Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr HofGanzleren har numera enskildt sagt mig, att åtgärder redan blifvit vidtagne, som för framtiden skola undanrödja olägenheterne.
Men hittills hafva verkligen de serskildte
Numrorne ofta blifvit så sent meddelade vederbörande Auctoriteter och Embetsman, att Inrättningen på intet sätt motsvarat ändamålet.
I fall återremiss beviljas, anhåller jag få fästa Utskottens uppmärksamhet derpå, att hittills hafva de exemplar af FörfaltningsSamlingen, som böra utdelas i Landsorterne, blifvit afsände till PostContoren, som ombesörjt utdelningen; hvaremot Årstrycket öfversändes till LänsStyrelserne, för att af dem utdelas.
Detta har stundom vållat oordning och gjort Samlingarne incompletta, då den ena fått ett blad för mycket och den Den 2t April e. m. 117 andra ett för litet.
Jag vet ej, hvarföre icke enhet i delta afseende bör äga rum, och jag önskar att den måtte till vägabringas på det sätt, att båda Samlingarne utdelades genom LänsStyrelserne.
Jag tror visserligen, att oordentligheter vid Författnings-Samlingens kringsändande hittills ägt rum, men anser derföre icke, att man bör upphäfva den, och återgå till Arstrycket, utan snarare tillse, det exemplaren ordentligare blifva utdelade.
Då jag förmodar, att återremiss beviljas, anhåller jag att få bifoga en annan anmärkning.
Motionären bar yrkat, att alla
Domstolar må erhålla hvar sitt exemplar af utkommande Författningar.
Detta har jag i Utskottens Utlåtande icke funnit bestämdt besvaradt, eller någon uttrycklig mening derom yttrad.
Pag. 32 står blott, det Utskotten tillstyrka, att alla ”Kongl.
Förordningar, Påbud, Placater, ”Kungörelser m. m., äfvensom IIofRätters, ”Collegiers och EmbetsVerks Universaler, ”Kungörelser och Circulairbref, i den mån ”de från trycket utkomma, skola till erforderligt antal exemplar, i den ordning ”Kongl.
Majit kan i Nåder finna lämplig, ”meddelas de publika Verken och Domsto”larne, så på landet som i städerne, Kärn”nersRätterne derunder inbegripne.”
Jag önskade, att det klefve bestämdt ultryekt, att hvarje
Domstol borde erhålla sitt exem - Den ii April e. m. plar, oberoende deraf, att en
Domare vore gemensam för flere Domstolar.
Herr Ribbing, Jrvid:
Jag anhåller att få instämma med den siste värde Talaren, så mycket heldre, som det för extra Domare är alldeles nödvändigt, att vid Tingsstället, dit han såsom främling anländer, i Rättens Archiv hafva tillgång till alla utkomne Författningar.
Nu finnas de endast hos ordinarie
Domaren, hvarigenom händer, att en extra Domare ej sällan sättes i nödvändighet, att döma utan annan ledning för tillfället än sitt minne af desse Författningar, hvarpå hvarken han eller de rättsökande vinna.
Samma förhållande eger ock ofta rum med ordinarie
Domarne sjelf— ve, emedan, om de än vilja underkasta sig kostnaden och besväret att kringföra Archivet för hvarje Tingstour och extra Ting ofta på flere Tingsställen, Archi vet omöjligen härdar ut med den skakning och nötning, som nöd vändigt åtföljer tillståndet, att ständigt vara på resande fot.
Uppå derefter af Herr Grefven och Ordföranden framställd proposition, blef Lag- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens ifrågavarande Utlåtande, på grund af dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten ålerremitleradt.
Den 2i April e. m. 119 Vid förnyad föredragning af ConstitutionsUtskottets den 18 sistlidne Mars under N:o io aflålne, och den 23 i samma månad e. m. på bordet fogde, Memorial, angående verkställd granskning af JustitiaeOmbudsmannens
Diarier och Registratur, fann Ridderskapet och Adeln, att samma Memorial endast borde läggas till handlingarne.
