Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att PresteStåndet bifallit Stats- och BancoUtskottens; förevarande Utlåtande; Att BorgareStåndet Beviljat anslag till det belopp, so.m i dst sist afgi.fne Utlåtandet tillstyrkes, saint under alla de vilkor och förbehåll A Utskottens båda Betankanden innefatta, endast med de ändiingar; 1) A<t den inbetalning af Tio procent å det tecknade AetieCapitalet, sorn bordt ske under innevarande år, bor oafkortad verkställas inom Februari! månads slut nästkommande årJ samt Den 15 Octoher e, m. 411 9) Ad Actie-ägarne berättigas ifrån och iner! år 1825 lill och med årlSrS, såsom utdelning åtnjuta, hvad Canalen möjligen kan inbringa, st-dan dess färdigbyggande sarut underhållandet deraf blifvit hestrid! , och Uppbörds-kostna - derne afgålt, dock att bland inkomsterne ej få beräknas de afgifter , hvilka vid transporter af Bolagets effecter och Arbetsmanskap in. m. erläggas; och Att BondeSiåndet godkänt hvad första Be. tänkandet innehåller, med de rättelser och ändringar sista Utlåtandet innefattar; i följd hvaraf alla ytterligare anslag, utöfver hvad VU blifvit df Utikolten föreslaget, för framtiden komma att upphöra, i likhet med hvad i sistnämnde Utlåtande är omförmäldt.
Herr U\
Via, Johan Qudaf'.
Äfven jag, har enligt min reservation, varit af den Öfvertygelse, att det är bäst att helt och hållet bifalla Konungens Nådiga Proposition, och öfverlemna till Actie-ägarne, att genom insättning öka sina Actier med ao procent, såsom en ersättning lör dfct lidande, att ej få någon ränta under 4 år.
Jag finner likväl nu, att i denna fråga redanär 3 Stånds beslut, och hemställer dä, om det är värdt att göra någon förändring mot detta beslut gällande.
Oaktadt jag sålunda anser, att det hade varit bättre, om ett annat beslut hade kunnat fattas , får jag dock nu förklara mig för hvad Utskotten föreslagit , emedan deruti är stadgadt , att blott vinsten af Westgötha Canalen hör oiverlemnas till Actie-ägarne; j t g gör det derföre att annars Controllen försvåras, och man betager 4l2
Den 13 öctobtr t. ni. sig en inkomst, som kan vara god att påräkna arén 1827 eller 18285 i fall brist då skulle fö* refinnas.
Herr tion Hohenhausen:
BorgareStåndet härj enligt dess ProtocollsUtdrag , medgifva It Canal* Bolaget rättigheten att draga vinsten af all den färdiga Canalen, hvilket synes vara det rättaste.
Jag vet ej eller anledningen hvarföre man favo. ritvis skulle utsätta den ena delen framför den andra.
Det finnes på flere ställen redan Canal färdig i Östergöthland.
Har Bolaget rätt till den ena delen, så har det äfven rätt tili den andra.
Det lär ej eller förekomma någon svårighet vid Controllen å inkomsterne.
Redan då WestgöthaCanalen på sina ställen var färdig, upptagos sådana, och deröfver fördes särskild räkning.
Sådant måtte ej vara svårare i Östergöthland, och, då det är en förmån för Actie-ägarne, kan jag ej finna, hvarföre man skall undandraga dem den.
Jag kan ej se detta på annat sätt, än att det annars skulle gifva Bolaget en verklig anledning till att framföra klagan; och då Riksens Ständer böra undvika det, anhåller jag om proposition å det beslut, som BorgareSiåndet fattat om Canal-vinsten.
Det lär ej eller kunna blifva en så betydlig summa i Östergöthland, att några större företag dermed skulle kunna bestridas till år 1828.
Således anser jag, att man utan bekymmer kan lemna denna vinst åt Bolaget.
