Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Iiär antydda körbällanilen skulle kunna ännu mera modikiera8 oell reglera; iill slakvarnes koldel, i I>vilkei akseende jag kiinner mig lockli» -lii kln>na i underdänigbei vitsoicla egarenas benägenllet, dä Vdera Kongl. Naj:ts l^äcliga oell landskaderliga aksigter oell l)68lui i Lamma väg i alla tider röni loga svariglieter i Lin tillämning pä 8i.
Lartbelemy, Iivari!!!
cle88 egna locala körbällanden visserligen i ilägon män bidraga, äterstur likväl alltid den mensklloa värdei kränkan-Ie benämningen al "slak", oell clenneL tryckande med vetande derak, linder bvilket inan ej kan begära, aii lian rätt skall kunna kaita ocb ektersträkva sedligt värde.
Veiia bjelpes ej genom clen ak Vanskarne kör Lina Llakvar antagna nva benämning ak "olide" oell i den mon iänkeLäiiei, angäende kärgskillnad, undergätt rekorm i Vestindien oeb Vngelska slukelnaneipationen clerpä inverkat, bär det okvannäinnde medvetandet ak slakvarne allt mer oeb mer vaknat oell vunnit en nära nog politisk betydelse. dag bär redan i underdänigbei antycli, aii slakveriet pä 8i.
Varibeleiily, eburu vissei ligen ingripande i äldriga vanor oeb köldlällanden, likväl cler8täde8 ieke utgör villkoret kor någon viLs prod notion.
Vet bör de, kore utan svärigbet kunna ak lidit albeio ersättas.
Ilärak köljer, att coloniens landtmanna-oeb eornmereiella interessen ej, genom slakvarnes cmanepation, bör lids nägon väsendtlig rubbning, sä vida clen verkställes sä, att egarne erbulla en 12 Ao/?.-;/. Aöbg-r öii/v/ä-e/Lr, A.-o 62. capita! ersättning, nägorlunda motsvarande bsliällningen af dst arbete, de af siakven Åtnjutit utöfver det, som för lilius egen bergning atgär. velt ja t t tillgå iigen pä fris ai betare al' denna class ej alldeles uppbär, derigenom att ds frigjords slafvarne antingen genast emigiera i massa, rj varlemnande alia orkeslösa, eller oeksä genom lattja, lrvartill bade naturlig jböjelse neli elimatets inflytande föranleda, ldott ligga sainliället till last, oell att dessutom nägra upplöstrings- osli försörjningsanstalter, åtminstone tili en början, inrättas för sädane frigifne barn oell ålderstigne af slafelassen, som salina egna anböriga, bvilka, i likbet med öns öfriga invånare, kunna tillförbindas att bekosta uppfyllandet af dessa deras bsbol'.
Huru nödiga sädane reglementariska föreskrifter äro, äsyftanils att Ilinda den frigjorde till moralisk torkofran, verksambet, ordning, omsorg för sin familj, i Ii klist med alla andra medborgare, äfvensom att bindra lianom frän otidig emigration, utvisar Dngelska slafemaneipationen, b vilken verkställdes utan alla försigtigbetsinätt .emot lättja, lösdrifveri oeb ett vagabondiskt lebiadssätt bos de frigifne, som dertill ega medfödda anlag, oell bvarlore oeksä detta förbiseencle botar de smärre
Dngelska öarne ined nära nog undergång, ^.tt närmare uppgifva lreskaflenbeten al dessa föreskrifter, torde emedlertid bär vara öfverflödigt.
Ds kunna alltid, dä tillfället inträffar, bäst oeb lämpligast af styrelsen pä stället derefter modifieras osli dä i underdänigbet föreslås.
Deremot är det sä mösket vigtigare i förband uppgöra oeb bestämma den ersättning, som bör egarne tillkomma för den inkomst, de genom slalvarnes frigilvande förlora.
Lartbelemy utgör denna inkomst enda lifsbergningen för mangen fattig familj, mangen enka, mangen fader-oell moderlös eller sjuklig oeb orklös.