Justerades PleniProlocollen för den 3o sistlidne December e. m. samt den 5, 9 och 12 derpåföljde Januarii.
Friherre Ridderstolpe, Fredrik_, hade, i anledning af Prolocollet för sistnämnde dag, inlemnat ett Memorial, som upplästes, så lydande:
Vid Herr Printzenskjölds anmärkningar, i deras nu bildade skick, öfver Herr Grefve Cronhjelms Motion angående önskade ändringar vid uppgörandet af ny BevillningsFörordning, må det tillåtas mig, att göra några erinringar.
Då Herr Printzenskjöld ifrar emot Herr Grefve Cronhjelms framställningar, tror jag mig böra erinra Herr Printzenskjöld derom, att Grefve Cronhjelms berörde framställningar i sig sjelfve ej äro annat än enkla citationer af facto, som Motionären haft nödigt att framkalla i dagen, för att deraf hämta anledning till de förbättringar, som f 120 Den 21 April e. ra. det är hvarje Representant tillständigt all önska, och ifrån hvilkas tillvägabringande, för framtiden, en välmenande Representant lätteligen kan afvändas, i fall han finner det Stånd han har den äran tillhöra ej dela hans öfvertygelse om beliofvet af förändring; börande han endast på detta sätt låta afskräcka sig från att, genom i Rikets Ständers värf vunnen erfarenhet, vara del allmänna nyttig.
Herr Printzenskjölds benägenhet, att "uppflytta Rikets Ständers Deputerade, hvad ”rangordningen beträffar, i parite med Ma”jestätet” torde vara en misslyckad ironie, ingalunda minskande den vördnad, som en Taxerings- och Pröfnings-Comile constilutionsenligt kan och bör fordra.
I en tid, då Konungar säga:
Vox populi
I synnerhet under Dens spira, som anser
Folkets kärlek som Sin enda önskade belöning, måste EmbetsVerken erinra sig, att de äro till för Folket, och att det ej är tillräckligt för deras betjening att hafva constitutionen på tungan, om de hafva bureaucratien i hjerta t.
Hvad som gifvit anledning till Herr Printzenskjölds anförande, torde belt enkelt vara Herr Grefve Gronhjelms, med Heres, åsigt af, att PrÖfningsComiteernes af Kongl. KammarRätten ogillade åsigter eller Den 21 April e. m. 121 förfaranden borde dragas under Kongl.
Majrts egen höga pröfning, och ej, såsom hittills, af Kongl. KammarRälten afdömas med anledning af de utaf dess RevisionsContor gjorde anmärkningar.
Af de kunskaper och den skicklighet Herr Printzenskjöld eger, hade man väntat ett grundligt utredande af skälen emot och för denna förändring af forum för mål, som blifvit handlagde af, det sig sjelf beskattande, Folkets högsta instans; ej blott ett contra-anfall emot dem, sorn våga tänka på någon inskränkning af Kongl.
KammarRättens makt; ett välde för mycket solid, för att behöfva ett larmrop till sin räddning, och som, om än någon förändring i följd af 1809 års Constitution skulle kunna komma att framdeles lagenligt till väga bringas, ej bör tro sin glans fördunklad genom en jemkning, som befunnits nödig för harmonien af de constitutionella förhållanderne; en jemkning, som öfvergått sjelfva thronell, lill Konungs och Folks gemensamma trefnad och förkofran.
Justerades PleniProtocollen för den i5 och 21 sistlidne Januarii, samt den 26 i samma månad förmiddagen.
Upplästes följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Betänkanden:
Af den 21 sistlidne Mars: N:o ()3.
I anledning af gjord anmärk - 122 Den 21 April e. m. ning vid Utskottets Betänkande N:o 22 rörande Slotts,Snickaren J.
Dumraths till Utskottet ställda ansökning om bestämmande af en viss lid, efter hvars förlopp den uti Sökandens bär i Stockholm belägna fasta egendom RiksgäldsContoret beviljade inteckning till säkerhet för meddelad förnyelse af en förkommen, af nämnde Contnr i YexelBanken ntgifven Assignation, måtte till all kraft och verkan upphöra.
