Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit under samma dag i nåder anbefallt Statskontoret och Kammarrätten att, efter inhemtande af nödiga upplysningar angående det i England antagna stämpelpapperets beskaffenhet och begagnande samt de i afseende derpå stadgade kontroller, afgifva gemensamt underdånigt utlåtande i fråga om lämpligheten af likartadt stämpelpappers användning, äfven i Sverige, och helarksstämplarnes upphörande, jemte förslag så väl öfver de härmed förenade kostnader som till de bestämmelser, hvilka, i händelse af en dylik förändring, kunde erfordras rörande sättet för stämplars anbringande å handlingar och makulering samt de dervid nödige kontroller; och har detta underdåniga utlåtande ännu ej till Kongl. Majit inkommit.
191 :o af den 5 Oktober 1860, i fråga om undersökning af de angående jord och skogar inom Norbottens län utfärdade privilegier, (143.)
Genom remiss af den 26 Oktober 1860 har Kamrnar-kolegium erhållit nådig föreskrift att, efter inhemtande af Kongl. Majits Befallningshafvandes i Norrbottens län yttrande, afgifva underdånigt utlåtande i ämnet; hvilken nådiga föreskrift ännu ej blifvit fullgjord. 192:o af den 5 Oktober 1860, angående förändrade föreskrifter i fråga om Kronogodsens framlida förvaltning och bortarrenderande. (139.) Sedan Kammar-kollegium den 11 Juni 1862 till Kongl. Majit inkommit med infordradt ununderdånigt utlåtande i ämnet, är målet för närvarande på Kongl. Majit nådiga pröfning beroende.
193:o af den 5 Oktober 1860 i anledning af den år 1859 verkställda revision af Statsverkets m.
II. allmänna fonders förvaltning.
(136.) 1 underdånighet anmäld den 26 Oktober 1860, hvarvid i afseende å den af Rikets Ständer väckta fråga om beredande af lämplig lokal till embetsrum för Öfver-stålhållare-embetets kansli uti något af kronans hus i hufvudstaden, Kongl. Majit, enär upplyst vore, att någon dylik lokal icke funnes att tillgå, fann någon åtgärd då icke vara att vidtaga, hvaremot, enligt Rikets Ständers tillika framställda begäran, att i händelse sådan lokal saknades, nådig framställning i ämnet måtte aflåtas till Rikets näst sammanträdande Ständer, Kongl. Majit förklarat sig vilja frågan härom närmare tiden för nästa Riksdag till nådig pröfning företaga.
Beträdande Rikets Ständers underdåniga hemställan att nytt reglemente för Mynt- och Kontrollverken, äfvensom ny Kontroll-stadga, måtte blifva till efterrättelse fastställda, har Öfver-direktören för Mynt- och Kontrollverken blifvit i nåder förständigad att inom utgången af Mars månad 1861 afgifva det från honom den 8 Mars 1856 infordrade underdåniga yttrande öfver Statskontorets förslag till förnyadt Reglemente för Mynt- och Kontrollverken; och har, sedan denna nådiga föreskrift blifvit fullgjord, ärendet, elter inhemtande af Statskontorets ytterligare utlåtande deröfver, blifvit den 2 Maj 1862 remitteradt till Kommersekollegium för att afgifva underdånigt yttrande, som ännu ej till Kongl. Majit ingifvits; hvarjemte Kommerse-kollegium, som den 2 Oktober 1857 erhålligt nådig föreskrift att i samråd med bemälde Ofver-direktör på angifna grunder uppgöra underdånigt förslag till stadganden i fråga om kontrollbehandling af så väl inom Riket tillverkade, som från utrikes ort införda guld- och silfverarbeten, blifvit i nåder anbefalldt att inom Mars månads slut år 1861 i underdånighet afgifva berörde förslag; varande detsamma, som derefter inom förlagd tid inkommit, för närvarande, tillika med Guldsmeds- och Juvelerare-Societetens i Stockholm dervid ingifva påminnelser, på Kongl. Majits nådiga pröfning beroende.
