Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag tror således, att antingen bör man godkänna den siste punkten eller ock berättiga Fullmäktige att utgifva sedlar utöfver de 30.000,000 Rdr, som äro maximum.
Jag anhåller om bifall till Betänk, i dess helhet.
Om, då K.
St. beslöt uptagande af detta lån, de icke medgifvit Fullmäktige rätt, att sr snart lånet blifvit på säker hand afslutadt, utgifva sedlar till ett samma lån motsvarande belopp, hade följden blifvit, antingen att Fullmäktige icke kunnat af lånet utlemna en enda skilling till lånbehöfvaude, förr än silfret på öppet vatten kunnat införas, eller också, om man ansett, att af Statslånefonden skulle genast efter dess uptagande lån utlemnas, silfret måst föras hit på forvagnar sannolikt under militärisk betäck - 112 Den 20 Januari. ning.
Den sednare åtgärden hade blifvit ganska dyrbar, och den första hade varit serdeles olämplig, emedan hjelpen då kommit för sent.
Men då Fullmäktige fått denna rätt, qvarstår icke destomindre deras oafvisliga skyldighet att i första rummet vaka öfver myntvärdets uprätthållande, eller rättare att icke utgifva sina sedlar längre än man ser, att realisationen icke äfventyras.
Icke heller kan jag inse, hvarföre det skall vara äfventyrligare för Banken att låta desse 3,000,000 Bdr innestå hos t. ex. Botschild i Paris än hos Salomon Heine i Hamburg, på sätt redan till en viss grad kan ega rum.
Jag anhåller således vördsamt om bifall till Betänk.
Under fordna förhållanden anser jag det varit lämpligt, att Banken haft, huru stora summor som helst, deponerade hos utländningen och att detta varit för Banken lika säkert, som om de legat i Bankens hvalf, men i följd af den äfventyrliga ställning, hvari de Europeiska börserne under sednare tider befunnit sig, kan det vara betänkligt, att denna princip utsträckes allt för långt.
Idka med Gr.
Lagerbjelke anser jag, att såvida dessa beslut skola leda till skyndsam verkställighet, måste man kunna draga vexlar på dessa lån.
Jag tvifiar icke heller derpå, att man söker erhålla dessa lån hos säkra personer, och ehuru jag är öfvertygad, att de kunna presentera lika stor säkerhet som de bankirer Gr:n nämnde, tror jag likväl att de emot sista punkten gjorda anmärkmr väl förtjena att tagas i betraktande, så att mom. förtydligas på det att det må lemna full trygghet och icke innefatta en peremptorisk skyldighet för Fullmäktige att utgifva sedlar på erhållna lån eller kreditiver.
För mig visar sig förhållandet olika om sedelstocken cirkulerar på metallisk kassa i Banken eller på fonder hos utländska bankirer, ty det låter tänka sig, att i Banken icke finnes något silfver, och att, när man då begär att få silfver, får man endast vexlar på bankirer i Hamburg eller Altona.
På grund af dessa skäl anhåller jag om återremiss.
Baab:
Lagerbjelke, i hvars yttrande jag i alla delar instämmer.
Mina yttrade åsigter vidhåller jag, men för att icke öka de olika meningarnas antal förenar jag mig med Frih. Sprengtporten.
Sedan öfverläggningen härmed ansetts fulländad, samt Hr Gr. o. Landtm., efter tillknnnagifvande att, på sätt Frih.
Tersmeden begärt och enligt hvad äfven till följd af de olika yrkanden, som i afs:de på en del af de i Utsk:s Utlåt, förekommande momenter hade blifvit gjorde, vore nödigt, hvarje mom. komme att blifva föremål för serskild propos., framställt att i fråga om Lsta mora., hvaremot icke någon särskild anmärkn. blifvit gjord, endast förekommit de dels om bifall dels om återremiss å Utlåt, i dess helhet gjorde Den 20 Januari. 113 gjorde yrkanden, blef propos. till bifall å l:sta mom. framstäld och besvarad med Ja.
Efter enahanda framställning med afs:de på 2:dra morn., blef äfven detta mom. af R. o. Ad:n bifallet.
