Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Huruvida här är så stort öfverflöd på halm och hö, vet jag ej* men nog har jag under Riksdagen hört , att det skulle vara sådan foderbrist , att kreaturen voro färdige att förgås af svält.
Herr von Qvanten : Jag tror Herr Ceder schjöld hafva begått ett misstag, då han velat bevisa det vara nyttigt stt hitföra hö och; halm, fy här äro fter» egendomar omkring hufvudstaden , som skulle förlora om täflan komme utifrån, De hitföra och sälja foder , samt taga i utbyte jordförbättringsämr.en.
Detta är ej skadligt för jordbruket.
Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition, fann Ridderskap pet och Adelö för godt , att dea å Halin och Hö , af Utskottet föreslagne, lakommands
Tu 11 pro c en t godkänna.
M«P iS Augusti a, m. ”Hattar, alla andra slat*; Inkommasds ”Tallprocent 50.
Utgående Tullprocent 1.” Herr Cederfchjöld; Jag fattade ej rätt, huruvida det här är fråga otn halmhattar, eller vanliga filthattar.
I senare händelsen hemställer j3g , om icke procenten bör vara lägre, så att våra hattmakare måtte förmas, att bemöda sig om mera godhet i sin vara och bättre pris. jag hetnställer således, om icke 25 procent voro det högsta, hvarmed denna artikel bör beläggas.
Jag får ödmjukast hemställa , om icke öiscussionen öfver Artikeln Hatt kunde hvila , till dess i förevarande Wahru-Register måhända älven Artikeln Mössa förekommer.
Hett Riben-.
Det vore vissi väl. om man, genom införseln af utländska hattar, kunde förmå våra hattmakare att tillverka^ bättre hattar , men detta ändamål kan möjligen visnäs , om SkråförFattningarne blifva upphäfne, och derföre tror jag , att Ridderskapet och Adeln bör bifalla Utskottets förslag.
Friherre Wrangel förenade sig med Hett Riben.
Herr Grefven och Landt-Marskalkm gjorde proposition till bifall af den å Hattar, af Utskottet föreslfcgne, inkommande fullproceat.
Ropades.
Ja och Nej. 712 Den 18 Augusti e, m, Herr Hjerta
Då tankarna äro så delade och det ej synes alldeles billigt-, att hålla så hög tull på hattar , samt jag har anledning att tro , det sådane inpracticeras på mångå sätt, så hemställer jag, om man ej något kunde minska tullen , till exempel till 55 procent.
, Grefve Frölich , David, förenade sig med Herr Hjerta, Friherre Wrangel-.
Sorn jag tror, att de hattar, hvilka här tillverkas äro af godt slag, hemställer jag om det icke vore nyttigt , att den tull Utskottet föreslagit blef bibehållen , ty concurrencen innom landet kunde möjeligen göra, att tillverkningen blef lika god.
Herr Grefven och Landt Mar [kalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln önskade, att den å hattar föreslagne inkommande Tullprocent skulle till 35 nedsättas.
Ropades Ja. ”Horn, Hjort; Inkommande Tullprocent ”25.
Utgående Tullprocent 1,” Friherre; Cederström:
Jag skulle anhålla, att vid artikeln hjorthorn tå fästa uppmärksamheten på skilnaden, som bör vara emellan raspadt och oraspadt hjorthorn.
Det sednare bör vara till en lägre procent, emedan det är ett råämne , och är en nyttig artikel i sjukdomar.
Det är föreslagit tili 25 procent.
Den Ig Augusti e. m, 713 men jag hermsäller om ej oraspadt hjorthorn borde få införas för 10 procent.
Herr af Wingård, Johan :
Jag får upply sa, att tullen å Hjorthorn blifvit med flit uppsatt , i anseende dertill att man från Lappmarken erhåller horn af Renar, som kan till enahanda ändamål sorn Hjorthorn, användas Friherre Cederström-.
