Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lån må i allmänhet, dock för hvarje fall, med fästadt afseende å de särskilta omständigheter, som kunna hafva inflytande på kassornas säkerhet, beviljas emot inteckning i ofvannämnde fastigheter å landet till § af värdet, beråknadt efter medeltalet af de egendomen under de 10 näst förut förflutna åren åsatte taxeringsvärden, och i lius i Stockholm till £ af brandförsäkringsvärdet ; direkt:n dock öppet lemnadt, att, då den är i tillfälle att med tillförlitlig kännedom bedöma det fastighet å landet, hvilken såsom pant erhjudes, lemnar full säkerhet för större lånebelopp, än efter nyssnämnde proportion af taxeringsvärdet, bevilja lån utöfver densamma, hvarvid dock alltid hör iakttagas, delsalt skälen till förhöjningen af lånesumman i prot. fullständigt antecknas, dels alt direkt:ns alla närvar, ledamöter äro om beslutet ense; äfvensom direklm, i händelse omständigheter skulle dertill föranleda, äger att nedsätta lånebeloppen under den fastställda proportionen af taxerings- eller brandförsäkringsvärdena. „ § 4< Finnes i egendom, hvarå lån utur de under direktms förvaltning varande kassor meddelas, förut eller samtidigt beviljad inteckning för annan fordran, iakltages, att sammanräknade beloppet af det lån direktm lemnar, och det eller de lån, som äga bättre eller lika rätt med det förra, ej får öfverskjuta den å hvarje egendom tillåtna högsta lånesumma. § 5.
Sökes lån emot säkerhet i fast egendom, böra följande handlingar atlemnas: l:o Skuldebref, efter af direktm antaget formulär, af utgifvaren samt, derest han är gift, äfven af hans hustru egenhändigt underskrifvet, med å skuldebrefvet af domaren tecknadt inteckningsbevis, hvilket, utan öfverstrykning och fel, jemväl innefattar fullständig och noggrann uppgift å alla de hemman och lägenheter, uti hvilka inteckning blifvit meddelad.
Den 17 Maj. 47 2:o
Utdrag at domstolens öfver inteekningsåtgärden förda prot. 3:0 Advokalfiskalens i den hofrätt, inom hvars domvärjo egendomen är belägen, vederbör, rådhusrätts eller häradshöfdings, efter rättegångslimmans slut i staden, eller aflyst ting å landet, utfärdade bevis öfver ej mindre alla i egendomen under loppet af 10 år, tillbaka, räknade från den dag gravationsbeviset utfärdas, meddelade, då gällande inteckningar, vare sig för skuld, arrende eller andra förbindelser, än ock under samma tid gjorda och ännu på någon vidare pröfning beroende ansökningar om inteckning; börande gravationsbeviset fullständigt utreda beloppet af skulden jemte betingade vilkor uti de deri nämnde förbindelser eller aftal. 4:o Skriftlig försäkran på ära och tro af lånsökanden, det han icke innehafver förmynderskap, barnarf eller andra förmånsrätt ägande medel under förvaltning och vård. 5:o Handlingar och bevis, som fullständigt styrka ägarens af den intecknade panten laga fång dertill, såsom bouppteckning och arfskifte samt den ärfdes älkomsthaudlingar, jemte bevis, att arfskifte icke blifvit inom laga lid klandradt, så framt icke samtlige slerbhusdelägarne uttryckligen förklarat, att de dermed åtnöjas, äfvensom skifte- och fastebref, om skiftadt är; köpe- och fastebref om köpt är; skatteköpebref, om fastigheten af lånsökanden är till skatte köpt; testamente jemte behöriga bevis att det blifvit lagligen bevakadt, koramuniceradt och laga kraftvunnet, eller af arfvingarne godkändt, äfvensom gifvarens åtkomsthandlingar, om testamenleradt är; gåfvo- och fastebref, om gifvet är; samt panteoch fastebref, om egendomen pantsatt, lagfaren och förstånden är; och om i förenämnde åtkomsthandlingar särskildt kontrakt åberopas, bör detsamma likaledes företes. 6:o Betyg från K. kammarrättens revisionskontor, genom utdrag ur taxeringslängderna eller från vederbör, landskontor eller häradsskrifvare, ej mindre öfver hvarje såsom pant erbjuden egendoms, hemmans eller lägenhets natur och storlek, än ock öfver de derå för de sista 10 åren satte särskilde taxeringsvärden. 7:o Såvida egendom, som pantsättes, är fldeicomiss, K.
