Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hos ett Stånd är redan offentlighet genom lag införd och genom häfd äger den rum vid Plena Plenorum med större och mera blandadt antal åhörare, än hos oss kan komma i fråga.
Då förbrytelser inom BorgareStåndets Sessionsrum och på Rikssalen måste vara lika. möjliga, sorn på Riddarhuset, styrkes jag i den tanka, att samma skäl, som förmått flere värda Ledamöter finna saknaden af en sådan
Lag hindra offentlighetens införande hos oss, göra den nödig, der offentlighet verkligen finnes.
En ökad anledning för mig att önska stiftandet af denna Lag, äger jag deri, att således se undanröjd ett af de anförde hindren mot publicitetens antagande för det närvarande hos oss, då man således kunde hoppas vid en kommande Riksdag en ändrad opinion inom Ridderskapet och A~ deln i denna fråga, så mycket mer, som ehuru få blad i våra Riksmötens historia deraf intages, desse likväl framvisa den märkvärdiga händelse, att en och samma Ledamot år 1818 genast vid första väckandet af en motion i detta ämne, anhållit få instämma deri, och iSeS utan några ändrade förhållanden ansett bifall härå nedrifva t i ' 54 Den 5 April e, nu vår representation oell kullstörta hela Statsbyggnadens grundvalar.
Friherre Boije, LudvigJag vill icke yttra mig i hufvudfrågan, om en lag bör göras emot förbrytelser, sorn dels aldrig ågt ruin, och dels ännu icke ens kunna åga rum.
Jag skall deremot beredvilligt gå den värde talaren till mötes i den punkt, som, må hända innebår det ändamål han egenteligen söker; hvarom jag också redan blifvit underrättad.
Jag vet icke om flere ån jag åro af Herr Rosenblad åsyftade; men mig har man sagt, att jag skall vid sista Riksdag, då pro. position om Läktarens afstående till åhörares närvaro gjordes al Herr Rothlieb, yttrat de orden, att jag understödde motionen derom: och ehuru jag ingenting drar mig till minnes derom, så torde def likväl vara sanning; och bevisar då blott, att hos mig var öfverraskningens första känsla för saken: men att denna känsla .sedermera vikit för pröfriingen af de många och starka skål, som talade emot den.
Så långe mer.niskan år menniska, skall hon alltid förblifva underkastad möjligheten att i första ögonblicket ej se allt hvad den påföljande undersökningen upptäcker: och om hennes Öfverlagda beslut blir det kloka, det råtta, så har hon ingenting att förebrå sig, och kan då vara liknöjd för tadlet.
Herr Rosenblad; Då motiverne för min motion redan vid dess afgifvande den 5 näst lid— ne Mars blifvit af mig tillräckligt utvecklade, torde det nu vara öfverflödigt vidare yttra mig deröfver, i Den Ti April c ni. åo Efter hvad Protocollerne för förra Riksdagen upplysa, var det verkeligen Friherre Bojie, sora anhöll om att få instämma i den af Herr Rothlieb då väckte motion, om offentlighet vid Ridderskapets och Adelns öfverläggningar, fastän Friherren nu ansett samma offentlighet nedrifva principen för vår representation och beröfva oss förmågan att till våra efterkommande öfverlemna det dyrbaraste arf oss återstår, af hvad vi utaf våra Fäder emottagit.
Jag respecterar visserligen denne Friherrens ändrade öfvertygelse lika med hvarje annan sjelfständig tanka, men af denna Friherrens ombytlighet i åsigt af publicitets-frågan, under alldeles lika förhållanden, styrkes jag så mycket mer i det hopp, att den skall framdeles finna inom oss ett blidare afgörande, då ett af de vigtigaste hindren deremot blifvit undanröjd;.
Jag bör förklara, att jag ej godkänner andra ord för min räkning, ån de som måste finnas tryckta i Protocollet; hvilka också må vara hurudana som helst, utan att jag derom behöfver bekymra mig.
Jag skall tacka Gud, om mitt bemödande, att blifva klokare med hvar dag, hädanefter så väl lyckas i alla saker, som det lyckades mig i Publicitetsfrågan.