Dessa äro i fullt lika ömande belägenbet, som deras slafvar. 6enom öns, i följd af länga ogynnande eonjuneturer, nära nog förlorade välstånd, ur det fä eller ingen af öfrige slalegare, som äro i stort bättre villkor eller skulle kunna, örn ban oeksä ville, utan att sjelfbli utfattig, göra den uppoffringen att, utan ersättning, alsta sina slafvar.
Dluralitetens af invänarne betydligaste egendom bestar deruti.
Utan skadestånd derför, skulls de sakna utvägar att uppebälla sig, oeb ännu vidare förvärra tillståndet pä ön.
Dä Lonventionen al' den , duli ,^8/j med Drank,ike, om 8t.
Dartlrelemys afträdande tili 8verige, dessutoin uttryckligen garanterar öns invånare allaj deras dä inneiiakvands löttigbeter, skall Dders Kongl. Najös Höga rättvisa aldrig tilläta en sudan kränkning deraf, som en emancipation utan ersättning skulle innefatta. l>lägot sädant bar ej eller bittiils blifvit någorstädes satt i lräga, oeb ds blngelska egarne, bvilkas slafvar äro de enda ännu frigjorda, erböllo derföre en betydlig ersättning, efter en beräkning. /(o/rZ/. ^c> 62.
13 som var olika efter olika ställen, roen öfver kokvod i medioln uiojorde pund 20: 12. 2. 8terlinA so>' kvarje sius.
^Kii ersätininAen livarken kun elior kör solli moivaia värdet, som i mänAa sull oj skollo konna losas me-l pennioAar, föijer ak sakens keskalkenkei; uppAikien är endast ali näAorlunda apjrroximaiivi komma till
Lii kelopp, som ölverensstämmer mecl killiAketens lordrinAar.
Om de 5p5 individer, som, enli»t kvad i koijan käras klifvit uzipAifvet, inllelas elier krukei pä ön, i irenne elasser, i förllällaude illl äldern, pä säii denna iakell oivisar: l staden. kä landet. 8umma al käda konen.
Kumma ak classerna.
1:0 linder i5 . l Oossar e klinkor 46 4ö 60 82 106 1 2^ 233 2:0 krän ,0 ^ . (Nän . . . till vo är < . < () vinnor 43 92 85 101 128 -93 3:o Ökver 60 „ 5 lllän " ^ (Kvinnor 6 8 10 '7 16 25 4' kill Köpa 2/j0 355 - . 095 sä inkemias deras, att största anialoi, eller 3a 1, tillkör äldern emellan i5 oek 60, som anses vara den, dä skifven eAer köASia värdei, kvarvid älven kör anmärkas, aii dei olika könei ej kar näAoi serdeles inllviands dei^ä pä 8i.
Laiielem^, der ioAa arkeien as siränAars keskatfenkei soresalla. knär likväl inAen taxerin» i oek för olika inkomst as egande olika slasvar näAOnsiu eZt rom pä 8i.
Darielem)', säsom s,ä Danska öarne, kan ej eller näAon taris, öfver värdai uppAÖras, pä Arond as denna elassikleation, kviiken för ökriAt modikeras^ ekler individernas keisu, ^'rke oek öfriga eAenska>aer.
/Vksamma skäl konna ieke loreAäende kivilliAa ellei' exeeuiiva köjaeafkandlinAar enskilde emellan derföre läAAes till Arond. kn serskild värderinA för ändamälei as kvarje individ skulle klifva KÖASi odiös, oek kloii föranleda iill missnöje oek klaAOmäl, kvilka aldriA skulle kafva en ända.
Dei enda keräkninAsäti, som ja» derföre väAar tro kunna oek köra följas såsom det viAtiAaste'ock killiAaske, är Arundadi pä ealeulen ak det eapiial, som representeras ak den leAU, eAa - 14 Voa»/.
Väd/ga! ^/c> 62 ren kör närvarande undkär för sin sluss arbete, eller pä värdet »5 lied ban förrättar i sin busbondes ».jensi.