M:s nåd. tillstånd att densamma för skuld inteckna. 8:o betyg från R.
St:s bank om beloppet af dess återstående fordran i kapital och ränta, i fall egendomen är för skuld till banken intecknad och närmare upplysning derom erfordras. 9:o
Om låntagare ensam underskrifvit skuldebrefvet, vederbör. presterskaps, efter inteckningens meddelande, utfärdade bevis, att han icke är eller varit gift, sedan han förvärfvade panten; om låntagaren är enkling eller enka, eller i annat gifte trädd, men ägt den pantsatta fastigheten i föreg:de äktenskap, bouppteckning och arfskifte jemte afvit t ringsbevis, till bestyrkande deraf, att barn eller arfvingar af samma äktenskap ej hafva någon del i panten; om lån sökes mot inteckning i omyndigs egendom, domarens samtycke dertill, äfvensom förmyndarens förordnande; samt, om lån begäres af qvinna, som icke varit gift, K. M:s nåd. 48 Den 17
Maj. resolution för henne, att vara myndig, jemte de öfrige bevis, som i öfverensstämmelse med den K. resolutionen kunna erfordras. 10:o Derest äldre inteckning blifvit postponerad den lill Ridd.direktms säkerhet beviljade, prot. deröfver, innefattande jemväl bevis, att postpositonen är vorden skrifven å det intecknade originalskuldebrefvet. ll:o I fall förre ägaren eller andra erhållit sådana undantag eller förmåner af den pantsatta fastigheten, som kunna minska värdet eller inskränka dispositionen deraf så vidt det rörer Ridd.direktms säkerhet, deras behörigen styrkta afsägelse af rättigheten alt dem begagna. 12:o
I fråga om fast egendom i Stockholms stad, i st. f. det i ö mom. nämnda betyg öfver taxeringsvärdet: brandförsäkringsbref, jemte bevis huruvida egendomen häftar för premie- eller bevillningslån, samt att någon förfallen afgift till brandförsäkringskontoret ej finnes obetald. § 6.
Alla förenämnde handlingar höra ingifvas i original, med undantag af ålkomsthandlingar, brandförsäkringsbref och K. resolutioner, hvaraf afskrifter, till likheten med originalen, bestyrkta af domare, behörig tjensteman vid publikt verk eller notarius publicus, må emottagas; dock med skyldighet för lånsökanden att, derest direktm sä äskar, samma handlingar jemväl i lmfvudskrift aflemna; och böra alla dessa, jemte betyg och utdrag af prot. m. m. som af embetsverk, domstol eller tjensteman utfärdas, bekräftas med både rättens och domarens eller tjenstemannens sigill, om sä öfligt är; äfvensom under enskilda personers namn utsättas innehafvunde tjenst, litel, hemvist och sigill. § 7.
Den som åslundar lån utur Riddarhusets kassor, skall ingifva skriftlig ansökning derom, hvarvid bifogas de säkerhelshandlingar, som enligt detta reglemente äro erforderlige, och hvilka äfven böra i ansökningen vara uppräknade. § 8.
Sedan lånehandlingarne blifvit i särskildt föreskrifven ordning af kamereraren och fiskalen granskade, anmäles ärendet hos direktm, och om lånehandlingarne befinnas fullständige och den erbjudna panten fullgod, samt direklm bifaller lånet, utassigneras antingen hela summan, eller delar deraf, i den mån penningar i kassorna äro att tillgå, för att låntagaren eller dess lagligen antagne ombud tillställas.
Räntan beräknas från den dag, då lånemedlen blifvit af direktm anordnade.
Kan beviljadt lån icke genast utassigneras, och vill låntagaren ej afvakta liden då sådant ske kan, är det honom obetaget att sina lånehandlingar återtaga. § 9- Hvarje lånsökande erhålle lån i den ordning han sig anmält och fått sine handlingar pröfvade och godkände.
Skul - 1 Den 17 Maj. 49 Skulle på en gång 2 eller liera sig anmäla, erliålle den förelräde, sorn högsta lagliga ränla erbjuder.
