Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Högh LTtskottet har icke upplyst huru stor skillnaden år emellan HofRättsRåds och Assessors lön, men den kan säkert antagas icke uppgå till mera ån 000 Riksdaler, och jag hemställer till Ridderskapets och Adelns behjertande, om en sådan utgift må anses nog betydelig, för att besparingen deraf kan blifva skål för vågradt bifall till en billig fordran, I följd häraf anser jag Utskottets Utlåtande i denna del böra förkastas och den gjorde ansökningen deremot bifallas.
S66 Den 27 Augusti f. m, N;0 5.
Herr Flach, Carl: Vid Stats- och BancoUtskottens förevarande Betänkande, anhåller jag få göra några anmärkningar, i afseende på hvad som år föreslagit rörande Borås Stad. i;o Utskotten föreslå att Borås skall erhålla ett Lånebitråde af 100,000 R:dr Banco, att successive utgå under loppet af åren i8a4 och 1825.
Efter den förödelse, som Öfvergått denna Stad, der 224 hus åro afbrånde, och endast 60 återstå lör att rymma en folkmängd af öfver 2000 personer, år lått att inse det ifrågavarande låne-bitråde icke utgör behofvets totala belopp, utan endast en del deraf, åmnad att underlätta det betryckta tillstånd, hvaruti Stadens innevånare åro försatte.
Om detta lånebitråde således skall uppfylla ändamålet; om Stadens innevånare derigenom skola komma i författning att återhämta egna krafter, för att dermed uppfylla hvad som brister i de otaliga behofven för Stadens återupprättande, så är det af största vigt, att detta låne bidrag skyndsammeiigen utfaller.
All tidsutdrägt dermed , Ökar den förlägenhet som derigenom skall afhjelpas, och då detta anslag icke år en förlorad summa för Staten, utan ett lån som lemnäs mot full säkerhet och successive skall återbetalas, så föreslår jag vördsamt, att dessa 100,000 R.dr B;co måtte blifva för de låntagande tiiigångélige, i den mohn de prestera den säkerhet, som utgör villkoret för lånet# erhällan»
Den »7 Augusti J. m. ile.
Under loppet af en förfluten sommar, åro många hus och byggnader uppförde i hopp att erhålla hjelp genom ifrågavarande lån, och en villervalla skulle uppkomma, om dermed fördröjes, som dels skulle förlänga, dels nästan förnya ölyckan. 2:0
Då någon summa, icke i likhet med hvad för Norrköping är föreslagit, blifvit disponerad till Stadens publike byggnader, så anhåller jag att 14,000 llidr Banco för detta ändamål må blifva af totala lånesumman bestämd, för hvilken Magistraten och Stadens äldste gifva sin förbindelse, intecknad i de fastigheter Staden äger, hvilken inteckning, sedan byggnaderne åro fullbordade och brandförsåkrade till det belopp som erfordras för att göra full säkerhet för summan, får på dem öfverflyttas, 3:0 Utskotten föreslå att Magistraten och Stadens äldste i Borås skola besörja fördelningen af lånesumman, och blifva serskildt ansvarige för fullgörandet af hvad Utskotten i Betänkandets 6:te punkt föreskrifvit.
I min tanka, skulle en Comité, i likhet med hvad för Norrköping är stadgadt, lämpligast befrämja ändamålet, hvarföre jag äfven föreslår denna förändring.
Jag har äfven trott mig vid detta tillfälle böra vördsamt, fästa uppmärksamhet dervid, att det icke år Borås innevånare allena, sorn draga fördel af Stadens återupprättandef Skaraborgs, Hallands- och Elfsborgs Lån, äfvensom 368 Ven 27 Augusti f. ni. en del af Skåne och Småland, skulle i synnerhet lida stora förluster, om denna Stad ej snart åter kommer i tillfälle och fortfarande vara en lönande afsättningsort för alla Landtmanna producter och en föreningspunkt för dessa Landsorters industrie.
Jag anhåller om återremiss af Betänkandet, och att dessa anmärkningar få densamma åtfölja’ Bilagor tili Pleni-Prolocollei för den 27 Augusti, eftermiddagen.