Jag lemnar i sitt värde det gélée , som fås af Rehnhorn ; det är möjligt, att det är ätligt; men icke kan det jemnföras med det som lås af hjorthorn, Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde , att Inkommande Tullprocenten ä raspadt Hjorthorn mätte bibehållas vid hvad Utskottet föreslagit, ellet 25; men inkommande Tullprocenten å oraspadt Hjorthorn deremot nedsättas till 10.
Bifölls ”Hudar , sorn icke inbegripas under Pals— ”verk, Rå och oberedde, alia slag; Inkommande Tullprocent 1.
Utgående Tullpro ”cent 20.” Kerr Cederschjöld:
J*g tror det icke vara nyttigt, att sätta så hög tull på utgående hudar, så länge våra garfvare göra så dåligt läder som nu.
Jag anser det vara bättre, att skicka ut budarne , för att garfvas.
Derföre tillstyrker jag , att utförseltullen måtte blifva högst 10 procent. j&tn 18 Augusti m, Friherre
Med Herr Cederschjöld instämmer jag deruti, att utförseln af hudar ej bör belastas med för hög tull, helsi det sålläder al godhet, som i Sverige tillverkas , ej är af Svenska, utaa af införskrifna hudar.
Marskalken gjorde proposition till bifall af den å hudar utaf
Ut skottet föreslagne utgående Tull proen t.
Hvarefter Herr Grefven och Lnndt-Mar-• /kalken hemställde, att berörde Tuiiprocent mätte till 10 nedsättas.
Bifölls. ”Humla ; Inkommande Tullprocent 20» ”Utgående Tullprocent i.” Herr Cederschiöld:
Jag är ej rätt säker, men jag tror att Sverige ej producerar humla tillräckligt för sitt behof.
Då är Tullen för hög.
Det är ganska gifvit, att, ehuru Sverige kan äga tillräckligt qvantum humla, den omöjligt kan blifva af den beskaffenhet , att den är alldeles svarande emot den Amerikanska och den bättre Tyska.
Således, i synnerhet med afseende å porter-bryggeriet , hvaraf Sverige har en betydlig expor t—artikel, bor Wi:n 18 .iugusti e. m. 715 linn sätta denna tall någorlunda billig? men dä Riksens Ständer beslutat , att till Kongl. Maj:t öfverlemna, att jämka nedsättning af tullen , så tror jag ej det nu vara det rätta , att stadga någon annan norm än drn Utskottet föreslagit.
Jag anser det således vara bäst, att låta stå vid hvad som är, i synnerhet som den, hvilken har porterbryggeriet, väl icke lär underlåta att begära minskning, i fall näringens fortgång skulle eo sådan fordra.
Visserligen tillverkas j Sverige på åtskilliga orter lika god humla , som annorstädes, men qvaniiteten är icke i proportion af hvad som behöfves.
Derföre tror jag att tullen snarare borde nedsättas än höjas, siren jag hemställer, om icke, sedan taxan är genomgången , man såsom grund för nedsättning kunde hemställa , att man mätte taga i beräkning näring&rnes successiva fortgång, så att näringsidkarne kunna beräkna alla omständigheter'
Qjmnien:
Jag vill blott namna, att jag bestämdt känner, det Herr Laurent sj lf anlagt en stor humlepUnterning.
Derföre tror jag, att 20 procent kunna bibehållas.
Man har köpt humla af flere landtman, och funnit den god.
Detta uppmuntrar humleplanteringen, och leder till mera godt än ondt.
Jag tillstyrker gåledes, att den föreslagna tullen måtte bibehållas.
Hsrr Ribe»'.
Jsg tror, att det vors så 7J 6 Den 18 Augusti e. m. mycket farligare att i detta ögonblick besluta en förhöjning sf tullen å humla, som efter hvad jsg tror mig veta, en missväxt derpå uti Södermanland är tillräcklig , att förorsaka brist på denna nödvändighetsvara uti hela den medlerst» delen af Riket.
Utan att helt och hållet instämma med den siste talaren, tror jag att om det blifver missväxt på humla i Wadsbo Härad af Skaraborgs Län, influerar det betydligt på humleprisen i hela Riket.
