Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
En Magt, sorn ej ar Lagbunden är ej frihet utan sjelfsvåld och bär innom sig Iröet till dess upplösning.
Måj derföre vårt högsta bemödande alltid blifva, att röka bibehålla Grundlagarne i helgd.
Friherre .Boye, Ludvig:
Diseussionerna hafva nu öfvergått till arne alldeles afskiljda frågor.
Den ena angår sjelfva principen 0111 sättet att afgöra tryckningen af Constitutions-Utskottets Protocoller; och den andra angar blott tryckningen af de Handlingar, som röra Friherre Anckarsvärds anmärkning emot Friherre Rudolph Cederström, såsom General-Adjutant for Den 11 April. 343 Flottorne.
I förra frågan skiljer man sig i förståndet om hvad Grundlagen menar med ordet Vederbörande; och i'denna del kan jag ej finna annat, än att Friherre Wetterstedts erhinran är i allo rfgtig.
Då Vederbörande efter Grundlagens bud, skola hörasj så måste ju, enär Ståndet änser afgörande rätten sig tillhöra, det vara en annan Auctoritet, som skall höras; ty intet kan den afgörande höra sig sjelf, och när det intet går ann, så återstår ju, i frågan om Constitutions-Utskottets Protocoller, icke heller någon annan att höra, än Constitutions - Utskottet, hvars Protocoller det är.
I den andra frågan åter om tryckningen af Anmarknings-Handlingarne; så har Herr Cederskjöld mycket rätt deri, att blott man väntar några veckor, samt då anmäler sig hos RiksRätten, så får man dem der.
I öfrigt torde jag få erhinra derom, att då Constitutionen behöfver förklaring, så är det likväl ej Ständerne ensamt, som kunna gifva den, utan det är genom Konung och Ständer gemensamt sorn den endast kan erhållas.
Friherre Anckarsvärd, Carl Hinric'.
De af Herr Cederskjöld och Friherre Boye emot mig rigtade anmärkningar, skulle vara ganska rigtiga, om jag medgifvit att det vore tvifvel underkastadt, hvilka med Vederbörande menades; men mitt yttrande grundar sig deremot derpå, att jag anser det vara ganska tydligt att Riksens Ständer äro desse Vederbörande.
— För - 344 Den n April.
Sta frågan , som nu bör afgöras, är i min fanita om Ridderskapet och Adeln önskar att deni föreslagna tryckningen må för sig gå — derefter bör sättet för verkställigheten kunna bestämmas.
Grefve Märner, Adolph >Gäran:
Jag har ej något emot tryckning af Constitutions-Utskottets Protocoller i hvilketdera af de omnämn* de målen som hellst; men jag kan ej instämma deruti, att med Vederbörande, som nämnes uti 2 §. af Tryckfrihets Förordningen, förstås Riksens Ständer; ty då skulle Riksens Ständer likaledes äga att besluta om tryckning af alla uti sam na §. uppräknade Verks Protocoller, och Riksens Ständer således kunna afgöra om de hos Konungen hällne i Ministeriella Ärenden och Commandomål eller StatsRådets^ Protocoll och Handlingar m. m. borde till trycket befordras.
Att detta ingalunda kan vara meningen, faller af sig sjelft i ögonen.
— Med Vederbörande bör i min tanka förstås hvarje Verk, till hvars befattning den saken hört , hvaruti Protocollerna begäras till trycket, och här är Constitutions-Utskottet denna Vederbörande.
— Den som derföre önskar tryckning af Constitutions - Utskottets Protocoller i något mål gör' anmälan derom hos Constitutions Utskottet, sorn säkerligen, dä Utskottet får veta att flere Ledamöter bland Ridderskapet och Adeln samt kan hända äfven af de öfrige Stånden Den ii April. 34?