N:o l. Grefve Spens, Carl Guftaf: Då Stats- och Oeconomie-Utskotten i deras Betänkande, i anledning af flere särskildte memorialer, om ändringar i militair UnderyisningsVerket endast tillstyrkt en anhållan hos Kongl. Maj:t om noga granskning af ämnet i hela sin vidd, till framställning för nästa Riksdags - Ven 27 Augusti t. m% dags Ständer, är det på visst sätt öfverflödigt att orda om sjelfva saken här, eftersom den kommer att afhandla* af mera sakkunnige män, pa mera afpassadt sätt, och med mera tillräck lif» tid, således i alla afseeiaden till mera båtnad för saken.
Jag torde således egenteligen höra inskränka mig till frågan om, hvilken utsträckning den tillstyrkta undersökningen bör hafva, hvilken fråga är den, som med mästa ifvern debatterades och som egenteligen gaf anledning till återremiss.
Men om jag dervid i förbigående skulle komma att yttra min tanka om den egenteliga hufvudfrågan och om hvilket resultat, etter min tanka, den föreslagne granskningen kommer att ge, torde ett sådant ^afsteg förlåtas, i anseende till bägge frågornes nära sammanhang.
Utskottet har föreslagit, att Militaire-Verket i hela defs omfattning
Jhulle underfökas af fakkännare, som derefter skulle yttra sig om bejkaffenheten af den till Militairens egenteliga yrke förberedande undervisningen, om. lämpligheten af militair-lärares anjiällande vid Academien, (eller som jag förmodar meningen vara, Academierna) behofvet af Applications-Skolor får Scientifiqva Corpferriet dejfe Låro- Verks orgariifation till fårjkildta Skolor, eller till en Centr al-i nr ått ning rn, 111. samt sedan särskildt afstyrkt utsträckandet af denna revision så vidt, som Friherre Bjönstjerna anmärkt.
Bil. till Ridd. o. Ad, Pr. VII.
Bind. 24, 3fC Ven 27 Augusti e, m.
Vid en del af anmärkningarne häremot, synes man ha öfversett att Utskottets förstnämnda tillstyrkande om hela MilitairVerkets undersökning, mera har afseende på Grefve
Cronhjelms förslag om sammanslåendet af de högre Militairunder- visnings-verken och Herr Franc Sparres, med flere, dervid gjorda anmärkningar och nya förslag, angående den högst vigtiga frågan, om en anstalt, i likhet med den Franska Ecole Polytechnique, än på den andra frågan om borttagandet af serskildta Elementar-undervisnings-verk för det militaira yrket.
Vid frågan om den högre militaira-undervisningen , är det i mitt tycke solklart, att militair-verket i hela dess vidd bör tagas i betraktande, och jag kan således på .intet satt, efter förnyadt genomläsande af betänkandet förena mig med de Herrar, som trott ordet militairverket vara genom en misskrifning tillkommit, i stället för militair-läroverket.
Att uttrycket å ena sidan kunnat få en större bestämdhet till undvikande af det inkast sorn gjordes bär vid debatten den 25, att nemligen MilitairVerkets material-sidas alla detailler på intet vis behöfde undersökas, vill jag visst icke bestrida, äfvensom ej heller att flera andra uttryck i meningen kunnat vara ändamåisenligare, men då licia detta mål, är ett önskningsmål, och det på Konungen ankommer att utfärda instructionen för de begärda sakkunnige granskare, måste jag fortfara i min tanka , att bifall till Utskottets Betänkande ganska lämpeligen kunnat lemnäs.
Den första och mest omfattande frågan här, Den 27 Augusti e. nt. 1 371 ar ilen, om undervisnings-verk i allmänhet och huruvida samhällenas och samhällslifvets närvarande skick tillåter, eller redan anbefaller, det som jag för min del anser böra vara idealet, att ynglingens undervisande sker med generelt afseende på odling, såsom erkändt, lika nödvändig i de serskildta medborgare-classerna, och att det speciella bildandet sedan öfverlemnas, äfven för mängden af menniskor, dels åt lifvet sjelf, sedan hågen för bildning blifvit väckt och möjligheten deraf förberedd, dels åt serskilte, med hvarje yrke i sammanhang ställde inrättningar.
Besvarandet af denna fråga fordrar en behörig generel åsigt af uppfostran och af det närvarande tidehvarfvets kraf och den kan så mycket mindre innebäras vid hvad slags revision af undervisningsverk som hälst, som det är just dennabe höriga åsigt, som framför allt qvalificerar den ifrågavarande Revisions- Comittéens Ledamöter att kunna kallas sakkunnige.