Hvad Herr Laurents plantage angar, så går den trögt, och han har af sin Engelska föreståndare fått den underrättelse , att om Svenska humlan vid skörden deltes uti 3 delar , skulle den medlersta delen vara bäst , och ganska duglig till porterbryggande men annars ej.
Tills detta sker, tror jag således att tullen bör modifieras , och 20 procent är för högt.
Skulle man höja tullen , så tror jag, att ingen mer än Herr Laurent skulle derpå förlora.
Herr Grefven och Landt Marskalken gjorde proposition till bifall af den å Humla , af Utskottet föresbgne, ofvanberörde inkommande Tullprocent.
Bifölls. ”Hummer ; Inkommande Tullprocent 50. ”Utgående Tullprocent i.”
Den 18 Augusti e. m, 717 Grefve von Rosen:
Det lär ej vara fråga om export af annat, än lefvande hummer.
Den har ej varit betydlig, förr än på 2 år; men om någen afgift skall erläggas, tror jag, att den bör något höjas till 5 a lo procent, ty den exporten har gjort, att vi i Bohus
Län fått uppoflra den njutningen.
Man har exporterat kanske för 60 a 70,000 Rd;r Hummer.
Utförsel-tullen torde således böra höjas till 5 procent.
Jag kan ej instämma 1 den tanka Grefve von Rosen yttrat, att man bör höja export - tullen, derföre att man nu i 2 år exporterat hummer.
Jag tror tvärtom, att man bör, så mycket som möjligt är, uppmuntra all export.
Herr Treffenberg', Jag instämmer fullkomligen med Grefve von Rosen.
Jag var sjelf vittne i Wargö, då en Engelsman kom öfver som hade afslutat contract om Hummer , och det stegrade prisen derå i orten allt för mycket.
Just af de skäl, som blifvit aoförde för höjande af exportullen, tror jag att den borde minskas- Hummer är dessutom mera en läckerhet än något egenteligt födoämne eller nödvändighetsvara.
Likasom det nu föreslås för hummer, vill jag minnas att jag i en äldre taxa sett Ejderdun beläggas med hög Exporttull, förmodeligen derföre, att man sjelf ville ligga mjukt för godt pris, Dt rt ii?
Augusti t . nl Hans Ex telle nce Herr Grefve Mörner jag tror det vara mycket välment, att nedsätta exporttullen, för att befordra exporten, men man' bör komma i håg, att detta ofta blott är att gifva utlänningen en vinst, som icke derföre gagnar näringen, och som Statsverket utan nå* göns skada kunde äga.
Om tullen till några procent mera eller mindre vid utförseln å lä g— ges en vara, minskar det icke afsättröngen; utlänningen betalar varan Sika väl. i mon han behöfver dets.
Norrige är deruppå ett merkligt exempel.
Det hämta?
nästan hela tullinkomsten af utgående varor.
Häf är nu ej fråga om en ny näringsgren, eller om en fabriksvara, hvars tillverkning behöfver uppmuntran och understöd , utan om en särskilt Industrie, en viss näringsgren som finnes alla tider, sorn ofver lemtias åt utlänningen, i stället för att säljas i orten.
Då är det icke obilligt att utlänningen betalar varan, och hao köper säkerligen icke mera derföre, att tullen vöre mycket låg.
Det beror på hans behof, och varans värde på andra orter, huru vida han finnér fördelaktigare ast taga dén hos oss, och det är endast i förhållande efter priset å andra orter, som utförselstullen bör bestämmas.
Herr Treffenberg: jag är mycket förvissad att Engelsmännen som göra resor, för att köpa hummer, ej afse såsom något väsendtligt , om d? betala i procent mer eller mindre i tullsfgi f.
De som ej komma åt hummern , ansa g/en 18 Augusti 1, m, der. val som en läckerhet, men skärgårdaboarne behöfva den.
Grefve voss- Ro/en:
Jag försäkrar att ingen kan hysa mera deltagande för skårgårdsalimogen, än jag, men jag instämmer med Hans Excellence Herr Grefve Mörner, stt då detta är en luxevara för Engelsmännen, så kan man väl utan fara belägga den med högre tull.