Erbjuda de lika ränta, hlifve dä den först luilpen, sora bästa panten lemnar. § 10.
Skall förut varande inteckning infrias med den lånesumma direktm lemnar, förord ne direkt:n om verkställighet deraf, på salt direktm för hvarje fall tinner lämpligt, och lale derefter om den inlöste inteckningens dödande besörja. § 11.
Räntan å lån på uppsägningstid och emot inteckning betalas vid hvarje ^ års slut innan Juni och December månaders utgång. § 12.
Alla inbetalningar af såväl ränta som hufvudstol skola, för alt anses gällande, ske genom insättning i R.
St:s bank och attestens aflemnande till Ridd.kamereraren, som deröfver afgifver ett af honom uudertecknadt och af Ridd.sekreterereu anuoleradl qvitto. § 13.
Alla kostnader som till kapitals eller räntors infordrande, till inteckningars förnyande samt läns bevakande, eller eljest i och för den lemnade säkerhetens bibehållande och bevarande af kassorne förskjutes, skola af låntagaren vid räntans erläggande, eller på derom särskildt skeende tillsägelse, af låntagaren ovägerligen godtgöras. § 14.
Så länge låntagaren i rätt tid erlägger räntan och i öfrigt fullgör sine skyldigheter, samt någon anledn, till osäkerhet ej förekommer, må sådane lån, som lemnäs pä viss uppsägningstid, om direktm icke är i behof af sine penningar, hos låntagaren innestå.
Hidd.fiskalcn bör göra sig underrättad i brandförsäkrings verket, om något af direktm belånt hus skulle så försämras, att brandförsäkringssumman nedsättes, pä det direktm dä må kunna lånet uppsäga.
Skulle ägare af intecknadt stenhus underlåta att i behörig tid verkställa inbetalning af föreskrifven brandförsäkringsafgift, derom Ridd.fiskalen jemväl åligger att göra sig underrättad, så bör direktm genast gå i författning om erläggande af berörde afgift och tillse att den varder af gäldenären till direktm ersatt. § 15.
Underlåter låntagare, som i Usta punkten af 1 § nämnes, att vid årets slut betala då förfallen ränta, bör han, sedan en månad derefter under lika försummelse förflutit, af Ridd.fiskalen anmanas att sådant fullgöra, och om, det oaktadt, med räntans 5 11. . 4 r 50 Den 17
Maj. inbetalande skulle ytterligare 2 månader fördröjas, bör lagsökning för räntan genast af fiskalen anställas; beroende det på direkl-.ns bepröfvande, huruvida kapitalet då jemväl indrifvas må. § 16- När någon till Ridd.direklis säkerhet intecknad egendom genom köp eller eljest kommer utur förre ägarens hand, åligger pantens nye ägare, sedan han första uppbudet erhållit, om han lånet bibehålla vill, sig hos direkltn härom anmäla och ingifve öfver uppvisandet af sine ålkomsthandlingar vederbör, domstols prot. i hufvudskrift, med beslut om uppbuds meddelande.
Sökanden erhålle då afskrift af det intecknade skuldebrefvet, å hvilken afskrift han och, om han är gift, jemväl hans hustru skrifve förbindelse, att de åtaga sig ansvarighet för skulden. § 17.
Skulle direktm finna något hinder för en sådan omsättning af lånet å nya pantägarens namn, bör lånet ofördröjligen uppsägas och indrifvas. § 18.
Formulär till förbindelser för särskilde i detta reglemente omförmälda fall, äger direktm att i öfverensstämmelse med föreskrifterne i reglementet upprätta, för att lånesökande tillhandahållas.
II. R. o. Ad. åtskildes kl. £ till 11 e. m.
Torsdagen den 18 Maj 1848.
Upplästes följande af Gr. Lewenhaupt, Gustaf Gustafsson, inlemnade mern.; Af flera skäl föranledd alt på en längre tid lemna riksdagsorten, får jag hos H. R. o.
Ad. vördsamt anhålla att, med bibehållande af min riksdagsmannarätt, få afsäga mig befattningen af Elector.
Till denna anhållan lemnade R< o. Ad. sitt bifall, i anledn.
Den IS Maj. 51 hvaraf Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hrr Bänkman alt utse en Hector i si. f. Gr. Lewenhaupt.
