Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan Herrar Ofwerste Kammar-Junkarne begifmit sig borrr, antecknades och npropadeö de Herrar, som skulle alnjula ben uaden ar spisa mid den Kongl. Taffeln. I2S Eker erhållet tilständ at tala, tilkannagaf ulidctteckreid Riddarhus - Kocrsleriirs ar Herr Hof, Mcuchalkerc Ffr,herre Lo^e, som nu, af sin tjenst körhindrad, war fränwarande, strapt efter flutadk ?Isnum den i. elprii, för Secrekersrsn förklarat, dek han wid den samma dag stcdda juitsiieiA af krotocalcr för den 24.
Martti anmärkt, ak hanö sibstnamnda dag yttrade kanka, rörande kundgöra! det af Riksgälds - Lontarers förwaltning och tlEänd, icke blifwic i kromcaller riktigt fattad.
Riddarhus Loretsraren förmälte widare, at Friherre af höflighet för honom ej welat yppa denna anmärkning genast och offenteligen, utan trott julksrinnsn af sin tcnka wara honom lika öppen efteråt.
Derpå hade R ddarhus-Leoreteraren fwarat at, sedan procoLoller e>r gäng more justeraät och Högloflige Ridderstapet och Adeln acstillda, stöde det ej mera r hans magt ar i ?-c>^ rneollsr göra mindsta förändring; men at, som han i k^-num Veu 24.
Marci! hade föga kunnat höra Fri» herre La^es anförande och derföre sjelf misitänkt, at det ej torde wara alldeles riktigt fatradt sä funne han det wara en rattwifa, at wid ek annar ?!snum sielf sadant tiikannagifwa; hwilket han härmed gjorde och tillika upläste sa wäl det i ?rnmcnller intagna yttrande som den ti! honom af Friherre
Ln^s aflemnade fkrifteliga jnstorinZ deraf, samt hemställde, om ej Högloflige Ridderstapek sch Adeln ffulle tillåta, at, dä er redan justoraär krc>- rocall ej kunde undergå någon förändring, den upgisna räcrelfe kunde i denna dagens krorocall intagas.
Härtil hördes mange af Ridderffapek och Adeln samtycka; men Friherre Lilkvsrstrol ä, I^ils, yrkade at det ej matte ffe, emedan en förändring af et redan offenteligen justsrsär krvtoeoll wsre et til wäs deliga mistbruk ledande firechuäicsk.
Likwäi, som den för Hyllnings - Leremcmisn ut» satta tihm nit war inne, uxfföcs öfwerläagningen härom och rrr och Hans I^xeellsncs Herr Grefwe» och Landt-Marstalkcn afgick, anförande Ridderstapet och Adeln, klockan eu qwart öfwer Tio.
In fiäsrr» ?rotocoIIj 6.
Onsdagen den 23.
April. klenum klockan 10 förmiddagen. företogs justering af krorocollet för den r:sta k den» na manad.
Wid det ställe i famina krotocoll, hwarest anmärkt war at Herr ^älerlpsrre, ^xel, upropad näst ester Friherre k-Inns tiljsrta begärt fa såsom en nylysning och tilläggning til krotoeollet af den 24.
Martil upläsa et OiAnmen, yttrade sig nu Herr Ryktmästaren: Mit OiÄnmen i sidsta klsnum war anmäldt innan Kongl. Maj-.ks bestickning ankom, emot hwarS »berkan mit viöst-unsn, enligt dest tydeliga innehall, in« » galunda kunde wara rikcadt.
Jag förklarar således, at jag pa denna grund finner billigt, at upläsningen af detta viQsMen kilb.ckaflyttas i kroroeollst innan ankomsten af nämnda höga bestickning.
Hans Hxceilencs Herr Grefwe» och Landt - Marstal ken.
Som Herr Ryttmästare,, äcllerkparre sjelf finner billigt, ar dest
DiAsmen flyttas tilbaka före ankomsten af Kongl. Maj:ts bestickning, sa lärer denna flyttning komma at af Riddarhus-Lscrsreraren i krotocoller iakttagas.
Friherre 8ilkvsrsel,51ä, At i et krotoeoii flytta et vi^LMSn frän et ställe kil et annat, L6 I2L anser jag stridande emot all wänlig praxis.
