Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skälen för denna mill tanka äro på detta rum redan i dag vidlyftigt
Och väl utredda j jag uppskjuter med att ans föra mina , tills jag får höra Utskottens, då kåken förekommen Men , innan jag slutar deh Recension jag börjat af Utskottens Betänkande, viii jag med få ord underställa , angående lämpligheten af tvänne
DetailieStadganden, hemligen först: att alla Discontmassornas utredning skulle ske i Stockholm.
Att de skola ställas under noga uppsigt af det Verk, som öfvertar demj äf tydligt ; men hvarföre hvar enda Gäldenär, i 60 mil från Stockholm belägna Provincer, skall tvingas, att här hafva en Commis-' sionair, är mig obegripligt.
Och synes illa Sammanhänga med den önskan, Utskotten omtala, att underhjelpa Gäldchärernäs behof.
Kail bända ämnade Utskotten sjePva icke, att på detta vis tvinga Gäldenärerne till att hafva Relationer i Stockholm.
Det synes i sanning Snarare Vara riödigt, atf draga Rörelsen fras Idufvudstaden utåt Landet, än tvärtom.
Den j 7 Martii3 f. )n. 97
Den andra besynnerliga Betaillen i Ut-' skottens Förslag är : begärandet af en ytterlin gare förskrifning af Directeurt rna , att deras Bokföring ej är falsk.
Det vore, som om en Gäldenär skulle gifva en serskild förskrifning pås att han verkligen sjelf tecknat sitt namn på Reversen; nyttan häraf är obegriplig.
Hvad Malmö Discont angår , är åtgärden overkställbar, ty ingen af nuvarande
DiscontDirecteureina kan ansvara för hvad som skett före hans tid; och pä en eiler två , eiler tjugu underskrifna lörsäkringar af förra
Directionen är intet värdt att lita , så länge de ärerörigå beskyllningar, som inför Domstol emot dem äro gjorda, icke hafva blifvit vederlagda.
Jag utber mig , att nu få framlägga för Ståndets, och, om Återremiss beviljas, för Utskottens ompröfvande ett Utredningsförslag, som mig synes antagligare, än det jag recenserat.
Såsom den ena hufvudgrunden nödgas jag härvid antaga, att, eftersom Proclama-kallelSéna utfärdande anses farlie:, sådana steg vidtagas, hvarigerom den utan
Lag suspension undvikes, Jag räknar härtill 1:0 att ingen verklig tillgång lemnäs oupptagen i det Förslag, som för accordet med Borgenärerna lägges till grundTill dessa verkliga tillgångar hör ibland annat den betalning, som Banquen billigen bör gifva för Discont-rätten, som till och med 1835 Ridd 0. Ad.
Prof. IV. B. IL Afd. 13, 14. 98 Den 17 Martu , j. lii. hör, med det för hvarje år bestämda CreditiVef, antingen Bolaget eller deras Fordringsägare. 2:0
Att så vidt tillgångar gifvas, äfven TreprocentsFordringsägarne erhålla en betydlig del af deras fordran straxt, för att locka dem till .Sedelutbyte, eller, om sådant ej anses nödigt, till ett frivilligt afsägande af deras rättighet , att genom Lagsökning begära invisning i Discont» massorna.
Denna första utdelning har jag trott mig kunna bestämma till 25 Procent, och tiden till den 1 Julii 1818- 3:0
Att all upplu pen Ränta ända till den i October ig 17 betalas med 3 Procent efter Sedlarnes innehåll), men efter’denna dag med 5 Procentj hvilka alla Räntor erläggas vid hvar betalningstermin för hela Summan till dato. 4:0
Att af. betalningarne ske hvart halft år, den första, som sagdt är, med 25 Procent den 1 Juli 1818, men sedan hvar och en med 83 Procent, hvarigenom hela Capitalet blifver betalt den 1 Januarii 1823.
På dessa vilkor, som jag, till undvikande af Schisme, föreslår lika för både CanalDisconten och Malmö Discont, ehuru det för den sednare medför en icke obetydlig förlust för Banquen, tior jag mig med säkerhet förutse, att ingen skall behöfva frukta något åtal.
_ Om Götheborgs
Discont blir serskilt föreslagit.