N:o q4-
I anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o65, angående åtskillige, genom Kongl. iVlaj:ts Nådiga Remisser, lill Rikets Ständer öfverlemnade Svenske Medborgares reclamationer i afseende på ersättning för lidna förluster genom Skeppsuppbringningär.
Af den 28 i samma månad:
N:o p5.
Om den af Utskottet förrättade granskning af RiksgäldsContoret, General AssistanceContoret samt f. d.
FilialDiscontln rättningar ne.
I afseende på åtskillige uti RiksgäldsContorets
Räkenskaper halancerade fordringar.
Öfver anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 41, i anledning af ett af Herr LandtMarskalken upprättadt och till Utskottet ingifvet förslag till så väl Herr LandtMarskalkens och Talmännens represen - Den ii April e. m. 123 tations-kostnad, som till utgifter för RiksStåndens Cauzlier och Klubbar.
N:o g8.
I anledning af anmärkningar vid Betänkandet N:o 42, rörande indragning af mathållning vid den så kallade LandlMarskalksKlubben, samt om förmi nskning i Statens utgifter för Klubbinrättningar.
I anledning af Utskottets Memorial N:o 68, i fråga om tryckning af Allmänna IndragningsStaten för år 1828.
Af den 16 dennes: N:o 104.
Angående anslag af medel till kostnaderne vid Högtsalig Ii. K. H. Prinsessan Sophia Albertinas begrafning.
Frän Stats- samt Allmänna Besvärsoch EkonumiUtskotten:
Af den i5 dennes: N:o 3.
I fråga om sättet och vilkoren för Kruts transporterande genom landet för Bergslagernes behof. N:o 4.
I anledning af åtski 11ige framställningar om anslag af allmänna medel till vägars anläggande eller omläggning.
I anledning af väckte frågor om anslag af allmänna medel till vägars anläggande, förbättrande och indelande inom Wermland.
I anledning af gjorde Motioner örn anslag till broars underhållande. ii4 Den 21 April e. m. N:o 7.
I anledning af gjord hemställan om bidrag af allmänna medel till odlingsbara kärrs och mossars aftappning på Gottland.
I anledning af flere
Motioner om anslag af allmänna medel till sjönWenerns sänkning.
N:o g. I anledning af gjord hemställan om en bros uppförande på något afstånd från Qvicksunds färgställe.
I anledning of Kongl. Majrts Nådiga Proposition om anslag till förmån för UndervisningsVerken i Riket.
Af den 18 i denna månad: N:o it.
Maj:ts till Rikets Ständer aflåtne Nådiga Skrifvelse om befrielse för Tynderö socken i WesterNorrlands
Län från'deltagande i ordinarie rotering.
I anledning af väckt fråga örn granskning af alla de Författningar, som angå seglationen, så väl i Rikets större insjöar, som längs kusterne.
Frän LagutskottetAf den 8 dennes: N:o 4q.
I anledning af åtskilliga Motioner om ändring af 17 Cap. HandelsBalken och 20 Cap. ÄrfdaBalken.
/ Den 21 April e. m. N:o 5o.
Öfver väckt Motion, att ConsistoriiNolarie skall, för flen uppbörd, som. lill dess tjenst hörer, stå i lika ansvar, som Kronans Uppbördsman för Krono-uppbörd , samt DomCapitel äga förmånsrätt, framför enskilde fordringsegare, till ersättning af ConsistoriiNolaries tillgångar för uppbördsmedel, som af honom förskingras, derest DomCapitlet icke åsidosatt den tillsyn, som detsamma åligger.
Öfver gjord motion, att Jordegare må för fordran hos sin Landbo erhålla förmånsrätt till Landbos gäldbundna egendom.
Af den ii i denna månad:
N:o 52. öfver väckt fråga om stadgande, att inteckningar, beviljade till säkerhet för medel, som till fromma stiftelser äro eller blifva anslagna, alltid skola bibehålla sin gällande kraft, utan att behöfva förnyas.