Likwal som denna sak i sig sjelf ej är annat än en jultsring, och Herr Ryttmästare» ^cklsrsparrs sjelf förklarar sig finna denna styckning billig, sä har jag för min del ej derwid nä« got at påminna; men förbehåller allenast, at den aldrig ma kunna äberopas såsom prsejuclicar.
Herr von Lckultrsnkieim, Daviä (den äldre).
Jag förenar mig med Friherre Lickverfcbölä, och det i synnerhet af dec skälet, at Herr ^xel ^älerjparre icke framställt malek lil ytterligare öswerlägqning, utan blott med sit Dibkamen welat gifwa en tyde iaare explicackon eller uplySning uti det wid föregående ?ls> urn omtwistade ämne.
Den af
Herr ^cklerfparre förestagna omstyttning af berörda Di5kamsn syneö således wara dest ensak; häldst han ock anmält sig at tala före det Kongl. Budskapet.
Härwid göres dock det förbehåll, at denna omändring af ?rorocallLt ej mä medföra något prw^uckicst för et annat kilfälle.
Som någon widare anmärkning i detta amne es af Högloflige Ridderskapet och Adeln giordeö, sä bief meranamnda omstyttning af Herr ^älerlparrss
DiÄamen i krorocollec werkstalld.
Anmaltes och emottogs pä manligt sätt en Deputation »frän det Välloflig» Borgare - Ståndet anförd af Stockholms Riksdagsmannen Åldermannen Dinaren, som tilkännagaf, at Ständer instämt med dec Högwördiga Preste-Ständet och Ridderffapet och Adeln, angående präglande af en Krönings-IVIeäaille, hwarril kostnaden t,enligast kunde af Riksens Sränders Landus bestridas.
DsputLkionen besvarades och afträdde, beledsagad såsom wid ankomsten.
^ -2Z Derefter fortfors til flut med justerin§sn af kcotocollsr for den i:sta April.
Widare jultersäes krotocollerna för den z:dje och 7:de i denna mänad.
Wid tilfälle af Riddarhus-8ecrekersren5 i sidstnämnda krorocull uptagna anmälan om julkermA af Friherre i kror» cnllsr för den 24.
Martil fat tade kanka, hwilken julioring
Friherre 8ilfverscliälä hade bestridt, och hwilket öfwerläggningsamne da, t anseende til k.em snara flutande, mäste afbrytaö och upsk, ulas; förklarade nu Friherre 8ilfversck>öl6, ak han, och förmodeligen monge med honom, fattat Riddarhus-8ecrekerai-Lns ord sä, som skulle meningen wara ak Friherre kanka förändrad infördes i det redan julie raäe krmocoller as den 24.
Martil, hwilket Friherre 8illverfck>älci bade da och nu bcstridde, men ak, om Friherre Lo/es mening endast wore, at i et annat kioiocoll lata inflyta en förklaring öfwer sin yttrade och julieraäs tanka, ansäge hail ^danr för dest ostridiga rättighet.
Herr 8 tjern sill, Samuel, förmente det wara en olaglighet, at det Första Niks-Scändet gäswe exempel at ändra et julioraär krorocoll.
Friherre yttrade sig, at det ej wore hans mening at rubba en fullbordad juliei-ing; men trodde det ingalunda kunna honom wägraö at lala i krotocollst inflyta en förklaring öfwer sina ord.
Ridderffapet och Adeln häruti instämde, sä blef Friherre Förklaring i kroiocollsr »plågen, sä lydande: !L4 --E Dä i?89 ärs Hemliga Utskotts Betänkande, som grundlägger Riksgälds-Lcmrorsr, ej utkryckeligen stadgar, at styrelsen deraf under Riksdagarna tilhörer Riksens Sränders klens, sa skulle med Riksens Ständer äfwen kunna förstas Hemliga Utskottet, som ester 47. f, i Regerings formen, har Ständers magt i mål, som hemliga hallas böra, ibland hwilka mål förwalmingcn af Rikets skuld hirtils warit räknad.
När RikögäldsLonrorsr lyder under Hemliga Utskottet; sa kunna, efter min tanka, ej klens afgöra, hwad svin deras bör yppas eller ej. ^ustsrsäes et klxtraQum krotoeolli as den I» April, rörande Krönings - lVleäsillsn.
Hans kl xe ellense Herr Grefwen och Landt» Marskalken tilkänuagaf, at han tillika med Talemannen och den stora vepurslionsn af Riksens Stander, pä utsatt dag i Nader erhållit företräde hoS Hans Kongl. Majit.