Denna lega ur nn ringare un nägonsin skven för den dugligare, i aneende till elen obetydliga rörelse, bvartill ön nedsjunkit, men just clennu omständigbet gör eluren meru benägen utt i ett kör ullt emottaga en capital-ersättning, pä summu gäng, som den emedlertid gör bonom i sin fattigdom beroende ak inkomsten.
De slakvar, som arbeta kör lega per dag, oell dä lodu oell kläda si» sjelfva, bekomma för närvarande ^ till Z D. om dagen, oell stundom i mon ak större skickliget eller mera ekterkrägan derutöfver.
Ilälkten liärak bekommer i allmänbet eluren, livilken elter den lägsta dagspennings-beräkningen säledes uppgär till trettionio Diastrar om äret.
8Iakvai', som utbyras per manuds erllällu, utom lddun, fiän 3 till 5 piastrar i mäuaden, deraf egar.ns andel lieror visserligen pä öfverenskommelse, men vanligen aldrig understiger 2 ?. i mänuden.
8om emedlertid sjukdom eller bristande arbetsförtjenst, (i Ilvilket sednare fall likväl egaren sjelf kun sysselsätta sin slaf) kunna välla nägot afbrott i en sudan ständig inkomst, vill jag endast antaga egarens llellällning till det llögst mättliga belopp af 2 piaster i mänuden, eller 2/j Diastrer pä äret.
Denna sillra motsvarar, efter den i Vestindien lagliga räntefoten, 8 proeent, ett capital af 3oo eurauta, eller 2/jo 8pansk, piastrar, koren arlietskör slak emellan l5 nela 6o ars äliler.
8värare torde vara att tinna ett dylikt värde tor de öfver oell under dessa äldrar varande slakvar, enär jag borvid ej eger en bestämd grund, säsom i förra tället, utt stödja mig pä, utan endast pä mina, under en läng följd ak är gjorda iakttagelser, att barnen i dessa varma länder äro nyttiga till något biträdt manga är förr, än de uppnätt 15, likasom att de tleste, bvilka ötverskridit sextio, ännu i mänga är äro användbara. lVegrerne pä 8t.
Dartbelmy njuta i allmänbet en ypperlig betsa oeb ett lugnt sinne med sitt lätta arbete, bvarköre de länge bardu ut oeb blifva gamla.
Dtt värde ak ättatio piastrar kor de yngre oeb fyratio piastrar kor de äldre bör ingalunda anses för bögt beräknadt, belst dä man ibogkommer, att bäda dessa åldersklasser ingingo ! beixäkuingen olver bukvud lika med alla öfriga vid den Engelska emancipationen.
Om man antager dessa medelvärden, uppkommer följande resultat: 233 individer under >5 är, ä D. 8o 8p. D. >8,6/jo. 3a, d:o krän 15 till 6o är, ä D. 240 .,...„ „ ^,o^n. 4>- d:o ökver 60 är, a D. /jo „ >,6jo. Villbopa 8p. D. 9^,320. motsvarande D. 20,2^5 8terling, 2tt-o 62.
15 binder förutsättning, utt ett vederlug ester minst dennu värdering vurder vederböiunde slufegure pä 8t. ltuitbelem^ beviljudt tor innebulvunde slulvur, oeb utt nugot derutöfver pä sumnlu gäng eiliälles tilt inruttunde uf uppfostrings - oeti försörjnings-unstulter tor sudune lrigitne, som deielter ej törmä etet sjellve oeb ej butvu nägon utt derom tillitu, t summunbung mell förut untyddu reglementurisku föreskrifter i utseende pä cle trigilnes bumtidu ställning octi förbällunde, vägur jug med säkeibet päräknu, utt desse eguie, sou» läugesedun till» med mig böijut inse vunskligbeten oell töidlutl iglloten ut det existerunde slufs^stemet, futsän de ut sig sjeltve ej löinuä u^lpbätvu det, skolu temm, bärle sitt suiut^eke oell medverkan till det storu steget, eburu det visserligen i ullu tält ej kun utlöpu, utun enskild uppodling tor männen. bippgiften tor utt kommu till det ut ullu nienliiskoklussei', ätmintone pä 8t.
