Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hans Exeellence Herr Grefwe Ruut!, yttrade sig för sin del icke inse hwartill en lipgift af 1696 ärs Stat skulle tjena.
Sedan ben tiden hade i anseende till tjensterna. hwarjchanda förändringar med publika Werk och inrättningar blifwlt gjorda, och i anseende till löningswilkoren likaledes ätskilliga förändringar i anseende till flera skedda mpntvalvationer.
Staten för 1778 ansäge Hans Exeellence wara den rätta att vpgifwa, och jnsäge för sin del ingen swärigbct, att läta trycka en Tabell öfwer den samma , äfwen svin en för i8OZ - emellan hwilka sedan jämförelse kunde göras; men trodde för öfrigt, att Riksens Ständer skulle erhälla tillräckelig och nöjaktig uplysning, enär, säsom Grefwe ölörner redan nämtit, Stats - Utskottet hunne med sina upgifter i detta ämne inkomma.
Fri - -32 Den 6 September.
LtsLi von ksioUstpiu yttrade stg förmärka, att hans metting ej blifwit rätt förstädd.
Han hade blott yrkat sädaNa Upgifter , som ukwisade ffillnaben emellan 1696 och närwarande Stater.
Han hoppades, att Herr Grefwe» och LandtMarskalken ej funne denna begäran innefatta ttägot olagligt eller stridande mot Regerings r Formen, och anhille derföre om proposition.
Härwid ropades hwarjchanba, hwarundck Herr 8l1ver8to1pL, 6u8taf ^brskam , hördes anhälla , att om Stats - Utskottet hade god tid, mätte det med sina upgifter gä tillbaka till Calmarc-Union är IZ97.
Herr kiamMLr8köI<i, i^oren/cj, ansäg det skola blifwa ett utmärkt prof pä Friherre Ltaels patriotism, om hatt sjelf skulle behaga sphclo fätta sig med författandet af de Tabeller han önssat.
Herr Grefwe» och Landt» Marsk al ken frägade om, dä detta ämne endast borrttoge tiden till ett myckenhet wigtigare ärcnderS afgörande , Herr Baron LmLl icke wille afstä ifrän alt widare yrkande af sin motion.
Grefwe >1 örner, ^siolk 6örsn, cons formerade sig med Hans Crcellettce Herr Grefwe R.umk, och tilläde, att om Friherre Llsel nödwändigt sä wille, skulle Stats - Utskottet gerna uprätta de begärde rabellcrna, men önskade att bet dertill mätte fä tid pä sig, för att e) försumma andra wigtigare mäl.
Herr kotblieb, Larl kreäric: dä flere wärbe Ledamöter uplyst, att Höglofligc Stats-Utskottet har under arbete en förteckning pä tillkomne Em - Den 6 September. izz Embeten och tjenfter, som kommer att dess betänkande rörande ätstillige indragningar ätfölja, dä en sädan tabell pä dplika Embeten, som Friherre 8mel von Hollstein förcflagit, skulle författa- ända ifrän 1696, icke mcdförer nägon allmän nptta, utan ändamälct pinne-, om den sträcker sig ifrän är 1778» tror jag för mjn del, att propositionen ä den wärda Ledaniofens motion är öfwcrflödig; ställe ben wärda Ledamoten för enskild räkning och i historiskt afseende önsta uply-ning om alla tillkomna och indragna Embeten, sedan 1696; sä äger han ju sjelf förskaffa sig sädant j Riks - Archivum och Stal- - Contoiret.
Friherre 8tsel von kkollstew pkkrade sig, att historisk kunskap wore ock nyttig att äga, men att nu wore frägan helt enkelt om proposition, hwilkcn han utbad sig fä weta, om han icke ägde rättighet att begära, Herr Grefwe» och Land t-Marskal ken gjorde derefter proposition, om Ridderstam pet och Adeln bifblse, att en sädan l^dienn, som Friherre 8tnei hade föreslagit skulle uprätta-.
Ropade- Nej, Ja, votering.
Herr Landt-Marskalken frägade om icke Friherre 8mel wore nöjd, om en sädan la, bienn uprättades ifrän 1778^ Friherre 8 t »el von Nollkeln rrindrade, att derigenom stulle ändamälet icke winnar, hwilket wore att erhälla uplp-ningar hwilka Embeten och tjenster tilkommlt sedan 1696.