Vidare upplästes ett af Hr Aminoff, Ivan Feodor, inlemnadt sålydande mern.:
Kommenderad att åtfölja reg:let lill Skåne, får jas härmed afsäga mig förtroendet, att vara bänkman inom 15. o. Ad. för intievar. riksdag; utbedjande mig att vid min riksdagsmannarätt få blifva bibehållen. 15. o. Ad. lemnade härtill sitt samtycke, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att val af en bänkman inom ll:te afd:n efter Hr Aminoff tomine att förrättas i början af nästa plenum.
Upplästes jemväl ett af Ilr Mannerskantz, Garl Axel, inlehinadt sålydande meni.:
I anseende till min snart förestående afresa från htifvudstaden, får jag, under anhållan om bevarande af min riksdagsmannarätt, äran afsäga mig min [Hals såsom ledamot af II.
BankoUtsk, , och såsom bänkman inom 14:de Bänkm:s-afd:n. R. o.
Ad. biföll äfven denna anhållan, hvarpå H r Landt m, dels anmodade Hrr Electorer att utse en ledamot i BankoUtsk. efter Hr Mannerskantz, dels tillkännagaf, alt, i st, f. samme ledamot, en bänkman inom 14:de Bänkm;s-afd:n komme alt utses genom val i början af nästa plenum.
Företog R, o. Ad. val af 21 ordinarie ledamöter och 9 sup* leanler uti förstärkta SlatsUtsk.; och befunnos, efter valförrättningens slut, sedan emellan dem, söm erhållit lika antal röster, lottning blifvit anställd, dels till afsk ilja nde af dem, hvilka borde blifva ordinarie ledamöter, dels lill bestämmande af den ordning, i hvilken suppleanterna borde, i händelse af behof, inträda, ltafö va blifvit ntsedde till Ordinarie ledamöter: N:0 (58.
Gr. Creutz, fullm, Hr Ulfsparre, Georg, 85 röster. 84. Löwen, Axel 84 77 — 86. 77 Hamilton, jakob Essen .... 148 7 J — 1.
Oxenstjerna, Carl 148 77 .— 44. 77 Wrede, Fabian 148 7? — 183. 77 tFAlbedyhl, Christer 84 77 — 220. 77 Palmstjerna, Carl Otto .... 84 77 — 279. 77 Wrangel, fullm.
Cederström, C. R 84 77 — 330. 77 Silfversparre, fullm.
Stjernstedt August Wilhelm ...... 84 77 —- 370. 7» Paijkull, Johan Gustaf . , » . 85 77 •» 4* 52 Den 18 Maj N:0 478.
Hr Printzensköld, Carl h 84 röster. — 746.
Hr Reiher, fullm.
Frih. Åkerhjelm, Fritz 84 55 — 1170. 17 Stjernström, fullm.
Hr Blomstedt, Christian Jakob 84 71 — 1476. 77 Riben, Carl Wilhelm 85 17 — 1612. 77 Grundelstjerna, Axel Wilhelm . . 85 11 — 1675. 77 Adlerbjelke, fullm.
Hr Bogeman, Jo- han Ludvig 84 17 — 1861. 17 von Hartmansdorff, August . . . 84 71 — 1901. 91 Olivecreutz, fullm.
Sparre, Erik 84 77 — 1955. 79 von Oelreich, fullm.
Gr. Lewen- haupt, Axel 148 11 — 2080.
7» von Konow, fullm.
Adelsvärd, Erik Seth 84 77 2275 71 Lefrén, Johan Pehr Suppleanter: 84 17 — 494. 17 Croneborg, fullm.
Hr Tersmeden, Nils 84 77 — 1055. 17 Bråkenhjelm, Pehr Reinhold . . .
Lagerbjelke, Gustaf 84 *9 — 115.
Gr 84 11 — 102.
Ilr Oxehufvud, Olof Philip 84 11 — 1661. 71 Carlheim Gyllenskjöld, Oscar . . . 84 11 — 1789. 97 Ridderhjerta, fullm.
Hr von Hohen- hausen, Michael Silvius .... 84 19 — 818. 79 Reenstjerna, Abraham 84 11 — 3.
Gr. Gylden- 84 stolpe, Anton Gabriel .... 71 — 139.