Lurtbelein^, bögst önskude niälet, torde 8älede8 egeiltligen bestu uti utt, genom lyders Kongl. j>lujt8 Md, ut moderlundets ädlu frikostigbet erbällu den erforderligu ofvunnäiunde ersättningssummun.
Kun dennu ujlpgiftpä ett tillfredsstullunde sätt lösus, vore det önskeligt utt emuneiputionen kunde verkställus ju torr desto beldre, oeb lrumtor :,IIt omedelbuit sedun trägun derom ur väekt, utun den pä de tlestu Kngelsku öurne törsöktu ötvergängen medelst ett su kulludt lärlingstillständ, ("^pprentiusliip").
Ki birenbeten der visuell-, utt dennu utgärd blott väekte otäligliet, split oeb missnöje, sumt mäste ötvergifvus pä tleru ut öurne, sedun tor dess utkorunde pä 8t. (ib, istoller, Krigslugurnes strängbet mäst tillitus emot cle, säsom fullkomligu slulvur, lugne oeb ledige, men, säsom lärlingur, eller inom viss tiel biblitvunde, motspänstige oell upproriske emot ilen välvilju, som ej genust gut' dem lrilieter.
Motiven till ett sädunt uppskof liemtudes trän ofveitvgelseu, utt zlulven ej omedelburt vur mogen för bibeten, oeb för utt mötu den omtunku oeb de besvärligbeter, sumt buru det unsvur, densuminu innebär, dur; vill ej be^tri» du, utt dennu mening kun vuiu gunsku grundud, bvud beträssur de Krunsku, 8punsku oeb större IloIIundsku eoloniernu, der slufvurnu egu mill,lie beröring med mussun uf den triu populutionen, oeb ingen ined de nitiske missionärerne, som under e» längd ut' ur i cle öfrige eolonieiuie buft ingen mödu ospurd utt bibringu dennu lägu mennisko-cluss morulisk oel, religiös bildning.
Uen dettu sednure guller is^nnerbet om 8t.
Iduitbelemy, bvurest slufvurne, bvilku liku ullu undru uf sin folkstum, ingulundu i ullinunbet suknu förständ oeb omdöme, kunnu, i unseende till sä den eivilisutions- som morulitets-slundpunkt, bvurpä de sig betinnu, sättus i bieild mecl ons öfrige invänure uf urbets-elussen, ej ens unduntugunde de livitu bubitunterne, uf bvilku de tlestu uro likgiltigure än slufvurne oiu sinu burns uppfostrun. bimun - 16 LlnZ/. 7^.>o 63. eipationen lian oed dör således pa 8t.
Lartdelenr^, ulan värla, omerleldart införa 8lakven i alla ris krie8 lnerldorAerliza rättiAdeter, likväl unäer reti an an1v6cla röglenienlarislia eller ^olis-köi^iAtiAdetsinatt ernvi krideten8 n>i88druli, vicl köi8ta, liän8>an rlerak, pennin 8je1l8välrl oelr lätita.