Skulle det vid denna förnyade granskning blifva utredt, som jag för min del tror, att serskildte undervisningsverk för vissa yrken, ännu äro nödvändige, eller åtminstone i vissa fall nödvåndige, äfven för Elementar undervisningen , så förekommer sedan vid pröfningen af ämnet, den andra frågan om nuvarande Militair-undervisningsverk.
Då dessa här utgöra sjelfva det egentliga föremålet, är det klart, att undersökningen här måste ingå i detaille och innefatta serskilt Militaire Verkets alla grenar, men reyisiemen en detaille af Elementar undervisningen i allmänhet inom Riket, synes mig så mycket De* ty Augusti e. m, mindre nödig, som, så snart den första frågan fullständigt har blifvit besvarad, är ämnet redan inskränkt till ett yrke, och kan ej utan förblandning utsträckas till de öfrige.
Dock'
Statens undervisningsanstalt omfattar icke ensamt det serskilta danandet för ett visst yrke.
Staternas närvarande skick, och jag vågar säga det, det skick sorn de hafva haft, och skola bibehålla ännu, men der en lång följd af tider, har medfört erkändt oumbärlighet af en anstalt inom samhället, vanligen benämnd Universitet , och der, med hvad afsteg från principen man än emellanåt gjordt, åtminstone alltid ett hufvudsakligt afseende förekommit, på behofvet af allmän odling utan serskild bestämd rigtning, på behofvet af en vettenskapelig progression, uppfyllande det ena och vigtigaste af Samhällets ändamål, att leda menniskor, icke endast till årets eller generationens trefnad, utan till ett fort - skridande, ej blott på den ena Statens, utan på hela menniskoslägtets bana, att med ett ord, icke blott underhålla urets alla machinerier, och förse de tröga hjulen emellanåt med smörja , utan att verkligen visa, hvad timma utaf tiden som har slagit, eller skall slå.
Mer eller mindre klart, men alltid dock något som jag vågar hoppas, erkännes behofvet af Univessiteter; här och där har jag hört nekas, hvad som likväl är sanning, att då icke all undervisning i landet bibehåller en relation till den uniyersela bildningen, förfelar så väl den ena som den andra ofta sitt ändamål.
Dervid uppstår då den tre.
Den i-j jfugusti t. m.
J^5 dje af de frågor, med hvilka efter min tanka , hvarje granskare af undervisnings-anstalter för ett serskilt yrke bör vara sysselsatt, huruvida nemligen det är lämpligt och nödvändigt att dessa anstalter för den större bildningen skola sättas i sammanhang med bildningsverken för serskilta yrken.
Om denna fråga gäller hvad som förut är sagt om den förstnämnde, att granskaren af en undervisnings-method icket blott, såsom nyss sades, bör sysselsätta sig , utan att han ej kan undgå sysselsättningen härmed, om han annars vet till hvad mål han syftar.
Sedan denna fråga är afgjord, förekommer och måste förekomma, den 4:de frågan, sorn åter ingår i detailler, huru för det ifrågavarande yrket, de anstalter böra vara beskaffade , hvarigenom det sökta sammanhanget åstadkommes.
Betraktar jag nu hvar och en af dessa frågor serskilt, så finner jag den första icke böra vara serdeles debatt underkastad.
Den som lugnt betraktar den närvarande tiden, som icke ledes öfver höfvan af idealer, skall medge mig hvad häröfver är antydt, att samhällslifvet annu ej på långt när har hunnit den punkt der mängden af de medborgare, hvars framtid är ämnad att inskränkas inom ett visst yrke, icke skulle mer ändamålsenligt, redan under sjelfva elementar-undervisningen väckas till ett afseende på detta yrke; än mindre hafva vi uppnått den, i tiden sednare om och i ideén förutgående stationen!, dår de serskildta yrkena skola så sammanflyta, att ynglingens fram - 374 Den 27 Augusti e, m, tid icke behöfver vara ämnad att inskränkas till en bestämd dass medborgare-förhållanden.
De olägenheter, som med ett sådant framdeles troligen blifvande, fulländad! municipal-system följa, åro till en viss grad omöjliga att förutse- men att den närvarande ställningen medför åtskilliga skadliga följder, kan icke eller nekas; att den ensidighet sorn Herr von Hartmansdorff omtalta ofta uppstår häraf, vore fåfängt att bestrida; dock denna ensidighets hufvudsakliga orsak ligger i det egna ensidiga, som vidlådar tidehvarfvets samhällsinråttning ännu , det ligger i det för konstkännarens öga visserligen falska maneret, men som dock är allmänt rådande, att föremålen på taflan ännu hållas hvar och en i förmycket serskilt dager; det ligger med ett ord, i det man måste betrakta och genomstudera , men icke ens för principer skull springa förbi.