Gr Wirsén, Axel Emil 83 19 H. R. o.
Ad. åtskildes kl. -f till 11 e. m.
Lördagen den 20
Företogs val af 2:ne Bänkman inom lide Bänkm:s-afd:n efter N:o 456 Hr Aminoff, Iwan Feodor, och inom 14:de Bänkm:safd:n efter N:o 2082 A.
Hr Mannerskantz, Carl Axel; och befunnos vid valförrättningens slut dertill hafva blifvit utsedde inom ll.de Hr Elgenstjerna, Carl Magnus.
Den 20 Maj. 53 14:de Bänkm:s-ajd:n: N:o 2093.
Hr af Wellerstedt, Nits Joachim.
Hrr Electorers listor vid val af en ledamot i hvardera af Banko , Allm. Besv.- o. Ekon. samt Ridd.Ulskm, och befunnos dertill utsedde i B a n k o - U t s k o 11 e t: efter N:o 2082.
A. Hr Mannerskantz, Carl Axel: N:o 778.
Hr Leijonankar, Fredrik Willielm Erik Carl.
Besvärs- och Ekonomi-Utskottet: efter N:o 2247.
Frih. von Fleetwood, Fredrik Ulrik Miles; IV:o 1753.
Hr Hedenstjerna, Wilhelm, Riddar hus-Utskoltet. efter N:o 20.
Frih. Bonde, Carl Jedward: N:o 133.
Frih. von Schwerin, Gustaf Alexis.
Hrr Electorers lista vid val af 2:ne ledamöter all inträda i Consl.Ulsk. under ordinarie ledamölerne N:o 80.
Hamilton, Jakob Essen, oell IN:o 331.
Frih. Adlercreutz, Carl Gustaf, beviljad 3mc veckors ledighet, räknad, för den förstnämnde frän d. 21 och för den sednare frän d. 24 uti iunevar. månad; och befunnos dertill utsedde: N:o 370.
Frih. von Paijkull, Johan Gustaf; och N.o 1001.
Hr Carlheim Gyllenskjöld, Oscar.
Äfvenledes öppnades Hrr Bänkmäns lista vid val af 3:ne Electorer efter N:o 150.
Bennet, Carl Stephan; N:o 296.
Otto; samt N:o 258.
Hr Svenske, fullm. Gr. Lewenhaupt, Gustaf Gustafsson; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 1170.
Hr Stjernström, fullm.
Hr Blomstedt, Christian Jakob. N:o 2170.
Hr Lidströmer, Fredrik Angust; och N:o 2243.
Hr Hadorph, Haniel; hvilka erhölto hvardera 17 röster.
Upplästes och biföllos följande denne dag inlemnade mern.: l:o af Hr Reu terschöl d, Carl Leonh.:
Hindrad af enskildta angelägenheter att vidare bestrida den befattning såsom ledamot af BankoUtsk., hvartill jag vid riksdagens början kallades, får jag härmed vördsamt afsäga mig densamma, under ödmjuk anhållan, all blifva vid min riksdagsmannarätt bibehållen. 2:o af Gr.
Lagerberg, Carl Sven Axel:
Hindrad af tjensleåligganden att fortfarande vara ledamot af Ridd.Utsk., får jag hos H. R. o.
Ad. vördsamt anhålla, att, med bibehållandet af min riksdagsmannarätt, derifrån blifva befriad.
Jag anhåller vördsamt, att blifva 54 Den '.'O Maj entledigad från det mig Immade förtroende, att vara suppleant i SlatsUtsk., enär jag af tjensleåliggande är förhindrad, alt med detta förtroende fortfara; dock anhåller jag lika vördsamt, allvid min riksdagsmannarätt varda bibehållen. 11. o.
Ad. letnoade äfven härtill sitt bifall, hvarefter Hr Gr. o. Landtm., med tillkännagifvande alt jemväl i Bevilln.Ulsk, en ledighet uppstått efter Gr. Bonde, Gustaf, som återlemna! den pollet, han såsom fullm. för adliga alten af Borén innehaft, anmodade Hrr Electorer alt sammanträda lill val af en ledamot t Bevilln.Ulsk., efter Gr.
Bonde, en ledamot i BankoUlsk., efter Hr Reuterskjöld, en ledamot i Ridd.Utsk. efter Gr.