Instämma uti samma önskan, icke vägrar den begärde tryckningen. ’ o -- >--< *<■* tö» näf.ift)-. t: i Hvad- angår den gjorde anöritkningen att då RiksRättens
Handlingar troligen blifva till trycket befordrade, serskildt tryckning af Con* stitutions-fjtskottets
Protocoller vöre öfverflödig* så får jag erhindra, att Constitutions-Utslcottets Omröstnings-PtDtocoller ej komma att meddelas Riks Rätfen och blifva således icke ibland dit ingifne Handlingar att tillgå.
Herr Schönström, Pehri Jag kan för min del icke gilla Grefve Mörners mening , utan anser alla Handlingarne och Protocollerne i Kustbevakningsmålét böra i ett sammanhang ostyckade till trycket befordras.
På ansökn/ng hos Riks-Rätten om Handlingars och Protocollers tryckning k3n icke erhållas någon ting annat af Constitutions Utskottets öfverläggning innom sig i ärendet, än blott resultatet, nemligen sjelfva Remissen till Riks-Stånden; men icke Protocollerne hållna innom Utskottet; och följnkteligen icke heller den omröstning, som där kan hafva förefallit.
Innan något beslut om tryckning af Constitutioris-Utskottets
Protocoller kan vidtagas, torde likväl Vederbörande böra horas; och dessa Vederbörande kunni vi icke sjelfva vara.
Herr Grefve Mörner har, sorn det hir synts mig, fullständigt utredt Den ii April. ämnet; och jag tror mig alltså böra ödmjukast, ännu en gång föreslå att Constitutions-Utskottet må i ämnet höras, då ändamålet torde lättare vinnas , än man nu föreställer sig.
Herr Grefven och Landt Marskalken yttrade’' det li3n ansåg sig först böra påminna Herr Schönström, att hans vid öfverläggningens början framstälde begäran angått uppläsning af Constitutions-Utskottets Memorial i Kustbevaknings-målet, hvilket redan förut blifvit lagdt till Handlmgarne , och hvadan Herr Grefven och LandtMarskalken icke ansett sig böra en slik uppläsning tillåta.
Herr Grefven och LandtMarskalken uppläst® derefter 2 §. 4 mom. af Tryckfrihets-Förordningen samt förklarade, att då i anledning af denna §. det tillkomme Constitutions-Utskottet att pröfva, huruvida en begärd tryckning af Constitutions-Utskottets Protocoller eller Handlingar uti till Utskottet remitterade Anmärkningsmål kunde bifallas eller icke, i följd hvaraf anmälan om en slik tryckning borde hos Constitutions-Utskottet framställas; så ansåge Herr Grefven och LandtMarskalken sig böra med anledning af 55 §. i Riksdags Ordningen, vägra den af några Ledamöter äskade Proposition, att
Ståndet måtte besluta tryckning af ifrågavarande Protocoller och Handlingar, och komme frågan om berörde Propositions vägrande således att till Constitutions-Utskottets afgörande förvisas. Den 11 April. 347 Herr Schönström.
Jag får den äran ödmiukast upplysa, att rrun först framställde anhållan om uppläsningen ingalunda .hade af seende på Constitutions-Utskottets Memorial, utan endast på Friherre Anckarsvärds Anmärkning i Kustbevaknings- målet.
OmGrundlagarnes helgd; om Lgttagande af verkställande Magt en är af något inflytande ä de Constrtutionella Samhällens bestånd, så är granskningen af sådana förhållanden ett vigtigt föremål för Representationens uppmärksamhet; och då Lagstiftaren ganska visligen åt ett inskränkt antal uppdragit p10fningen af Stats-Rådets Protocoller och då han i vissa fall äfven lemnat Constitutions-Utskottet en beslutande rätt; har han på intet ställe i Grundlagen velat eller kunnat undandraga Constitutions-Utskottet, att af Representationen och hela Allmänheten bedömas för sitt handlingssätt.