Den tiden det varit möjligt, att få färsk hummer, har jag, ehuru Landshölding, icke kunnat få den, under hela vintern; och när jig jemför prisen, så finner jag, att hummern nu närmar sig till X sk. sterling eller 34 sk.
Btco, i stället för att vi förut fått den för 4 sk.
Jag tror då, att tullen kan till Rikets nytta höjas till 5, till och med 10 procent, utan att Engelsmännen af, vänjas.
För min de! (ror jag att det ej är riktigt raisonneradt , att man bör belägga det med hög tull, sorn exporteras, emedan det blir utlänningen, som betalar tullen.
Den drabbar tillverkaren eller försäljaren.
Dst är visserligen väl att skaffa Staten inkomster, men det är ej rättvist att ålägga sådana afgifter, som tvinga att sälja tili lägre pris.
Det finnes utvägar att träffa den producerande i annan väg, genom Bevillning, men ej bör man lägga något hinder för nya näringsgrenars uppkomst, Hesr Cedctschjöld'.
Den siste värde talaren har så fullkomligt uttryckt, hvad jag ära - 720 Ben 18 Augusti e. m. nsde säga, att jag har föga att tillägga.
Mig synes det vara klart , att hummern förlorar i värde för den stackars fiskaren jemt så mycket som tullen belöper, och att den inhemske köparen vinner, hvad fiskaren sålunda förlorar.
Jag kan således ej inse, hvarföre hummerns utförsel skall försvåras, helst denna export likasom all annan är en vinst för landet-
De som här vilja äta hummer, må till förmon för fiskaren täfla med utlänningen i pris.
Förhållandet med vår Hummerhandel är enkelt beskrifvit.
I stället för att endast hämta Hummern ifrån Norrige och Danske kusternc, har man nu trängt fram till Götheborg, för' att söka den, och jag tror, att man med varsamhet bör behandla denna handel, isynnerhet sorn desse transporter äro farlige.
Det behöfves ej mera än ett skott af ett Fartyg, för att alla Humrar dö på en gång* Faran är så stor för sjelfva transporten, att hvad onus som pålägges varan vid försäljningen, skall verka dertill att denna handel upp« hör , hvarföre jag tror att, sedan Engelsmännen nu vänt sig till Bohuslänska kusten , man bör ej genast pålägga den ökade afgifter.
Skulle man, i följe af Hans Excellence Herr Grefve Mörners och Grefve von Rosens yttranden vilja gå in på en ökning, så bör den ej vara hög.
Om man skulle sätta Tullen ej till to men till 5 procentJ deruti skulla jag kunna förena mig.
Grefve Den 18 Augusti e, ml Grefve von Rosen:
Jag skulle ej ifrån bör?
jan hafva vågat att framställa denna Batts, om jag ej sä snart exporten börjades, hade funnit att de entraver, son?
funnos för denna handel,1 understundom voro tryckande.
Den börjades i Marstrand.
Man feck ej exportera från annat ställe, än der tull var belägen.
Jag utverkade då, att hummerfartygen fingo an« kra på hela kusten, en besökare sattes om bord på fartyget , och så klarerades tullagifterne.
Nu har denna handel flyttat sig till norra kusten.
Först var denna handel endast vid Marstrand.
Der var en commissionaire som köpte för I R:dr Banco , och feck 4 R:dr.
Nu har man till och med gifvit 5 R:dr Riksg. åt fiskarne.
Jag har således gjort mera för dem, än den afgift sorn nu är i fråga, hvilken utan känning kan påläggas.
Herr Grefven och Landt-Marskalken gjorde proposition till bifall af den å Hummer af Utskottet föreslagne utgående Tullprocent.
Hvarefter Herr 'Grefven och Landt Marskalken hemställde, om icke berörde Tullprocent borde till 5 förhöjas Ropadas starka Ja, jemte några Nej.
Ridd, 0. Ad, Prof. VII.