Utan att frånträda min första mening om utdelning till Actie-ägarite af oafkottade 5 procent, får jag dock förklara, att JDen lj ficlebtr t, m. jag finnér mig böra instämma i hvad Herr von Hohenhausen yrkat, att om inkomsten i den ena provinsen bör tillkomma CanalBola^et, bör den äfven göra det i den andra.
Att deri verkligen tillkommer Bolaget, har jag trott mig tillräckligen hafva bevisat genom i o §. i EolagjReglorne.
Hvad ater angar det, sorn en Ledamot yt« trat , att det skulle väll» oredor och svårigheter, vigar jag förutsäga, att svårigheterna skola blifva ringa, enär Canalen med år 1825 blir fullbordad allt intill Rosen.
Det är aåledss egentligen om den delen, som är från Roxen till Oj stersjön, som det blir fråga, men jag tror, att det ej skall blifva svart så afsöndra saken , att ing® oredor uppkomma.
Visserligen kan det hända, att, så länge arbetet påstår, villrådighet kan uppkomma örn fördelningen af vissa administrativa kostnader , såsom aflöning m. m.; men svåv rare frågor än dessa, har man sett lösas , och man kan bestämma dem pro rata parte.
Jag finner då mera principe , att samma förhållande äger rum i båda provincerne.
J3g får likväl yr^ ka proposition på min förra mening , att Actieägarne må bibehållas vid sin ränta.
Så vida jag riktigt fattat de uppläste ProtocollsUtdragen , äro de ej alldeles öfverensstämmande.
Jag har tyckt mig finna , att Preste- och BondeSiånden bifallit Utskottens förslag, hvarigenom Actie-ägarne blott få komma i åtnjutande af inkomsten af Westgötha-linien, då deremot BorgareStåndet fattat beslut i öfverensstämmelse med hvad, som blifvit föreslagit af Herr von Hohenhausen, Då 414 Den 15 Octobrr e. m. detta efter min öfvertygelse instämmer med den stränga juridiska rätts-principen, sa förenar jag; wiig i begärah om proposition till bifall å den. na punkt på det sätt, sorn BorgareStåndet beslutit, eller så att inkomsten af Östgötha-linien äfven må komma Aciie-ägarne till godo.
Jag finner visserligen ej nå* gon i sakens natur grundad anledning, hvarföre man skall inskränka sig till Westgötha-linien, men man måste med omsorg tillse, att genom hvad man beviljar Bolaget, ingen anledning kan uppkomma till framtida tvister om uträkningen af hvad Born bör beräknas såsom in* komst.
Det måtte vara gifvet att när en del af Canalen står under byggnad, och bär samma förvaltning som de färdiga delarne, det måste blifva svårt att bestämma , huru mycket som utgör förvaltnings-kostnaden , för hvad sorn är färdigt och huru mycket, sorn bör beräknas såsom tillhörande byggnaden.
Derföre har jag ansett, att nian borde inskränka sig till Vestgötha-linien, emedan deri, såsom redan färdig, kan anses såsom en Canal för sig sjelf, och kan förvaltas af egna Tjenstemän, då Controllen blir redig.
Deremot örn det vore fråga om inkomsten af mindre delar af Östgötha-linien , skulle tvistigheter uppsta, och då frågan ej är så väsendtlig, att Bolaget derigenom kunde blifva lirfcsnde, tror jag det vara säkrast att bifalla Betänkandet.
Jag hoppas att man alltid skal! finna, att jag sorn Representant skall bemö. da mig att skydda hvar och en vid sin rätt, li* Den T5 Öctober e, m. kasom jac» strängt fordrar, att en hvar gör sin pligt.
Min egen pligt har jjg ansett det vara> att underrätta mig om förhållandet; och deraf länner jag, att
Actie-ägarne hafva ingen rätt att få en partiel inkomst af Götha Canal, förrän man öppnat hela linien.
Derföre har jag ej ansett någons rätt kränkas, öm blott inkomsten af Westgötha-linien lemnäs åt Bolaget. 10 §. af BolagsReglorne tillåter väl
Directionen att öppna Canalen der den är färdig; men der det skett , frågar jag Grefve von Platen , om någon inkomst deraf influtit, som ej gått till ArbetsCas8an ?