8Intli^en neli lill köredvgFanrls ak inöjli^ iui88t^rlnin^, lorrie jaz döra i nnclerrläni^det tilläFZa, ali jaA, 80N1 pa ön 8jell detalar claF8ji>enninA lill rle ardetare ved tjenare, ja^ rler deAa^nar, ekler rlet delo^ji» ja!; okvan dall narlen u;i>;)Aikva, ej är e^are ak na^on 8lak, eller e^l na^on körr^mrl 8ärlan, eller kör ökri^l dvarken rlireele eller inrlireete är nä»ot 8äll ;rei80nli!;en oed elionolniKlil intere86racl i cle88a kräZorajakZorancle. 1»eini88-danrllinAarne ater8tälla8 uncIerrIaniZ8t, ved ;aZ dar clen kärlen meä rljup unclersällig vör6nacl, trodel oed nit krawdärcla, /kr/rvv ^onZ-/. nnäerrläniA8te oed tropliA8te tjenare oed uncler8ate 8toekdolin elen 9 8unr 18^2. ^nlr. till Utsi. 6ea 18 Oct. kl. 12 mirld. 7Vr?r//Aa L/.v//-ne/§6 Z/7/ ,o>rr?rr/6 r///ö7ttr/ O/- c//>,«/7e Morn e?r r/e/ (rk/ils/r ^ or.7- <7e/r 2^ äe/^smöe/' 8ecl3n I^on^l lVlaj:t, i anleclnin^ ak Hiliet8 8tän6er8 unäercläniAa 8lirikvel8s ak äen 17 Oeeernder 1828, ekter alla veclerdörancles döranäe, unclsr äen /roa-;/. ZVö/Z/g/r L>,//ro///', 7t7o 63 17 den 20 Deeember >825 1 ljäder utfärdat Instruetion, bvarekter Oommittergde, lill verkställande ak nödig befunnen jemkning af extra roteringen i Riket, bade att si» i underdänigbet rätta, oell uti denna Nädiga Instruetions 2 stadgat, att ifrån extra roteringen skulle skiljas alla bsmman oell lägenbeter af krono- skatte- oell fräl86-natur, bvilka, enligt körfattningarne, voro underkastade ständig rotering; 8amt kxtra Roterings-Lommissionerna, genom (lirculär-bref af sainnla dag, blifvit anbefallda att undersöka, om nägon roterad jord fan„8, 8orn i ordinarie rotering borde deltaga, oeb i sädant kall fängder deröfver författa, bade väl tid efter annan undersökningsbandlingar oell roteringslängder ifrån de fän, der bätsmansbäll förut fanng lörlagdt, inkomlilit, men, efter i förvaltningen af Ljö-ärenrlena oell kammar-follegium undergängen pröfning, till n^ bandläggning a5 Koterings-eommissionerua blifvit förvisade. l^^a roteringslängder bade 8edermera inkommit oeb ökverlemnades äfven för sex fän, bvilka8 roteringsverk, efter förbigången granskning, blifvit af fong!. lVlaj:t för Oess del fastställda, uti lilädig skrifvelse den 17 Oetober 18/jo till Rikets Liander, att äfven för deras det fa8t8tälla8; men bäruppä lemnade Rikets Liander, under deu 1!) .luli iZ^r, det underdäniga 8var> att Rikets Ltäuder, i betraktande af den olägenbet, 80m s^nes drabba de beinnlau, bvilka, efter den uppgjorda rote-indelningen,
mäste betala rotekribetsafgikten efter markegängspris, dä man med detta äliggande jsmförer den omständigbet, att nammie bemma» äro betagne rättigbet att praestera rotering in natura, ansett 8ig böra upp8kjuta med pröfning oeb utlåtande öfver omförmäldta upprättade n)'a roteindelning, intilldess nämnde roteindelning öfver bela Riket binner att för sig gä; oell förväntade Rikets Ltänder underdänigst att i detta ämne i belt vid instundande Riksdag fä emottaga kongl.
Uaj:ts lXädiga Rroposition. fburu nu fängderns öfver den tillökade Rätsmansrotsringen i Ltockbolms, Oottlands, Lödermanlands, Upsala, Ostergötblands, Kltsborgs, Lalmar, Rlekinge, Vester-l^orrlands, Oötbeborgs oeb Robus samt Lelleborgs kan redan blifvit alslutade oeb af kongl- IVlaj:t för Dess del fastställde; sä, dä en sadan ätgärd ännu äterstär för Hallands fän, der kongl.
Naj:ts Lelallningsbafvande erbällit l>'ädig befallning att roterings-längderna omskrifva, med iagttagande ak ätskilliga förordnade rättelser, ar kongl.
Nap.t ännu ieks i tillfälle att, pä sätt Rikets Ltänder önskat, samtliga fängderna olver den tillöka - L/r- k 7/ /t. 67- /'rot. 184f 1 L/o-/- 1 ^/d- 12 -M/t. 3 sg /lo//g7. ö7>/7/-'r7.,k-, 7^.>o 63 ,le lZätsmansroteringen i Ilibet, lill klileets 8;ä!nlers fastställelse, jemväl för clerus alel, öfverleinna; livilbet Kongl. Nui:t velat llibets 8täNijer liärigenom i iXärler tillbänuagliva. lKoogl. I>Iaj:t forblifver bibets 8täm.Ier mcel ali Kongl. lXäcl oell önnest ställse välbevågen.