Band. 46 722 pen ig Augusti e, m.
Herr Grefven och LandtMarJkalken förklarade, att som, efter hvad han tyckt sig finna, Ja öfverröstat
Nej, propositionen blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallen. ”Jern, smidt, Ankrar, Ankarflyn och ”Draggar , Armboltar , Hamrar, Rodderjern , ”Skeppsknän och Smedjestäd, större eller min”dre ; Utgående Tullprocent i.” Friherre
Jag skulle förmoda, att här är uteglömt en siffra, nemligen 100 uti coiumnen, som innefattar inkommande tullprocent.
Det är i allmänhet iaktagit, att, då en vara till erforderlig qvantitet tillverkas innom landet, och utgör ett föremål för export, den belägges med 100 procents införsel tull. Friherre
Det är just, hvad jag tror, och får derföre blott yrka, att denna siffra måtte införas i taxan, såsom uteglömd.
Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde , om icke , enär Smidt Jern i Tulltariffen förekom näst under artikeln Jern i allmänhet, hvarå inkommande Tullprocenteo blifvit bestämd till roo; Ridderskapet och Adeln behagade tillåta, att inkommande Tullprocenten Den 18 Ju gusti e, m. jift S smidt jern äfven, finge på sätt Friherre Ce« tierström föreslagit, utföras till 100.
Bifölls. ”Stångjern, platt, gröfre eller finare, rakt ”eller krökt, tre åttondels tum tjockt och der* ”öfver, af större eller mindre bredd och längd ”fyrkant öfver fem åttondedels tums längre elller kortare ; Utgående Tullprocent 4.” Friherre
Ceder/hörn:
Det ar på samma Sätt med denna artikel.
Införsel tullen torde äfven här få införas.
Har Grej ven och Landt Marskalken föreslog , att Inkommande Tullprocenten å Stångjern, älven mätte till too bestämmas, och I Tulltariffen intöras.
IJppå derefter af Herr Grefven och LandtMar/kalken framstälde särskildte propositioner, fann Ridderskapet och Adeln för godt besluta, att å nedsnnämnde Jernsorter Inkommande Tullprocenten jemnväl borde till too bestämmas, samt uti Tulltariffen införas, nemligen?
Bultjern, rundt eller kantigt och sänksmide af alla slag ; Knipp- och Fyrkantjern af fern åttondedels turn och derunder, smidt, skurit eller klippt med eller utan band; Band och Plattjern under tre åttondedel* 7s4 13 Augusti r. m'. tums tjocklek, smidt, skurit eller valsadt i stänger eller stycken, med eller utan band; Gallerjern oeh Saltpannsplåtar; Manufactursmide ; Jernplåtar, oförtenle, enkla och dubbla; tak och spjeliplåtar samt spik af alla slag; Allt annat som innebgripes under jern och stål, svart, slipadt, filadt, poleradt eller förtent, gröfre eller finare. ”Jern, Gjutgods till Machinerier och de!’lar deraf; Utgående Tullprocent 3.” Friherre
Vid Gjutgods till Machinerier är införsel-tullen äfven utesluten.
Der tullen ej är införd, är afsigten, att den refererar sig till föregående generela artikeln.
Herr von Qvanten : Alldeles sä.
Det referrerar sig till det första, ty annars skulle man säga vid hvar artikel , att den är tillåten till införsel.
Ceåerftrsm:
Detta är blott en re dactions-ordentlighet; ty ingen har bestridt sjelfva saken , men jag tror, att siffrorne bö ra införas i taxan.
Den ig Augusti e. mi 72b Grefve Spent-.
Vid tillfälle af frågan om gjutgods till machinerier, börjag göra Ridderskapet och Adeln uppmärksamme uppå, huruvida det för dem är fullkomligen lämpligt , att i taxan utsätta ioo procent.
Jag tror, att då ändamålet med införande *f machinerier hufvudsakligen är, att bidraga till nya näringars anläggning, så är det ej lämpligt, att vid början belägga dem med alldeles så hög tull.
Jag tror den kunde minskas till 5o procent.