Herr 1Z4 Den 6 September.
Herr von Hausvolff, Oart 6u» bak K. hemstäkde, om icke deria ämne kunde upskjutaK till desi att Stals-Utskottct, enligt hwad en Ledamot yttrat, inkommit med den labloau Utskottet författat-, af hwikken Ridderskapet och Adeln torde kunna förs
Vänta flg nöjaktiga uplysningar.
Nägon begärde närvarande
Äentikations ämne pä bordett Friherre Lesterktrom, Jaeob, er» inrade, att sedan proposition en gäng more gjord-, borde ett ämne icke kunna läggas pa bordet.
Friherre 8 t a öl von kstollstein förklarade, att det wore ett misstag, om någon sörslätt hans mening sä- som Lnskade han en nygift öfwer Ljenstemauna --Staten för hwart är serskildt, sedan 1696.
Hans mening wore endast, att Tabeller derbf-, wer förfartadcs, som innefattade sdi hällandet 16)6- 1772, r?78 och I8o3- Friherre Lesterftrö m, Jaeol), föreslog, att Ridderskapet och Adeln mätte utwälja ett xar Ledamöter, ät hwilka vpdrogcs att uprätta dessa förtekningar, och att Stats-Utikvttet, fäsom med wigtigare göromäl mycket sysselsatt, mätte derifräu befrias..
Herr von 8 c k u
I t 2 e n li 6 i - m , klavist, yttrade stg gerna wilja ätaga sig att sjelf upräts ta en sädan förtekning; i anseende till hanö sysselsättning i Ståts-Utskottet kunde wäk detta enskilda arbete kosta honom nägra nätter, och han wille äfwcn gerna af egna medel förskaffa sig utur Kongl.
StatsContoiret de nödiga uplysningar- om hau dermed kunde - Den 6 September. 135 de wara Ridderffapct och Adeln till tjenst och förkorrta denna öfwerläggning.
Ganska mänga pltrade härtill sitt bifall; men Friherre von IchoIIttein yttrade sig, att han ansäge ej rigtigt att emottaga Herr von LckuiiLsnkeims generolitö, att af egna medel bcstä kostnaden till nödiga uplysningarS rrhällande.
Herr Grcfwen och Landt-Marsk alk cn hcmstäldc, om icke Ridderskapct och Adeln biföllc, att af samteligc Electorerna mätte utwäljaS twännc Ledamöter att uprätta Tabeller öfwer Tjcnsteoch Lönings-Staterna ifrän 1696 och till närwaran» dr tid.
Herr Lnoiiskze, 6'akak, utbad sig i anledning af ett för nägra biene-dagar ingifwit
Me» morial rörande uphandlingar för Kronans räkning ge» nom auction, fä upläfa följande.
Den frägan: om Auctioner altid ärg det för» delaktigaste uphandlings-sättct har oska blifwit wäckt, länge warit omtwistad, och torde ännu länge blifwa oafgjord.
Kronan bchöfwer ofta köpa, stundom sälja, eller bortarrendera.
I alla bestå fall tyckes behörigen publicerade auctioner böra giswa ben mästa täflan LAS Den 6 September. och derigenom förskaffa de förmonligaste wslkor.
Sä hqr dct kan hända i förra tider inträffat; men i de sednare bär erfarenheten ofta visat motsatsen.
Winrilngslystnadci, mera förfinad och stug, har upfunnit medel att gäcka de anstalter, hvarmed man sökt inskränka ben.
Allmänna auctioner hafrva bliswit utlyste, än i ett, än i ett annat af ofwannämnde ändamäl, hvarvid stundom ingen, stundom nägra fä Spceulantcr sig infunnit, med föregängen inbördes bfwerrnskommelse att ej för hwarandra upstegra priset, för att samfält fä dela en desto betydligare winst.
Cn i detta band nog allmän sorglöshet, brist pä medel eller pä tlltagsenhet, göra, att de fleste antingen fbrblifwa okunnige om dylik^auetioner, ehuru flere gänger i allmänna Tidningar pi/blicerade, eller ock ej giftva sig tid och möda att begagna dem.
Derigenom lemnäs säl, tet obestrjdt ät nägra fä driftigare Speculanter, hwilka, sedan auction misslyckats, ofta höja de wilkor, som de förut lindrigare erbudit.