Datum ut suj,,a 0 8 L ^ II. 0. /?. ff>7/e//g/2l/zu7. »/ /^/L>/cr<//e7 ö/r^ /////, ö/v,/zc/e ,l ^Ot7r ä'/ol7 c/e/z 2./ ^>'e/-/e/z,/-e/' lXärvarant.Ie:
Hans Kxeellence ^ustitike-8tats-^Iinist6rn Herr Kribeire 6l77e///zcz2/, Hans Kxeellence 8tatL->linist6rn för Dtribes Xrenrlena Herr Krillerre //z,e, 8tats-Ilä<Ien: T^z/z^m/zv, Krilrerre ^'zze7 vmr //o/^ezzz, 71/zzzz7/zs , Drilierre /''e^/ozz, I'rilaeri e 7l7zv/ez//lz//v, ^z7/ve/'v^o//-e^ /T^zez-z^ Krilaerre 0-7/ezzg-z'zzzzzzt.
De^artements-OIiefen, 8tats-l>ä>let I rilierrs t^iV/ezz^zvzzzzz^ u^iläste till justering ett, i öfverensstämmelse med förut fattar!t beslut, utsatt törslag till Kongl. I>Iaj:ts varliga 8kr,fvelse till kibets 8täncler, angaenäe tillöbaä orclinarie balsmansrotering inom en elel
Dan; oell täebtes ^o,rgL Mr/:,L 1V«d,ga K-,-,/,. 6). 19 Kon^I nzi^u 8lul8-?nulel8 undeixlänizu lillLlvrlnni, bei-oide loi'8>r>A, suilunl clel tinnes dellu jnnloenti Iiilu»6t> i Mider ^illu sunil delullu, utl, i enli^lied ined delsannnu, iXudiZ slirisvelse skulle lill kikels 8ltindei- ex^edieeuL.
Ilx ?l'o1oeoI1o 6.
O. ^^66^/101 i»/, LAn-lbeT-L « Lom^, /vo„A/. 7Va^,AS ö/cr//ve/?e, -^vo 64. 1 GL. 74ut. ti!! dx^i.
Dt^l. ilen 31 Ost. 1.1. 6 e. m. /^ooZV. d/o/i'/^ ^V/oZ/A/r ^/ivT/ds/^s
E /,,/e/s ^/ölo/e/', o/ro-tteor/s o/Z,7/-,/e/' /o> o/v/ooo.de o/ /1,7re^ ^)eo/,/„^e-u,7.seode/ 6l//ue/r ^7oo/c/m//-r^ L/o// do/r 2A Oo/oZ-oo Ilo? XonAl. lVIuj:t dur i obvervu^unile dommit visten osli un^elu^endeten derud, utt mein de8tumdu oed utveedlude 8tud^unden, un de, 8om inns1uttu8 i XonAl.
DorordninAen don >4 dunuuri 182^, unAueude Dri vut-Dunder, vurdu untu^ne oed till drumtidu est6rruttel86 4u8t8tu!ldu.
Ds nuvuruude Drivut-Dunderne8 octro^er lö^u till unda under lo^juet uk ur 18/1/7 osd, i utseende l>u deru8 förn^el8s, guller den fore8dritt, utt, 8u dumt toin^ede Ön8du8, unmulun derom dör ^öru8 min8t 18 munuder löre oetro^en8 8lut.
Det iir lutt utt in86, durn.8om ett 8umtidi-;t u^^dörunde uk DrivutDund8i orel8en, om det intrullude, utun utt nu^on uunun imuttnin» 8utte8 i 8luIIet, 80m up^dvllde 8ummu uudumul, 8dulle medköru en ^un8du menlig inllvteDe, 8u vul pu slenninAerörel8en, 80m undru eder den8ummu under en leijd u5 är ordnude lordulluuden i uDeende ^u nuriu^urue i trum8tu rummet inom cle Iiiet8ur, 80m Drivut-I3uudern68 länerorel8e omfuttut, osli vidure i 8törre eller mindre mon, udven inom undru delur ut lundel.