På detta skäl har jag afstyrkt något annat beslut; och jag gör det nu äfven derföre att vi ej må komma i den belägenhet, att 2
Stånd stadna emot 2 i en fråga, som är af den natur, att det är kinkigt bestämma, huru den då skall behandlas.
Jag önskar således bifall till Utskottens förslag.
Hvarföre jag yttrat, att det vore rätt nyttigt att 1828, om det behöfves, hafva den hjelp, sorn kunde uppkomma genom inkomsten af de dittills färdige delarne af Östgötha linien är , att jag gjort för mig tydligt, att Canalen mellan Roxen och Wettern, hvilken blir färdig år 1825, kommer att gifva den största inkomsten hvilken väl torde komma att behöfvaS till bygg* iiads-biträde 1827 och 1828.
I anledning af hvad Herr Stråle anfört, får jag äfven med någon kännedom af CanalBoIagets räkenskaper, der jag varit CassaDirecteur i 8 år nämna, att räkcmkaperne föras särskildt, och att således ingen oreda kan äga rum.
Hvad Vestgötha Canalen angar, upp - 4l§ Ben i3 öcteher e. m. göras rakenskapsrne särskildt, afslutas särskildt af särskildta Embetsman, och den har ej något gemensamt med den öfriga Canalen utom Ordfö— rangen i Direction.
Hvad åter beträffar den sidste Talarens yttrande, att Canal Bolaget ej fått till utdelning den inkomst, sorn hittills fallit, har han rätt deruti, men Bolaget har alltid hittills beräknat de 5 procenten, och så läng» det fått dem, har det ej haft tätt lill något annat, men tagas de borrf, så har det rätt till annat i deras ställe, Heir von Hohenhausen: Herr
Tham har yttrat min mening.
Det kan ej nu, då Bolaget yrkat 5 procents ränta, såsom dess rättighet, vara fråga om att undanhålla en viss del af Canalvinsten.
När dertill kommer, att Herr Hjerta ansett den kunna blifva ganska betydande, så får Bolaget endast nytt skäl att beklaga sig.
På denna grund, och, då jag ej vill motverka någons honom tillkommande rättighet, har jag ej kunnat förena mig u(i Utskottens beslut, utan däremot afgilvit min reservation.
Jag hemställer nu, om det ej vore visast, för att undvika alla framtida anspråk, klagoskrifter och protester, att bevilja, hvad som beviljas bör.
Då rättigheter och skyldigheter mellan det allmänna och enskildta, äro tvifvelaktiga så är det en pligt för det allmänna, sorn äger makten, att snarare medgifva för mycket än för litet, hvarföre jag ej kan tillstyrka bifall å den tydning af 1 Ottie Bolagsregeln, som Herr Den - 5 •Octohe" c. m 4 17 FT^rr H j ■rf a gjort a'f nemligen Bolaget ej skulle B beräkna någon inkomst lili utdelnig, så'lange, utgifter lil!
Byggnidskost nader f ga rum.
Således tror jag, at! Riksens
Ständer handla sig värdigt, da de bevilja Bolaget alla de inkomsier, gom ku,uria tillkomma der, enligt privilegierna.
Jag anser äfven, a;t, otn vi insfämme med BorgareStindtt, kan frågan ej förfalla, ty uti 6g:de §.
RegeringsForrnen står: ”Uppstå antingen hos Riksens Ständers Plena gemensamt, eller uti något af RiksStanden, betänkligheter att antaga hvad Stats - Utskottet tillstyrkt uti det, som rörer antingen Statens reglerande, eller Bevillningens derefter lämpade hela belopp, eller hvad till RiksgäldsContoirets utgifter och inkomster hörer, eiler grunderne för RiksgäldaComoirets styrelse och förvaltning, då böra SCc.