Af den i5 dennes: N:o 53.
Öfver gjordt förslag till ändring af 24 §• i Kongl.
Förordningen den 13 Julii 1818, angående inteckning i fast egendom.
Frän Lag- samt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotten:
Af den 8 i denna månad: N:o 21.
I anledning af väckta Motioner, dels om afskaffande af ali Expeditions - 13.6
Den a4 April f. m. lösen, dels om nedsättning, ändring eller förklaring af Kongl. Maj:ts förnyade Nådiga Taxa på Expeditions-lösen, den i5 Maji 1821.
I anledning af åtskillige föreslagne förändringar, så väl i i8o5 års Kongl.
Förordning om Skogarne i Riket, som i andra, med Skogshushållningen gemenskap egande Lagar och Författningar.
Plenum kl. xo Förmiddagen.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Ilöglofl.
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, f. m. den 2i April 182g.
S. D. Uppå derom af Herr Rosenblad, Rernhardj gjord framställning beslöt Rid - Den 14 April f. m. 127 derskapet och Adeln anmoda RiddarhusUtskottet, att, innan d&L af Utskottet utarbetade förslag tillen ny Riddarhusordning, hvilket, i anledning af dervid gjorde anmärkningar, blifvit, den g dennes e. m., till Utskottet återremitteradt, från Utskottet till Ridderskapet och Adelil återkommer, låta, under form af Bilaga till det Ridderskapets och Adelns Protocoll, som kommer att innefatta Utskottets förnyade Betänkande och Förslag till en ny Riddarhusordning, till trycket befordra ej mindre 5oo exemplar af berörde Betänkande och förslag, tillhörande den bestämda upplagan af Ridderskapets och Adelns Protocoll, än ock derutöfver serskildt, på Riddarhuscassans bekostnad, 5oo exemplar deraf, för att bland Ridderskapets och Adelns vid Riksdagen närvarande Ledamöter utdelas.
Justerades 13 ProtocollsUtdrag, innehållande Ridderskapets och Adelns i Plenum den 31 dennes f. m. i öfrigt fattade beslut.
Justerades 7 ProtocollsUtdrag, innehållande Ridderskapets och Adelns i Plenum den 21 dennes e. m. fattade beslut.
Öppnades Herrar Electorers lista till val af 2:ne Ledamöter i BevillningsUtskottet, efter 128 Den 24 April f. m. N:o 318, Friherre Liljehorn, Gust.; och N:o 4p6, Herr Stålhammar; Fullmägtig, Herr Heijkenskjöld, Carl Wilhelm.
Och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 1,848, Herr Wirgin, Clas Ludvig; och N:o 1,867, Herr Stenfelt; Fullmägtig, Grefve von Rosen, Axel.
Herra/ Uhr, Gustaf, uppläste följande:
Då frågan om ytterligare anslag för Götha Canal snart torde förekomma i de sammansatte Utskotten, anhåller jag, att följande uppgifter i ämnet må blifva till Utskotten remitterade: 1:0 Uti Grays Observations 011 a General Iron Ra il Way, hvilken bok härjemte bifogas, och om hvilken författares tillförlitlighet jag kan anföra, att uppgifterne på omkostnader å Railvägar, uti Supplementet till Encyclopedia Brittannica, äro ordagrant hemtade från honom (pag. >75), förekommer, pag. 4» en note om Caledonian-Canal.
Enligt denna note var den summa, Canalen inbragte på året, räknadt ifrån den 1 Maij x8a3 till den 1 Maij 1824, ”lika med femtiondedelen af räntan på det använde Ca”pitaiet, eller lika med en sjuttiondedel af Den 24 April f. m. 129 ”det belopp, som skulle hafva erfordrats "för att bålla ett priva't Eolag skadeslöst, "om ett sådant bade utfört företaget;” nemligen en sjuttondedel af räntan på Capitalet, jemte underhålls-kostnaden och betjeningens aflöning.