Hr Gr. o. Landtm, framstälde vidare, att sedan Frih.
Cederström afstått från sin serskilda anmärkn. emot 3:dje morn., äfven i fråga om detta morn., endast förekommo de yrkanden, som blifvit gjorde om bifall elier återremiss å Utlåt, i dess helhet; hvarefter jemväl 3:dje mom. af R. o. Ad:n bifölls.
Beträffande sedermera 4:de morn., framstälde Hr Gr. o. Landtm, att, på grund af emot detsamma serskildt framstälde anmärknrr, återremiss blifvit yrkad, jemte det åtskillige ledsmöter äfven derå yrkat bifall; och efter till bifall å detsamma framstäld propos., som besvarades med starka Ja, jemte åtskilliga Nej, förklarade Hr Gr. o. Landtm, sig hafva funnit
Hr Ehrenhoff begärde votering.
Den som bifaller 4:de mom. af BankoUlskis Utlåt.
N:o 70, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, anser R. o. Ad. de emot nämnde mom. gjorde anmärkmr föranleda till detsammas återremitterande.
Ja — 45.
Nej — 20.
Härefter bifölls 5:te morn., sedan Hr Gr. o. Landtm, framstält att i fråga derom endast förekommo de om bifall eller återremiss å Utlåt, i dess helhet gjorde yrkanden.
Efter det sedermera Hr Gr. o. Landtm, framstält hurusom i afs:de på 6:te mom. blifvit yrkadt dels bifall utan förändring, dels återremiss, (leds af Hr Bildt bifall, med den förändring att, såsom Prof. Agardh i sin Utlåt, bifogade reservation föreslagit, den i delta mom. förekommande slutmening, som börjades med orden »eller ock», erhölle följande lydelse: »eller ock mot hvpothek af i säkert förvar nedsatte varor, vare sig in- eller utländska, som hafva ett mera stadgadt värde och ej äro hastig förskämning underkastade»; och dels af Erih.
Cederström bifall med uteslutande af orden »dock med undantag af spirituösa drycker», blefvo propos:r å hvart och ett af dessa yrkanden framstälde och besvarade med blandade
Ja och Nej, hvarpå propos:n till bifall utan förändring förnyades, och, sedan svaren härvid utfallit med starka
Ja jemte åtskilliga Nej, Hr Gr, o. Landtm, förklarade sig nu hafva funnit
Ja öfvervägande XI H. ' 8 lii Den 20 Januarf.
Vidare biföllos 7:de oell 8:de momme, sedan Hr Gr. o. Landtm, framstält, att i afs:de på dem ej förekommit någon serskild anmärka., utan endast de yrkanden, som afsett bifall eller återremiss å Utlåt, i dess helhet.
Sedan Hr Gr. o. Landtm, vidare framstält, att i fråga om 9:de moro. förekommit dels en deremot af Gr.
Liljencrantz gjord serskild anmärkn., dels oftanärande i afs:de på Utlåt, i dess helhet gjorde yrkanden, blef detta mom. af It. o. Ad. bifallit.
Beträffande sedermera Utsk:s slutliga hemställan, framstälde Hr Gr. o. Landtm., att derå blef yrkadt dels bifall, dels återremiss, dels ock afslag, och efter till bifall å denna punkt framställ} propos. samt densmnmas besvarande med starka
Ja jemte åtskilliga Nej, förklarade Hr Gr. o. Landtm., det han ansåg
Sedan härvid Frih.
Sprengtporten begärt voter., upläsles till justering samt godkändes följande votens-propos.:
Den som bifaller sista punkten i BankoUtsk:s Utlåt N:o 70, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, anser B. o. Ad:n de emot nämnde punkt gjorde anmärkn:r föranleda till återremitterande.
Ja — 32.
Nej — 21.
Sedan sålunda alla de i Utsk:s Utlåt, intagna punkter blifvit genomgångne och pröfvade, framstälde Hr Gr. och Landtm., hurusom åtskilige ledamöter yrkat bifall till det tillägg i de af Utsk. tillstyrkte föreskrifter, som Hr Mannerskantz i sin Utlåt, bifogade reservation hade föreslagit, äfvensom att Frih.