Vidkommande Rikets Ständers begäran, att
General-poststyrelsen måtte i nåder anbefallas inkomma med förslag till sådana åtgärder, att priset på utländska tidningar samt pe - — 38 — riodiska tidskrifter af vetenskapligt, konstnärligt och techniskt innehåll, hvilka genom Postverkets försorg tillhandahållas allmänheten, må kunna blifva nedsatt, har från bemälda styrelse underdånigt utlåtande blifvit infordradt, hvarefter Kongl. Majit under den 25 Oktober 1861 detta ärende till slutlig pröfning förehaft, och dervid genom nådigt Bref förständigat bemälda styrelse om de förändringar af hittills i berörda afseende gällande föreskrifter Kongl. Majit funnit lämpligt besluta.
På grund af Rikets Ständers > deras förevarande underdåniga skrifvelse gjorda anhållan, har Kongl.
Majit i nåder förordnat, att den i Tullverkets räkenskaper balancerade oguldna fordran i Handelsbolaget J. & O. Halls konkurs må i Tullverkets räkenskaper omföras och tills vidare inom linien balanceras.
Slutligen har Kongl. Majit befallt, att transumt af denna Rikets Ständer skrifvelse angående ett från 6:te
Hufvudtitelns anslag till extra utgifter anordnadt arfvode åt Polisens ombud vid Pantlåneinrättnigen i Stockholm borde jemte Protokolls-utdrag meddelas Civildepartementet för underdånig föredragning.
194:o af den 12 Oktober 1860, angående begrafnings- och öfriga kostnader, förananledda af Hans Majit Konung Oscar lis dödliga frånfälle. (153.)
De för verkställande af detta Rikets Ständers på Kongl. Majits nådiga framställning fattade beslut erforderliga föreskrifter hafva under den 26 Oktober 1860 blifvit vederbörande embetsverk i nåder meddelade. 195:o af den 12 Oktober 1860, i fråga om förändrade grunder för mjöl- och sågqvarnars beskattning. (148.)
Detta Rikets Ständer beslut har genom nådigt Bref den 26 Oktober 1860 blifvit Kammarkollegium till kännedom meddeladt.
196:o af den 12 Oktober 1860, angående ersättning för sådane af Statskontoret förskottsvis bestridda utgifter, för hvilka statsanslag ej blifvit beviljade. (151.)
Den 26 Oktober 1860, i underdånighet anmäld, då Statskontoret och Fullmäktige i Riksgäldskontoret erhållit föreskrifter i afseende på verkställande af Rikets Ständers ifrågavarande beslut. 197:0 af den 15 Oktober 1860, angående anslag af allmänna medel åt Kamereraren C.
Sandberg för fortfarande vål d och kompletterande af åtskillige utaf honom gjorda samlingar i Kameralväsendet. (159.) Af Kongl. Majit afgjord den 26 Oktober 1860, i sammanhang med Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 12 Februari 1858 angående anslag af medel till inköp af ifrågavarande samlingar, hvarvid Kaminar-kollegium och Statskontoret genom särskilda nådiga Bref erhållit befallning att för verkställande af Rikets Ständers tvenne förenämnda beslut vidtaga de på bemälda embetsverk ankommande åtgärder.
198:o af den 29 Oktober 1860, angående upprättadt nytt reglemente för Riksgäldskontoret. (212.)
Den 9 November 1860 i underdånighet anmäld och skulle, såsom ej fordrande åtgärd, läggas till handlingarne. 199:o af don 29 Oktober 1860, med ny Riksstat. (211.)
Berörde Riksstat liar under den 9 November 1860 blifvit till Statskontoret i nåder öfverlemnad, för att tjena till efterrättelse. 200:o af den 26 Oktober 1860, angående ifrågastäldt upphörande af den s. k.
Näs kungsgårds-hjelpen.