Att sä stedt mängfal. dige gänger wid de för Kronans räkning utlyste ware sig uphandlingS, Tntreprenad-Fbrsäsgnings - eller Arrende, Auctioner, är en sanning, som alla de EmbetS.nän, hwilka wid dylika mäl lagt hand, nogsamt erfarit och lära kunna intyga.
Att ett offcntcligen fbrkunnadt stort behof af hivad som hälst, mäste dcrä höja priset, är naturligt; hwaremot ett i tysthet underhandkadt köp bibehäller det lägre.
Säsom en medelväg, kan anses de i allmänna Tidningar införde anmanin, gar tiss alla vederbörande, att genom förseglade anbuds aflemnande, pä utsatt ställe och inom viss utsatt tid, tilkännagiftya det större eller mindre qvantum som nägon trodde sig kunna och wilja prestera, samt pä hvad nogast utsatte ryilkor. vetta medel har äfven ofta i senare ären blifvit, vid nödige uphandlingar för Kronans räkning, med fördel gnvändt.
Men Den 6 September. rz?
Mm sä wäl detta, som ännu mer de manlige Auktioner, fordra cn fdrcgäende längre publiceringstid; uphandlingarne äter kräfwa ef sällan mer eller mindre skyndsamhet, som ej altid dermed kan förenas.
Wid förra äretS oräkneliga uphandlingar moro ofta bchofwen högst prätzande:
Effccterne skulle oförtöfwat antingen sjö - eller lanbwägcn afsändas.
FörgäfweS war dä att euS tänka pä Auction.
En driftig och rädig Embetsman eller EmbctSmanna Corps lärer e) underläta, att i sädane fall förskaffa Kronan dr bästa mö» jeliga wilkor, hwartill ofta fordras den största hemlighet, om ändamälet stall winnås.
Med alt hwad jag här haft ben äran anföra, är min mening ingalunda, att Auctioner altid skulle medföra förluster, utan endast att, i anledning af en wärd Ledamots, för nägra dagar sedan, inlemnade Memorial, förklara, att, efter min tanke, torde det wara bäst om dylika Economista mäl, utan nä, gra absoluta föreskrifter, bfwerlemnas till de Embctsmänö nitiska omsorg och rädiga besörjande, som böra äga nog kunskap, att till olika fall lämpa olika uphandlingssätt, nog owäldighet, att wälja det bästa, och som för sine widtagne mätt och steg blifwa redostpldige.
Remitterades till Allmänna Beswärs - och E-- conomie-Utskottet.
Herr Grefwe» och Landt-Marskalken tilkännagaf, att ifrän ätskilllge Utstött flera Ledamöter dels more borrtrestc dels afsagt sig sina rum, säsom isräll Lag - Utskottet Herr von kos kotk, 1ZZ Den 6 September. dott, , Mmr, Astolf, HenUiga Utskottet Friherre koste, Cort l-jeniic ; Bcwillnings - Utskottet äfwenwäl Friherre koste; Riddarhus - Utskottet Herr ktolli, ^ke , och Herr kolens!jerv:», Olok; hwarföre Herr Landt- Marskalken anmodade Herrar Eiectorerna af andra och tredje Clamina, att i eftermiddag klockan ^ sammanträda för att wäija nya Ledamöter tick dejsa lediga rum; hwarjemte han anmodade samtelig^ Herrar Clcctvrer, att klockan 46 wälja de nu beslutna Committerade till Tabellcriias uprättandr öfwer Tjenste - och Lönings - St tteu , dä deras Wallistor i klenum i eftermiddag sedermera kunde brytas.
Derefter beflöt Ridderskapct och Adeln att med de öfrige Ständen, genom Protocolls - Utdrag , communicera sitt i dag fattade beslut rörande wal af Committerade till nytznämnde Tabellers författande.
Föredrogs ä nyo Allmänna Belwärs- och Ekonomie - Utskottets den 11 Augusti pä bordet lagda Protocolls - Utdrag af den 22 Juli!, i anledning af Handelsmannen /räsm kruii°r gjorda hemställan, rörande inskränkning i Luleä Stads skyldighet, att ärligen till Staden införa 910 tunnor salt, hwilket mäl, säsom rörande endast en enskild corporalson, Utskottet ansedt, enligt Regerings - Formen,, icke höra W stn befattning; hwilket Utskottets yttrande Bifölls.