Stadna 2 Stånd emot 52, då skall SiatsUtskottet förökas med så många Ledamöter af RiksStånden, i vanlig ordning valde, att de blifva 30 af h varje Stånd 8Cc.”
Denna fråga måtte ovilkorligen tillhöra RiksgäldsContoirets utgifter, då medlen skola derifrån utgå och bör, i händelse af olika beslut inom Stånden, således öfverlemnas till åfvannämde i RegeringsFormen stadgade förstärkta Statsutskott.
Jag får derföre ödmjukeligen förnya min anhållan örn Proposition i enlighet med BorgareStåndets beslut.
Herr Grejven och Landt-Marskalken yttrade, att, ehuru under Dissussionen tvenne memeningar blifvit framställde, sorn voro skiljaktige från Utskottens rörande sältet för liqvideranda Ridd. 0. Ad.
IX Band, Usta Afd. *7. 41g Ren »5 October e. m. till Actie-ägarne af ranta å deras insatte Capital, under de ännu återstående Byggnadsåren till
Och med 1828j i fjerde puncten gjorde hemställan, ansåg Herr LandtMarskalken, i öfverensstäm-, melse med hvad flere Ledamöter jemväl yrkat, sig dock först böra göra Proposition till bifall å berörde 4tde punkt i Utskottens Betänkande.
Ja och Nej. Hvarefter Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, om Ridderskapet oeh Adeln behagade gilla 4 punkten i Betänkandet, med det tillägg, att äfven inkomsten af den färdigblifvande Östgötha Canal Linien mi af CanalBolaget tillgo— njutas och begagnas.
Ropades äfven Ja och Nej. Herr Stråle:
Om ett Badant tillägg skall äga rum, hemställer jag, om det icke bör ske med de ordalag, som BorgareStåndet nyttjat, att nämligen transporten af Bolagets egna effecter ej skola ingå uti inkomstberäkningen, och med det villkor för öfrigt, att Canalen skall göras färdig utan vidare tillskott af Staten.
Som Ridderskapets och Adelns beslut ej annorlunda kan utrönas, får jag anhålla om votering, och att contrapropositionen di måtte blifva i enlighet med hvad Herr von Hohenhausen yrkat, eller hvad BorgareStåndet i denna punkt beslutit.
Den i5 October e, mt Herr
Lika med Herr Rosenblad: får jag anhålla, att Contrapropositionen måtte blifva i öfverensstämmelse med Herr von Hohenbausens reservation, eller BorgareStåndets beslut» Herr Grefven och LandtMarskalken yttra-i de, att som det ankomme på Ridderskapet och Adeln, att bestämma Contrapropositionens innehåll, samt, utom Herr von Hohenhausens mening, en annan jemväl blifvit af Grefve von Platen, framstäld, ansåg Herr LandtMarskalken, sig bö-, ra inhämta Ridderskapets och Adelns tanka, hua ruvida Herr von Hohenhausens eller Grefve von Plåtens mening borde i ContraPropositionen’ upptagas.
Sa gerna jag skulle * möjligaste måtto söka, att förkorta öfverläggning gen, hemställer jag huru vida jag kan cedera någon efter min öfvertygelse gifven rättighet för Bolaget.
Jag hoppas således, det ingen lär taga illa, att jag nu yrkar Proposition å min framställning.
Jag skall visserligen icke uppehålla tiden med begäran om votering, men anhållec blott, att Herr Grefven och LandtMarskalken täckes meddela Proposition å hvad jag yrkat.
Vid detta tillfälle, äfven sorn Tedan i många år förut, igenkänner jag Grefve von Plåtens nit för Götha CanalBolag och dess bästa, men hemställer, hvad vinst i aila fall kan hämtas af bifall till dess framställning, enär da 3 andra Stånden redan fattat ett deremot stridanjj de beslut.
Jag underställer således, om icke Herr 42» Den 15 Oetober r. rn.
Grefve von Platen vilie förena sig roed Herr von Hohenhausen.