”Vi tvifla icke”, heter det vidare, ”att ”inkomsterne af Canalen småningom blifva ”mycket förökade; men det är dock tydligt, att om dessa äfven stiga till tjugu ”gånger det närvarande beloppet, så skola ”de ändock ej uppgå till hälften af räntan ”på Capitalet.”
Man erinre sig, att Caledonian Canal genomskär Scottland, som sammanhänger ined det land — England — hvars industri utgör ett föremål för hela Europas beundran; och man slute sedan till de sannolika inkomsterne af en Canal, som genomskär Götha Rike. 2:0
Om man ej jäfvar bifogade betyg af Disponenten på Finspångs Bruk, Herr Bergmästaren Odelstjerna; så bevisar detsamma : a) att de, af Herr Grefve von Platen vid ett föregående tillfälle omnämnde jernringar i Svängbron vid Motala, hvarken äro 8 alnar i diameter, såsom Herr Grefven uppgifvit, eller i5 fot, såsom dea 26 sisth 21 H. 9 Den 24 April f. m.
Mars f. m. här blifvit af Herr Grefven yttradt, utan de äro allenast 4l al° eller 9 fot i diameter; och för att svarfva så stora ringar, fordras visserligen inga ovanliga anstalter ; b) att Svängbron är förfärdigad vid Finspångs Bruk, der också ringarne äro svarfvade.
Då härtill kommer, att sådane broar ej mera komma att vid Cnnalen begagnas, torde det alltså vara svårt, att inse Canalens behof af en Verkstad för tillverkning af sådane.
På samma sätt sjmes mig förhållandet vara med alla de öfrige af Hr Grefven, den 26 sisth Mars f. m., härstädes anförde skäl för Canalens behof af en egen Verkstad.
Några korta erinringar skola, sorn jag hoppas, sätta Ridderskapet och Adeln i tillfälle, att fatta ett säkert omdöme om beskaffenheten af dessa skäl.
Beträffande först Bolagets åberopade privilegier; så förekommer dervid: 1:0 att dessa förutsätta, det Canalen blefve fullbordad och underhållen pä Bolagets egen, men icke på Statens, bekostnad; hvilket klart antydes i §. 5, der det heter: ”Bolaget kommer alt anlägga, och i ”godt och fullkomligt stånd allt framgent underhålla, Vindbryggor öfver Canalen” &c. Den 24 April f. m. 2:0 att ordalydelsen i den åberopade §. 7 är följande: ”Bolaget skall ega obe vandrad rätt och frihet, att för Canalens ”behof, dess byggnad och underhåll, an”lägga Verksläder” &c.
För hvad ändamål är det alltså, sorn Bolaget skall ega obehindrad rätt och frihet, att anlägga Verkstäder?
Jo, för Canalens behof', dess byggnad. och underhäll; men att CanalBolaget af allmänna, och till Canalbyggnaden anslagne, medel nedlägger hundrade tusendetals Riksdaler i en Verkstad, för att såsom Näringsidkare drifva densamma för CanalBolaget s egen fördel, det synes mig vara ett tilltag, som, om det kan ansvarslöst aflöpa för Götha CanalDirection , säkerligen icke skulle göra det för några andra Svenska medborgare.
Vidare heter det i Herr Grefvens yttrande: ”Man fann snart, att en Engelsk ”Verkstad var nödvändig; ty om man ville ”tänka på, alt få Canalen utförd på ett varaktigt sätt, kunde det endast ske med verk”tyg, som voro förfärdigade på en för be”hofvet afpassad Verkstad.”
Detta synes mig vara vederlagdt af det enkla och allmänt kända factum, att Canalen var till större delen färdig och, såsom man hoppas, på ett varaktigt sätt utförd, innan Motala Verkstad var anlagd, än mindre för Canalbyggnaden begagnad.
9 Den 24 April f. m.
Men hurudana verktyg och inrättningar är det, för hvilkas skull Verkstaden behöfves ?
Jo derom förekommer vidare i yttrandet:
« ”Så t. ex. måste en muddring ”företagas i utloppen af alla Sjöar, hvarigenom Canalen går.