(190.) 1 underdånighet anmäld den 9 November 1860, då Krigs- och Kammar-kollegierne erhållit nådig föreskrift att, efter utredning af frågan, afgifva underdånigt utlåtande och förslag angående den s. k.
Näs kungsgårds-hjelpens upphörande, och sedan denna nådiga föreskrift blif vit fullgjord, är ärendet den 19 September innevarande år inför Kongl. Majit föredraget; hvarvid Kongl. Majit beslutit att till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta nådig proposition i ämnet. 201:o af den 22 Oktober 1860 i fråga om förtydligande af Rikets Ständers beslut angående tull å ättika. (180.)
Denna underdåniga skrifvelse är den 7
December 1860 föredragen och afgjord i sammanhang med den under samma dag i nåder utfärdade Tulltaxa. 202:o af den 28 Oktober 1860, angående regleringen af utgifterna under Riksstatens 9:de Ilufvudtitel. (205.)
Vid föredragningen häraf den 23 November 1860, har Kongl.
Majit i nåder befallt, att hvad Rikets Ständer härvid beslutit skall meddelas, så väl Statskontoret, till behörig kännedom och efterrättelse, som äfven öfrige under Finans-departementet hörande embetsverk, i hvad dem särskildt anginge, samt att för de personer, hvilka fått pensioner sig anvisade, nådiga resolutioner horde i vanlig ordning utfärdas, hvarjemte transsumt af Rikets Ständers skrifvelse till de öfrige Stats-departementerne, i hvad densamma rörda de hvarje af dessa departement tillhörande personer, expedierats. 203:o af den 26 Oktober 1860, angående regleringen af utgifterna under Riksstatens 7:de Hufvudtitel. (196.) Rikets Ständers vid regleringen af denna Hufvudtitel fattade beslut har Kongl. Majit, under den 23 November 1860, i nåder meddelat Statskontoret till kännedom och efterrättelse, äfvensom öfrige vederbörande embetsmyndigheter af samma beslut, i hvad dem särskildt rörde, del undfått; hvarjemte till Fullmäktige i Riksgäldskontoret nådigt
Bref aflåtits angående de af Rikets Ständer beslutade anslag, som tillhöra extra Statsregleringen under Riksstatens 7:de Hufvudtitel. 204:o af den 29 Oktober 1860, med nytt Reglemente för Bankens styrelse och förvaltning. (210.) och 205:o af den 25 April 1860, angående förändrade föreskrifter om förvaltningen och utlåningen af Statslånefondens medel. (56.)
Vid föredragning af dessa 2:ne skrifvelser, den 21 December 1860, har Kongl. Majit, som funnit lämpligt att, på förut vanligt sätt, i ett sammanhang upptaga hvad rörande allmänhetens förhållande till Banken är i reglementet stadgadt, låtit i detta hänseende utfärda nådig Kungörelse i anledning af Rikets Ständers vidtagna beslut angående Bankoverkets styrelse och förvaltning, innefattande jemväl föreskrifter rörande Statslånefondens förvaltning och utlåningen af dess medel. 206:o af den 25 Oktober 1860, angående de i 63 § Regerings-formen föreskrifna kreditiv-summor. (190.)
Den 29 December 1860, i underdånighet anmäld och Statskontoret till behörig kännedom i nåder meddelad. 207:o af den 26 Oktober 1860, angående inrikes skeende upplåning emot Svenska fonderade Stats-obligationer. (189.)
Vid föredragning häraf den 29 December 1860 har Kongl. Majit meddelat såväl sin nådiga garanti å ifrågavarande upplåning som äfven nådig fastställelse å de af Rikets Ständer i detta ämne fattade beslut, hvarom nådig Kungörelse af samma dag utfärdats. 208:o af den 24 Oktober 1860, angående ersättning af kostnaderne för DD. MM. Konungens och Drottningens kröning. (182.) 1 afseende å verkställigheten af detta Rikets Ständers beslut hafva nådiga Skrifvelser af den 29 December 1860 blifvit till Statskontoret och Fullmäktige i Riksgäldskontoret expedierade. 209:o af den 28 Oktober 1860, med öfverlemnande af ny Bevillnings-stadga och Mantalsskrifnings-förordning. (187.)