Jag tror ej, att någon enda ActieAgare derföre skall misskänna, att ju Grefve Platen gifvit planen till, och ledi utförningen, af Canalen, äfven som han deraf skall hafva äran, då alen blifvit utförd.
Herr Hjerta: Grefve von Plåtens önskan synes vara, att få ett uttryck af Ridderskapets och Adelns tanka i denna sak.
Jag är rädd för att pluralitetens tanka är så bestämd, att vi kunna anhålla först om Proposition på Herr Grefve von Plåtens framställning, hvarefter vi sedan få votera om bifall till Utskottens förslag, eller instämmande i BorgareStåndets beslut rörande denna punkt* Herr Stråle:
Jag skulle ej hafva något att påminna emot Proposition på Grefve von Plåtens framställning, men då efter Grundlagen, när en Proposition blifvit gjord, samt med ja och nej besvarad, och votering begärd, densamma ovilkorligen skall ske, tror jag det vara ledande till den minsta tids utdrägt, att ej nu göra proposition å Herr Grefve von Plåtens förslag, emedan vi svårligen derigenom kunna komma ifrån att votera öfver denna frågan.
Herr Cederschjöld: Till hvad Herr Tham sednast yttrat får jag tillägga, att, i händelse Ridderskapet och Alein bifaller Grefve von Plåtens framställning, vöre Bolaget minst belåtet, ty då vore det blott ett stånd, som hade yrkat den saken, och de andre 3 utgjorde en motsatt plura - Dm 15 Octobcr c, m. 421 Hiet.
Men om Ridderskapet och Adeln deremot instämmer med BorgareStlndet, stadna 2 Stånd emot 2, då saken kommer till Nämnd, och det kan blifva möjligt, att den kan utslå till förmån för Bolaget.
Grefve von Platan:
I fall Herr Grefven och LandtMarskalken finner, att min yrkade
Proposition gör någon svårighet att komma till slut roed saken, vill jag afstå derifrån, och blott, i afseende på de andra omständigheterne, iakttaga mina rättigheter.
Ef. ter det är tillåtet i Grundlagen att fråga, huruvida ej de personer, som begärt votering, vilja derifrån afstå, tager jag mig denna frihet.
Annu återstå flera punkter, och jag skulle nästan tro, att, i händelse Herr Grefven och LandtMarskalken förnyade den Proposition om icke Ridderskapet och Adeln ville förena sig med BorgareStåndet, skulle svaret blifva tämligen allmänt, sådant att vi kunde slippa votering.
Herr Grefven och Landt Marskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln behagade instämma uti BorgareStåndcts, rörande 4:de punkten, fattada beslut.
Ja och Nej. Herr Tham- Jsg vill visserligen instämma i det beslut, som nu till bifall blifvit framställd t ; men önskar, att Propositionen måtte blifva sådan, sorn ^52 Den 15 Octoler c. m.
Herr Grefven och LandtMarskalken första gången framställde den, eller som Herr von Hohenhausens reservation är, ty annars skulle den blifva stridande mot hvad pluraliteten önskar, nämligen, att man instämmer i Herr von Hohenhau»ens reservation, att ali inkomsten af hela Cana-* len bör tillkomma Bolaget.
Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade gilla £:de punkten, med det tillägg, att äfven inkomsten af den färdigblifvande Östgötha CanalLinien må af Bolaget till godo njutas och begagnas.
Ropade^ åter Ja och Nej samt Votering.'
Herr Grefven och Landt Mar skalken yttrade,; att sedan votering nu ytterligare blifvit begärd och således ej eller kunde undvikas, finge Herr OLandtMarskalken framställa följande voteringsproposition ; Den, sora bifaller 4:de punkten uti Statsoch BancoUtskottens Betänkande rörande sättet för liquiderande till Actieägarne af ränta å deras insatte Capital, under de ännu återstående Byggnadsåren, till och med 1828, voterar Ja j den det ej vill, voterar Nej j vinner Nej, kommer 4ide punkten i Betänkandet att gillas med det tillägg, att äfven inkomsten af den färdigblifvande Östgötha CanalLinien må af Bolaget till godo njutas och begagnas.