Constitutions-Utskottet mäste ej kunna undandragas allmänna Opinionens Domsrätt och i de fall däri Utskoitet handlar med Riksens Ständers magt, måsta Riksens
Ständer äga sig en utväg förbehållen, att åtminstone lära känna huru detta dyrbara förtroende u‘divas af dem, hvilka af Opinionen blifvit hed fade med ett så vigtigt uppdrag, och da end 1 möjligheten härtill är tryckning af sådana inäl^ som fästat Riksens Ständers synnerliga uppmärksamhet, synes det oförenligt med en fri Stats-författning, att ett Riksens Ständers Utskott bkulle kunna afstå hvad Riksens Ständer 348 Ben ii April. i denna del begära eller fordra.
Jag finnér mig således föranlåten att protestera emot Herr Grefvens och LandtMarskalkens vägran att till Ridderskapet och Adeln framställa Proposition om tryckning af Constitutions-Utskotters ifrågavarande 1'rotocoller; då jag ej kan finna den derom väckte motion vara stridande emot Regeririgs-Formens lydelse.
— Frågan , huruvida Ståndet äger att begära eller besluta denna tryckning, anser jag i det hela ej bordt hafva uppstå, förrän Utskottet vägrat Ståndets begäran härutinnan.
Skulle Constitutions-Utskottet gilla Herr Grefvens och LandtMarskalkens vägran af Proposition å en framstäld önskan om tryckning af Utskpttets Protocoller, är ali utväg stängd, att med allmänna Opinionens bestraffningsrätt aflägsna de enskildte och ensidige driifjedrar och afsigter, som i en framtid möjeligen vid något tillfälle kunde insmyga sig ibland Ledamöter, hvilka i skydd af hemlighetens mörka förlåt, kunde ansvarslöst förglömma Folkets fordringar och frihet.
Angående Riksens Ständers rätt att besluta tryckningen har jag redan haft äran yttra min tanka.
Jag har yrkat att denna rätt mätte tillhöra Riksens Ständer, emedan det synes mig sä böra vara, då Riksens Ständer bora äga samma rättighet att genom Utskottet» Protocollers tryckning granska och bedömma sina Committerades förhållande, som hela Allmänheten äger afrt uti Ståndens tryckta Protocoiler finna huru Nationens angelägenheter vätdas.
Ben ii April. 349 Gerna skall jag medgifva, att frågan om den begärdte tryckningen må, som en Ridder* skåpets och Adelns önskan, tiil ConstitutionsUtskottet framställas , i den fulla öfvertygelse att verkan blifver enahanda; och jag anhåller således att Herr Grefven och LandtMarskalken behagade återkalla sin vägran att i detta ämne göra Proposition.
Jag instämmer för min del med Herr Grefven och LandtMarskalken deruti, att Ridderskapet och Adeln alldeles icke kan besluta ifrågavarande tryckning, men anser likväl nödigt, att Herr Grefven och LandtMarskalken täckes inhämta Ridderskapets och Adelns tanka, huruvida Ståndet verkligen yrkar att den af flere enskilte Ledamöter begärde Proposition på tryckning, skall framställas, innan Herr Grefven och LandtMarskalken sluteligen vägrar Proposition samt förvisar frågan till Constitutions-Utskottet.
Skulle åter Ridderskapet och Adeln blott till ConstitutionsUtskottet behaga framställa en önskan, angående ifrågavarande tryckning, vöre sådant i min tanka ganska oskyldigt och kan hända bäst ledande till ändamålet.
Friherre Stael von Holstein, Corfitz Ludvig.-
Det vore val om denna tvist snart finge slut, ty den kan annars blifva både långsam och ledsam.
Jag har förut yttrat, det jag finner mycket skäl deruti, att Constitutions-Utskottet har rättighet att vägra tryckning, idet fall an* Den 11 April; märkning emot Stats-Rådet vore ogrundad, men a't sträcka denna rättigheten Iiirgie, nemligen till det som nödvändigt blir bekant, samt Utskottets eget yttrande och öfverläggning i ämnet, vore art öfverskrida gransen af Utskottets magt.
Detta kan jag icke förmoda Utskottet gör och tror således att anmodan om tryckning icke af Utskoitet afslas.