I underdånighet anmäld den 29 December 1860 och remitterad till Kammarrätten med föreskrift att till Kongl. Majit inkomma med underdånigt utlåtande dels i fråga om de uti den nya Bevillnings-stadgan förekommande bötesbestämmelser samt öfrige föreskrifter i afseende på verkställigheten, hvilka erfordrade Kongl. Majits godkännande, dels beträffande det af Rikets Ständer öfverlemnade lörslag till Förordning angående Mantals- och Skattskrifningens förrättande och dels öfver de i Rikets Ständers underdåniga skrifvelse särskildt omförmälda sex formulärer, som blifvit till Kongl. Majits nådiga pröfning och fastställelse öfverlemnade, äfvensom Kammarrätten erhållit befallning att, i anledning af Rikets Ständers underdåniga hemsställan om utfärdande af en Förordning, angående mantalspenningarnes utgörande, samt om förslag till förenkling af de härom meddelade föreskrifter, afgifva särskildt underdånigt utlåtande.
Under sistberörde dag är jemväl nådig Kungörelse utfärdad angående fortsatt tillämpning under år 1861 af den år 1858 utfärdade Bevillnings-förordning, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers i sådant afseende fattade beslut.
Expeditions-Ulskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 187. 599 majoren Edenhjelm må befrias från ifrågavarande ersättnings-ansvar, med undantag af det allmänna åklagaren tillkommande provisions-belopp.
Hvilket, såsom svar i ämnet, Rikets Ständer få hos E. K.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 16 Januari 1858.
NiO 18*.
Uppliist och godkiindt hos Ridd. och Adeln den 9 Jan. 1858.
Preste-Ståndet den 15 — — BorgareStåndet den 15 — — Bonde-Ståndet den 16 — — Rikets Sldndei's underdåniga Skrifvelse, i fråga om sältet och ordningen får utbetalningen och förvaltningen af de lill Statens jernvågs-byggnader anslagna medel.
(Stats-Utskottets Utlåtanden N:ris 125 och 150.) S. A. K. Sedan Rikets Ständer numera fattat beslut rörande alla under denna Riksdag väckta frågor om anslag till de jernvägs-anläggningar, hvilka genom Statens försorg och för dess räkning skola utföras, samt hela beloppet af de anslags-summor, som undertiden intill nästa Riksdag komma att för dessa anläggningar utgå och användas, således blifvit bestämdt, hafva Rikets Ständer ingått i pröfning om sättet och ordningen för de till ifrågavarande företag anvisade medlens utbetalning och förvaltning samt få i afseende härå underdånigst göra följande anmälan.
Beträffande utbetalningen af de medel, utgörande tillsammans 4,370,000 R:dr R:mt, som, utöfver den återstående behållningen af sednaste Riksdags anslag, befunnits under sistförflutna år erforderliga för fullföljandet af arbetena å vestra stambanan emot Götha kanal och å södra stambanan emot Finja-sjön, hafva Rikets
Ständer redan i underdåniga skrifvelser af den 3 Januari och 25 April samma år sig yttrat huru nämnda medel böra från Riksgälds-kontoret utgå.
Dessutom bör från samma verk likaledes ut - 600 Expcditions-Ut skottets Förslag till anderd.
Skrifvelse N:o 187. betalas det belopp, 600,000 R:dr R:mt, som Stats-kontoret, enligt E. K. M:ts Nådiga Bref den 11 nästlidne Augusti, erhållit befallning att för 1857 års arbeten å jernvägsanläggningen från Götheborg mot Götha kanal, utöfver dertill förut anvisade medel, förskottsvis och emot ersättning från Riksgälds-kontoret, utaf anslaget för vestra stambanan utanordna till Chefens för Statens jern vägs-byggnader disposition; — äfvensom
Riksgälds-kontoret blifvit anbefaldt att i enlighet med derom meddelade föreskrifter tillhandahålla, utaf de beviljade anslagen till nyssnämnda jernvägs-byggnader, hvad för öfrigt under nämnda års lopp för dermed afsedda arbetens företagande beliöft användas.