Den andra hufvudgrunden, sorn jag icke kan frångå, och om hvilken både jag och flera andra torde komma att yttra oss, när Utskottens egentliga FinanceFörslag förekommer, men som jag emellertid vill här i sammandrag Dsit 17 Märtii, /. tii. frå nittalia3 ar: att RörelseCapitalet
Vid sist närvarande storlek bör bibehallas ^ och icke Banco- och Riksgälds-Sedelstockett.
På varuvärde och på Myntvärde hafva de Sedlar* som ansetts och som lupit såsom Banco, Irna mycket influerat, som BancoSedlärne 3 Och det är Varu- och Myntvärdet, sorn bör bi behållas» Jag räknar till RörelseCapitalet} utom BancoOch Riksgälds Sedelstocken : Ålla Assignationerne med R.'r B cö B88^4 r 3 Alla Malmo Disconts Reverser , såsom Varande af 100 , 150, 250 &c-mindre belopp 5 med ett ord} delbara , och derigenom ingångna i all slags Rörelse » i b342}753 Af Götheborgs Disconts Reverser, de sQ.m i enskilt mans hand befinnas 4 1*4» 4§3ä266 Af Götha CanalDiscohis Treprö* centsSktild aj bägge slagen, endast hälften} emedan Fordringarrles storlek gjort dem orörligare, och dessutom en stor del är I Publique Cassör hvilåöde .* i,2,90*858 Summa 4sec>5}289i eller i rundt tal fyra Millioner.
I Calculen Litt.
A. * söm visat RörelseCapitalets
Varia® tion * har jag således för hvar Summa af Malmö eller Götheborgs DiscontSedlarj som 100 Dm 17 Martii, /. m. indrages, låtit en lika stor Summa BanctfSedlar utsläppas , äfvensom hälften af allt hvad af Götha CanalDisconts Sedlar indrages.
För att så mycket möjligt är bibehålla RörelseCa* pitalet, ej blott vid samma storlek, utan i sami' ma Orters Näringar, har jag föreslagit, att i de Vestra och Södra Provincerne bilda en Lane-'
Fond för Banquens räkning , med småningom sig förökande rörelse
Det reglementariska af denna åtgärd, om Lånen skola bli på inteckning, eller på namn, om tvänne Lane orter, eller en skall finnas, har jag ej yttrat mig om.
Den tredje hufvudgrunden är den, hvarefter jag uträknat, hvadBanquen bör betala för Götha Canals Bolagsägares
Discont rättighet till den samfälta massan af Actie- och Fordringsägare.
Jag kallar här denna massa samfält; det är klart, att de efter lag äro skilda deri, att, sedan Borgenären fått fullt ut, får Gäldenären det som återstår.
18«5 års Ständer, i sina beräkningar af GöthaCanals ställning, bestämde sjelfva 120,000 R:dr årligen, att vara den sannolika Discont.vinsten, då Creditivet är 1,500,000; det är härifrån, som jag utgått.
CanalDiscontens Privilegier innehålla, att det nu varande Creditivet skall minskas från 1825 till 1831 till 8©o,oeo; och derefter till 1835 års slut helt och hållet indragas.
Jag har an> tagit denna minskning af Creditiv-rätt fördelt till ;oo,ooo på hvatt och ett af de första 7 åren, och sedan till 200,000 på de sista 4; och, i följe deraf, allt ifrån 1825 års slut, Discent.vinsten i proportionerligt aftagande.
I Den ) 7 Martil, f m. stället för den successiva utbetalningen af dessa
Discont-vinster i ig år, har jag föreslagit en betalning på en gång af en deremot svarande Summa , som, med iakttagande af Ränta på Ränta, i Bilagan Litt.
F. är bevist utgöra något mer an den föreslagna 1,333,333 Rtdr Banco.
För att göra mitt förslag, an vändbart till den händelsen, som jag hoppas ofelbart skall inträffa, att
Canal byggnadens fulländande beslutes, har jag låtit denna köpesumma af
Discont-rättigheten blifva lemnad till Discont-utredningens Cassa, hvaremot ajla ArbetsCassans skulder upphöra, och dess nuvarande lösa egendom undgår att försäljas. Att Cana; len sedan kan färdigbyggas för Aciie-insättningar och Byggnadsbiträden, sådana som i 1815 års Riksdagsbeslut fastställdes, utvisar Bilagan Litt. E.