Herr Grefven och Landt-Marskalken yttrade, att, ehuru Herr Rosenblads ifrågavarande motion innehade N:o 24 å föredragnitigs-listan, dock som Herr LandtMarJkalkens högsta bemödande alltid vore att gå så väl Ridderskapets 5fl
Den 3 April e. mi och Adelns, som hvarje Ledamots af Ståndet, Önskningar till mötes, ansåg Harr Grefven oah Landt-lHar skalken, af sådan anledning, sig jemväl böra nu genast föredraga Herr Rosenblads omförmåldte motion, hvarvid Herr Grefven och Landt Marskalken likväl tillkånncgaf, att, då densamma af Herr Rosenblad väcktes, Herr Rosenblad sjelf anhållit att den måtte hvila på bordet, intilldess frågan om offentlighet vid Ridderskapets och Adelns öfverlåggningar blifvit af Ridderskapet och Adeln afgjord; och då Ridderskapet och Adeln den 17 sistlidne Mars ansett sig icke böra för närvarande medgifva offentlighet vid Ståndets öfverlåggningar, hemställde Herr Grefven och LandtMarskalken, huruvida Ridderskapet och Adeln ansåg Herr Rosenblads ifrågavarande motion, det oaktadt, böra tili Lag-Utskottet remitteras.
Ropades Ja och Neji Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf:
Jag anser denna motion böra remitteras, och får såsom skål för denna min öfvertygelse blott erinra, att man i BorgareStåndet, hvarest publiciteteten blifvit beviljad, tilläfventyrs torde hafva underlåtit att framställa den nu ifrågavarande motionen, just på den grund att man der hade sig bekant, att han var väckt inom detta Hus.
Om således denna motion här nunedlades, skulle BorgareStåndet blifva bedraget i sin billiga väntan, och kunna komma att för denna Riksdag saknaden nödvändiga och påräknade lagen Den 5 April e. m. 57 Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarjkalicen förnyad proposition, fann Ridderskåpet och Adeln för godt, att Herr Rosenblads berörde motion till Lagutskottet remittera.
Justerades PleniProtocollen för den 5 sist— lidne Mars eftermiddagen och för den 6 i samma månad.
Justerades PleniProtocollet för den 7 sist— lidne Mars. Gretve Lewenhaupt, Claes, hade inlemnadt ett Memorial, hvilket upplåstes, så lydande:
Jemte det jag förenar mig med Grefve Levenhaupt, angående frågan om vexel-rått för in visningar, anhåller jag, att om detta anförande blifver remitteradt till Lag-Ut. skottet, samma Utskott må anmodas, att företaga detta ämne till afgörande i sammanhang med den till Utskottet förut remitterade motionen om enskilte personers assignations-rått.
Herr Grefven och Landt Ma rf i a
Ike 11 förklarade, att, då Grefve Lewenhaupts Memorial innefattade anmärkningar mot Herr Silfverbergs, Magnus Diedric, den 7 sistlidne Mars afgifne yttrande, i anledning af Herr Haijs, Albrecht, motion, angående inrättande af private LåneBanker, samt både Herr Haijs motion och Herr Silfverbergs yttrande blifvit af Pudderskapet och 58 Den 5 April e, m, Adeln sistnämnde dag till Stats, Banco- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskotten remitterade, ansåg Herr Grefven och LcindtMarskalken sig böra hemställa, om icke Grefve Lewenhaupts ifrågavarande Memorial nu äfven kunde till bemålte Utskott förvisas.
Herr Hammarskjöld, Lorenzo, hade inJemnat följande som upplästes:
(Se Bilagan N:o 2.) Herr Grefven och LandtMi-rskalken föreslog, att Herr Hammarskjölds Memorial måtte till Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet remitteras; hvilket bifölls.
Justerades PleniProtocollen för den JJ, 12, i3 och i5 sistledne Mars.