Så hafva, för att återkomma till den serskilta frågan om militair-yrket, uppkomst af stående hårar skiljt krigaren till en viss grad från de Öfrige medborgarne; denna uppkomst var ett steg med ena foten visserligen på sidan om den stora bildningsbanan, men hvar och en som noga betraktar den tiden, skall medgifva mig, att det med andra foten då var ett stort steg framåt.
Han skall medgifva, som jag hoppas , likaledes, att afsteget ännu är för tidigt att återtaga.
Der stående hårar hafva uppstått under en eller annan form, der krigare-ståndet har bildat sig, har, enligt hvad historien visat, serskilta jDen 27 Augusti e, m. 375 skolor för krigare-yrket, i mer eller mindre utveckling, alltid uppstått ; frågan om det yrket har alltid interesserat de magtågande och dess besvarande tillika säkert legat inom deras fattnings-spehr, ty de stående hårarnes behof uppstod alltid samtidigt med behofvet på jorden utaf magtågande.
Men fastän nu bar börjat visa sig en allmän känsla utaf lämpligheten, att amalgamera serskilta stånd med hvarannan fast revolutioner och constitutioner för tidehvarfvets betraktare utvisa en önskan att innesluta alla medborgare-pligter och medborgare-förmögenheter, inom det allmänna ordet medborgare, år det icke derföre sagt, att tiden år inne, att ändra på en gång hvad som förut har funnits.
Det är så mycket mindre sagt, som det år oafgjordt ännu, och torde blifva i generationer oafgjordt, om på den konstiga byggnad äf samhällen, som genom skiljandet af yrken, af classer och af skyldigheter, i stort och en detaille, uppstod inom Europa, det önskade templet af mensklighet med dess enkelt rena architecture ens år möjlig att uppföra.
Det år till dess jag skulle kunna få se, om jag lefde öfver en menniskoålder, sammansmältandet af de ofvannåmnde yrken, stånd och skyldigheter mera fullåndadt än det nu år, som jag icke kan undgå att yrka bibehållandet tills vidare af serskilda undervisnings-verk för vissa yrken, i den mon de visa sig för mina ögon, i tidens närvarande skick vara mer eller mindre afskiljda från de öfriga.
Det år på denna grund älven, sora jag serskilt tror en anstalt för unga 37* Sen 27 Augusti et m.
Krigares bildning, med afseende på det blifvande yrket, redan under elernentar-undervisningen, vara nu nödvändig, fastän jag inser möjligheten af en kommande tid, då samma anstalt är onödig.
Men nödvändigt år för fortgången småningom, ehuru ej våldsamt, till det ideal man åeyftar, att, då mängden af det enskilta yrkets idkare ännu i visst afseende skarpare ån man önskar, måste vara afskiljda från de andra , man likväl bibehåller äfven inom denna mängd, det afseende på vettenskaplig odling, den känsla och den agtning för en sådan, och de berörningspunkter dermed, som skola tillåta vettenskaperna, att på sätt samhället till sin trefnad fordrar, oafbrutet inverka på hela menniskolitvet.
Den ena methoden härtill är ett ändamålsenligt organiserande af den enskilta undervisnings-anstalten för det bestämda yrket, att så väl inrättningens lagar, som framför allt personalen, af lärare och styresmän, hänvisar lärjungen till den egenteligen vettenskapliga odlingen, såsom något mer omfattande ån det hvartill hau sjelf stråfvar och såsom det medel hvarigenom det behof af allsidighet han icke kan undgå att mellanåt kånna, skulle kunna blifva uppfyldt.
Mer ån en undervisnings inrättning har derföre hufvudsakligen varit god, att lärjungen i lärarens person sett grundlig kunskap visa sitt hela värde ; jag har med egna ögon sett, hvad personalen i detta afseende inom låro-anstalterne för serskilta yrken kon uträtta; jag har naturligtvis mest erfarit det i afseende på militaira un - Den 27 Augusti e, m. 377 der visnings* anstalter, efter som jag sjelf har idkat, och idkar ännu, det militaira yrket vid en scientifique corps; jag har sett hvad verkeliga jättesteg sorn man har gjordt i det sednare decennium till erkännande af vettenskapernes aldrig ostraffadt missförstådda vigt; jag har äfven sett att mycket återstår.