Du duZun om D> i vut-Lun1i8> öredeu, 8erdele8 under nuvuruude slennin^esordullunden, ur ett umne, 80m iede dur de>rudtu8 utun dun.-u^t til! ^'runderne sor I1idet8 8tunder8 Duul<8 ^eunin^s- oell luueroreDe, uti lun8tidniuc;en, dvurom Xon»!. l^4uj:I, enligt 72 § de^erine^tdrmen, iede deltu^er, 8u iuneluttu8 iiuruliunun 8dulel, dvurtore I^on^l.
IVd>j:t, 8oni iede vurit i tilltiilte utt torluind derudnu de I)S8lut oc!> ut^urder, dvildu didet8 8tuuder dunde lin0/7, . o// /!. öl. 7lo/. 1844, 1 ös,,,/. 1 ^/,/. 13 //-,//. 1 2 AonzZ.
Mr/.O' ZV.r^ZZs t5^//veZ5e, ZV.'0 64. na för ^Oilt att, i alseencle pä Kili8-Danlien nnäer Kili8claA6N8 lopp, vi^ta^a, ielie eller an8ett 8i^ llitiutill8 liunna Aöra nä^on 8er8liilc1 oell af ett 8aclant saminanllanA olleroencle framställnlnA till lliliet8 8tänäer, i af86en6e pä orclnanllet af Drivat-Lanli-rörel8en.
Nen efter lien tiel, 8orn nu förflutit 8eclan IliIi8cIaASN8 llörjan, utan alt nä^ot körsla^ i berörcle 1rän8een6e till Lon^I.
Naj:t inliommit, tinner Ixon^l.
Na^:t 8ig ielie llöra längre clröja att 8er8liilclt fästa
Diliets 8täncler8 uppmärlisamllet pä nöc1vänlli,»li6ten lleraf, att, i afseende pä dessa för Diliet maAtpäli^Agnde ämnen, beslut, ä lliliets 8tänders sida, 8ä snart möjligen slie lian, mä vidta»as; bvarvid IxonAl.
Napt Aör 8>A förvissad, att äen viZliAa trädan om pennin^eväsendet ordnas pä ett 8ätt, 80>n tillfredställer nationens anspräli, ielie mindre pä myntvärdets upprättliällands, än oeli L närinZarN68 oell clen allmänna rörel86N8 llellof. Don^l. Naj:t förblifver kliliets 8tänder med all I^onZl.
Räll. oell Annett städse välbevågen.
Datum ut 8upra. o 8 e k. R.
M^rr/re. a/ /VoZoooZZeZ o/"ve/' ^'Z,/ll?^06-^/'6?llZ6/?, /ldZZst Z,r/c-/' Z .ÄllZ.v-/tdl/6Z Rtoo^/loZ/»v KoZZ lZe/r 29 OoZoZ<e/'
Rärvarande: llan8 Dxeellenee ,Iu8titik6-8tat8-Ninistern blerr Driberre 6)?/6///EZ^ Hans Dxeeilenee 8tats-Ninistern för Dtribes Xrendena llerr Drlberre Ltaträden: Driberre Rz«e'Z 210/e //oZi'ZeZ/?, Driberre
Driller re ^Vö,vZ6///-2Z/c, R/Z/l'e/'.iZoZ,-e, samt Driberre 6^ZZeng^a/?lrZ. 7V.0 65. 3 thielen kör l^inance-Oepartementet, 8tat8-Iiädet M»,^/re, uppläste till jnslering, elt i öfverensstämmelse med Kongl. Uap.ts denna dag kattatle beslut, uppsatt förslag tili iXädig skrifvelse till llikets 8tänder, i kräga om Ltgärderne till ordnande ak llikets penningeväsende.