För öfrigt liar jag redan reserverat mig till Protocölltt, emot Utskottets beslut, att Saken af det skäl borde förfalla, att 2 Stånd innom Utskottet varit emot 2 Stånd:
Ständerna böra onekeligen få veta hvaruti olikheten i Ståndens tanka består, för att kunna utöfva sin pröfningsrätt Grefve Posse, Claes fredric:
'Till vinnande af snart slut på förevarande
Dbcussion torde mig tillåtas erhindra, att sedan Herr Grefven och LandtMarskalktn vägrat Proposition, bör frågan, i händelse S änder likväl yrkar densamma!, till Constitutions- Utskottet forvisas.
Jag anhåller således att Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes inhämta Ståndets mening om Ståndet verkeligen yrkar nyssnämnde Proposition, Herr Pahlman , Otto Fredric:
I)å jag nu erhållit ordet får jag först anmäla min Reservation emot Utskottets beslut att när 2 Stånd innom Utskottet stadna emot 2 , frågan skall förfalla.
Jag anser mig icke eller höra underlåta att anmarka det rättare varit atr Utskottets Memorial, då det nu första gången lörevar blif - Den 11 April. vit lagd på bordet än att det genast till afgörande företogs.
I frågan åter om tryckningen af Constitutiorrs-Utskottets Protocoller i målet, sa instämmer jag med Friherre Anckarsvärd deruti, att Constitutions-Utskottet genom ProtocollsUtdrag må meddelas Ståndets allmänna önskan att Utkottet otn denna tryckning låter besörja.
Om det är en dyrbar rättighet att Constitutionen ej genom Lagförklaringar förfuskas, äc det ock nödvändigt att Allmänheten får se huru rakt bokstafven följes och huru Constitutions-Utskottets
Jag väntar äfven att Constitutions-Utskottet skall med nöje se dess behandling af ett mål i öppen dag framlagd, hvarom ryckten och omdömen varit så stridiga; och i alla fall är det ej likgiltigt för dem, som tänkt och handlat oberoende af allt annat jin öfvertygelsen 0111 det rätta , att möjligen annorlunda bedömas.
— För min del vill jag åtminstone icke förblandas med andra, som kunna utgå från olika synpunct, och ehuru j3g icke mer än någon annan tilltror mig fri fran misstag, har jag dock aldrig deltagit i någon öfverläggning, med fruktan att mina Yttranden skulle komma i dagen, och af hvar man kunna bedömas.
— Om Ridderskapet och Adeln inskränker sig att för Utskottet endast tillkännagifva sin önskan, tror jag att Pierr Grefven och LandtMarskalken alltför väl kan deruppå göra 35* Den u April.
Proposition, hvarom jag således vördsamt får anhålla.
Det ämne, som nu utgör föremålet för Högloflige Ridderskapets och Adelns öfverläggning, har dfclat sig i flere ganska skiljagtiga 1 rägor.
Den värde Ledamoten, som först gaf anledning till denna discours, nemligen Herr Schonström, har förklarat att han endast önskat få till trycket befordra Herr Friherre Anckarsvärds Anmärkning, rörande Kustbevakningen.
En annan fråga h3r, af missförstånd om Herr Scbönströms mening, uppstått, om tryckningen af Constitutions-Utskottets Protocollj och några värda Ledamöter hafva tyckts yrka, att Högloflige Ridderskapet och Adeln skulle härtill lemna sitt samtycke.
Detta vore, såsom jag äfven haft äran visa, stridande mot Grundlagens tydliga föreskrift y och Herr Grefven och LandtMarskailten skulle visserligen hafva fullkomligt skäl att härpå vägra Proposition, i händelse den blifver ej blott af enskildta Ledamöter utan af Ständet yrkad, hvilket likväl ännu ej inträffat.
— Den g:dje frågan är den, som Herr Friherre Anckarsvärd, i anledning af några andra vårda Ledamöters yttranden, nu senast - Den it April. 353 nast framställt, nemligen att Högloflige Uidderskapet och Adeln skulle genom ProtocollsUtdrag förklara Constitutions Utskottet sin önskan, att de Protocoll, som blifvit i Utskottet förda i Anmärknings-målet, rörande Kustbevakningen, måtte varda till tryckning befordrade.