Da Ständernas underdäniga Tacksägelse-särels blifwit af Herr Grefwen och LandkMarskalken upläst och i underdånighet öfwerlemnad ti!
Hanö Majit, som den samma med utmärkt wälbehag emottagit.
Äfwen hade Hans LxcsIIencs och vspmrsrionen wid samma tilfälle fatt den naden öswerlemna Riksens Ständers Lxveäirioner, angående öfwerseende eif IV.
Cn^iklsr Mifigernings-Balken, och angående Allmogens befriande frän Fangförning; ä hwilka Kongl. Majit nu behagat meddela följande Nädiga Swar, hwilka uplästes: Utaf Riksens Ständers underdankga anhållan at fa öfwerse IV. (lapikler Mitzgernings-Balken uti hwad
Der stadgas, angående wäldsgerning ä Rikets Konung och Herre, Drottning eller Deras Barn, samt at inkomma med deras underdäniga förpäg kil et närmare 125 bestämmande af straffet för susana brottsliga uti särskildt förhållande, finner Kongl. Majit med Nådig tilfredSställelse et öfwerrygande wedermäle af Riksens Ständers Underdåniga tilgifwcnhet och trohet samt ömma omsorg at befästa Kongl. Majus säkerhet och at för framliden förekomma en illgerning, som, ehuru inom Sveriges Rike oerhörd 06) ansedd omöjclig, dock beklageligen kil allmän bestörtning incraffat:
Detta ämne är likwäl af den wigt och grannlagenhet, at Kongl.
Mast anser för sig nödigt, at. raga det i närmare öfwerwägande; och will derföre framdeles häröfwer meddela Riksens Ständer fit Nådiga Swar.
Mäste sörblifwer Riksens Ständer med all Kongl.
Nåd och ynnest städse wälbewägen.
Norrköpings
Slott den 2.
April i8vO.
Maj:t har i Dest Nädiga krcipvlirion til Riksens Ständer, angående en förbättrad Gästgifv ware-Ordning och flera Hnshällö-Förfaktningar, haft til föremal Allmänt bästa och det angelägna Jordbrukets uphjclpandc och förbättrande.
Och da Riksens Ständers underdäniga anhållan, at deras Hushållnings-dittlott kunde fä foresta et sätt ak, utan Kronans kostnad, genom i hwarje Härad fogade anstallter samt,bertil gjorda sammanskott, sörja för Fangars forlskaffande, utan at Allmogen wore dermed särskilldt berungad, äsyftar et lika nyttigt ändamål, sa lcmnar Kongl.
Majit med Nådigt nöje fit bifall bertil, at samma ämne ina komma under Riksens Ständers öfwerlaggning.
Detta sednare remurerääes til Oeeonomiska Uks ffstttt. »26 -^7--------- Herr Grefwe» och Landt-Marskalken an» malte at åtskilige Utskotts Ledamöter, dels för sina tjensters, dels för enskrllda angelägenheters skull, borrtrest eller anmält sig at resa.
Deste Herrar wörö Grefwe IHsen, k^äbisn, Ledamot af 6-»ncn-Ucskotlet; Grefwe ikermsnsson, (!gll> Herr ^villebrancl, polian krsclric, Herr I^fungtelk, kkenric, Ledamöter af OcconomieUiskottet; Herr Ooclr > Leor^ klerman, Herr Qripensteär, ^fobsn Dbsoäor, och Herr von Lbristjerslon, Fulimagtig Herr Lsr^enstrZIs, ^nban, Ledamöter af Riddarhus-Ulskottet; och wille Herr Grefwe» och LandtMarskalken nu anmoda Herrar LleLkorerna at i eftermiddag sammanträda til förrättande af nya Wal i bemalte afgående Ledamöters ställe.
Hans klxcellsnLs tilkannagaf dersamte, ak Friherre IHörlrlL kljerta, Fullmägtiq för Adeliga Ätten kauli i Andra Gasten och Ledamot i Osconomie Utskottet, chade för någon tid sedan borrtrest; under tiden hade en Alteman af k^smillen kauli sig ivid Riksdagen in» ställt och intagit sin ätts sate pä Riddarhuset; nagra dagar derefter hade Friherre kkjerra återkommit och försedd med en annan Fullmagt hos Riddarhus - Utskottet sig anmält och erhållit anteckning för Adeliga Utke» LicekrZ, äfwenledes i Andra Gasten.