Enligt ordalydelsen i Riksdags Beslutet, har jag beräknat dessa Byggnadsbiträden till och med det år, då nästa Riksdag efter år 1820 infaller, eller 1823.
Urtima Riksdagar har jag trott ej böra komma i beräkning.
Till opåräknade behof vid Canalbyggnaden är afsatt det saldo af 276,771, som CanalDiscontens utredning Litt.
B. visar skola blifva den 1 Jan. 1823, och sorn Banquen^ likasom hvar annan ärlig utredningsman, sedan utredningen slutats, och alla Fordringsägarne fått fullt ut, bör lemna åt Bolaget Det-' ta saldo tjenar tillika , att betäcka förluster vid Discontens utredning, samt att lemna Löner för UtredningsContoiret.
Den förändring, som i allt detta blifver.
JDen 17 Martil, f. m. om Canalen ieke bygges färdig, är icke vä» pendtlig för försalget.
Alla ArbetsCassans realiserbara tillgångar säljas i sådant fall för Bolagets räkning, och detta , jemte det saldo, som vid slutet af Discontens utredning kan uppstå, blifVer d-en ersättning, Actie ägarne för sitt uppoffrade Capital erhålla.
— De Byggnads» biträden, sorn i Bilagan Litt.
E omtalas, äro ej upptagne i Litt.
A, der förändringarne af Rörelse-Capitalet för hvarje halft år beräknas.
Då Riksens Ständer 1815 beslutade dessa bidrag, blefvo de beräknade att utgå af de tillgångar, som Banquen då ägde, nemligen: intraden från Stats Verket, från de gamla och nya Fastighets- samt Effect-lånen, samt vinsten af BancoDisconten, efter dess då varande Capi* tal af 6,000,000, Om, efter den då uppgjorda planen, att bibehålla sedelstocken vid ständigt lika belopp, det var möjligt, att lemna ett år* Jigt Byggnadsbiträde af 300,000 R-dr, så matte samma möjlrghet ännu fortfara.
Slutligen får jag nämna, angående Götha* Canal
Disconts utredning, att hela Banquens fordran för Creditivet, med räntor a 3 procent, blitver betalad på alldeles lika afbetalningS-terminer, som för de öfrige gäldenärerna blifvit Stadgadt.
Hvad Malmö
Discont angår, kart förhållandet ej bli detsamma.
Utom Creditivet, hvarföre inga räntor kunna erhållas, har det blifvit nödvändigt, att ytterligare lemna Utrednings Contoiret ett lån af 200,000
R:dr, hvaral dock 98,865 åter inflyta; 101,135 äro således förlust, eller tillsammans med Credj - Den i 7 Martil, /. m. 103 tlvet omkring 400,000.
Detta har varit en nödvändig föijd'deraf, att Malmö Disconts Fordrings ägare erhållit lika fördelaktiga vilkor, som Götha CanalDisconts, i anseende till derstädes varande tillgång, äga rättighet att fordra.
Vill man ge Malmö Disconts något sämre vilkor , så äga de ändå ej skäl att klaga j jag tior likväl, att det kan vara värdt några tusende Riksdalers förlust för Bar.quen, att behandla bägge massornas Creditorer lika , då Staten deltar i begges utredning.
Allmänna Cre-> diten undgår härigenom en väsendtlig rubbning.
Hvad Götheborgs
Discont angår, så tror jag, lika med en agtningsvärd Ledamot inom Utskotten, att den bäst hjelpes genom ett ökadt Creditiv, hvartill jag föreslår 250,000
R:dr emot tre procents ränta, samt inbetalning af så väl det gamla, sorn det nya Creclitivet till f hvart halft år, ända till den 1 Jan. 1821.
Af det omtalta nya Creditivet inlösas Götheborgs Disconts-Assignationerne med 150,725 Rtdrj och med tillhjelp af återstoden samt egna tillgångar, ålägges DiscontDirectionen, att hvarje halft år, från och med den l Julii 1818 > minska beloppet af sina löpande TreprocentsReverser med 100,000, och det femte halfåret den 1 Julix 1820 inlösa åierstoden 83,266 samt att dessutom redan den 1 Julix 1818 liqvidera hela sin Skuld till allmänna Cassör af alla slag.