Cederström, med lnifvudsakligt instämmande i detta yrkande anhållit, att ifrågav:de tillägg målte erhålla följande lydelse: »att K.
M. berättigas att för hvarje DiskontDirektion tillsätta ett ombud, som skall ega deltaga i Dirtktionens bestyr med utlåningen af Statslånefbudcns medel; börande det för Bankodiskontverket i Stockholm af K.
M. sålunda tillsatta ombud jemväl erhålla riitt att yttra sig i fråga örn Ståtslånefondens fördelning samt rörande de åtgärder, med als:de å sättet för medlens användande till näringarnes understödjande inom serskilda delar af landet»; och blef uppå härefter framstiild propos. ifrågavule tillägg, sådant det af Hr Mannerskantz blifvit föreslaget; af it. o. Ad. bifallet.
Jag anhåller, att de öfrige
Stånden genom prot.- utdrag måtte inbjudas att förena sig med It. o. Ad:n i dess nyss fattade beslut.
Uppå härefter framstäld propos. beslöts, att de öfrige Riksstånden skulle genom utdrag af prot. vänligen inbjudas, att i R. o. Athus i alside på det af Hr Mannerskantz framstapla förslag till tillägg fattade beslut sig förena.
Föredrogos, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, Stat,s-Utsk:s nedannämnde d. 18 dennes på bordet lagda Utlåt, celi Mern.:
Nio 217, i anledn. af vackt fråga om bestämmandet af pension för R.
St:s Just.Ombudsman; oell N:0 218, i anledn. af erhällne återrernisser eller RiksStåndens skiljaktige beslut, rörande de i Utlåt.
N:o 158 behandlade frågor om Statsbidrag för vägförbättringar och vatteuaftappningar jemte andra arbetsföretag.
Föredrogos StatsUtskis d. 18 dennes på bordet lagda Mern.:
Nio 2 i 9, i anledn. af RiksStåndens skiljaktige beslut, angide det, enl.
Utskis Utlåt.
N:o 170 al Nora-Ervalla jernvägsbolag sökta ytterligare lån; och N:o 220, med förslag till volens-propos., i fråga om beviljande af ett förslags anslag till löneförbättringar åt lärare och tjenstemän vid Upsala Universitet De i dessa Mern. föreslagne voteris-proposir godkändes.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, StatsUtskis d. 18 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 221, angide hegardt anslag till undersökningskostuaden för en jernvägsanläggning från Wexiö till södra stambanan.
Föredrogos och biföllos StatsUtskis d. 18 dennes på bordet lagde nedannämnde Utlåtm : N:o 222, i anledn. af K, M:s Nåd.
Propos., angide kostnaderne för anskaffning af mått- och vigt-likare samt modeller åt General- och ProvinsT.andtmäteriKontoren; samt N:o 223, angide bestridande af kostnaderne för vattenledningars företagande å Komministersboställen.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, Sammansatta Bevilims- samt Allm. Besv.- oell Ekon.Utskis d. 18 dennes på bordet lagda Betänk.
Nio 12, i anledn. af väckt motion om ändringar i Kongl. Förordnm d. 13 April 1808, angide jagtoch djurfång m. fl. samma ämne rörande författningar. 116
Den 23 Januari Slutligen nplästes till justering och godkändes RiddarhusUtsk:s d.
18 dennes på bordet lagda förslag till It. o. Ad:s underd. skrifvelse till K. M., ang:de förhöjning af Riddarhus-kapitations-afgiften. H. R. o.
Ad. åtskiljdes kl. på 4 e. m.
Lördagen den 23 Januari 1858.
Justerades 4 prot.-utdrag för den 20 dennes samt pleni-prot. för den 18 sisth November.
Uplästes till justering och godkändes nedannämnde från Exped.- Utsk. inkomne förslag till R.