Hans Lxeellsncs hemställte alitsa, om icke, efter et sadant sakens förlopp och pä den grund, at nägra dagar förflutit, hwarunder Friherre klserra icke warit antecknad ti! säte pä Riddarhuset, hanö plats i Oeconomls-Utskottet äfwen borde för ledig anses, och Herrar LleÄnrerne alltsä an» modas at densamma aterupfylla, antingen genom wal af någon annan eller Friherre kljerrss aterkallande til samma förtroende.
Hans Lxeellsnce singe allenast anmärka at 2:ne Llekkorsr af Andra Gasten, Herrar Ickllis och 6/I!enk>gsI, för något mer än 14 dagar sedan, efter »vederbörlig anmälan, borrtrest; at Herr Grefwen och Landt - Marskalken wid underrättelsen om 127 ledigheter i Utskott, dem genom bref anmodat at återkomma, men at hwarken de sjelswe eller deras sivar pa Hans Lxcellencs! skrifwelser ännu hunnit ankomma; hwariöre Hans Lxesllencs öfwerlemnade til Höglofiige Rlbderskapeis och Adelns afgörande huruwida något wal til UtskortS Ledamöter inom Andra Classen i dag kunde företagas.
Herr lVaräsnstolpe, ^näsrs.
Som leLLorerne walt, icke familier,, utan personen, och de öfrige närwarande L!e5l:orsrne, pa tilsragan, med Herr iXurclenstolps instämt deruti at Friherre bljsrlL, oaktadt styckad under en annan numer inom samma Elaff, bibehåller LleQorsrnas förtroende, sa höll han före, at något Wal til Ledamot i Oeconomis-Utskottet icke behöfdeö.
Grefwe IVlorner, Öar!
(Gabriel, utbad sig at fa tilkännagifma hurudan praxis wid manga Riksdagar til sörene warit i mål af sadan beskaffenhet som detta.
Den hade warit sadan, at om en Att, för hwiken Fullmägtig war conltirusraä, dog ut under Riksdagen, sa ägde likwäl Fullmägkigcn ak lil Riks» dagens flut föra Ättens talan: och pa denna grund ansag Herr Grefwen Friherre blseria, oaktadt han för. lorac sit förra rum i Andra Classen pä Riddarhuset, likwäl ej hofwa förlorat sin plats i Utskottet.
Friherre vs 6 ser, 6a rl, war alldeles öfwertygad at der warit för Friherre kkjsrras person ha» bliswit wald til Ledamot af Oeconomie-Uiskortet; men da Friherre kkssrm ej kunde anses wara gwar Ledamot i samma Utskott, sedan en annan intagit rummet för den kamille, för hwilken han der sutik, funne Friherre vs Leer för ordningens skull nödigt at den utwag widtogeö, som Herr Grefwen och Landt - Marskalken proponerar. 128 Grefwe von 8 c klaver in, Oorör ?bi!ip.
Sä snart det är gifwet, at praxis är sadan, som Herr Grefwe lVlärnsr densamnia för Ridderskapet och Adeln upgifwit; sä synes det wara lätt afgjordt, at Friherre IHerrz behåller sin plats i Utskottet: ty man wölfer ej Ätter, man »väljer Personer.
Hans bixcsllsnce Herr Grefwe» och Landt- Marsk alken.
Högloflige Ridderskapet och Adeli» afgör saken efter sit godtfinnande: jag har »velat bewara Ridderskapets och Adelnö rätt.
Friherre vs 6 ser, Larl.
Med den öfwer» tl)gelse jag har om VIsÄorsrnas förtroende för Friherre bljerras Person, bifaller jag gerna, at han Utan mitt wal mä förblifwa Ledamot i Oeconomi--Utskottet, lik, wäl »ned uktryckeligt förbehåll, at sadant sker utan gällande prTjuäicar. Grefwe lVllornsr, Oarl Oabrisl.
Jag ber om förlät^lse: om grunden ej sktille wara annan än blott förtroende kil Personen, och om han sktille förblislva qwar Ledamot i et Utskott »ned den af Friherre vs 6ssr gjorda tilläggning utan gällande kra:- juälcar, da är jag straxt ifrån deli saken.
Jag har blott »velat uplysa hurudan praxis wld alla Riksdagar warit.
Men dä Friherre l-ljsrrz skulle bibehallas i Utskottet utan prLjuäiear, sä skulle hans bibehållande innebära en origtighet, och dä will jag alldeles icke hafwa dermed at befatta.