Detta kunde endast ”ske genom ett mudderverk med Angmachin, ”sorn måste vara kraftfullt; men blef, geiiom sin compliquerade beskaffenhet, ofta •”bristfälligt.
Flere hufvudsakliga piecer hade ”redan sprungit, och samma förhållande ”kunde förutses med flere andra.
Denna ”enda omständighet gjorde Verkstaden nödvändig.
” Jag deremot har svårt att inse, det muddring kunde verkställas endast genom det dyrbarare muddrings-verket; dels emedan de, innan detta 'verk erliölls j verkställde muddringarne vid Canalen synas bevisa motsatsen; dels ock emedan vid Södertelje muddring på 6000 fots längd och till 10 fots djup blifvit verkställd, utan sådan inrättning och, hvad som är märkvärdigast, verkställd för bättre pris än gräfning.
Min mening är dock visst icke att klandra, det Directionen anskaffat en fullkomligare muddringsmachin.
Jag beklagar blott, att Herr Owen ej fått tillverka den, hvartill yV/gmetj att han erbjöd sig.
Och jag beklagar delta: 1:0 emedan då bade den inhemska, i Den a4' April f. m •i 3S stället för den utländska, industrien blifvit uppmuntrad.
2:0 emedan machinen då erhållits för vida lägre pris; men jag beklagar detta isynnerhet 3:o derföre, att då Herr Grefven sjelf ypplyst, det Jlerc hufvudsakliga piecer på den Engelska machinen redan hade sprungit; så har deremot den lika construerade muddringsmachin, som Herr Oven gjort för Hjelmare CanalDireclion (enligt hvad Directionens Ledamöter vitsorda) ännu aldrig gått sönderj ehuru den varit mycket brukad ; och 4:o emedan man då ej kunnat förebära behofvet af att reparera muddringsmachinen, såsom ett skäl för den dyrbara verkstads-anläggningen; åtminstone förspörjes ej något sådant behof hos Directionen för Hjelmare Canal.
Sedan Herr Grefven uppräknat åtskilige andre för Canalbjrggnad erforderlige inrättningar, såsom portar och lyftskrufvar m. m., lill bevis för omöjligheten att umbära en sådan Verkstad, - frågar Herr Grefven: ”Huru ville man åstadkomma något sådant ”utan egen Verkstad?”
Jo på samma sätt, sorn Hjelmare CanalDirection åstadkommit allt sådant, och på samma satt, som Götha Canal erhållit sina behof i34 Den 24 April f. m. deraf; ly blott en ringa del af Canalens behof äro tillverkade vid Motala, oell deribland inga, som ej förut dels erhållits, dels kunnat erhållas från andra ställen inom Sverige.
Med ett ord, om
Verkstaden skulle kunna anses såsom medel ^förberedande anstalt), så skulle den hafva varit det föregående, och ändamålet (Canalbyggnaden) det efterföljande.
Nu deremot, då man säger oss, att Canalen är till Nio tiondedelar fulländad, och då man lofvar oss den färdig om Tre år, så synes den ännu långt ifrån fulländade Verkstaden snarare böra betraktas såsom ändamål i och för sig sjelf, än såsom medel till Canalbyggnaden.
Betraktar man åter Verkstaden ur denna synpunkt, så synes: 1:0 att den ej bör drifvas för allmän, eller för Statens, räkning.
2:0 att den icke kan eller bör få öfvertagas af något privat Bolag, förr än ett sådant inköpt den, och erhållit tillstånd eller privilegium på dess bedrifvande.
3:o men såsom, å ena sidan, inga private personer lära finna sin uträkning vid, att lill fullo återbetala, hvad här af allmänna medel blifvit nedlagdt, och å den andra sidan, en för stor eftergift i detta Den 24 April f. m. i35 afseende skulle verka tryckande på andra Fabrikanter, hvilka, genom egna mödor och uppoffringar, kommit i besittning af deras mindre dyrbara inrättningar; så torde, genom någon slags auction, hela anläggningen böra upplåtas åt den mestbjudande, inom eller utom Landet, utan alt likväl utgången deraf kan verka på ansvaret för Directionens åtgärd, att i Verkstaden hafva nedlagt medel, som af Rikets Ständer blifvit till Canalbyggnaden anslagne.