Denna fråga anser jag af den beskaffenhet, att Proposition derpå ej lärer, enligt något rum i våra-Grundlagar, kunna förvägras; och jag är också ganska säker att Herr Grefven och LandtMarskalken, ej ett ögonblick vill tveka, att derpå göra Proposition.
Grefve Kalling, Pehr, och Friherre Pfeiff, förenade sjg med Herr Påhlman.
Afven jag instämmer uti hvad Herr Påhlman nyss anfört, samt önskar att närvarande
Discussion snart måtte slutas, hvarföre jag icke tror något hinder skall möta, derest Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes göra Proposition på Ridderskapets och Adelns önskan till Constitutions-Utskottet om ifrågavarande tryckning.
Herr Lannerstjerna, Johan Wilhelm:
Jag hemställer huruvida det kan anses passande, att Ridderskapet och Adeln till Constitutions-Utskottet framställer en önskan, hvilken det skulle ankomma på Consfijutions-Utskotret, att antingen bifalla eller afslå, samt om icke i sena. re händelsen Ridderskapets och Adelns värdighet vore comprometterad.
Prat, V B. 1 Afd. 4J, 46. 354 Den it April.
Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att utan att återtaga sitt för en stund sedan gjorde vägrande af den då begärde Proposition pä tryckning af ifrågavarande Protoeoller och Handlingar, ansåg Herr Grefven och LandtMarskalken, sedan frågan nu mera kommit i ett förändrat skick och endast innefattade en önskan till Constitutons-Utskottet om berörde tryckning, sig böra hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln behagade anmoda Consritutions-Utskottet, att till trycket låta befordra så väl de i Utskottet hällne Protocoll, som Handlingarne uti det till Utskottet remitterade Anmärkningsmål mot Stats-Rådet samt Konungens Rådgifvare i Commando-mäl för Flottorne, i afseende på de till Befälhafvarne för en i Nåder anbefalld Kustbevaknings-Expedition den 8 April 1817 utfärdade Ordres.
Friherre af Wetterstedt, Gustaf, föreslog, att Ridderskapet och Adeln i stället för anmodan måtte tili Constitutions-Utskoftet endast framställa en begäran om ifrågavarande tryckning.
Grefve von Schwerin , Fredric Bogislaus, samt Herr Pahlman, Otto Fredric, ansägo det vara mera enligt med Formerne, att Ridderskapet Och Adeln endast måtte gifva ConstitutionsUf^kottet tillkänna Ridderskapets och Adelns önskan, det Constitutions Utskottet ville låta verkställa ifrågavarande tryckning.
Herr Grefven och LandtMarskalken hemställ - an 11 April. de derefter, om icke Ridderskapet och Adela behagade gifva Constitutions.Utskottet tillkänna Ridderskapets och Adelns önskan, det måtto Constitutions-Utskottet låta till trycket befordra ofvannämnda Protoeoller och Handlingar 5 hvilket bifölls.
Föredrogs å nyo Constitutions-Utskottets den 26 sistledne Martii afgifne, samt den 7 dennes på bordet lagde Memorial innefattande föreslagne tillägg uti 107 §. i Regerings-For-? men samt 29 §. i Riksdags-Ordningen.
Herr Cederskjöld, Pehr Gustaf: Sedan j*g> i anledning af en värd Ledamots Anmärkningar i Plenum den 1 i denna månad, insett att Konungens Rådgifvare i Commando-mål äfven bör lyda under 107 §. af Regerings-Formen , nemligen så vidt han kan underlåta att iakttaga Rikets sannskyldiga nytta; kan jag ej annat än högligen gilla Höglofiige Constitutions Utskottets afsigt, att genom ett tillägg i §. förekomma all villrådighet för framtiden.
Men jag kan tillika ej underlåta att yttra min fruktan, att det föreslagne tillägget blott alltför ofullkomligt skulle svara mor ändamålet.
Uti §:s närvarande skick synes nemligen ”försummelsen af Rikets sanskyldiga nytta endast hafva afseende på Stats-Rådets Ledamöter."