Friherre k-ljerta, I?rsärlc.
Hans Txcs!> lenas Herr Grefwe» och Landt-Marskalken torde behaga påminna sig at, da jag anmält sakeus förlopp hos Hans blxcellsncs, har jag ej förklarat, at jag af» sagt mig mit rum i Oseonomis-Ulskottet: jag har blott hemställt, hemställt, huru saken rvore at anse, och öfwerlemnat til Höglofiige Ridderskapets och 2ldelns Eget ompröfwande, om jag komme at förblifwa i Utskottet utan nytt ival, eller om min plats skulle anses ledig.
Hans Lxcsllenos Herr Grefwen och Landt Marskalken bejakade, at Friherre bjerta sig pa det» ta satt til Herr Landt-Maiskalken uilatit.
Herr Lrsär, Joban ^xsl.
I den ställning, da blleQorernas antal finnes wara mcomplsrr, hemställer jag, om ej Friherre kiljsrra ma deltaga i Oecanomis-Ukskottets göromål, intil dest de Twa franwa» rande lilieLtorerns af ?lndra Elasten hinna anlända och nytt mal kan företagas.
Friherre Lilkvsrkcbolä, b§ils.
Donna saken synes mig snart afgjord.
Herr Grefwe lVlärner har för Högloflige Ridderskapet och Adeln upgifwit hurudan praxis wid förra Riksdagar warit.
Om af Ridderskapets och Adelns krotocollsr kan utrönas, at Riksdags bruket warit sädant, sa samtycker jag för min del, at Friherre dljerka förblifwer Ledamot af Oeconoinia-Utskoctet, i annat fall yrkar jag, at nytt wal matte anställas.
Friherre Vs 6ssr, (larl.
Jag kan för min del ej finna, at om trvanne LIsÄorsr äro borrtreste, sadant skulle wara et hinder för de Fem uarwarande at walsa.
För öfrigt förenar jag mig med Friherre Sillvsrlcbolä, at om det af kroweollsrna finnes sä wara praLkilsraär, at en Riksdagsman förblifwit Ledamot af et Utskott alwen sedan en annan intagit hans plats pä Riddarhuset, sa- tilkommcr afwen nu Friherre Idjerra at behålla det rum, hwarcil han genom LleÄorsrnss förtroende en gäng blifwit kallad. 17 '-o - Friherre loll, josian Lftrlstojrftsr, begynte at tala, men afbröts genom anmälan om ankom, sten af en Deputation fran det Hederwärda Bonde, Ståndet, hwilken genast motcogö och infördes.
Ordföranden, Riksdagsmannen likström, förmältt at, sedan Bonde - Stander genom krorocolls Utdrag wid 1789 ars Riksdag hos dest KelpeÄivs Med, Ständer anmält sin åstundan at fa uti förwaltningen af Riksens Ständers Landus deltaga, men saken da för» blifwit oafgjord, hade Kongl.
Maj:t nu i Nader äskat, at detta ärende matte komma under Riksens Ständers afgörande, hwarföre Bonde-Ständet nu förnyade sin wid nystnämnda Riksdag yttrade åstundan, pä de skäl och grunder, som i et kroroeolls Utdrag af denna dag, hwilket Ordföranden nu öfwerlemnade, innefattas.
Vsplltskionen besvarades och afträdde; hwarefter Friherre loll sig yttrade:
Närwarande öfwerläggnings-ämne torde bäst kunna afgöras, om man äts Mijer sak och person.
Ar följa prTsuäicarer skulle astadkomma en mängd af Lagar.
Om Ridderskapet och Adeln företager sig at afgöra detta mål efter den nu upgilna praxis, sä cognoscsrrr Ridderskapet och Adeln en sak, som tilhör DleÄorsrna.
Wid walet til LleÄo^ rer anfag Ridderskapet och Adeln sa nödwändigt, at Zltkens namn infördes jämte namnet pä den som skulls »väljas, at de sedlar, der ättens namn icke war uptaget, förkastades.
Det erfordrades alitsa twänne förenade omständigheter: aktning för Attén, förtroende för Personen.
Sadan ar den fastställda ordningen, krsejuclic^ tor ändra icke Lagen.
