallighet deraf, icke nägot sammanstämmande helt kunna upkomma innan sammansiämmelse vm wilkoren järiiwäl ägt rum.
I en sadan sakenö stallning, och pä osman anförde grunder har Ridderstapet och Adeln sett sig föranlätit förklara: att R-dderstapet och Adeln anser sitt i ämnet fattade best t, säsom ett aldeles sammanhängande helt, nmra utan all bi .dande kraft och werkan för detta Ständ, sä wal i a eende lill det hela, som hwar och en af dest L lar, inkill dest Riksens Ständer sig förenat om ett med 7Z cch 80 !s,. as Regeringö-Formens föreskrifter instämma! de beslut; att Ridderstapet och Adeln förmodar sig hafwa inför Konungen och Nationen äöagalagt, art detsamma med erbjud nde af uppoffringar pä ägande-rätts Bekostnad, endast förenliga med Fäderneslandet» behof, Den 26 April. 967 sökt att befrämja ett Gwenste män wärdigt föremal; och akt Ridderskaper och Ädel», oagtadt den nu algifne förklarilig, rörande sitt fattade beslut, aldrig förglömmer din heliga pligt det sarf af sina Fäder erhållit, den ed trofast förpligtat sig att upfylla, och den det skall oför» falstad till sina barn öfverlemna, den, att hälla lif och blod städse osparde för Konung och Fosterjord, ur -uxrs.
Utdrag af Protokollet, hället l Högloft.
Ridderstapcts och Adelns Plenum den 2Z April I8l-. D. D.
ÄterremitteradcS , i anledning af g,'l?rde an« märkningar, hwilka Ridderstapet och Adeln ansägö för antagandet hindcrlige, Allmänna Beswärs, och Oeconomie» Utstottets förlcdne gärdag pä bordet lagde Betänkande angående Saltpeterrtillwerkningcn i Riket vr ruprs.
Utdrag af Protocollct, häktet i Högloft.
Ridderffapets och Adelns Plenum den 25 April r8to. S. D. Vlfölls hwad Friherre ^orcnb-ne, ZcberinA, uti förleden gärdag pä bordet lågt Memorial föreslagit j alstende pä rcdackionen af Instructionen för NiddarhusDircctionen, Sccreterarcri och Fisealen, med den enda förändring, att utur hwad Friherre Ko^snbsne föreslagit att den yngre Riddarhus-Canzlisten borde wara updragit att komplettera och i ordning hälla gencalogiste tabellernc, ordet complettera skulle utgä, emedan ! annat fall den slutsats af redactionen kunde dragas, som stvlle eomplct» teringen icke wara cn bagge Riddarhus-Canzlifterne lika åliggande skyldighet, vt su^rs.
Friherre ttsmUton, vs,!, anförde till Protokollet:
Af det ProtocollS-Utdrag, som detsHögwördige Preste-Ständet nu meddelat öfwer
Desi i gär beslutade tillägg till
Dcsi förut osi meddelade beslut, synes mig, akt det Högwördige LLtändet nu mera är aldeles öfverensstämmande med Riddcrstapets och Adelns beslut- Jag tro> mig äfwen härigenom inse en utwäg wara öpnad för de öfrige twänno Riks - 963 Den 26 April.
Riks-Ständcin citt, med instämmande uti sådant tillägg, som Preste-Sfändet giort, angäende öfwerlämnandet till Kongl. Majtts egit Nådiga afseende af alla de milkar, modificationer eller anmärkningar, svin riti Ständen blifMit giordc, för deras del kunna förena sig i hufwudsakm utan att mottaga sig sjelfwe, och utan att älerremittera ämnet titt Utstottet, Jag hemställer derföre, ym icke, för att gifwa ännu iner wigt häråt Ridderskap^ och Adeln skulle finna klokt, att för sin del aecedera till ett dylikt tillägg; och att i underdänighet till Konungen äfwerlcmna de flere förtjenst-, fulia anmärkningar wid Betänkandet, som hos Ridderstapct och dstckn hlifwit gjv>da; samt om icke Riddcrskapet vch ^'.oeln skulle genast affärda en Deputation, med ett Protocolls-Uldrag om denna Ridderstapets och Adelns acyesiion — sä wida den blir bifallen — för att inbjuda de andra Riks -Ttänden att »vidtaga samma utwäg.
Grefwe 0>IIsnborg, fobsn sjenning, hemstälde, om icke denna fräga säsom ny mätte nägot fä hwila till widare öfwerwägandc, och huruwjda, ett mäl där RiksensStänder ägde beslutande rättighet, det more formligt, att blott afg fwa underdäniga önstningqr.
Han kunde icke i de obestämde uttryck, till öfwerlemnande ät Konungens Nädiga godtfinnande inse gränsornc för detsamma, men trodde, att de mvjcligen skulle kunna utsträckas till ämnen, för hwilkas behandling Regerings - Lagarne om ordningen och sattet annorlunda förcstriswq, i hwilka han likwäl ej ansäg Riksens Ständer berättigade, alt nu mcdgifwa näsen ändring till uplätande af dest rätt 8t Konungen, och hwarföre, han icke kunde till hwad föreslagit är, sitt bifall lemna, Herr Grefwe» och Landt-Marskalken, för» rnälfe, det han icke sä fattat Friherre klsmiltons Motion, utan ansäge meningen wara, att, sedan Preste-Ständer förklarat sig antaga Oeconomie-Utskyttets Betänkande, .med tilläggning att endast öfwerlemna till Konungen sina förut föreflagne
Modificationer i form af underdäniga önskningar hwarä Ständet hoppades, att Kongl- Maj-t ställe täckas göra Nädigt afseende, Ridderstapet och Adeln, som Den 26 Apri!, , 969 förut till alla delar gillat Betänkandet, mätte accedera till öfwerlemnande at Konungens ölädiga aflcenhe af sä wäl Prcste.Ständets, son, hwarie Riko-LtändS såsom önskningar framstälde Modist ationcr, och de dos R>do>rstapet och Adeln wid Betänkandet gjorda anmärkningar oäqkwen kunna under en lika sorm Hans Mauts prö ning underställas : frägandes Herr Grefwe» och Landt - Marstal. ten om icke Nidderstapet och Adeln bedagade F iherre Motion salunda förklarad bifalla, och i händelse af bifall härtill, de öfrige Rcspective Ständen genast genom en ny
Deputation om delta sitt befluc uns herrätta, ^Bifölls, Friherre lVlsnneibeim:
Som jag redan förliden gärs
Lag erhöll den underrättelse, att det Högwördige PresteStander, jamte antagande af Oeconomie-Utskottets Betänkande om Rikets förswar i händelse af ett nöds^Z, krig^ stält stna förut säsom wilkor beslutna Mo^stcationer i sorni af blotta underdäniga onstn ngar» ^-warigenoni dest hcstut icke mera innebär nägon^oenst.isyet med RegeringsFormens föreffrister, och jag pä sadan grund förmodade, att Högloft.