Yidkommande åter de under innevarande och derpåföljande år förestående utbetalningarne af samma anslag, har det synts Rikets Ständer, att, till ledning för Fullmäktiges i Riksgälds-kontoret tillgöranden vid anskaffande af dertill erforderliga medel och på sätt vid anvisandet af större, under flera år utgående anslag vanligen iakttages, något visst belopp borde på förhand angifvas, hvilket den årliga utbetalnings-summan icke får öfverstiga, hvaremot samma belopp skulle lemna full tillgång för utförande af alla arbeten, som under hvart och ett af ifrågavarande år anses kunna och böra verkställas å de Statens jern vägs-anläggningar, hvartill anslag af Rikets nu församlade Ständer beviljats.
Med förutsättning att de, enligt ofvanbemälde Byggnads-chefs, Öfverste Ericsons, uppgjorda och af E. K. M:t för Rikets Ständer framlagda arbets-plan, under åren 1857, 1858, 1859 och 1860 erforderliga anslags-summor, utgörande tillsammans 31,255,000 R:dr R:mt, skulle vid denna Riksdag varda beviljade, har E. K.
M:t i Nåder föreslagit, att E. K.
M:t måtte ega rättighet att bestämma huru stort belopp af sistnämnda 3:ne års anslag borde, inom ett maximum af 9,000,000 R:dr, utgå under hvartdera året.
Dock som anslagen för Statens jernvägs-anläggningar, under detta samt nästkommande tre år, äro af Rikets
Ständer inskränkta till ett belopp af 20,000,000 R:dr R:mt, och hvad häraf för sistlidet års arbete erfordrats dels redan blifvit från Riksgäldskontoret utbetaldt, dels vid derå skeende reqvisitioner kommer att i föreskrifven ordning tillhandahållas, så torde med säkerhet kunna antagas, att en, under hvart och ett af åren 1858 och 1859, för Statens derunder förefallande jernvägs-arbeten disponibel summa af 7,000,000 R:dr R:mt skall komma att till fullo motsvara alla då ifrågakommande utbetalningar i och för dessa arbetens utförande.
Jemte förklarande att hvad, utöfver dertill från Riksgälds-kontoret redan utbetalda summor, befunnits utaf de vid denna Riksdag till Statens jernvägs-anläggningar beviljade anslag erforderligt för sistlidet års arbeten, skall från nämnda verk, uppå vederbörliga reqvisitioner, utanordnas, hafva Rikets Ständer fördenskull beslutat, att utaf samma anslag en summa af högst
Sju millioner Riksdaler Riksmynt bör under hvartdera af åren 1858 och 1859 för sagde anläggningar, i mån af behof, E. K. M:t af Riksgäldskontoret tillhandahållas, samt att hvad utaf ifrågavarande anslag dessförinnan icke blifvit hos detta verk lyftadt, bör derifrån i föreskrifven ordning utbetalas under loppet af år 1860.
Hvad för öfrigt sjelfva utbetalningssättet för meranämnda anslag beträffar, få Rikets Ständer underdånigst åberopa den underdåniga skrifvelse angående detta ämne, som under innevarande Riksdag den 21 Mars sistlidet år blifvit till E. K. M:t från Rikets Ständer aflåten.
I fråga om ordnandet af de för Statens jernvägs-anläggningar anslagna och hos Riksgälds-kontoret lyftade medlens förvaltning, hafva Rikets Ständer inhemtat, huruledes, uti afgifvet betänkande angående nämnda anläggningars utförande, Öfverste Ericson yttrat, bland annat, dels den åsigt, att, ehuru E. K.