Sedan ^ en kaul» sjelf kommit til Riksdagen och intagit sin Atts säte, är den förra Fullmägkigen derifrån utesluten: och dä lärer den enda formliga ucwäg wara den, at lstetkorerns sammanträda och göra nytt wal kil upfpllandc af det lediga rummet inom Oeeonomis-Utskottet.
Hanö ^xcsllsncs Herr Grefwe» och Landt-Marskalken.
Den äldre Riksdags - praxis synes ej nu mera aga rum, sedan Riddcrskapet och Adeln ar 1778 erhöll en ny Riddarhus-Ordning.
Jag sar derföre proponera om Högloflige Ridderskapet och Adeln bifaller, at Herrar ki!e6orerns företaga nytt wal kil Ledamot Oeconomie-Utskottet efter Friherre l^ljsrrs? Beswarades med Ja blandade med nagra fa Nef. Herr von 8ckulrr:enkeim, Dsviä (den äldre).
Til följe och i förening med hwad Friherre vc Oeer och Friherre Doll anfört, synes Friherre kckeöric bkjerra wid allt det förtroende han förtjcnar och äger, dock för ordning skull böra a nyo invorsras, efter han nagra dagar icke warit Riksdagsman eller under den tiden kunnat wara Ledamot af OeconomisUtskottet; men da s tilstädes warande LIeÄorer in, walsa Friherre kkjsrrs kil Utskotts Ledamot för den nya Art, hwilken han nu representerar, sa synes ej ytterligare upskof wara af nöden.
Dek tyckes ock wara mindre tilbörligt, at dä en eller annan LIeQor, för sjukdom, eller för en med permission anställd korrt borrt» resa, icke wore tilstädes, antingen upskof uti ärendernas lopp ske skulle, eller ock nya LleÄors wal genast anställas» Grefwe lVlorner, A.äolpk> 6örsn° I 1626 ars Riddarhus.
Ordning star ingen ring namndt om den 6atus, som nu är i fraga.
Da en §» uti Riddarhus - Ordningen stadgar, at IHmillen skall walsa sin kepreisniLnr wid Riksdagen, synes deraf at Riddarhus - Ordningen ingen ting föreskrifwic s anseende tik dem, som sitta för Fullmagt» Herr Grefwen och Landt-Marskalken anmärkte harwid, ac den gamla Riddarhus-OrdningenL
Iadgande i denna delen hade blifwit andradc genom es §. i 1778 arS tillaggningar och den nu brukeliga. utwäg at giswa Fullmagt derigenom fastställd.
Grefwe iVIornsr.
Jag medgifwer det, men detta förändrar icke min- ranka ak i Riddarhus-Ordningen ingen ting ar stadgadt angående det fall, da den som har en fullmagt blir äe^osisäeraä derigenom, at någon af den att. han reprsismerar kommer at sjelf intaga sit rum pa Riddarhuset.
I anledning häraf hade fag trott, at den praxis, som i delta afseende warit följd, borde i brist pa Lag, blifwa i akttagen, i synnerhet som den med Niddcrskapets och Adelns egen fördel -tyckes fullkomligen instämma, emedan en Person, ders före at han förlorat sin plats pa Riddarhuset, ej förlorat Ståndets förtroende, utan man twärtom borde föreställa sig såsom instämmande med Ständers afsigt at han forrfore gagna och arbeta för det allmänna bästa i det Utskott, i hwilket han blifvit förordnad.
Herr 8rsär, foban ^>xsl.
Jag har förut yttrat min tanka wara ak Friherre bljsrrg förblefwe
L besittning af sit rum i Utskottet intil desi de borrrreste LleÄorsr hinna ankomma.
Herr Grefwen och LandtMarskalken har sedermera gjort kropoiirion om et förnyadt wal: jag har ej annat förstått, än at den ar bifallen.
Men om nytt wal skall företagas, bör det efter min tanka ej anses gällande om ej af ; närwarande IrlLtknrsr 4 äro enige och en piluralirsk af z icke göra tiifyllest, esker klleAorernss antal egenteligen bör wara Sju. Hans Lxcellsnce Herr Grefwen och Landt-Marskalken.
Ridderskapet och Adeln synes mig hafwa afgjort at nytt wal skall företagas.
Den andra fragan bliswer nu om de närwarande L!eÄorsr kunna detsamma företaga.
Af manga ropades harwid Ja. -'-'"»-T, IZZ Herr Kloräenstnlps, ^nöers.