Widare uplästes ä nyo samma UtskottS d. n Augusti pä bordet lagda Protocolls' Utdrag af d. 6 Julii» Den 6 September iZ9 Julli, rörande Bergmästaren kmic Oersiii hemställan, det mätte Städerncs Magistrater tillätrs fribrefs rättighet för Embetsikrifter och Handlingar, hwilket mäl Utskottet ei anscdt till stn befattning höra, utan till Borgare - Ständet hemställt, om det ej till StatsUtffottet borde remitteras.
Detta Protocolls - Utdrag skulle tills widare ywika.
Föredrogs S nyo Stats-Utssottets, sedan d.24 Augusti pä bordet hwilande Protoeelis - Utdrag af d. 1y i samma mäuad, rörande Stats - och Banco- Utskottens sammanträde till öfwerlägguing om säkerhet för Bangucns gjorda förskott, sä wäl som BancoUtskvttets, rörande samma ämne» dateradt den 26 Augusti och den 1 September lagdt pä bordet.
Herr !v ö n i A , ?<chr, uplästc följande t I Banco - Utskottets Protocolls - Utdrag och des; Z:d)c Moment yrkas för Längum dm rättiahcim, att di, recke till godtgörande af dest fordran upbära Tullmedlen.
Desta inflyta Successtvc, och äro för SLatsLcrket aldelcs onirstärliga, sä wida det skall kunna bestrida lika successivt päkommande utgifter, säsom aflönings - gwartaler med flera af bcskafsmhct, att ej kunna utsättas pä bestämda tider.
Banc;nm deremot har sä mycket mindre behof af Successiv inkomst i och för dest i fräga warande fordran, som äterbetalningen pä bestämda tider 2:ne gänger om äret kommer atr erläggas.
För öfrigt är hwad Bangums fordran beträffar , Staten att anse säsom gäldenär och Tullmedlen säsom Den 6 September. fösan, säkerhet.
Det är emot all princip, att berum säkerhet skulle kunna af fordrings» ägaren tillgripas, Dir än gäldei.ären brustit i upfpllandet af ingängna förbindelser.
Desta äter kunna efter min tanke läm» petigast upfpllas med biträde af genom Tewillning ine flytande medel.
Jag hemställer derföre ödmjukeligen till Hög» lofligt RiddcrskapetS och Adelns uplpsta beprdfiyande den förändring: att wäl Lullmedlen förskrifwaS Barr, quen till säkerhet, men att Banquens rättighet att af dem blifwa godtgjvrd för dest fordran, dä först up« skär och skall owägerligen äga rum, enär Staten bru» stit att pä bestämda tider af andra medel med Banque» träffade förbindelser upfylla.
Herr Grefwe» och Landt-Mar» skalken yttrade sig, det han tpikt stg af deste bägge ProtocollS-Utdrag finna, det mälct äger sä mpcken gemenskap med en blifvande Finance-plan, att han derföre skulle föreflä, att det mätte hwila till dest be» samma inkommer.
Herr ^orösontolpe, ^näer.-, anmälte, att en Ledamot i Lagutskottet, Herr von ksnFkström, ^o^sn ^lsttbiss, updragjt Herr KorstenLoixe att tilkännagifwa, det han nödgatS resa borrt.
I anledning häraf anmodade Herr Landt-Mar, ffalken tredje Clastcns Clcctorer att det sälunda ledigblefna rum i Lag-Utskottet genom nytt wal upfylla.
Herr Den 6 September. r-r.
Herr 1?kLm, ?ebr> yttrade den önsta», ätt i fädanä fall som nu, enligt StatS.Utstottets Prstocolls Utdrag, inom samma Utstött inträffat, Utstottet mätte förbindas ätt upgifwa hwilka Ständ warit af den etta tankan och hwilka af en annan, emedan denna kännedom aktiv wore interestattt, och kunde äga inflytelse uppä-de beslut Ständcn t sina Uieas Lönade fatta» Hctr LaNdtrMarskalken yttrade fitz ättse denna anmärkning billig.