St:rs underd. skrifvelse! till K. M.:
N:o 194, ang:de regleringen af utgifterne under RiksStatens Fjerde IIufvudTitel; N:o 195, ang:de regleringen af utgifterne under RiksStatens Femte IIufvudTitel; N:o 197, ang:de ytterligare anskaffande af lifbergningsbåtar med tillhörande apparater; N:o 198, i fråga om medel för upförande af en byggnad vid straffängelset i Landskrona; N:o 199, i anleda, af K. M:s Nåd.
Propos. ang:de användandet af de å Statsanslaget för båtsmansbekläduaden åren 1849— 1851 upkomne behållningar; samt N:o 200, i fråga om ändring i Kongl. Stadgan för Rikets Allmänna Elementarläroverk d. 14 Aug. 1850.
Uti StatsUtsk:s Utlåt.
N:o 218 förekomma voter:s-propos:r, hvilka inom Utsk. varit ganska omtvistade, och det är sannolikt, att tvist derom äfven uti Stånden kommer att ega rum.
Men uti samma Utlåt, och i samma sak förekommer en inbjudning till PresteStåndet att instämma uti BondeStåndets beslut, och för den händelse, att det förstnämnde Ståndet skulle antaga inbjudningen, uphöfves hela tvisten om votens - Den 23 Jan n ari. 117 proposms upställning.
Vid sådant förhållande vågar jag hemställa, att R. o.
Ad. behagade besluta, att med föredragningen af StatsUtsk:s Utlåt.
N:o 218 skall anstå intilldess PresteStåndets beslut deröfver blifvit kändt.
Uppå af Hr Gr. o. Landtm, i anledn. häraf framstäld propos. beslöts, att med pröfuingen af StatsUtskis 2:ne gånger bordlagda Mern.
N:o 218 skulle upskjutas tills underrättelse om PresteStåndets derom fattade beslut blifvit R. o. Ad:n genom Prot.Utdr. meddelad.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande StatsUtsk:s d. 18 och 20 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 217, i anledn. af väckt fråga om bestämmande af pension för R.
St:rs J ust.Ombudsman.
Usta punkten, ang:de föreslagen pensionsrätt för hvar och en innehafvare af Just.Ombudsrnans-einbetet, bifölls utan discussion.
Hå sedermera förekom 2:dra punkten, ang:de pension för förre Just.Ombudsmannen, KammarRådet Theorell, uplästes ett af Hr af Sillén, Georg Axel, inlemnadt så lydande anförande:
Det är icke för misskännande af Hr KammarRådet Theorelia verksamhet och nit såsom Rikets Ständers Just.Ombudsman jag ej kan biträda StatsUtsk:s tillstyrkande af pension åt honom för nämnde befattning.
Beviljandet deraf blefve ett prejudikat att åberopa vid framtida Just.Ombudsmäns afgång; oell om sparsamhetens motsats, skyddad af missförstådd välvilja och af tanken att vägrande af en så ringa summa vore att, som ordspråket säger, sila myggor och svälja kameler, är att förmoda snarare går framåt, än retrögraderar, så skulle framtida anspråk på dylik pension vara säkert om segern, då man funnit, att den börda man sjelf ej mäktar bära kan beqvämligen läggas på en kommande tid.
Ofvertvgad derom, att KammarRådet Theorell innehar en indrägtig
Domsaga, och det vanliga är, att de åldrige
Häradshöfdingarne få sin tjenst bestridd af yngre jurister, som mera räkna på meriter an pekuniär belöning, kari jag så mycket mindre med min röst biträda Utsk:s förslag, som bemälde KammarRåd under sin befattning för R.
St:r åtnjutit betydlig vedergällning för densamma och icke behöft lemna Statens tjenst, utan af densamma derjemte kunnat erhålla skälig inkomst.
Min vördsamma anhållan hos Hr Gr. o. Landtm, är i följd häraf om propos. på afslag af Utsk:s tillstyrkande.
Det har för mig varit särdeles tillfresställande att erfara, att ingen enda af StatsUtsk:s ledamöter motsatt sig det väckta förslaget om pension för den afgångne, ålderstigne högstförtjente och högt aktade Just.- Ombudsmannen Theorell.