Upplästes och lades på bordet följande från nedannåmnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: Fran ConstitutionsUt skottet:
Af den 29 sistledne Martii; med hemställan om
Deputerades förordnande till uppsigt Öfver Grundlagarnes felfria tryckning.
Den 5 April c. m. 59 Af den 2 innevarande månad; med öfverlemnande af 65o exemplar utaf en tryckt uppgift på de från sista Riksdag hvilande förslag till ändringar i Grundlagarne.
Af den *4 siftlidne Martil: N:o 6g, angående anslag af Statsmedlen till en Hamnbyggnad vid Jönköping.
Af den 29 i samma månad:
N:o 70, om medel till bestridande af kostnaden för tryckning af vissa Comitterades förslag till en förändrad organisation af åtskillige Rikets Styrelseverk m. m.
Nto 71, i anledning af väckte motioner, angående Allmogens arbetsskyldigheter vid serskildta Kungsgårdar och Boställen.
N:o 72, angående gjord hemställan om anslag af medel till aflöning för Uppbördsskrifvare i de Norra orterne, eller lön-tillökning för Länsmän, som kunde biträda KronoFogdarne i Executionsmål.
N:o 76, om fördelningen utaf afgifterne till Wadstena Krigsmanshus och Amiralitetets KrigsmanshusCassorne.
N:o 74, angående föreslagen tillökning i den pension Registratorn i f. d, CanzliColle - 6o Den 5 April, e, m, giutn Ferdinand Berndtson af Statsverket åt-' njuter.
N:o 75, rörande väckt fråga om en undersökning, angående besparingarnes användande samt om CoursControlIeurernes arfvoden.
N:o 76, med hemställan, att åtskilige till StatsUtskottet remitterade Memorial måtte till det Särskildta Utskottets handläggning fä öf_ verlemnas.
N:o 77, angående gjorda motioner örn löna förbättring för Kronobetjeningen på Gottland och i Bohus Lån, samt om befrielse för Kronobetjeningen i allmänhet, från deltagande i kostnaden för tryckningen af Landshöfdingarnes kungörelser.
N;o 78, angående väckt fråga om Wadstena Klosterkyrkas upplåtande på vissa vilkor åt Stads- och LandsFörsamlingarne derstädes.
Från Stats- och Banco-Ut (kotten:
Jj den 2 innev. månad: N:o 79, i anledning af den del uti KonglMaj:ts Nådiga proposition, angående ytterligare anslag till fullbordande af Götha Canal, som rörande CanalDirectionens anhållan, att nu genast få uti Rikets Ständers Bank, å Bolagets vägnar, lyfta de af detta års förut anslagne Byggnadsbitråde återstående 200,000 R:dr, utan att för - Dm 3 April et m* 6l ut hafva infordrat den gista Actieinsåttning, som, enligt Rikets Ständers år 3 815 fattade beslut, skall innan utgången af innevarande år vara verkställd.
Fran Banco-UtJ1:ottet:
Af den 2 4 sistledne Martil; N:o 4, rörande väckt fråga om tillåtelse för låntagare, att till undvikande af omgångar och kostnad aflemna sina räntebetalningar för Bancolån, i närmaste Ränteri, eller till KronoFogdar i orterne.
Fran Lag-Utjkottet:
Af den 19 siftledne Februarii:
N:o 3, angående förmyndares frikallande från skyldigheten att hvatt tredje år tillöka myndlingens arfscapital, med den under tiden derå upplupna ränta.
Af den 25 i samma manad: N:o 4, rörande ändring uti 5 Cap. 4 §.
JordaBalken och Kongl. Förordningen den i3 Junii 1800, angående hembud då Frälse Skattei hemman utom börd försäljas.
Af den 4 nåftledne Martil: N:o 5, angående afgärda
Bys rätt till skifte i skog och mark. 62 Den 5 Arpil f m.
N:o 6, angående den föreslagna ändring i 25 Cap. 5 §.
RättegångsBalkep, att UnderDomstolars utslag i mål, rörande fångspillning och hustjufnad, icke böra OfverDomarens pröfning underställas.