Bilagan Litt.
Dm 4 December. zor Friherre VVroäe, I^akian.
Dä Herr Oswcrste-Lieutnanten 6r>penvalcir tillkännagiswit alt han ware böjd all Återtaga sine förhastade yttranden, och da de ttllwiteiscr han emot Stats-Rådet gjort tyckts wara just de, svin här wäckt den mästa i-pmärksamhet, sar jag dcn äran tillstyrka, att H rr OswersteLicutnanten Lripenvalciis önjlkan mä bst-ll §, 06) ja» ledes hela diScusiionen nrgä,sä mycket h l re som Ska.s» Rådet genom Riddcrffapet och A'elns allmänna 0- gillande as Herr Lsijasnvaläks uttryck, hast den största triumph, Detsamma kunnat erhälla.
Herr Grefwen och Landt-Marstalken gjorde proposition a denna Friherre äVrsäss motion, men hwiiken beswarades med Ja, klej och atffillige rop som warade någon stnnd.
Härunder hördes ' Grefwe hamilton, /^xsl, yttra, att näc Herr Generalen Friherre äVreäe förklarade, att han wille återtaga sitt anförande, som wore det bästa, sä syntes propositionen läkt kunna bifallas.
Ropades starka klej blandade med Ja.
Friherre Hljsncrankr.
Med manlig wältaliahet och warm
Fosterlandskänsla haswa flere wärde Medborgare yrkat den enighet, som altid nödwändig, ännu mera behöfwes
La ester nyst timad Constilutious förändring
Rikets sjelfständighet wäl är wunnen, men pä långt när icke alla de sar helade, som rftcr en lang och ödande strid ännu blöda.
Om verta icke stall stadna wid toma ord, sä latvm
Ost begagna de me» zo2 Deu 4 December. medel hwarigenom ändamälet winnes.
Wilje Wi fortsätta och rotfästa söndrade tänkesätt — j betta fall är oförsonlighet och stötande tillmålen, en ofelbar rilwäg.
Friherre Lsstorsrröm, fsacob.
Det kan aldrig bli min tanka att foresta någor, som skulle bidraga till oenighet.
De yttranden, som i dag af flere sa respecrable Ledamöter till Protveollet blifwit aflämnade, göra ren, och Ständer en utmärkt ära, sä i anseende till ben Fosterlandskänsla som deruti räder, som till uplyöningar rörande National bewärjngsfrägan.
Men för öfrigt anser jag mig böra criiidra, art ingen äger läkt, akt frän Protokollet uttaga eller ändra ett ffrifteligt ingifwir yttrande.
Ståndet kan afgöra om det sär utgä ester ej. W d Justeringar äger man rättighet att ändra uttryck, men detta är ingen justering; och enligt hivad hittills warit brukeligt behöfwer endast en Ledamot neka att lata m sak utgä ur protocollen för att det ej kan s?c. I grund häraf protesterar jag högtidligt emot att något, som rör denna sak, mä ur Protocollet Mestutas.
Ropades äter Ja och t7?ej. Herr Grefwen och Landtinarskalke',,.
J'g är förundrad och finner med bedröfmelse i själen ' art man sa litet begggnar tillfällen att sörena sinnena som warit sä uprörda.
När den wäcde Ledamoten H.rr Generalcn Wi-ssts will lata sitt anförande utgä, när Ofwerste-Lieurnanten 6ri^Lr>v8lar, som gifwit anledning trll denna öswerläggnmg äfwen mcdgifwit att hans yttrande sär försWin»,» mi Protocollet, och när Stats ^ Nä - Dm 4 December. Zvz ' Rådet genom RiddeeMpet och Adelns yttrade tänkesätt, sätt den fullkomligaste reparation, hwarföre icke mine Herrar samtycka, akt hela denna discusion mä anses såsom förfallen?
Ropade starka V7ej och Ja.
Herr Landt-Marskalken.
Jag sär ännu tillägga alt det more sä mycket billigare som Herr OripsnvLl6l8 diktamen hörer till ett Pcotocoll, som ännu icke är justerad t.
Härwid förnyades oron bland Ridderskapct och Aseln.
Grefwe lboavsn k> fel m (larl.