Jag har visserligen nu hört upläsas en skrift utaf en af R. o. Ad:ns medlemmar, innefattande en protest 118 D eu 23 J ann ari. emot Utsk:s förslag, enär, om jag rätt fattat framställningen, detsamma skulle blifva ett farligt prejudikat för framtiden.
Jag tror dock, att faran i detta hänseende ej är af någon betydenhet.
Jag kan nemi. ej föreställa mig, att det måhända under ett helt sekel skall komma att inträffa, att fråga upstår om beviljande af pension åt en Just.Ombudsman, som före embetets frånträdande blifvit frenne gånger dertill vald, vid afgången upnått den höga åldern af öfver 7 0 år och under embetets utöfning ådagalagt så utmärkta prof på verksamhet, nit, skicklighet och sjelfständighet som Just.- Ombudsman Theorell.
Jag kan således ej fatta, huruledes ett bifall till förslaget skall kunna blifva ett prejudikat af någon vådlig beskaffenhet.
Jag har derföre egentligen begärt ordet för att fästa upmärksamheten på skillnaden emellan det förslag, som förekommer i Utsk:s Utlåt., och det, som finnes uptaget i en af flere ledamöter utaf It. o. Adin och PresteStåndet afgifven reservation.
I det förra föreslås, att pensionen må utgå från den dag Theorell erhåller afsked från Statens tjenst, då deremot reservanterna hafva ansett, att pensionen bör beräknas från den dag, han afträdde Just.Oinbudsmanslönen, likväl med afdrag af den inkomst han af sin innehafvande tjenst åtnjuter.
Mig vill det synes, såsom vore det med vanlig praxis och jemväl med rättvisans fordran öfverensstämmande, att pensionen beräknas från den dag, man afträder det embete, för hvilket pensionen beviljas, oell om denna åsigt ej i detta fall blefve gil Ilande, skulle det inträffa, att den algångne åldrige Just.- Ombudsman skull för den tid, som efter hans afgång förflutit, få åtnöja sig med en enda mindre inkomst än han förut innehaft, och att denna minskning skulle ega rum just under den tid, då dyrheten å alla lifsförnödenheter föranledt en förhöjning af alla andra embets- och tjentemäns löner.
På grund häraf får jag vördsamt anhålla om bifall till reservanternas förslag.
Hamilton, Malcolm:
Jag får uttrycka min tacksamhet för det afsule, den siste värde talaren fästat vid den reservation, som af mig jemte åtskillige andra ledamöter inom StatsUtsk. blifvit i denna fråga afgifven.
Om Utskrs förslag bifalles, kommer Just.Ombudsmannen att få vidkännas en pekuniär förlust af 000 Edr Eko.
Meningen med en tjenstemans uplörande på indragningsstat med lönens fulla belopp kan väl ej varn någon annan än den, att den afgående tjenstemannen skall oafbrutet åtnjuta den lön han under fjenstetiden innehaft.
Jag anser mig ej behöfva vidlyftigt framställa företrädet af reservanternas förslag utan inskränker mig till att förena mig med Hr Cederschiöld och anhålla om bifall till detsamma.
Sedan de härefter först till bifall och sedan till afslag å förevarande punkt framstälde proposme blifvit besvarade med Nej, bifölls den af StatsUtsk:s RiksgäldsAfdelning gjorda hemställan, som uti Utsk:s Utlåt, bifogade reservationen blifvit åberopad.
Den 23 J»nu ar!. 11» Föredrogs ånyo och bifölls StatsUtskiS d. 18 och 20 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 221, angide hegardt anslag till undersöknings-kostnadeii för en jernviigs-aiiläggniug från Wexjö till södra stambanan Föredrogs ånyo och bifölls Sammansatta Bevilln.- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:s d. 18 och 20 dennes på bordet lagda Betänkt Nio 12, i anleda, af väckt motion om ändringar i Kongl. Förordnm d. 13 April 1808. ang:de jagt- och djurfång med flere samma ämne rörande författningar.
Föredrogs och bifölls StatsUtsk:s d. 20 dennes på bordt lagda Utlät.