Det år klart att vid den nu föreslagna undersökningen om militaira undervisningen blir granskandet af personalen i delta afseende, och af den ton som råder inom dessa läroverk, en del af sysselsåttningarne; jag tror mig kunna påstå med full visshet, att denna granskning af det närvarande skall utfalla till granskarnes tillfredsställelse.
Men dessa inrättningars lagar, kunna och böra vara uppgjorde med sträfvande till samma ändamål, på det att brister i personalen måtte kunna motvågas; det år i detta afseende som en stor fast någongång förbisedd visshet låg uti de gamla anstalterne till elementar-undervisning för serskilda yrken, der ynglingen, ehuru förnämligast sysselsatt att förskaffa sig de kunskaper, han synbart skulle komina att behöfva, likväl tillika generades, utan tydlig så kallad nytta, med elementerna till fle* ra kunskaper, som gåfvo honom begrepp om den mer omfattande odlingens ämnen och syftemål.
De militaira undervisnings-anstalterne hos oss utmärka sig, sådana de nu åro, icke ofördelagtigt i detta afseende, och jag hoppas med full tillförsigt, att det beständiga fordrandet af omedelbar användbarhet hos alla kunskaper, som mer ån en gång förefallit mig bekymrande, då jag hört det göras af i samhällets vigtiga re angelägenheter deltagande män, icke 378 Den 37 Augusti e. m: skall åtminstone så snart lyckas att uttränga sysselsättningen med dessa för yrket någongång främmande kunskaper ur dessa undervisningsverk.
Det ståndigt framträdande behofvet a£ mathematikens application, i hela ordets vidsträckta betydelse, år i detta afseende en stor och glädjande borgen.
Hvad de gamla språken angår, har jag enskilt och offentligt hört åtskilliga påståenden, såsom voro de egenteligen tillhöriga blott seminarier för lärda; kanhända torde det visa sig en gång, om man utan orsak förr ansåg allmännare åo nu, någon teinture af sessa kunskaper böra vara ett villkor vid all undervisning.
KrigsAcademien, hvarom hår serskilt har varit fråga, har likväl icke undgått, att, i sin närvarande organisation, erkänna den sanning jag hår har i åtanka.
Jag tror således äfven i detta afseende, att genom den ifrågava-' rande revisionen af undervisningsverken med afseende på krigsmanna-yrket, skola de närvarande anstalterna befinnas mera ändamålsenliga, än som å ena sidan mången kanske tror , och som å den andra mången har blifvit ansedd tro och påstå, endast derföre att han yrkat, eller icke bestridt yrkandet af den revision, som år i fråga.
Att smärre rättelser kunna befinnas nödvändiga, ligger i naturen af all menniskoinrättnings ofullkomlighet och jag förmodar då med lika säkerhet att de blifva rättade.
Lika vigtig som detta för lårjungarne antydda behof af universel bildning, äfven vid den isolerade undervisningsanstalten, hvilket antydande jag kallade denenamethoden att åstadkomma nödig berö3 Den 27 Augusti c, m. ring emellan dessa enskilda undervisnings-anstalter och den allmänna vidsträcktare vettenskapliga odlingen, år vidare denjjomståndigheten, att samtidigt med inhämtandet af vettenskaplig odling, ynglingen skall kunna vid Universitetet få, så vidt hans böjelse dertill frivilligt föranleder, inhämta den theorie, som fordras i hans blifvande yrke.
Det hör till den allsidighet, som år första vilkoret för Universitets-bildning, att all theoretisk kunskap dår på ett ställe, under uppfostringsåren skall kunna vinnas, och just derföre, att skillnaden emellan den nu varande och den fordna tid, då våra Universiteter och de mönster hvarefter de bildats, uppstodo, ligger i ett nu allmänt erkåndt behof af theori inom lifvets nästan alla yrken- just derföre år det klart, att flera kunskapsgrenar nu ån förr måste kunna läras vid Universiteterne.
Det Ur således med full öfvertygelse jag biträder Utskottets åsigt, att äfven tillfällen böra föranstaltas att vid Academierna inhämta de militaira kunskaperne, likasom af samma orsak äfven de öfriga som kunna sågas tillhöra serskilta yrken.