Lagerberg, och en suppleant i StalsUtsk., efter Hr Hjerta.
Hr von Ehrenheim, Reinh. Fredr.:
I anseende lill min snara afresa frän hufvudsladen under någon längre tid, anhåller jag vördsamt, att blifva entledigad från min befattning såsom bänkman inom 11) bänkm:s-afd:n. Hr Gr. o.
Landtm, anmälde, all Hr Hägerflycht, Nils Henrik, anmält sig vara af tjenstegöromål hindrad alt utöfva dan honom anförtrodda bänkims-befaltning, samt derföre anhållit alt derifrån, med bibehållande af sin riksdagsmannarätt, blifva entledigad; hvilket af R. o. Ad. bifölls, hvarefter Hr Landtm, tillkännagaf, att i början af nästa plenum val af en bänkman inom litle Bänkm:s-afd:n, efter Hr Hägerflycht, oehaf en bänkman, inom 1 Dole Bänkm:s-afd:n efter von Ehrenheim komme att förrättas.
Palmstjerna, Carl Otto, uppläste ett sälyda,tide mern.; Ilä R.
St. nu hufvudsakligen bifallit K. M:s nåd. propos. om förändring uti systemet för rikets mynt, till en fullständigare öfverensstämmelse med decimalsyslemet, och det således är att förvänta att K. M., på sått Dess nåd. propos. af d. 20 sisth December innehåller, inom en icke aflägsen tidpunkt torde låta bringa till verkställighet del på tiotalsräkuingen grundade nya systemet för mätt, mål oell vigt, hvilket R.
St. redan år 1823 för sin del antagit; men den allmänna meningen, under de sedermera förflutna 25 åren, funnit åtskilligt vid sistnämnde systems tillämpning vara att erinra, så anhåller jag, ali med den rätt Riksd.- Ördn. § 56 mig gifver, i anledn. af R.
St:s förenämnde beslut, fä väcka följande motion :
Intet skäl förefinnes, i min tanka, hvarföre rymdmåtten för torra varor skola i något afseende vara olika mot dedör väta varor, eller hvarföre en större mängd torra varor skulle beräknas till ett visst antal fotingar och en lika stor rymd af våta varor beräknas blott uti ett visst antal kannor.
När den nu till sin rymd noga bestämda kannan lages lill grund för mätandet af såväl torra som våta varor, sä svncs derföre kannans multipler äf - Den 20
55 ven böra utgöra lagliga rymdmått för båda slagen; äfvenså dess u nderafd:r.
Den underafd. afkannaD, som uti 1823 års förslag benämnes tumming och deraf utgör är ett alltför litet mått för alt tillfredsställa allmänheten, som nu bar underafd;ne stop, qvarter och jungfru, alla betydligt större än lummingen.
Tiondedelen af en kanna borde, i min tanka, utgöra en laglig underafd. af kannan våla varor, likasom förenämnde förslag upptager en sådan för torra varor, under namn af mått.
Delar af delta mått kunna under namn af halfmätt och fjerdedelsmått göra tillfyllest för det dagliga allmänna behofvct, utan att förhindra iheoriens vidare genomförande på sä sätt, alt liondedelen af måttet beräknas utaf den som vill ytterligare sönderdela enheten.
Större qvanlileter erfordra större målkärl, i min tanka, likaså vul för våla varor som för torra.
För de torra skulle emellertid en foting, som är lika stor med 10 kannor, utgöra ett alltför litet rymdmått för att tillfredsställa den allmänhet, hvilken köper eller säljer en större mängd af t. ex. spanmål, och som är van vid mätning med tunnan.
Lämpligare synes det att tunnan bestämmes lika stor med 100 kannor, då en half tunna af tyngre sädesslagen blir en lagom mansbörda, och en hel lunna blir endast något större än ett oxehufvud våtvaror.
Något särskildt rymdmått af 10 kannor torde lika litet behöfva bestämmas, som hittills något lagligt mått ej funnits emellan tunnan och kappen, utan lärer den dagliga rörelsen nog bilda sig de underafd:s mått, som för densamma beqvämast äro.
Af dessa skäl föreslår jag: att R.
St. måtte bos K. M. und:st anmäla, alt R.