N:o 7, rörande väckt fråga om befrielse för Rådmän och Kemnårer från deltagande uti ansvaret för försummelse att till ÖfverDomaren insända Rådstugu-och KeinnårsRåtternes
Domböcker och Protocoll. N:o 8, i anledning af gjord motion, om upphäfvande af Öfre och Nedre BorgRätterne, samt upphörande af RiksmarskalksEmbetets befattning med skuldfordringsmåi.
N:o g, rörande väckt fråga om återupplifvande af den i 16 Cap. 6 KyrkoLagen befintliga föreskrift, att äkta makar, som skola skiljas, böra personligen inställa sig i DomCapitlet.
Af den 7 siftledne Martti:
N:o to, angående gjord hemställan om upphåfvande af de uti Kongl.
Förordningen den 4 Maj 1778 stadgade böter för Rusthåilares försummelse, att inom trenne månader från tillträdet af en RusthåHsdel, erlägga den fastställda afgiften till' Wadstena KrigsmanshusCassa.
N:o ii, angående upphäfvande af förbudet Deri 5 April, 63 Hti 1.3 Cap. 2 §.
KyrkoLagen, emot Kyrkomusiks begagnande under Fastelagstiden.
Af den xo siflledne Mart ii: N:o 12, om upphäfvande af stadgandet uti 4 Cap. 2 §.
JordaBalken rörande handstråckning vid fastighetsköp i staden.
N:o i3, rörande väckt fråga om förändring af tiden för Sommar-Tingens förrättande.
Fran Allmänna Besvärs- och Oeconornie-] Utskottet:
Af den 18 sistlidne Februarii:
N:o 2, i anledning af de anmärkningar, sorn i BorgareStåndet blifvit gjorde vid Utskottets Memorial, om förökad Betjening.
Af den a5 sistlidne Februarii %
N:o 4, rörande gjord motion om anläggande af en våg på allmän bekostnad emellan ÖfverTorneå och Kengis. den 8 sistlidne Martil: N o 5, angående upphörande af den anstallt, att i officiella Tidningar införa Kungörelser örn lediga Kyrkovaktare-tjenster.
N;o 6, angående tidens förlängande för de allmänna utskylderne. 64 Den 5 April, ./// rle« i5 sistliclne Martil: N:o 7, angående yrkad befrielse för en del af Lindes bergslag från skyldigheten att uteslutande afyttra dess kohl-tillverkning till Wedevågs Manufactur-Verk.
N:o 8, i anledning af våckt fråga om FrålseBönders befrielse från skyldigheten att tourvis bestrida Fjerdingsmans-befattningen.
• N:o g, angående visse föreslagne ändringar i nu gällande författningar, rörande anläggande af Tull-Mjölqvarnar.
N:o io, rörande väckt fråga om upphäfvande af stadgandet, att då Morrskt Lakegods utur andra hand styckevis försåljes, vigten deraf bör i kärlet inbrännas.
N:o 11 , angående Gästgifveriet anläggning och Gåstgifvares tillsättande.
Mf den 18 sistledne Martil.
N:o 12, rörande prsestanda till Bruken af Åboerne å de al Bruksidkare till skatte inlöste Hemman.
N:o io, rörande gjord motion, om upphäf-' vande af föreskriften, att af Allmogen utfärda-; de kungörelser om Auctioner och andra httshållsangelägenheteo böra af vederbörande Kroj no - Den o April, 65 n.obefjent påskrifvas, innan de från Piedikstolarne upplåsas.
Upplåstes följande, från RiddarhusUtskottel inkomne, så lydande 3;ne Memorial.
(Se Bilagorne N:ris 5, 4 och 5.J
Justerades följande : Utdrag af Protocollet, hållet hos Flögloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 3 April 1823.
S. D. Remitterades till Stats- , Banko- Jamt Allmänna Befoårs- och Oeconomie-Utjkolten : Grefve Lewenhaupt®, Claes, Memorial, innefattande anmärkningar vid Herr Silfverbergs, Magnus Didric, den 7 sistlidne Mars sfgifne yttrande, i anledning af Herr Haijs, Albrecht, Motion ä angående inrättande af Private Banker.