N:o 224, i anledn. af väckt fråga om uplåtelse af vissa Kalmar f. d. fästning tillhörande lägenheter, dels åt Kalmar domkyrka med full egande rätt och dels åt Kalmar stad för åstadkommande af ny begrafningsplats.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, StatsUtsk:s d. 20 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 223, i atdedn. af K. M:s Nåd.
Skrifvelse, i fråga om eftergift af t', d. LandsKamereraren, KammarRätlsKådet S.
Lindberg ådömd ersättningsskyldighet.
Föredrogs och bifölls StatsUtskis d. 20 dennes på bordet lagda Utlåt.
Nio 226, med förnyad t förslag till ett stadgande i afsale å aflöningen för de civile einbets- ooch tjenstemännen i allmänhet.
Föredrogs och lades till handlingarné Stats-Utskis d. 20 dennes på bordet lagda Mern.
N:o 227, i anledn. af erhållen återretniss å Utlåt.
Nio 189.
Nio 228, i anledn. af väckt fråga om förhöjning af inqvarteringspenningarne i garnisonsorter utom Stockholm.
Vid föredragning och punktvis företagen pröfning af Sammansatta Stats-, Bevilln.- samt Allm. Besv.- o.
Ekon.Utsk. Mern.
Nio 43, i anledn. af några ännu oafgjorda frågor rörande folkskoleväsendet. godkändes de deri föreslagne voteriS-propos.r; hvarjemte lt. o. Adin biföll den af Utsk. gjorda hemställan i sista punkten af detta Mern., hvilket i öfrigt ansågs ej föranleda till annan åtgärd än att läggas till handlingarné.
Mauritzi
Då man icke allenast torde hafva skäl förmoda, utan äfven att antaga, det innevide 120 Den 23 Januari.
Riksmöte snart nalkas sitt slut, har jag deraf hämtat giltig anledning till följande vördsamma framställning, nemligen: att det Höglofl.
StatsUtsk. skyndsamligen måtte till behandling företaga den af mig i September månad förlidet år väckta och till nämnde Utsk. remitterade motion, om ett förökadt anslag till H. K. H.
Kronprinsen, med anledning af det åt honom lemnade updrag, att under H. M Konungens sjukdom med konungslig makt och myndighet föra Rikets Styrelse; oell å hvilken framställning remiss begäres till StatsUtsk. R. o. Adin biföll remiss af detta anförande till StatsUtsk.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utsk:n inkomne Mern. och Utlåt:n, nemi. från Konstitulionsillsknllel: N:o 63, i anledn. af RiksStåndens beslut rörande detafKonst.- Utsk. uti Mern.
N:o 59 framstälde förslag till ändring af 12, 17, 19, 41 och 79 §§ R.O. ang:de val af R. o.
Ad:ns Riksdagsmän; Statsiltskotlet: N:o 216, ang:de verkstäld omröstning i anledn. af RiksStåndens skiljaktiga beslut rörande åtskilliga till Statsregleringen hörande frågor; N:o 229, med förslag till votens-propos. i anledn. af RiksStåndens skiljaktiga beslut i fråga om anslag till beredande af tillfälle för officerare af arméen att ingå i utländsk krigstjenst; N:o 230, i anledn. af K. M:s Nåd.
Förslag om förhöjning af det å 9:de HufvudTiteln upförda anslag till ersättning för mistade löne-innehållningar; N:o 231, i anledn. af väckt motion om ett årligt anslag af 5,298 Rdr Rmt åt LifBeväringsRegeimt; N:o 232, i anledn af väckt motion om ett årligt förslagsanslag å 150,000
Rdr för att användas till ersättning åt Statens embets- och tjenstemän för ökade utgifter i följd af den förhöjda skjutslegan.
N:o233, ang:de ifrågastäldt anslag af allmänna medel till anläggande af en vattenledning i Carlskrona; N:o 234, i anledn. af väckt fråga om anvisande af nytt boställe åt Komministern i Botkyrka och Salems församling, i st. f. hemmanet Nedra Tumba eller Tumba N:o 2, samt detta sednares öfverlåtande till Tumba pappersbruk ; Riddar lins Ulskollcl ; N:o 26, ang:de förändrad redaktion af 10 § i RiddarhusDirekt:ns Instruktion.