Uapt belnigade, enligt 8tats-llädets nnderdäniga tillstyrkande, i butler gilla detta korslag, sädant det linnes I^rotocollet bilagdt, ocb bekallte, std l^ädig skrifvelse, i enligbet dermed, skulle till llikets 8tänder aklätas.
Kx protocollo ..N G2. till Ilxp.
Hist. <len 16 lVov. ti. 2 e. m. i^o»g/. 7l^?i//g» /Vo/x),;v77o//. t/// ä77///^/c/^ »/?gde/r i/e //7/»gg -u/>/ / A »ro»?6?rrer 7^/'7-c/r// /7rc^-^o,'o,v/»7»g6» ,- 7>7oc/l/M7//r>v 7,7»// t/e» /o OcVo^e/-
Oen under sednare arén inträdda allmänna litterära gemenskap, serskilta nationer emellan, liar, pä samina gäng den ät författare ocb körläggare ak troeli ta skrikter boredt en rättvis uppmuntran medelst ökad afsättning, framkallat det körkaltare-rätten förnärmande bruk, att i ena lanclet blifvit eftertryck te böcker oell skrikter, dertill förlagsrätten tillbört annan makts undersätare.
Vill förekommande bärak, bakva ock andra länders lagstiftare redan varit betänkte att serskilda stadganden bärom utfärda, i bvilket afseende, 8ä väl i Konungariket Danmark, zenona Kongl. Körordning ak den 7
Naj 1828, 80in ock i Norrige, genom Dag ak den 13 8eptember >83o, eftertryck afskriften, bvartill främmande staters undersätare ega förlagsrätt, blifvit förbudet, vid lilia ansvar, som kör dylikt ingrepp i egna landsmäns rätt, körut är stadgadt; Varande dock i begge dessa författningar uttryckligen bestämdt, att tillämpning deraf eger ruin kör undersätare endast i de stater, der eftertryck ak 4 ^Vicc/cA-r 7^rc>^o5r7co/r^ TVlo 65. slcrikler, körla^ele ak Ormslå eller lXorr8lca uncler8alare, är eller lilikver körlin clel, iikven8nn> i älceropacle l^o,r85a IaZ8laelAanele krän körlmelel lilikvil nnclanta^ne «ä viii <Io löre är 181^ ullcomve samlingar ak Ia»»r »eli körorclnin^iir, Iivillca an->ä lVorriAe, 8om oele cle, lill lzrulc i rilcel8 Ic^rlcor, 8lcolor oell »lillia jgro:>N8la!ler I^leel anla^an6e 8a8vm Aruncl8al8, all livarje 8lcrikl är körkallaren8 eller 1i»ii8 räll.8 la^Il^a inneliakvare8 e-;eriiIoiii, inneliäller vi88erli^eii i ^ g uiomenl ak iiu ^ällancle ^r)-eIckr>Iiel8kö>'or<Iiiin-; <Ie Ia^I)e8lämmel8or, 8om. till 8lc^e!c1an<!e ok elsnna egencloiN8 räll, an8ell8 lilräelcliAe; men ele88a köre8lcrikler e^a lillämpninA enela8l pä cle fall, clä kör!a^8rällen tillliörer 8veii8lc nne!er8äte oell eklerlrvelc »5 8lcrill liär i rilcel 8Icell.
I)ä emeellerlicl nie-I allmänl räll8lieL;reiip är ökveren88lämmaiiele, all kör1aA8räll, 1>lca8om annan c^enciom, eliva,! elen lillliörer e^el eller annat Ii>ricl8 uncler8alai'6, Ilör ak la-; 8lcvclila8, tiar Kongl. l>laj:l, 8ä väl al clemia anleclning, 8om vele 5ör all Ilerecla elem ak 8ina uncler8älare, livillca en 8aclan räll e^a, eller kramclele8 eiliälla, lillgoclnnjulunile ak clel Iiägn, 8oin, genom 8er8lcilcla läncler8 lagar, clel8 pä, 8äll okvanlierörcll är, reclan killkvil, clel8 vele liäclanekler