Allmänna Besvärs- och Oeconomi- ' Utskottet:
Herr Hammarskjölds, Lorenzo, Memorial, anledning af Friherre Anckarsvårds, Carl Hen Ricld. 0, Ad, Fröt, 3 Band. 5. 66
Ben 5 April. ricj motion, angående föråndrade stadganden 1 afseende på publika examina. Lag-Vt skottet'.
Herr Rosenblads, Bernhard, den 5 sistlid-7 ne Mars eftermiddagen på bordet lagde motion, angående stiftande af en Lag, i afseende å förbrytelser, begångne af åhörare inom RiksStåndens Plena, eller Riksens Stånders Plena Plenorum.
Ridderskapet och Adeln åtskilldes felock. half till io örn aftonen.
In fidem Protocolli O. I, Lagerheim.
Föredrogs å nyo och remitterades till; Stats- och B ane oJJtslotten'.
Maj:ts den J2 sist!
Mars aflåtne ®ch den 25 derpå följde förmiddagen på bor - Den 4 April f ni. 67
Het lagde Nådiga proposition till Riksens Stander, angående bidrag till utförande af Hjelmare Canal- och Slussverkets ombyggnads Å nyö föredrogs Kongl. Maj:ts den 20 sistledne Mars allåtne och den 25 i samma
Månad förmiddagen på bordet lagde Nådiga Skrif^ Velse till Riksens Ständer, rörande föreslagen jemkning i Extra Roteringert.
Herr Rothlieb f Axel, anförde skriftligen:
Herr Grefven och Randt
Mar skallen hemställde, att så vål Kongl.
Maj:ts högftberörda Nådiga Skrifvelse, söm Herr Rothliebs, i anledning deraf, nu aft>ifne yttrande, mätte till Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet remit^ terås; hvilket biföllsi Föredrogos å nyo och bi föllos följande StatsUtskottets den 21 sistlidne Mars afgifne s mt den 25 i samma
Månad eftermiddagen pa oor^ det lagde Utlåtanden: N:o 55, om indragning af Töffel-pénnirH garne lör Rikets Högsta Embeten rn. fl. N;o 56, om Boställes anslående åt Kront?^ Fogden i Sollentuna, Wallentuna och Danderyds Skeppslag.
N.o 67, om understöd af allmänna medel till förbättrande af Hamnen vid Halmstad* 63 D?n 4 April J, m. N:o 58, om uppförande på allmän bekostnad af en Bro öfver Fårje-sundet vid Sigtuna, N o 6o, om understöd till Assessoren Lundeqvist för dess utgifne Kammarverk, N:o 62, om inköp af Boställe åt Domhafvanden i Åse, Barne, Wiste och Kållands Häraders Domsaga, Företogs till pröfning
StatsUtskottets den 5T sistlidne Mars afgifne och den .25 i samma*’
Månad eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, angående beräkningsgrunden för Riksmarkegångspriset å den under Rikets Embets- och Tjenstemanna-Stater med penninge-iöner uppförde spannmål.
Friherre af Nordin, Carl Juhan, uppläste följande:
Det ar mig icke möjligt att komma ifrån min förtrytelse och stora' förundran öfver den olikhet i pris, hvarefter de Civile och MilitaireSraterne få deras Lönings-spannemål.
För CivilStaterne år den beräknad till Riksdaler och för Mi-, litair'jStaterne till 6 Riksdaler tunnan.
Jag kan ej utgrunda skälen dertill.
Det^måtte vål icke komma deraf att Civile personer gjort sjelfva regleringen, Man känner att i Konung Carl Den 4 April f, m. Xhs tid, då KcmmarColIegium skulle uppgöra Staterne för alla Embetsverk, fick samma Collegium högre löner ån andre Verk.
Sedermera når Rang-ordningen af CanzliCollegium skulle uppgöras, fingo CanzliRåderne raug framför andra Råder.
Sådant skedde i förra tider, men måtte icke nu kunna äga rum.