Föredrogs ä npo Lag-Utstottcts den 24 Augusti pä bordet laggda Betänkande af den 19 i samma mänad, rörande Kongl. Majus nädiga proposition om förklaring af §7 och s8 §§. l4 Cap. uli 1798 Ltt Krigs»Artiklar.
Uppä gjord proposition af Herr Grefven öch Landt s Marskalken blef detta betänkande bifallit.
UplLsies ä Nyo LagrUtstottetS den 29 Augusti pä bordet laggda chrotocolls-Utdrag; rörande Prosten Doctor Lett» Wallgvist» fbrstag till ändring j Kongl. Kungörelsen den s
December 1788, angäcnde Församlingarncs skyldighet att underhälla inflyttade fattiga och vanföre personer, hwilket mål Utskottet ansedt icke höra till stn, utan till Allmänna Besvärs - och Economie-Utstottets befattning.
Dcn 6 September.
Likaledes bifölls Lag-Utskottets, sedan t>en 2g Augusti, hwittnde betänkande af veu ii i samma mänad öfwer nägra omständigheter» rörande ConcurS» mäl, hwilka Utskottet cmscdt sig icke kunna tilstyrka.
Äswenwäl bifölls samma Utskotts den 2g Augusti pä bordet laggda Betänkande öfwer Advocat-Zi» stalén falkmans Memorial om Bouptcknings-arfwode vcb de fattigas andel af samma Inventarii, ä hvilket Memorial Ulskottet ansett sig icke kunna tillstyrka bifall.
Föredrogs ä nyo Lag-Utskottets sedan dcn 24 Augusti pä bordet hwilande betänkande af den 11 i samma mäncid, sä wäl om äkers läggande i linda, är» lig dikning och hägnad, som om utwidgande till an» dnr Jordägare af de i 8 §. 27 Cap. Byggninga-Balkea Frälse-hemman tillagda rättigheter.
Herr stsuterkkolsi, Larl, hemstäl» dt, vm icke detta betänkande finge hwila, emedan, genom ett af honom ingifwit Memorial, första punkten der af redan more till allmänna Beswärs - och Econo» mie-Utstottct remitterad.
Uppä gjord proposition biföll Ridderskapet och Adela, att delta betänkande skulle hwila till betz Allmänna Beswärs - och Ecotiomie.Utskoltcts Utlätalide öf« wrr lamma ämne hunnit inkomma.
Ä NK0 Den 6 September. i^z
Ä nys föredrogs Lag-UttskoktctS Betänkande af ben io:de Augusti, rörande ägtenskapö-ffillnad, hwilket dea 24 Augusti blifwit lagdt pä bordet.
Herr s j o n l t o I p S, fonss 8gmuel, upläste följande tikl Protocollet:
Dä Lagstiftningen är ibland dc swärastc företag, och fordrar dct mest noggranna öfwcrwägande att fatta och i bokstafwen utföra det goda och nyttiga, hwilket utom en längre tids beredning af Lagkunnige män, swärligea läter sig göra; har twifwelsmäl hos mig upstätt, om en Riksdags inskränkta arbetstid kan wara tilräckeljg att pröfwa de nog wigtiga ämnen, som till uphäfwande af gammal och stiftande af ny Lag, wäckas uti RiksStänden, hwilka Lagfrägor, dä de frän Lag-Utskottet till Riksens Ständers afgörande förekomma, sakna den utarbetning, som Stats-Rädet och Högsta Domstolen blifwit älagd uti dr Lagfrägor, som Kongl.
Maj:t i näder för godt finner att Riksens Ständer föreställa; men dä den antagne Constitutioncn icke förefkrifwer, att Lagfrägor fä hwitå till nästa Riksdag, fbranlätcS jag nu underställa Högloft.
Ridderskapet och Adeln mina anmärkningar w!d Lag-Utskottets afgifne betänkande», i nägra af de wid denna Riksdag framstälde Lagfrägor.
Utom de uti allmänna Lagen upräknade nägra fä ordsaker till äglcnskaps-skillnad, inträffa witzerligen flere, som böra medföra lika päföljd.
Lag-Utskottek har uti betz betänkande uptagit flere af dem, men icke alla.
Den som för inbrottsstöld städt tjufsrätt, blifwit afstraffad med spö eiler ris och undergätt uppenbar skrift, för tjenar ej bättre wilkor, än ben, som blifwit ärelös dömd; och dä denne icke fär lefwa i ägtenskap med sin maka, bör det ej eller förunnas den sörre.