4-’o alt likasom det skulle vara Bolagets intresse, att för bästa pris anskaffa det gjutgods och det jernmachineri, som för Canalens byggnad och underhåll kan komma att behöfvas, om nemligen dessa effecter betalades med Bolagets egne medel; likaså vore det nu Bolagets intresse, att dessa effecter blifva sä dyra, som möjligt, om nemligen Bolaget får göra leverancer från Motala Ferkstad, och Directionen betalar af Statens medel.
Eller då Bolaget, i förra fallet, kunde behöfva Verkstaden, för att icke prejas af andra Fabrikanter; så synes Bolaget, i sednare fallet, behöfva Verkstaden endast för att komma i tillfälle, att, utan inträng af andra Fabrikanter, sjelf fä preja Rikets Ständer efter eget godtfinnande.
Styrelsen för CanalVerket oclx Styrelsen för Motala Verkstad äro således två, till x 36 D e n 24 A p r i 1 f. m. sin natur så motsatta befattningar, att man snarare borde söka att förebygga möjligheten af hemligt förstånd dem emellan, än man bör låta dem vara förenade hos samma personal.
Eller skulle väl detta vara det enda fall, i hvilket det icke kan vara betänkligt, att sätta Bocken till Trägårdsmästare ?
Vidare heter det i Herr Grefvens yttrande: ”Dagligen ökades derjemte bebof ”vet af Ångmachiner, hvaraf många enskilda gjorde beställningar.
Man kunde för”utse deras nödvändighet för Ångfartyg, till ”befordrande af hastigheten under Canal”farterne.
Jag frågar, om ej allt detta vadit anledning nog för oss, att anlägga en ”sådan Verkstad, likasom man förut gjort ”i Ryssland, Preussen, Dannemark, Holland ”med flere länder, sd att vi snart voro de ”endej som saknade en sådan."
Härvid måste jag åter uppehålla Ridderskapet och Adeln.
Det är allmänt bekant, att Herr Owen, under loppet af 20 år, tillverkat Ångmachiner och allt annat slags jernmachineri efter de hästa principer.
Hans machinerier äro dels utspridde öfver hela Sverige, och isynnerhet begagnade vid våra större Bergverk, dels exporterade till America (deribland en Ångmachin af 36 hästars kraft, med tillhörande Qvarnmachinen), samt till Ryssland, Den 24 April f. ra. 137 Tyskland, Finland och Norrige.
Bland den stora mängd uppgifter jag i detta afseende kunde anföra, väljer jag endast den följande, derföre att just Hr Grefven, bättre ciri någon annan, är i tillfälle att vitsorda dess riktighet.
Den är hemtad ur en i Tidningen Götheborgs Posten, den 24 sisth Februarii, införd annonce, hvilken lyder som följer: ”Dersom en tillstraekkelig kiöbesum op”naaes kan det nye, vel indrettede og sorn J’et udmcerkt godt Söeskib bekjendte
Damp"fartoi Oscar, som i daret 1828, fra io:de ”dpril till udgangen af September, närsten ”uafbrudt har gjort Reiser paa det besvcer”lige Farvand imellem Bergen og Christi”ania, uden att Maskineriet nogen gang i ”ringeste maade har svigtet, med alt for'nödent Inventarium erholdes till kjöbs.” Directionen för Dampskibet Oscar, Christie, Konow, Melzer, Mowinckel, Muller.”
Det är allmänt bekant, alt Herr Owen byggt detta Ångfartyg med dess machin, och då frågar jag: hvad är den med Gjutugnar, Smedjor, Borrmachiner, Svarfstolar m. m. uppfyllde local, i hvilken Hr Owen tillverkar sådant machineri, hvad är den localen med desse inrättningar, om icke en 138 Den 24 April f. m. mechanisk Verkstad?