Och om Konungens Rådgifvare i Commando mål infördes på def ställe där Utskottet föreslagit, skulle han derigenom blott bindas till ansvar, i händelse han Den u April. *'icke med ovald, nit, drift och skicklighet sitt förtroende- Embete utöfvat.”
Detta finnér man tydligen, då man med någorlunda uppmärksamhet läser §:n i dess sammanhang, jemte det föreslagna tillägget i ordalydelsen skulle nemligen bhfva denna: ”Skulle Constitutions-Utskottet anmärka, att Stats-Rädets Ledamöter samfält, eller en eller flere af dem, uti deras Rådslag om Allmänna mått och steg, icke iakttagit
Rikets snnskyldiga nytta, — eller att någon StatsSecreterare eller Konungens Rådgifvare i Cornmando-mål, icke med oväld, nit, drift, och skicklighet sitt förtroende Embete utöfvat, åge då Utskottet etc.”
— Men jag har tillförene haft äran visa, att Konungens Rådgifvare i Commando-mål ej synes, enligt naturen af dess befattning , kunna af Ständerna tilltalas för brist på nit, drift och skicklighet, hvarföre §:n utan tvifvel så bör redigeras, att just försummelsen af ”Rikets sanskyldiga nytta’’ må äfven till Konungens Rådgifvare i Commando mål kunna hänföras.
Att införa honom näst efter: ,}StatsRädets
Ledamöter samfält, eller en eller flere af dem” — skulle ej gå an; emedan de följande Orden: ”Uti deras deras Rådslag om Allmänna mått och steg,” — ej synas kunna lämpas på Konungens Rådgifvare i Commando-mål j htllst Allmänna mått och steg förmodligen ligga utom gränsen för hans verkningskrets.
— Jag vågar derföre ödmjukast föreslå följande Redaction: ”Skulle Constitutions-Utskottet anmärka, att Stats-Rädets Ledamöter samfällt, eller co
Den ii April. eller flere af dem, eller någon Stafs-Secreterare, eller Konungens Rådgifvare i Commandomål, i deras Embets-åtgärder icke iagttagit Rikets sanskyldiga nytta, eller icke med oväld, nit, drift och skicklighet sitt förtroende-Embete utöfvat, då skall Utskottet sådant för Riksens Ständer tillkännagifva , hvilka” &c. Friherre Cederström, Jacob: Jag instämmer med Herr Cederskjöld deri, att den af honom foreslagne förändring i Redactionen af 107 §.
Regerings-Formen , är vida bättre än det af Constitutions-Utskottet afgifne Förslag, Constitutions-Utskottet har i sitt Förslag icke nyttjat benämningen af, Konungens Rådgifvare i Commando-mål, utan benämnt denna Embetsman, Konungens Föredragande i Commando-mål:
Regerings-Formen nämnes han som Konungens Rådgifvare, och samma benämning mäste väl på alla ställen nyttjas , eller ock på alla ställen ändras.
Riksdags-Ordningen äfvenväl undergår förändring, ty för närvarande är icke Konungens Rådgifvare i Commando-mål bland dem, emot hvilka af enskildte Riksdagsmän i Ståndens Plena eller af andra Utskott än Constitutions-Utskottet anmärkning lagligen kan göras, emedan Konungens Rådgifvare i Commando-mål i denna §. icke finnes nämnd bland de Embetsman, mot hvilkas Embets-åtgärder Anmärkningar i sådan form få göras; men då dét är en tydelig Analogie af Grundlagens stadgaai 3** Den 11 April. den, att äfven emot dessa Embetsman Anmärk, »ingar i sadan väg böra fa framställas, sä lärer det vara nödigt att §. förändras.
Herr Grefven och Landt Marskalken hemställ, de, om Ridderskapet och Adeln ansåg de vid Constitutions-Utskottets Memorial gjorde Anmärkningar, föranleda till återremiss deraf; hvilket med Ja besvarades.