Den 6 September. re.
Jag hemställer derföre, vm icke etk dylikt kjufnadsbrott, jemic andra tjufSmäl som äro af lika swär beskaffenhet, mä blifwa en gällande orsak för den o, skyldiga makan att sbka ägtenskaps-skillnad.
Jag känner en nyligen timad händelse i LandS-ortcn, bär en hustru för inbrottsstöld blef dömd till ZO par ris, och mannen för att ej fä skiljas ivid henne, war nära fal, la i swärmodighct.
Flere sädanc exempel äro icke okände.
Deremot torde fä utgä och borrttagaS utur Lag-UtskottetS Förslag, ben i 2:dra.puncten owttämn, orsak till skillnad, eller fullt upsät till tidelag, som för, modkligcn c) hädanefter är att befara, Stminstonr af de äldre och gifte; och sjclfwa brottet dessutom är sä afffywärdt, att det ej ens mä nämnas
Uti den lipa Lag, som förefläs.
Hwad äter attgär dek af Lag-Utskottet upgifne sätt för den oskyldiga makan att fä kunskap vm den andras brott och straff, för att yttra sig om k-ss fort, farande l ägtenskapet; sä torde wara tilräckeligt att härutinnan fbrfarcs efter Lagen- stadgande ut! iz Cap.
GiftermälS »Balken, dä den ena makan med hor sig sörsedt, i hwilkcn händelse domaren, innan ransaknin, gen slutas, inkallar den oskyldiga makan att höras om skiljebref will tagas eller icke.
Skulle dessa rättelser och vfwannämndc tillägg förtjena bifall, torde Lag-Utskottet dess ingifna förslag derefter jämka och afsluta.
Herr von I^LU8vvolkk, L»r! 6ulink k. anförde flrifttligen till Protocollet.
Icke Den 6 September.
Z45 Icke af böjelse akt tadla alt, hwab som e) inr stemmer med min öfwcrtygclsc; eller af högmodigt anspräk pä företrädesrätt för mina grundsatser och mitt urskilgning i förekommande ämnen framför andras; Utan af nitälskan att till uplpstare samhälls-s medlemmars bedömmande, ypoa mine tankar uti be srägor, hwarutinnan jag har Aran uti öfwerläggning deltagatill bestämmande af de mäst wälgrundade samt för allmän och enskilt nytta hälsosamma beslut; krögar östren jag, att till Herr Grcfirens och Landt - Marskalkens samt Högloft.
Ridderskapcts och ÄdelnS widare granskning och pröfning yttra nägra korrta anmärkningar och tillägg wid Högloft.
Lag - Utskottets Betänkande om ägtcnskapsskilnader.
Awad Medes angar de föreslagne ägtenstapSstilinader; sä wid Högloft.
Lag»utskottelS Betänkande r detta ämne, för jag wördsammast hemställa följande tillägg, nemligen wid Tredje punetcn. i Betänkandet, som lyder fölunda - - "När han ge"nom laga kraftwunncn dom blifwit till lifs eller ä"rans förlust skyldig känd , änskönt genom KoNgl.
Nöd "dödsstraffet skulle blifwit eftergifwit eller äran ätcrskän"kt, " denna mening: äfwcn enär den ena makan undergätt spö- eliev ris»straff, eller för drott warit stäld l halsjärn, att offentelrgen stämmas; eller blifwit öfwertygad, att haf. wa Bodrägt föröfwat, eller ock genorn fplleri, utswäfningar och slöseri uppenbarliga förskingrat Egendomen och Boets tillgångar.
Och wid den 4:de punetcn:
"När ena makett blifwit tvid "Domstol förwunnen, att hafwa stämplat eller an"stält wärkeligt försök» för den andra makans lif,"
N:o 19, 20. dess» 146 Den 6 September. beha ord: ever ock enär den ena makan af arghet burit hand a den andra, samt blänad och blodwite tillfogat — hwarfbrutan "i alla dk händelser, dä bägge makarne gemensamt hos
Domaren i "orten anhälla om ägtenskapSskillnad, sädane olpckli, "ge giftermäl mäste uplösas, dock att wid alla ägtcn"skapsskillnadcr, säsom förut stadgadt och öfligt wa"rit, Domaren bör hänwisa Sdkanderne, att till skil"jobrefs erhällande hos wedcrbörande Consistorium sig "anmäla."