Ridderskapct och ?ldeln sy!,es wara af den tankan at de närwarande kunna walsa; det bewisar et förtroende som ej annat kan an smickra LleÄorsrna; men såsom sjelf LIeLkor bör -ag giswa wid hanven, at deras antal bör enligt Riddarhus -- Ordningen för andra Gasten wara
Sju, och >ag hemställer i ödmjukhet om dec da gar an at endast
Fem aro wld wåler tilstädeS.
Herr krintxenstcölä, Larl.
Jag ar hatare as all praxis, och älskar Lagens bokstafweliga etterlefnad.
Sedan wl antagit at Laron Lljerrs icke utan nytt wal kan inga i sit Utskott, anser jag det wara lika olagligt, at någon Ledamor kil Utskott wäljes af mindre antal LIeÄnrer än det föreskrifna; ty pä samma grund wi äge rättighet säga ak
Fem wore et tilräckligt ania!, af lika skäl kunde
Tre sagas blifwa der; och om alla wore borrtreste, hurudant skulle da förhällandet blifwa?
Jag anhaller derföre om proposition ar nya LIeÄorsr i de borrtowarandes ställe först waljas, och ac de sedan i sm ordning wäija bristande Ledamöter.
Friherre Lo^s» Lric ^ostsnrton.
Da första frägan är afgjord, at Friherre kkjerra ej utan genom nytt wal kan wara Ledamot i Oeconomie Utskottet, sa kan öfwerlaggning nu ej upsta om annat än huruwida, af Sju LleLkorsr, Fem kunna wäija.
Ak Twa Lletkorer äro franwarande, synes mig icke wara något hinder.
Om plurallreren af Sju, som är Fyra, iakttages, sä blir walet behörigt och Lagens afsigt upfylld, och pä denna grund cilsiyrker jag at de närwarande LIeökorerns updrages at walet förrätta.
Friherre ve 6esr, Leri.
Om det ac giswet at intet mindre än fullt antal kilsÄorsr erfordras til en Wal-förrättning, och twanne nu äro fränwa, rande, sä är det naturligt, at något wal ej bör företa. gas» Mm da flera lediqheter inom Riksens Ständcref Utskott skulle kunna inträffa, och besia i anseende til en eller flera LleÄorers franwaro ej kunde upsyllas, sä skulle möjeligen den olägenhet deraf upkomma, at Riksdags-göromalens gang alldeles asst.idnade.
I betrak, rande häraf hemställer jag til Höglvflige Ridderskap per och Adeln om icke den enda ukrväg kil denna olägenhets förekommande är den, ar Andra Classen med bet snaraste sammanträder och wäster nya LleQorer i de borrtrestaö ställe.
Häruti instämde Grefwe Mörner, Larl
Qsbrid, och dä nu mqnge pa en gang hördes yrka pa xropost, »ion i conkormire härmed, hlef densamma af Herr Grefwe» och Landt-Marskalken gjord och med Ja besvarad.
Herr Lngelcrsnkr, ^ b oskarn, tilkännagaf -t, genom Herrar Lageman; och 5ckimirrerlö^vs borrk» resa, wore Tredje ClasienS LIeÄorer t en lika belägenhet som den andras.
I anledning häraf och uppå gjord proposition biföll Ridderskapet och Adeln at Tredje Clasen äfwen skulle sammanträda til wal af twänne LIeAarcr. Grefwe Mörner, /Vstolpk (rörån, påmints om lydelsen af det frän Hemliga Utskottet emsnersäe
TxtrsAum krorocolli rörande afsägelser och trodde det wara stridande emot Kongl. Majtts höga afsigker at någon ginge frän er förtroende, i besittning hwaraf han redan intradt.
Men denna anmärkning förföll, dä Herr Grefwe» och Landt-Marskalken paminte ak Kongl» Maj:t i detta krorocoll; Utdrag uttryckligen lätit Utsätta wilkoret af laga förfall» rz§
I anledning af nyst tagna beslut, anmodade Hans Hxcellsiics Herr Grefwe» och Landt-Marskalken Andra och Tredje Claszerna af Ridderskapet och Adeln at hwardera pä sic särskilldta Samlingsrum sammanträda i eftermiddag klockan fyra, för at hwardera wäija kwänne nya LIe5l„rsr i hwarjamce första Clastens Herrar LIcQorer anmodades at äfwen i eftermiddag utfe nya Utskotts Ledamöter i Grefwarna karleus och klsrmaatons ställe.