Men dessa anstalter böra vara tillfällen, likasom hela Universitets-inrättningen endast bör vara en öppnad och lättad möjlighet att frivilligt anskaffa sig kunskaper.
Och sakens natur fordrar, att så vidt som dessa militaira undervisnings-tillfällen af Staten föranstaltas, egenteligen blott det theoretiska afses: den yngling, som går den råtta Universitets-vågen, inhämtar i alla fall sin praktiska kunskap, förrän han lemnat Universitetet och ingått uti yrket.
Det år således alldeles åudamålsvidrigt, att genom lä - 38o Den 27 Augusti e, m. rare vid Universitetet, försöka ersätta en tillda— ningsanstalt för enskilt yrke, ännu mer ändamåls; vidrigt, att gifva dessa lärare en instruction lika utsträckt till praktiken, som vid den serskilta inrättningen.
Universitetet är en fredad plats, der frön utsås för att i en framtid äga tillgång på moget byggnadsvirke; den serskilda anstalten år ett drifhus, vid hvars anläggande man har afsett behofvet af en serskild frukt för året.
Staten söker fylla detta behof, så snart den kan, och Cadetten eller i allmänhet den i enskilt anstalt bildade, har ett grundadt skål att inträda tidigare ån Universitets lärjunge i Statens tjenst, eller i den näring till hvilken han år bildad.
Jag inlåter mig härvid alldeles icke i frågan , huruvida det praktiska af det ena eller andra yrket kan vid Universiteterna möjeligen läras, det har blifvit i detta afseende mycket taladt, som i min tanka icke hör till ämnet; men också om det praktiska kunde inhämtas , som jag tror det kan, är det efter min tanka icke ändamålet att der inhämta det.
Den mera all-r sidigt bildade, bör och kan finna sin praktiska riktning genom sjelfva praktiserandet; skulle i en Universitets-stad en praktisk inrättning för ett yrke bilda sig sjelf, då kan den visserligen bli ganska nyttig, men icke behöfver Staten befatta sig dermed.
Man har omrört härvid äfven frågan om gymnastik och till och med simning, man har velat uppdraga en jemförelse emellan KrigsAoademien och Universiteten i af-' seende derpå ; allt sådant hör alldeles icke hit, gymnastik år för en undervisningsort helt enkelt nödvändig, likasom ett Apothek år det för Ben 27 Augusti t, m. en större Stad, men det skulle åtminstone förefalla mig bra underligt, om man påstod Eskilstuna vara mer lämplig till Fabriksinråttning ån Wedevåg, på den grund att i Eskilstuna fanns ett Apothek; det högsta som derigenom kunde bevisas vore, att den oumbärliga inrättningen borde finnas på bägge desse ställen, men utslaget i afseende på Fabriksstads anläggningens lämplighet bör ögonskenligen grundas på helt annat.
Långt ifrån således, att jag skulle kunna tro de ir.ilitaira lärarne vid Universiteten kunna ersätta KrigsAcademien, tror jag dem icke ens kunna ersätta de särskildta |undervisningsverken inom de scientifiqua MilitairCorpserne.
Enligt sitt ändamål uppfylla dessa, hvardera i sin spher, det behof af ständigt successivt sysselsättande nied theone, som alltid menniskan erfar, sedan hon har inträdt i det practiska lifvet.
Kanhända ock troligen kommer begreppet om sådana corps anstalter då först rätt att utveckla sig, när en gång det blir lag och mod, att så väl för civila som militairer, alla eller nästan alla inträdes-examina tagas, icke vid Aca* demien, utan inom corpserna; göres en gång detta stora steg, kunna Universiteterne rätt uppfylla sitt stora ändamål och då blir det, ehuru skenbart motsägande sådant synes vara, först nödvändigt att vid Universiteterne öppna tillfällen att förvärfva kunskaper i alla möjliga grenar.
Jag tror i denna framställning äfven vara innesluten min tanka om den föreslagna EcolePolytechenique; den ersätter ej de anstalter 382 Ben Sy Augusti <s, tn, som böra Annas inom hvarje scientifique corps, att bibehålla dess medlemmar vid scientiliqua sysselsättningar.
Den gör det åtminstone ej i vårt land, der praktiken sjelf icke lika ofta bevisar theoriens oumbärlighet, såsom det sker, der stora arbeten ständigt företagas och fulländas.