Sen 15 Oetober e, nt, 425 Hvilken voteringsproposition af Ridderskap pet och Adeln godkändes, saint anslogs.
Sedan 43, 44, 45 och 46 §. §. i Riddarhusordningen blifvit uppläste, börjades voteringen, klockan tre qvart till 8 eftermiddagen: och befunnos vid voteringens slut klockan tre qvart till g om aftonen, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit, som föijer: Ja _ 37.
Nej «... 89.
I följd hvaraf , och sedan’ det öfver voteringen särskilt förde Pvotocoll blifvit uppläst, Herr Grejven och LandtMarjkalke» förklarade det 4;de punkten således blifvit , med tillägg att äfven inkomsten af den färdigblifvande Östgötha Canal-linien må af Bolaget tillgodonjutas och begagnas , af Ridderskapet och Adeln bifallen.
Utskottens yttrande i s;te punkten, 5 afseende å frågan huruvida Actie-ägare må erhålla någon försäkran att, sedan Canalen blifvit fqllbordad, få under vissa uppgifne vilkor af allmänna medel åtnjuta ränte-tiliskott å Actierne , blef, uppå gjord proposition , af Ridderskapet och Adeln gilladt.
Herr von Hartmansdorff, Augit fl: Sedan detta ämne nu blifvit afslutadt, vågar jag underställa Ridderskapet och Adeln , om ej en inbjudning 424 Den 15 O cl o ber c. m. hör görs»
(Hl de öfrige Ståndrn, a't sig förena i deri ord-förändring sorn blifvit införd i i sta punc.ten, nemligen af ordet Låne-anflng, och snhål er orri Herr Grefvens och LandtAlarskalkens pioposifinn derå.
Herr 7fl M :
Jag förenar mig mycket gerna med Herr von Harl mansdorffV, men får da anhålla, att de öfrige Stånden äfven måtte inbjudas 311 finens sig i <bt beslut, sorn Ridderskapet och Adeln nu fattat, rörande 4:de punkten.
Jag får blott härmedelst till Protocoliet anmäla min protest emot det fattade beslutet, i anledning af BolagsPrivilegiernes
C^ldje § och de deruti lcmnade förmåner, hvilka jag ej anser kunna franhändas
Bolaget utan laga ransakning och dom.
Då Utskotten skola inkomma med ett jetnnitigs-Beiänkanrie, tror jag ej, att någon inbjudning hillver nödvändig.
Jag anser således , att begäran till de öfrige Stånden , att de matte förena sig med oss , kari inskränkas till första punkten, eller hvad Herr von Hartmansdotff yrkat.
Jag inser ej, hvartill det skulle tjena att hindra denna inbjudning, om ej det vore for att lemna Utskotten tillfälle att jemka , och det är just det, sorn jag velat förekomma genom inbjudningen.
Herr Hjerta ; Hvarföre J3g yrkat att inbjud - Den iy October e. m. 4a 5 * ning ej matte ske rörande <}:de punkten, är, att jag tror det Ridderskapet och Aoeln bör vara försigtig vid sina inbjudningar , på det Ståndet ej måtte fa det svar , att de öfrige RiksStåntien ej kunna frångå sina beslut.
D rföre har jag trott det rätta vara att, då jemkning*-Betänkan, det inkommer, man blifver i tillfälle frångå sin mening.
Jag vill blott fästa uppmärksamheten deruppå, att mitt förslag endast angick ordet Läne-anslng, och hvad det beträffar, att de öfrige Stånden icke skulle göra afseende på Ridderskapets och Adelns inbjudning, så har jag haft den tillfredsställelsen, att knappt veta något tillfälle då jag föranledt en sådan inbjudning , utan att något af de öfrige Stånden förenat sig i Ridderskapets och Adelns beslut.