M:t till en början samt för åstadkommande af ordning och enhet vid verkställigheten, åt bemälde Öfverste i Nåder uppdragit - Expcditions-Ulsliottets Förstäf) till underd.
Skrifvelse N:o 188. 601 dragit att, i egenskap af Chef, leda dessa stora arbetens både ekonomiska och tekniska detaljer, ett sådant åt honom lemnadt
Nådigt uppdrag icke kunde i längden fortfara, enär antingen hans frånfälle, en bruten helsa eller vården af egna angelägenheter möjligen skulle hastigt kunna undandraga det stora, för fosterlandet så vigtiga och vidt omfattande företaget den vård och den eftersyn, han deråt dittills kunnat egna, dels ock att
Öfversten väl funnit sig skyldig fästa den allvarligaste uppmärksamhet å nu antydda förhållande, men icke tilltrodde sig att derjemte framlägga en plan för ifrågavarande arbetens framtida styrelse och förvaltning.
Rikets Ständer, som ansett det ingalunda tillkomma sig att uppgöra och underställa E. K. M:ts Nådiga pröfning något förslag i afseende på organisationen af den embets-myndighet, åt hvilken förvaltningen af de medel, hvarom nu är fråga, framdeles kan komma att anförtros samt dermed förenade bestyr och åligganden således skola uppdragas, hafva deremot funnit angeläget att, beträffande vården, förvaltningen och redovisningen af de till Statens jernvägs-byggnader anslagna medel, hos E. K. M:t i underdånighet anhålla, det E. K.
M:t under tiden intill nästa Riksdag, täcktes låta ombesörja förvaltningen af ifrågavarande medel jemte dertill hörande göromål på ett sätt, hvarigenom både det allmännas säkerhet betryggas och all ändamålsenlig enkelhet och ordning samt kraft och verksamhet vid ärendenas behandling åstadkommas.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 8 Januari 1858.
.\:0 18W.
Uppliist och godkändt hos Kidd. och Adeln dea 9 Jan. 1858.
Preste-Ståndet den 15 — — Borgare-Ståndet den 15 — — Bonde-Ståndet den 16 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående fribrefs-råtl för Kontrakls-prostar i embels-drenden.
(Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o 32.) S. A. K.
Sedan hos Rikets Ständer blifvit anfördt, hurusom
Kontrakts-prostarnes åligganden i sednare tider betydligt förökats och i följd deraf den af tjenste-befattningen llih. lill il.
Fiol. 185li—1s58. 10 Saini. 1 Afd.
76 602 Expedilions-Ut skottets Förslag lill underd.
N:o 1S0. föranledda skriftvexling i väsentlig mån tilltagit, samt att den presterskapet genom Kongl.
Brefvet den 16 Juni 1813 och Kongl.
Cirkuläret den 27 September 1834 förunnade rättighet, att få till E. K. M:ts Befallningshafvande aflåtna embetsbref kostnadsfritt fortskaffade genom kronobetjeningens försorg, numera icke vore tillfyllestgörande, ej allenast derföre att begagnandet af denna rättighet i många fall befunnes, i anseende till ett större afstånd till närmaste kronobetjents bostad, medföra ringa lättnad, utan jemväl och hufvudsakligen emedan den vidlyftigaste brefvexlingen egde rum emellan kontrakts-prost och Dom-kapitel; så och då, på grund häraf, äfvensom med hänsigt till den ringa ersättning, som åtföljde nämnda befattningar, och under namn af prostetunnor utgjordes af 4, 8 å 10 tunnor krono-tionde, utan att innebära full ersättning för de genom embets-brefvexlingen uppkommande kostnader, föreslaget blifvit, att Kontraktsprostar måtte, i likhet med Rikets embets- och tjenstemän i allmänhet, erhålla fribrefsrätt för alla sina embets-skrifvelser, hafva Rikets Ständer, som funnit billigheten och rättvisan af den föreslagna förändringen sålunda vara fullt ådagalagda, alltså pröfvat skäligt besluta, det Kontrakts-prostar för sina embets-skrifvelser till E. K. M:ts Befallningshafvande och Konsistorier må förunnas fribrefsrätt.