BörandeS wid ägtenskapSskillnad, som bewiljaS af den anledning mina tillägg till g:dje och 4:de punkterne innefatta i fräga om Giftorätt, Morgon, gäfwa, Barnawärden och annat Giftes ingäende, lämpaS hwad Lagen i i:sta, 2:dra och z:dje §§. iz Cap. Giftermäls-Balken stadgar; men dä ägtenfkap uplö, sas efter bägge Makarnes gemensama ästundan och dr icke annorlunda sjclfwc öfwcrcnskomma; hwaidera ät, njuta den rätt i Boet Lagen tillagt ägta Personer, hwilka deras lott icke genom brott fbrwerkat; och hwardera uti barnawärden och upfostran deltaga i mohn af hwad den samma af BoctS tillgängar erhällit, eller eljest af inkomster, lön och sldgder upbär.
Äfwensom jag finner, att hwad som af Hög, loflige Lag, Utskottet och mig blifwit föreslagit, an, gäende skillnad emellan lagligen sammanwigde Makar, bör ock lämpas till frägor om uplösande af sä beskaf, fade trolofningar, som omförmäla- utilia och 2:dra §§- Z Eap. Giftermäls - Balken ; och ägtenskap, s.om med Zästcqwinna genom häfvande blifwit päbcgpndt, men medelst wigsel icke sullbordadt, hwarom 9:de §. af äberopade Capitel och Dalk handlar.
Giftermäl kunna och böra icke betraktas annorlunda, än säsom Bolag träffade emellan personer as Den 6 September. 147 af olika kön, hivarwid CoNtrahentrrne Ztagjt 6g Lmsestdiga förbindelser, emot åtnjutande af wiste förs delar och rättigheter; hwilkc Bolag, enär de tillämnas, skola ä Prcdikostolarne offcntcligen kungöras, j händelse nägon finner stg befogad, att klander deremot wäcka, samt efter fulländad Lagfart , (om jag sä mä benämna det) i tillkallade wittncnS närwaro af Contrahcnicrne uppenbarliga lilljakaS och af dek Wördigc Prcsterskapet med tvista ceremonier ftadfäftaS.
Enär alla andra Bolag , Cons tracter och afhandlingar kunna efter godkycko rubbas och uphäfwaS, dä Controhenternc sjclfwe derom äro Lfwcrcns, och tredje mans rätt, som derunder beror, noga iagttagcs, följer deraf, att äfwcn gistermäl böra kunna uplösas, enär bägge makarne sädant ästun» da, och tredje mans, som är boets Crcdikorc>s och de under ägtenskapet samanaflade Burns rätt icke kränkts.
Enär alla andra Bolag , Contracter och afhandlingar kunna äterkallas och uplösas, dä ben ena Con» trahcnten antingen icke fullgör de förbindelser han ut» loswat och sig ätagit ^ eller ock genom otrohet begär flärd och undansnillar
Bolagets gemensamma Egendom; mäste pä enahanda grund gsttcrmäl kunna up» lösas, enär den ena makan sädant pästär och den andra makan genom brott gör sig owärdig af allmän agtning samt af fin makas kärlek och förtroende, eller genom Bodrägt, slöseri och utswäfningar förskingrar den egendom icke honom enskildt, utan bägge gemensamt tillhöra — hälst den Papistiska fördomen om ägtenffapets
Sacramcnterliga egenskap längt före detta blifwit utrotad.
Och i öfrigt.
Mine Herrar ! kan nägon härdare och mera barbarisk, ja till och med orätkwis
Lag uptänkas, än ben, att twinga en oskyldig och dygdig menniska, art inok sin wilja fanimanlcfwa med en maka, fom nedsudlad i läster 148 Den 6 September. och brott, afklädt sig all medborgelig existimation och är en styggelse i Samhället; kan wäl nägot omänstligare behandlingssätt uptänkas, än att twinga en person till sammanlefnad med en grof Niding, betz uppenbare förföljare och owän, eller alt genom böter och kroppsstraff förmä 2:ne personer, hwilka för hwar, andra bära afsty, att likwäl sammanwigas.