Jag för min del anser wist Stuts Rådet mycket jnstisieeradt genom mänga warda Ledamöters yttranden i dag; men Ridderffapet och Adelns allmänna yttrande såsom Ständ äkerstar ännu, och der är derföre jag wägar förestå att Herr Greswen och Landt-Marskalken täcktes göra proposition till ogillande as Herr Oswerste-Lieutenant 6ri^Lnva!äkL bickamen.
Äter hördes blandade rop.
Friherre k.i'ijsn crantz Hwarje LedamotS ostridiga rätt är att innan Pcorocollet justeras förändra och återtaga sitt anförande.
Om enligt denna rättighet
Herr 6,ixenvaläls motion utur protokollet förswinner, huru kunna dä wederläggningar deras ltkwäl bli qwarstående?
Huru kunna de rigtas emot ett
Dictamen, som icke mera existerar?
Herr Z2Z Den 4 December.
Herr 6ock, c?c>rfitr ll.uävi§. conforme» rade sig med Friherre I.iljencrsnt2.
Frihc rre L eäersrrorn, ^scab. Jag kan cj förstä af hwud förfainiing Friherre I^ljenci-gnrr:, kan draga den slutfakts, alt någon kan äga ralttghct återtaga ur Protocollek ctt ingiswit yttrande.
Esker alla hittills brukeliga former, bchöfwcr endast en Le< domot, som talat i siken neka desi uttagande, för att alla i ämnet gijne yttranden äfwen skola bli wa j
Pro» kocsllet bikehallne; endast uttryck kunna wid justeringen af Författaren jämkas, men ej sedan sjelswa dittamen genom formlig bordläggning blifwit ett öfwerläggningö ämne.
Herr ?Z Illman, Otto ^reäric.
Sedan en Ledamot Dristeligen anfört ett yttrande, tror jag icke att det kan atertagas, utan att Sländet dertill lämnar bifall.
Men dä de Herrar Ledamöter, som talat emot Herr Oswetste Lieutnaytcn OePenval^rg motion önllka att han mätte återtaga sitt dittamen, och bemälde Aswerste > Lieutnant Alwen dertill samtyckt, sä lärer i följe deraf hela den diöcusion, hwartill det gifwit anledning utur mära prorocollcr sörnvinna, och fär jag för min del sörena ung med dem, som det, samma tillstyrkt.
Ropades med och mot.
Friherre ^lannsrbkim, l.srs Augusr.
Med nägon förundran finner jaa mi fräga wara wäckt, att det under öfwerläqamng warande dictamdn skulle kunna äterlagas.
Det blef f förra Plenum ingifwit, upläst och lagdt pä bordet.
Det har nu i ordemelig wäg
Den 4 December. wäg kommit under ventilation, och innehåller grund, satlser, suppositioner och rillmälen, alia wederlagde.
En rättskaffens man såsom
Författare har man all fräga med sig öswerlagt innan han det ingiswit.
Han justerar sina ord, men sin kanka lär han ej frångå.
Hwad more ändamätel med ett dictamen om det ärer, Loges, hwad wore äudamälet med siere timmars ventilation om den skulle utgå ur protokollet?
Jag tillstyrker derföre att ali mätte bliswa qwarstäende.
Herr Qripenvalät yttrade sig, att det skulle bliswa sör långt att beswara Friherre ^lannsrbeims anförande.
Herr Silverstolpe, fröärr c, Samue!.
Jag får den äran till Högloft.
Nidderskapet och Adeln hemställa' huru wida de i dag sörefsllne tal och discur» ser kunna genom ett
Sländets beflut utur protokollet utgå, innan alla de Herrar och Män, som sig yttrat, lämnat dertill deras speciella samtycke.
Hittills har jag endast hört Herr Effwerste-Lieutnanten Qripenvslär, Herr Generalen Friherre Wreäe och »vilkorligen Herr Grefwe kmvenkjelm wilja bifalla en sädan proposition; men jag har ännu icke hört, att Herr Friherre ku» Solf Eberström, Herr Amiralen ak ?uke, Herr kl-mnsrsrsm och ännu flere af dem, som i dag talat erbudit sig att ätertaga sina diktamina.
Hwad desie Herrar yttrat, innebär sä mänga wigkiga saker och sä patriotiska uttryck, att jag sör min bcl, ej skulle utan afsaknad se dem utur protocottet sörswinna.