Jag tror det vara rättvist, att Militairen får åtnjuta samma beräkning som de Civile, nemligen efter 45 R;dr, eller kanske det vore bäst att ett medium antages för båda, emellan båda beloppen , så att de erhålla lika förmoner.
En besynnerlighet år äfven det, att Civilstaten vid Amiralitet, hvilken likväl består af Civile personer, måste emottaga sin spannemål efter 6 R:drs beräkningsgrund.
De åro således ansedde såsom stjuf-barn af Civilstaten.
Jag anser derföre det vara råttvist, att Stats-Utskottet anmodas sarhmanjåmka dessa olika förhållanden, och anhåller derföre om återreiniss samt att desse anmärkningar måtte få till Utskottet åtfölja, Friherre Boijei Ludvig:
Den rättelse, som den sista värda ledamoten begår, torde, efter min hastiga uppfattning, redan vara i Betänkan, det meddelad; men år annars mer ån billig att vänta.
Egenteligen år det Friherre af Nordins anmärkningar, som jag ville understödja; och beledsaga med ett råtts-begrepp, så allmänneligen erkåndt, att ju ännu har aldrig någon Auktoritet gifvits, som icke ansedt sig af det samma bunden.
Man har, nemligen, alltid ansedt rättvisa och billighet fordra, att om en ansökan, syftande till fönnohn, ej kunnat bifallas; dea Den 4 April f, m. dock aldrig fått upptagas såsom anledning till förminsk mg i fördelar, hvilka redan der förut innehafvas; emedan ingen sökande bör straffas för det han söker en förmån; hvilket dock skulle inträffa, om afslaget förenades med borttagande elier förminskande af något, som den sökande redan innehar.
Detta rätts begrepp för. drar, att en motion, som ej har annat syftemål% £n förbättring, må få behålla denna sin syftning, och således icke förvandlas till anledning för beslut af motsatt riktning, eller till försämring.
Då sista timman af denna motionstid var slagen, hade ingen enda motion, inom Ständerne blifvit gjord, till förminskning i det beslut sorn i8i5 års Ständer, till löne-lörbåttring åt Embetsmännen beviljade; och hvaraf den egenteliga förmånen för Embetsmännen , till en stor del , just lag i det tillika bestämda sättet att uträkna Riks-markegången.
Inom motions-tiden var således, å Ståndernes sida ingen laglig anledning, ingen laglig rått gifven StatsUtskottefc till pröfning, ännu mindre till rubbning af 1815, års beslut, i någon dess dess del Kongl. Maj:ts, proposition åter åsyftar icke en förökning, mers visserligen, icke heller någon förminskning i E inmannens vilkor; den åsyltar blott ett afskaffande af det hazard-spel, sorn Embetsmännen och Staten nu måste vidkännas, och hvarpå man har exemplet, då man påminner sig att 181 g var en HofRättsRåds lön omkring 1700 Riksdaler Banco, då den 1822 var blott omkring J200; ett hazardspel, hvars olägenheter för Staten* Friherre af Nordin framställt, och hvars svårighet (öp Embetsmännen lätt inses, då mart Den 4 April /. mi 7* brsinnar huru angeläget det måste vara för honom att veta hvad han har, för att derefter råtta sina utgifter.
Nu år hans öde, att ännu i Januarii Månad vet han icke hvari hans lön år samma år; och då erfarenheten visat att skillnaden kan uppgå till nåra tredjedelen af lönen; så bör man också finna huru svårt det blir för hönö n att göra säkra beräkningar på sine utgifter förenlighet med inkorusterne.
Den proposition Kongl. Maj:t gjordt, år lika fördelaktig för Staten som för Embetsmannen; men det sätt att afgöra frågan, sotn Utskottet föreslagit, år deremot en försämring för Embetsmånnen, ända till ett tillstånd, mycket sämre ån det, hvarulur Konungens
Nåd velat dem förhjelpa; och det år i syftningen lika orättvist, som det är, i formen, olagligt.