Och få Rikets Ständer härom hos E. K.
M:t i underdånighet göra anmälan; framhärdande Rikets Ständer &c. Stockholm den 8 Januari 1858.
\:0 1S9.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 15 Jan. 1858.
Preste-Ståndet den 16 — — Borgare-Ståndet den 10 — — Bonde-Stftndet den 16 — — Rikets Sldnders underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Majds Nådiga Proposition, med förslag till Författning, angående ansvar för förfalskning och bedrägeri.
Bet, N:o 40 och Uti. N:o 52.) S. A. K.
Uti en den 2 December 1856 till Rikets nu församlade Ständer aflåten Proposition har E. K.
M:t täckts i Nåder anföra, hurusom det länge varit insedt, att när - Expedilions-Ulshollels Förslag tili underd.
Skrifvelse N:o 189.
603 varande tids fordringar icke motsvarades af vår nu gällande brottmåls-lag, hvars förbättrande alltså städse utgjort föremål för E. K.
M:ts omsorger.
En fullständig ny strafflag, i öfverensstämmelse med Lag-beredningens derom uppgjorda förslag, hade ock serskilda gånger af E. K. M:t blifvit till Rikets Ständers antagande framställd, men, till följd af yppad tvekan å Rikets Ständers sida att i sin helhet antaga berörda förslag, hade dessa framställningar icke ledt till dermed åsyftadt ändamål, och erfarenheten hade visat, att de former, som för dylika frågors behandling finnas stadgade, icke utan svårighet göra det för Rikets Ständer möjligt att i alla dess delar granska och besluta om lagförslag af så vidsträckt omfång.
Emellertid hade Rikets Ständer, lika med E. K. M:t, erkänt brottmåls-lagstiftningens behof af en genomgripande förändring, och ett vigtigt steg i denna riktning hade redan blifvit taget genom de af Rikets Ständer vid sista Riksdagen beslutade och derefter af E. K.
M:t stadfästade lagar, rörande dels ansvar för stöld, snatteri och rån, och dels upphörande af spö- och ris-straffen jemte den offentliga kyrkoplikten.
Då den sålunda beträdda banan af delvis skeende förbättringar, hvilka sedermera från serskilda författningar lätteligen kunde sammanföras till en gemensam och fullständig strafflag, icke allenast syntes med mindre svårighet, om än något långsammare, leda till det sökta målet, utan äfven lemnade utrymme för en under tiden samlad större erfarenhet om det förändrade straff-systemets verkningar och beredde tillfälle att, före den ifrågavarande lag-reformens fullständiga genomförande, iakttaga de i vissa dess delar möjligen erforderliga rättelser eller jemkningar, hade E. K. M:t, fortgående på denna bana, låtit utarbeta ett serskildt lagförslag om förfalskningsbrott och bedrägeri.
De sednare, eller bedrägeri-brotten, hvilka i sina vanligaste yttringar, likasom tjufnads-brotten, innefattade angrepp mot egendomsrätten, hade E. K . M:t desto hellre ansett böra näst efter dessa sistnämnda blifva föremål för en förändrad lagstiftning, som de på spridda ställen af lagen nu förekommande bestämmelser härom voro bland de mest ofullständiga och endast i ringa mån motsvarade sitt ändamål.
De grunder, hvarpå detta förslag hviladej öfverensstämde hufvudsakligen med Lagberedningens, ehuru, såväl i afseende på straff-bestämmelserna, som i vissa andra delar, åtskilliga afvikelser derifrån ansetts böra ega rum; och hvartill skälen funnos redovisade uti det i ärendet förda, den Nåd.
Propositionen bifogade Stats-råds-protokoll.