St., med afseende på det dagliga behofvet för allmänna rörelsen och dervid fästade sedvänjor, anhålla, att K. M., vid antagandet af det år 1823 uppgjorda system för rikets mått, mål och vigt, täcktes bestämma rymdmåtten lika för både torra och våta varor, samt att, med kannans lagande till grund för systemet, de lagliga måtten endast bestämmas sålunda atti 1 lunna är 100 kannor, 1 kanna är 10 mätt, och att alla sådane räkenskaper öfver dylika varor, hvilka skola lagligen gälla, böra föras uti särskilda kolumner för tunnor, kannor och mått, samt, om ännu mindre delar förekomma, dessa böra utföras uti delar af mått och utanför kolumn.
Efter uppläsningen häraf anhöll Frih.
Palmstjerna att denna motion måtte få lill behörigt Utsk. remitteras.
Hr von Ha r l mansdor ff, Aug.:
Af en ledamot i BankoUlsk, har jag nyligen hört, alt samma Utsk. ansett sitt betänk, i anledn. af den K. skrifvelsen, ronde myntenheten, hafva förfallit, hvarom Utsk. lärer komma att göra anmälan hos R.
Då denna fråga sammanhänger med Frih. Palmstjernas motion, anhållec jag, att den sednare måtte fä hvila på bordet.. 56
Den 20 M a j. Hr Gr. o. Lundlin, förklarade, alt ifrågavar. motion, jemlikt den derom gjorde begäran, komme att hvila på bordet.
Föredrogs ånyo Bevill.Utsk:s d. 15 och 17 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 14, i anledn. af gjorde anmärknir emot betänk.
N:o 9, angide gntnderne för den blifvande allmänna bevillningen, samt föreskrifterne för deras tillämpning. II. o. Ad. fann detta utlåt, böra punktvis företagas till pröfning. lista punkten, ang:de ingressen i Utskis betänk.
N:o 9 samt bevillmsstadgans lista §; och 2:dra punkten, angide den i 10 och 14 §§ af samina stadga förekommande klassindelning. R. o. Ad. godkände Utskis i dessa punkter afgifne yttranden.
.‘l:dje punkten, angide hevilla, efter 2idra artikeln af arbetsfolk och gesäller.
Palmstjerna, Carl Ollo: Enär R. o. Ad., då Bevilln.Utskis förra utlåt, föredrogs, beslöt, att arbetare på landel skola åtnjuta befrielse frän erläggande af bevilln., men Utsk. uti sitt sednast afgifna betänk, i frågan vidblifvil sill fattade beslut, ulan att derföre anföra några vidare skäl, än som linnas tili första tillåt, upptagna, anhåller jag, att R. o. Ad. äfven malle vidblifva sitt redan fattade beslut i ämnet.
Häruti förklarade Frill.
Raab, Adam Christian, sig instämma, hvarefter R. o. Ad. beslöt att, med vidhlifvande af sitt förut i detta ämne fattade beslut, lägga denna punkt till handlingarne.
4:de punkten, angide bevillningen af handelsbetjenter ii landet samt billardägare; 5:le punkten, angide bevillningen för ut/andningar, som resa omkring i landet och utbjuda eller sluta handel örn utländska varor; och 6:1 e punkten, angide rättighet för taxeringsmännen, att utsätta en ringare afgift, än den såsom minimum bestämda, för a landet vistande personer, som, ehuru ägande enskild, förmögenhet, likväl drifva sä obetydlig rörelse, att den icke anses motsvara berörde minimi-afgift. R. o. Ad. godkände Ulsk:s i dessa punkter afgifna yttranden och förslag.
7:de punkten, angide bevillningsstadgans 35 §. R. o. Ad. godkände det nu alternativt framställda redaktionsförslaget, och ansåg denna punkt i öfrigt ej föranleda till annan åtgärd, än att läggas till handlingarne. 8:de punkten, angide bevillning för kar akter sfullmakter.
Af sjukdom hindrad, deltog jag ieke i öfverläggningen om Utskis förra betänk., men »en 20 Maj. 57 af del sednare nu ifrågavar. beliink. ser jag, all R. o. Ad. redan afslagil Utsk:s framställning om bevillning å karaktersfnllmakter.
Utsk. bar nu gjort en jemkning i sill förra förslag.