Det är verkeligen en liten contradiction i denna saken , ty man får föra in hackelsekistor mot 50 procent, och uti de nymodiga af dem är mycket gjutgods.
Således anser jag , att man ock för machinerier kunde bestämma 50 procent.
Jag finnér af en anteckning att gjutgods till machinerier står särskildt, så att det ej kan sammanblandas.
Friherre Cederjlröm :
Jag har ej något emot, att tullen blir lägre på gjutgods till machinerier , men på öfrige smiden bör den utsättas till 100 procent.
Herr Grefven och LandtMar&kalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln önskade, Ett Inkommande Tullprocenten å Gjutgods till Machinerier och delar deraf skulle till 50 bestämmas.
Ropades Ja. 72.6
Dea 18 Augusti e. m. ”Jern , Tack- Osmtinds- och Ballast; Utgående Tullprocent 30.” Herr Cederfchjöld:
Då tackjern är en vara, tom med bästa förmån kan förädlas inom landet , hemställer jag om icke import tullen kunde nedsättas till 10 procent.
Jag får upplysa, att Osmundsjern nu blott åren tittel.
Den finnes i Kronans räkenskaper men tillverkningen har upphört.
Hvad tackjern beträffar, är det in. gen fara att bibehålla det vid 100 procent , eller bestämma det till intet, ty jag vet ej något land, hvarifrån Sverige kan lå sådant.
I England är det grufveiigen dyrt.
Jag har införskrifvit sådant för någre rör; det kostade en och en half gång mera än stångjern.
I andra länder finnes det ej eller till utförsel, ej i Tyskland, ej i Frankrike.
Sverige har tillräckligt förråd af denna vahra och behöfver ej införskrifva densamma, att här förädlas.
Jag är visserligen öf vertygad, att ej tackjern kommer att importeras, men det är blott för principens skull som en ändring är nödvändig, för att ådagalägga om man vill befordra importen eller exporten deraf.
När man ser importen vara belagd med högre tull, ån exporten, så synes det som hade man ansett den förra skadlig.
Det är således blott för consequencens skull, som jag anser importtullen böra nedsättas.
Dea 18 Augusti e. m, 7*7 Herr Grefven och Landt- Marskalken föreslog, att Inkommande Tuliprocenten å Tack- Os* munds och Ballastjem måtte till 10 fastställas.
Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarskaLken gjorde särskilte propositioner, fann Ridderskapet och Adeln för godt besluta, att Inkommande Tullprocenten å nedannämnde Jernsorter borde till 100 bestämmas, samt uti Tulltariffen införas nemligen:
Jern, allt annat gjutit arbete, tillverkadt vid Reverber- eller andra Smältverk, än vanliga Masugnar; gamla casserade Kanoner och Bomber; Skrot af gammalt gjutit eller smidt jern och stål. ”Instrumenter, Fältskärs alla slag; Inkommande Tullprocent 30.
Utgående Tullpro*’cent 1” Herr Cederschjöld :
Jag är nästan rädd , att man lagt nog hög tull på fältskärs-instrumenter.
Det är väl sannt, att vi nu äga en Instrumentmakare i Stockholm, som gör dem hjelpe* lige, men det är många instrumenter som han ej kan göra af erforderlig godhet.
Jag hemställer, om icke 20 procent vore tillräckligt. 7^8 Den 18 Augusti e. m, Herr Hjerta:
Jag får upplysa, att tullen förut varit högre, och att General-sammandraget ej visar att någon import skett.
Om den nu får vara, så har det den förmån, att om man lär sig att här tillverka sådane instrumenter, behöfver ej Kongl.
Maj;t göra någon ändring deri.
Herr Grefven och Landt-Marskalken gjorde proposition tili bifall af den å Fältskärslnstrumenter af Utskottet _ föreslagne Inkommande Tullprocent.
Bifölls. ”Instrumenter, Musikaliska, Waldthora ”och Trumpeter ; Inkommande Tullprocent 50. ”Utgående Tullprocent 1.” ”Andra Blåsinstrumenter; Inkommande Tullprocent 15.