Företogs till pröfning Constitutions-Utskottets den 26 sistledne Martii afgifne, samt den 7 dennes på bordet lagde Memorial, innefattande ett föreslagit tillägg uti 9 §. i Regerings-Formen.
Efter hvad jag fattat 9 §. i Regerings-Formen, kunna StatsRådets Ledamöter, enligt samma §. endast i sådana fall tilltalas, då Konungens Beslut funnos uppenbarligen stridande emot RegeringsFormen eller Rikets Allmänna Lag, utan att Stats-Rådets Ledamöter deremot gjordt krafti$a föreställningar och vid dessa tillfällen är I06 §. den enda bit lämpliga.
Jag anser så* Den 11 April. ledes den af Constifutions-Utskoftet föreslagne citation af 107 §. vara alldeles otjenlig.
I afseende på hvad Herr Grefve Mörner anmärkt, får jag så vida förena mig med honom, att sådan som § nu är, angar den ej annat än som han sagt, föreskrift
Tor vederbörande Embetsman att, i händelse Konungens Beslut skulle vara uppenbarligen stridande mot Grundlagarne eller Rikets Allmänna Lag, sine meningar dervid yttra och framlalla; men jag tror att i denna 5. så val 106 sorn 107 § §. böra åberopas såsom innehållande Formen under hvilken des^a Embetsman, för uragtlåtne Embetsskyldigheter, kunn^ till ansvar ställas.
För min del tror jag att med tillägget af orden: ”Eller 106 i 9 §.
Regerings Formen, erhålles ett förtydligande af den öfverensstämmelse, som jag anser bör vara emellan denna §. samt 106 och 107 §:n, emedan de sednares tillämpande hämtar sin grund frän den förra.
Då 9 §. tydellgen utmarker Stats-Radets Ledamöters skyldighet, att sina meningar i alla mål afgifva och då de för de>sa meningar enligt 106 och 107 §:s ordalydebe kunna under pröfning och ansvar ställas, har jag trott att saknaden af de föieslagne orden i 9 §. endast bevisar en glömska.
Jag h,r afven trott, att detta tillägg bäst passade efter ordet io6:te, emedan jag antager, atr det föregående ordet, Rådslagen är ett pluralis, som kan hafva afseende på alla i stöd 360
Den 11 April, af denna §:s föreskrift, afgifne Råd och Me. ningar.
Jag skulle för min del hrmstä la, om icke §:s lydelse hlefve tydligare, d-rest i sis'a Momentet, näst efter orden: ”För Hu.d~.la Herr Cederskjöld.•
Då i 9 §. fråga endast tyckes vara om uppenbara öf verträdelser af Grundlagarne eller andra Rikets gällande Lagar; synes också ansvarigheten endast kunna bestämmas elter 106 §., som just handlar om samma slags fel, nemligen uppenbara Lagbrott.
Utskortet synes-mig således ej haft någon skälig anledning att tillägga citationen af 107 §.» 60m blott handlar om ej lagstridig försummelse af Rikets sanskyldjga nytta samt brist på nit , drift och skicklighet.
Jag har redan yttrat att sådan § n nu är, 107 §. icke deri kan åberopas; men förändring i 9 <$. tror jag vara nyttig:
Det är egenteligen i denna <$. som ifrågavarande Embetsmäns skyldigheter äro utstakade.
106 och 107 § §. bestämma endast
Formen för ansvar då dessa skyldigheter blifvit åsidosatte.
De skyldigheter, hvilkas uragtlåtenhet kan föranleda till det ansvar, som i 107 §. stadgas, böra derföre i denna 9 §. inforas.
Friherre Staél von Holstein, Corfitz Ludvig'.
Det synes 'on man allmänt vore af den lankan, att ändring i denna §, vöre nyttig, och Den 11 April. den kan lätteligen vinnas genom bättre Redaction; ty frågan kan aldrig blifva , att ju icke enligt denna Stats-Rådets Ledamöter kun. na göras ansvarige både efter 106 och 107 §.§.
Ledamöter blifva ansvarige enligt 106 som 107 §.§.