Jag uprepar att desie Hcrrar icke ärertagit sine dictamina och tillägger härtill den sannolika förmodan att de ej eller lära wilja sig dertill begiswa.
Fjerde Bander as.
Herr Den 4 December.
Herr sk puke: förklarade alt han aldrig ärnade återtaga silk i dag asgisne anförande.
Herr VVinZZrä yrrrade sig:
Ej eller jag mill.
Herr Grefwen och Landt-Marskalken.
När jag gjorde min sörsta proposition, b!ef jag asbruten i hwad jag widare hade att densamma tillägga:
Jag anhällcr derföre alt Hörlost.
Ridderffapet och A» deln nu behagade afhöra mig med lystnad.
Jag ärnade göra min proposition pä följande säll: Herr Landt - Marskalken ripläste derpå följande:
Behagar icke Riddcrskapel och Adeli, med ogillande af den ifragawarande Depularioncn och af Herr Onpsnv^Iäts- M moria!, taga det Bcstuk, alt, som Hans Maj:k i näder behagat underrätta Ridderffapet och Adeln, alt Hans Majtt med nädigt afseende pä det Hederwärde Bonde, Ståndets ytkrade undcrdäniga önskan ej wille nu yrka pä
Desi nädiga-proposition af den gr Oktober i hwad som rörer National bcwärurgen, hwars nytta och nödwändighct Kongl. Maj:r öfw rlämnar ät framliden alt Ådagalägga, all widare vfwerläggning om denna delen af Kongl. Majus of» wannämnde nädiga pcoposikion tills widare bör sörfalla.
Härefter förmärktes ater starka ffiljaktigheter.
Friherre Osterström, ^acc>b.
Propositionen till afsiag ä Oswcrste-Lieutenant Oripsnvalörs motion om
Deputationen är redan gjord och bifallen.
Den nu gjorde om diocuesionens uphörande hörer ej hit.
Nu äterstär den af Herr Grefwe lövenhjelm be - Den 4 December.
307 hegärde proposition till ogillande af Herr öferste, Lieutenant Orchsn>vÄl6r8 Uttryck mot Stats Rådet, och hwarom jag hos Herr Grefwe» och Landt-Marffalkcn får anhälla.
Ja och Nej. Grefwe d/loyner, Larl 6sbrisl.
För» sta delen af Herr Gceswen och Landt »Marskalkens proposition, nämligen beträffande frägan om en De» pucarion till Hans Maj:t, är afgjord och bifallen.
Hwad andra delen, eller ventilationens uttagande uc Prokocollet, angar, sä har wal O^werste-Lieutenant 6n'psnvaläk erbudit att läka sitt dictamen förswinna; Mcn da ej alla de Herrar, som deröfwec sig yttrat, wilja läka sina anföranden ntqä, sa finnes ej anna» uiwäq, ätt att altsammans blifwer qwarstäende i protocollerne.
Således är, cfter min kanka, för Herr Grefwe,, och Landt»Marsk>lke» ej nägott annan pro» position öfrig att göra Nitzderssapet och Aoel», äir den, att ej gilla Herr Ölwerste-Lieutnanten 6ri^sn« valörs uttryck emot Stats-Räder.
Herr L andt-Marsta lten-
I anledning af discurserne sär jag nu provonera Höaloff Riddersitapet och Adeln att ogilla de as Herr Ofwerste Lieutenant Orixenvglclr i desi upläste dictamen nyttjade
Ut» tryck emot Stats »Rädet.
Ja hwaribland hördes nägra sä
Dä Herr Grefwe» och Landt-Marstal» ten derefter proponerade Ridderfkapet och Adeln att ät» zr>8 DAN 4 December.
LtMias, yttrade näston Ledamot till Herr Landt.
Marsk^!!. n, att sukcn sörmodeligen cj morr afgjord, emedan någon troddes hafwa begärt votering.
Härunder yttrade afwm Grefwe borner, ldlilg, att
Herr kalman ropat nej, alt han således ej ogillade Herr Orixenvslärs uttryck, och förmodeligen derföre önffade votering.
Herr ? Ziri mari förklarade, att han ej beful!, mägtiqat någon att tolka hans yttrande; men att, ef, ter sräga derom upsrode, wille han betyga, akt han wer, keligen ropat nej, men utan att begära votering, hwil, ken cj skulle tjena till annat, än att upraga en för Ridderskap» och Adeln till angelägnare ämnen nödig tid.