Höglofl. R. o. Ad. åtskildes kl. ^ 2 e. m.
In fidem protocolli, Albert Munck. en 27 Januari. 121 Onsdagen den 27 Januari 1858.
Undert. lliddarluisSekret. upläste en från Hr Gr. o
Landtm, ankommen så lydande skrifvelse:
Att, jag af sjukdom är hindrad aft i dagens plenum hos H, R. o.
Ad. lora ordet, anhåller jag, att Hr RiddarhusSekret. måtte, för iakttagandet af föreskriften i 23 § Riksd:sOrdn:n vederbörligen anmäla.
I anledn. häraf intogs Ordbdeplatsen af Erih. Åkerhjelm, Johan Carl, såsom, i egenskap af fullmäktig för Grefliga Attén N:o 8 Oxenstjerna af Korsholm, innehafvare af främsta rummet bland R. o. Ad:s uärvide ledamöter.
Justerades 7 prot.-utdrag för den 23 dennes.
Uplästes till justering och godkändes nedannämnde från Exped.- Utsk. iukomne Förslag till E.
Skrifvelse!' till K. M.:
N:o 201, i fråga om postföringens framtida skiljande från jordbruket oell gästgifveri-skjutsen samt om lindring dessförinnan uti nämnde besvär; N:o 20 2, i anledn. af K. M:s Nåd.
Propos., ang:de Postbevillningen; och N:o 203, i fråga om sättet för användande af de medel, som, enligt K. M:s och E.
Äfvenledes uplästes till justering samt godkändes ett af Exped.- Utsk. under N:o 15 afgifvet Förslag till § i Eiksdagsbeslutet, ang:de Post-bevillningen.
Uplästes ett af Frih. Leijonhufvud, Bror Abrah., inlemnadt så lydande mern.:
Genom tjenste-åligganden nödsakad att afresa från hufvudstaden, får jag vördsamligen afsäga mig min plats såsom ledamot af StatsUtsk., utbedjande mig att det oaktadt varda vid min Riksdagsmannarätt bibehållen. 129 Den 27 Jennar!. II. o. Ari. lemnnde härtill sitt bifall, hvarefter Pir Frih. o. Ordfnlen anmodade PIrr Elektorer att utse en ledamot i StatsUtsk. i stället lör Frill.
Leijonhufvud.
Föredrogs Siivo StatsUtskis den 18 och 20 dennes pil bordet lagda Mein.
N:o 218, i anleda, af crhiillne återremisser eller liiksStåndens skiljaktiga beslut rörande de i Ullik.
N:o 158 behandlade frågor om statsbidrag för viiglÖrbättringnr och vatteuaftappiiingar jemte andra arbetsförslag.
Med anleda, af II. o. Adis den 23 dennes fattade beslut, att med pröliiingen af detta Mern. skulle upskjutas tills prot.-utdrag inkommit om Preste Sils i ämnet fattade beslut, uplästes sistberörde numera genom prot.-utdrag N:o 480 meddelade beslut, och inhemtades deraf, alt PresteSt.
\idblifvit sitt förut i fråga om 37 punkten af Utlåtit
Nio 158 fattade beslut, utslagit Utskis i fråga om 44 punkten af samma Utlåt, afgifna förslag till votens-propos. och deremot antagit de votens-proposir, som i Gr.
I.agerbjelkes Memit bifogade reservation blifvit löreslagne, samt i öfriga delar lagt Mern. till liandlingarne.
Ifrågavide Mern. blef härefter punktvis företaget till afgörande. lista punkten, angnle 3 -ne af linrgareSt. återremitterade men af ile öfrige RilnSt:n bifullne punkter af Ullål:t A:o -i 38.
Denna punkt bifölls.
Sidi a punkten, angtde 37 :de punkten af IJltålU N:n i SS.
Sedan Ur Frill o.
Ord fidén hemställt olli K. o. Ad., som förut afslagit
Utskis i afside på denna punkt afgifna yttrande, behagade bifalla samma af Utsk. nu vidhållna yttrande, blef delilia propos. med Ja besvarad. 3:dje punkten, Gr.