Herr Grejven och LandtMarfkalken hemställ, de , om Ridderskapet och Artéin önskade att de öfrige RiksStånden sku le inbjudas, att uti Ridderskapets och Adelös, i afseende å lista och 41de punkterne nyss fattade beslut, instämma.
Grefve von Platan , Baltzar Bogislausznledning af det i dag, rörande Götha Canals fullbordande, fattade beslut, anhåller jag att få göra en motion.
4** Den 15 October e, m, Hvarefter Grefve von Platen uppläste följande; (Se Bilagan N;o I).
Lades på bordet* Öppnades Herrar Bankmäns Lista till val af Sex Electorer efter:
Nio 199.
Friherre Wrangel, Henning.
N:o 1599.
Herr Ehrenlund; Fullmägtig
Herr von Stockenström, Salomon."
Nio 2160.
Herr Munck af Rosenskjöld, Eberhard samt N:o *217.
Herr af Rolén, Eric.
Och befunnos dertill hafva blifvit utsedde.*
N:o 119.
Grefve Ridderstolpe, Carl.
Nio 789.
Herr Plaan ; Fullmägtig Herr Elgenstjerna , Carl Magnus.
N:o 1092.
Herr Leijonmark, Gustaf Adolph.
Nio 1586.
Herr Raab, Axel Arvid.
N:o 1794.
Herr von Hoffsten, Bengt August ; samt N;o 2020.
Herr Conradi; Fullmägtig Herr af Zellén , Nils Wilhelm.
Ven 15 October e. m. 427 Upplästes till justering och gotikandes följande ExpeditionsUtskottets insände förslag till Riksens Ständers underdånige Skrifvelser till Kongl. Majit: N:0 23O.
I anledning af Kongl. Majit?
Nådiga Semiss uppå Lieutenanten B.
Berghrnarks underdåniga anhållan om förlängning å arrendet af Klabböhle Krono Laxfiske.
N:o 231* I anledning af Riksens Ständers R3visorers år 1822 framställde anmärkning rörande oredoviste Spannemåls-upphandlingB-medel i Wermlands Län.
I anledning af Kongl. Majlts Nådiga Proposition om pension åt framlidne RiksRådet Grefve Liljencrantz’s Dotter Friherrinnan Tornerhjelm.
Rörande beviljad Pension för Dilecteuren J. D.
Löfving.
Med hemställan om nedsättning 1 terminen för Civile Embets- och Tjenstemäns rätt, att taga afsked med bibehållande af deras löne-förraåner.
Angående upphäfvandet af stadgandet uti 5 Mom. 46 §. af Kongl. Förordnin. gen om Skogarne i Riket den 1 Augusti I8O5.
423 T>m io October e• m. Grefve Cronhjelm, Polycarpus, anförde skriftellgen : (Se Bilagan N:o 2.)
Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den 6-te och io:de dennes under Nlris 516 och 517 afgifne, samt den 1 1 ;re derpåföljde eftermid dagen på bordst lagde, Utlåtanden, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkanden: 1) Om ytterligare anslag för 3'dje HufvudTitelns behof ; 2) Angående Kronans Fisken; Fann Ridderskapet och Adelnatt, enär sistnämnde Betänkanden redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallne, Utskottets ifrågavarande Utlåtanden borde läggas till Handlingarne.
Då nu ånyo föredrogs Stats- och BancoUfskotfens den 6:te dennes under N:o 523 afgifne, samt den litte derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddelte Betankande, rörande väckte frågor om anstalter till understöd och uppmuntran för Sparbanks-inrättningarne i Riket; fann Ridderskapet och Adeln Den 15 Ocloher r, rn. att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskotten* ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarne - Föredrogs å nyo och remitterades till BaiicoUtskottet; Friherre Cederströms, Jacob, den 16 sistledne September eftermiddagen på bordet lagde Motion, angående förslag till en sådan förändring i myntningen, att kostnaden för densamma, eller den så kallade slagskatten må uti sjelfva myntet inberäknas; jemte de af HerrHjsria, Gustaf, och Friherre Cederström, i anledning deraf, afgifna yttranden.