Herr Grefwen och Landt-Marlkalken.
Jag har ej kunnat fakta annet än att propositionen were bifallen; men det säges akt någon skulle hafwa begärt vorermg: kunne wi ej, mine Herrar, nu fa anse detta mål sa>om afsimadt?
Frän ett och annot afläqsnare häll i salen srä« gades vm någon och hwilken begärt votering^
Dä ingen märktes hafwa någon att upgiswa, och Grefwe körner förklarat, vet hans yttrande grundar sig .blott pä hans förmodan i anledning af Herr kUrinrör» rakande tanke, ropades att fåken säledes wo« r.' i culedmng af Herr Landt.
Marskalkens proposition afgjord.
Gref - Den 4 och 6 Deceniberr.
Grefwe vs Is 6»rZis, ^acod, förklarade till Protokollet, akt äfwcu han ropat t77ej till Herr Grefwe» och Landt Macffalkeuö sista proposition.
Sedan Herr Gr.efwen och Landt, Marskalken förklarat, att anseende till länawariqheten af detta Plenum, det killi eftermiddag klockan ; Utsatte icke Hulle äga rum, ärffildes Hö,;lofl. Ridderskåpet och Adeln klockan ^ till 4 eftermiddagen.
In Inäsrn llrotcicolli 6» Lilverslol^s.
Upbrötos Herrar Elcctorernes af första, andra och tredje Clc.Heriie listor til! wal af Ledamöter i Expeditions Ulfkoltet efter Grefwe v. vsmiriAsksu sen, ^lbrsLkr, Friherre Ko5snkans, 8LllsrinA, Herr 8rrg» Is, Larl IckLAuus och Herr Ler§LN8clsioIä, Leie ^c>- ft»n, och besunnoö ideras ställe wara walde, för första Clasen.
Friherre kermelin, 8smusl, BergsrådFriherre af!>loröir>, polian, Landshöfding. för andra Clasen Herr LtruLsenkelt, ^lftftssl, Ryttmästare. för tredje Clasen Herr sk Llicileberx, willielm, Lögman.
Herr ZiO Den 6 December.
Herr as Sillen, esri sVilbelm, uplästr följande till Protokollet Högwälborne Herr Grefwe och Landt, Mar^alk Högloft.
Nidderstkap och Adel!
Dä det är ost nogsamt bekant, huru långsamt tet gär med tryckningen af Ridderskapet och AdelnS Protocoller, och dek, efter min öfwertygelse, är en werkeliq förlust för hwax och en Swenff man, alt -i genast kunna fä fullkomlig kännedom af de förfräffeiiga Dictaniina, som förledne Mändags Plenum ä delta rum, af ftere wärde Ledamöter till Protocollet anfördes, i anledning af Herr O Kerste-Lieurenanren 6ri.
xenvgläez, förledne fredag wäckte motion; får jag ödmjukast till Högwälborne Herr Grefwen och LandtNl»rffalkens samt Högloft.
Ridderskapet och AdelnS mogna vmpröswande hemställa, om ej alla Vefta dictamiiia, nämligen Herr Generalen Friherre 'iVreäss, Herr E)'"wer - Amjralen Friherre ss ?vl<s8, Herr Amiralen Friherre Ollerström», Herr Öfversten Greftve Larl Lövanliielms, Herr Olwersten Grefwe Ricl-, 6ersko!pe», Herr Öswcrstc.-Lientenantcn VVinZZrlls, Herr Häradshöfdingen lVlannorsrums och Herr k^allsn-, sreuiT.^, böra nu genast särffildte tryckas pä Högloft.
Ridderstolpe! ost) Adelns bekostnad; samt icke allenast Utdelas till hwarje ä Riksdagen tillstädes warande Riksdagsmän af alla Gränden, utan äfwen att ett tillräckligt antal exemplar af hwarje mätte samtelig» Her» rar Landshösdingar, igenom Herr Grefwen och LandtMarskalkens åtgärd, blifwa öfwerlämnade, med an, Modan, att genom wederbörande Krono-BetjcnteS försorg lätt utdela vefta dictaniina bland Allmänheten.