Utgående Tuilprocent x. ”Alla andra, ej specificerade; Inkommande ”Tullprocent 50.
Utgående Tullprocent i.’> Herr Mannerhjerta'.
Jag fär hemställa, om icke det är för stor ojemnhet i den föreslagna tullen å musikaliska instrumenter.
Messingsinstrumeoter äro belagde med 50 procent, flöjter och blåsinstrumenter af träd med 15 procent, och andra ej specificerade instrumenter med 50 procent.
Ibland dessa sednare äro åt4 skillige, som ej kunna fabriceras här, såsom Harpor till exempel, hvilka allt sedan Instrumentmakaren Kraffts död , antingen icke varit här förfärdigade, eller högst ofullkomligt.
Jag skulle underställa, om det icke vors mera jemnlikhet och rättvisa, att i allmänhet fastställa tullen å instrumenter till 15 procent.
Ben ig Augusti e, m. Hörr Hjerta:
Orsaken är den, att Waldt horn här färfärdigas till erforderlig godhet, de andra instrumenten ej.
Herr von Qvanten: Herr Hjerta har före kommit mig.
Waldthorn och Trumpeter kunna här tillverkas till erforderlig godhet och mängd, men hvad de andra instrumenten angår, är det ej förhållandet.
Det är mig icke obe kant, att i Carlskrona finnes en Instrumentmakare, som med skicklighet fabricerar Messingsinstrumenter, men om hans verkstad genom dödsfall eller andra orsaker upphörde, så stå vi på samma punkt sorn tillförene, att äfven för Arméecs behof behöfva införskrifva iostrumenter från Utrikes orter.
Hvad andra ej specificerade instrumenter angå, så har jag nämnt Harpor, hvilka icke här kunna tillverkas.
Äfven hvad Violiner beträffar, är det en känd sak, att de på få ställen tillverkas goda, och att det endast äro de gamla Italienska instrumenterne, som kunna uppfylla Artistens eller Musikälskarens fordran.
Man påstår likväl, att det nu skall i Paris finnas en Fabrik, der Violiner af verklig godhet kunna erhållas.
En hög tull på dessa instrumenter vore att lägga ett verkligt band på musikälskarens och Artistens behof.
Herr Ceder schjöld}:
Ännu ett skäl får jag anföra för nedsättning af tullen på blåsinstrumenter.
Det är troligt att de icke till erfor - 7^o
Ben 18 Augusti e. in. derlig godhet tillverkas inom landet, efter de alltid lör Regementerne fått införas tullfritt.
Det är då skäl att musikälskare få åtnjuta någotnär samma förmon som Regementerne.
Friherre Toll, Gull af Philip'.
Jag måste härvid upplysa, att sedan Svenska Cavalleriet fått rätt att begagna bläckinstrumenter, hafva dessa Re. gementer ej ägt tillfälle att få sådane annorstädes än i Carlskrona, och då det torde vara otillräckligt, instämmer jag med Herr Cederschjöld.
Jag kan ej utantill på minna mig taxan, men äro alla instrumenter där upptagne, så får jag anmärka , att instrumenter finnas som man måste hafva, men ej här kunna tillverkas.
Deribland äro Violer och Harpor till erforderlig godhet.
Derföre tror jag att det bör vara samma tull på dem, som på öfrige blåsinstrumenter.
Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, om Riddergkapet och Adeln behagade tillåta, att inkommande Tullprocenten å VVa 1 dt— horn och Trumpeter finge från 50 till 30 ned* sättas.
Herr Hjerta: 35 procent har varit en norm som hittills blifvit nyttjad, och vid hvilken jag tror att man kunde hålla sig.
Det skulle ej vara svårt att ingå uti bevisning deraf, att flere
Den 3 8 rt ugns t i e, m, slagg ins!rumenter ej här tillverkas af nöjaktig godhet, såsom Violer, hvilka äro nödige i Orchester och enskildt.
Det är cn liten piece, men kostar ofta ioco R:dr.