Såttet att beräkna markegången hörer ovilkorligen till 1815 års Beslut; och någon förändring deri har ej, hvarken af Konungen, eller någon Riksdagsman blifvit begärd- StatsUtskottet har alltså Öfvertrådt grånsorna för sin pröfnings-rått, då den ingått i pröfning derom; och jag begär, att om Kongl. Maj:ts proposition ej kan bifallas, all annan förändring må uteblifva.
För denna min anmärkning begår jag äfven remiss.
Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg Statsutskottets Betänkande böra, i anledning af de dervid nu gjorde anmärkningar, till StatsUtskottet återremitteras.
Ropades Ja, Den 4 April f m, Föredrogs å nyo StatsUtskottets den 21 sistledne
Mars afgifne och den 2 5 i samma månad eftermiddagen på bordet la;;de Utlåtande, öfver de hos Präste- och BondeStänden gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående framtida dispositionen af Wéndtholms Hofstalläng ; och fann Ridderskapet och Adeln att, enär Utskottets sistnämnde Betänkande, redan blifvit den 5 sistledne Mars eftermiddagen af Ridderskapet och Adeln gil— ladt, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde låggas till händlingarne.
BancoUtskottetk den 21 sistledne
Mars afgifne och den 25 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Betänkande N:o 5, i anledning af väckt motion om publicitet af Bankens angelägenheter.
Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus, anförde skrifteligen: W
(Se Bilagan N:o 5.) Herr Mannerjiam, Johan:
Öfvertygelsen om nyttan af Bankens publicitet har inom Ridderskapet och Adeln långe varit allmän.
Redan i8i5 väcktes motion derom afen man, hvilken lärer kunna anses äga stor auctoritet, såsom enskildt man, då fråga år att bedöma hankens ställning.
Motionen blef vål af pluraliteten i BancoUtskottet afstyrkt, men af Ridderskapet och Adeln bifallen, dock uttrycktes detta bifall Den 4 April /• m, endast genom aaslag å BancoUtskottets Betänkande, af den orsak, att frågan redan var af 5 andra Stånd annorlunda afgjord.
Våd sista Riksdagen väcktes å nyo fråga härom, men plursliteten i BancoUtskotfet afstyrkte äfven då publiciteten, den blef likväl, om jag rått minnes, efter återremiss af Ridderskapet och Adeln bi-' fallen.
Jag behöfver således ej ingå uti någon vidlyftig bevisning af denna publicitets nytta, helst då en Ledamot af BancoUtsRottet uti sitt särskilta yttrande så vål motiverat sitt tillstyrkande, att jag i det hufvudsakliga instämmer i dess yttrande, och då Grefve von Schverin ytterligare för densamma anfört gällande skäl.
Utskottet har vål icke nu bestämdt tillstyrkt hemlighetens bibehållande, men om jag rätt fattat dess mening, synes den vara, att frågan måtte komma att hvila till dess att allmänna Financeregleringen företages.
Jag år åter af en alldeles motsatt tanka.
Jag tror, att det ej allenast för Riksens Ständer, utan ock för den stora del af Nationen, sorn interesserar sig för och hvars välfärd hufvudsakligen kan bero äf de beslut , som angående fmancerne vid denna Riksdagen fattas, år af högsta vigt, att en tid tömt kånna Bankens ställning, för att derefter reda sina begrepp och stadga sin öfvertygelse om hvad vid myntregleringen bör iakttagas.
Erfarenheten sedan sista Riksdagen har icke heller ådagalagt någon nytta af hemligheten i afseende på Banken.
Den allmänna klagan öfver följderne af de vid sista Riksdagen i financiel! afseende fattade beslut, och den ännu fortfarande oordningen i myntförhållandet, bev.sa bäst 7i Den 4 April f. m. denna tanka.
Denna hemlighet år för öfrigt till en stor del redan bruten; ty man kan ej antaga, att FinanceComittén skulle hafva grundat sitt Betänkande på uppgifter, som ej i det närmaste åro enlige med förhållandet, hålst då deruti funnits Ledamöter, hvilka åga kännedom om Bankens ställning.