Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Som skäl för sitt afslag Den iS Maj e. m. å motionen uppgifver Utsk., att elevernes antal- vid nämnda gymnasium sällan uppgått till 4°; hvarföre undervisningen uti ifrågavar. ämnen alltför väl borde kunna bestridas af den derstädes anställda lärarepersonal utan särskild aflöning; detta antal öfverstiger dock numerären vid 3:ne andra af Rikets gymnasier, nemi. Wisby, Calmar och Carlstads, hvarest lärarne likväl njuta ersättning för undervisningen i dessa ämnen.
Då jag sjelf genomgått det sistnämnda af dessa gymnasier under en tid, då der icke fanns någon lärare i naturvettenskaperna, ä'r jag i tillfälle att vitsorda den lucka, sorn derigenom förorsakas i den numera erforderliga humanistiska bildningen, och då denna lucka, genom en jemförelsevis så ringa uppoffring af det allmänna, kan fyllas, tior jag icke, alt Utsk. bör underlåta att tillstyrka bifall till det gjorda förslaget.
Föröfrigt torde i afseende på Ulsk:s uppgift, att omförmälda undervisningsämnen borde kunna utan ersättning bestridas af de vid Gefle gymnasium anställda 6 lärarne, icke böra förbises, att hvar och en af dessa endast är anställd för sitt särskildta undervisningsämne, och att deras undervisnings-skyIdighet icke lär kunna vidare utsträckas.
På dessa grunder anhåller jag om ålerremiss af denna punkt. 4-‘de punkten.
Utsk. har i denna punkt föreslagit, att nya elementarskolans anslag 6,800 r:dr må fortfarande intill nästa riksdag utgå.
Jag önskar och an-, häller att detta anslag måtte uppföras på stat såsom ständigt.
Man kan visserligen säga, att en profskola icke bör uppföras i stående stat, emedan hennes egenskap af tillfällig icke borde föranleda till ständiga anslag.
Men å andra sidan bör öfvei vägas, att en profskola, nemi. en sådan som undersöker nya lärometoder, alltid bör någorstädes i Riket finnas.
Då lär något lämpligare ställe dertill icke finnas än hufvudstaden.
1 de mindre städerna, hvaiest blott en s. k. apologist- eller lärdomsskola, nr att tillgå, der hafva föräldrar icke tillfälle att välja mellan flera läroverk.
Det kunde hända, att en fader, sorn blifvit uppfostrad vid de gamla skolorna, icke skulle vilja insätta sina barn vid en skola, der roan följde andra metoder, äu dem han sjelf pröfvat.
Han skulle kunna anse det nya såsom ett tvång.
Uti hufvudstaden kan en sådan invändning icke göras, emedan här finnas så mångå allmänna skolor efter de gamla metoderna, alt hvarje fader kan der få sin tillfredsställelse, om han fruktar alt insätta sina barn i prof-skolan.
Det är derföre jag anhåller att StalsUlsk. må taga delta i närmare öfvervägande och föreslå ett ständigt anslag i detta hänseende. 6: t e punkten.
Litt. a. Hr af Grubbens, IN i I s Willi.:
Del är verkligen D c il 15 Maj e. HT med fägnad jag aflägger min tacksamhet till det anslag af 2,4oo r:dr, sorn, utöfver det förn a af 2000 r:dr, StatsUtsk. behagat bevilja för det gymnastiska cent! al-instiIntet.
Jag skulle likviil vilja göra cn anmärkning.
Föreståndaren för della institut har "uppoffrat sin ungdom, sin tid för detta yrke; lian ur den skickligaste anatom, som Sverige äger näst Retzius, och han har så vinnlagt sig 0111 ett fulländad! studium i gymnastiken, att jag hemställer om icke, i likhet med hvad Hrr Cederschjöld och Retzius blifvit tillagdt, ett årligt extra anslag af 4°o rtdr kunde honom personligen beviljas.
Jag tror, att Professor Branting gjort sig lika förtjent af detta anslag, som någon af dessa förenämnde herrar.
En annan anmärkt!, har jag äfven att säga i det fallet: för alt få en gymnastik fullkomlig, erfordras en lärare, icke blott för det torra, utan äfven för det våta elementet.
Jag hemställer, huruvida icke lön borde anslå» äfven åt en simmästare, alldenstund jag tror, att ungdomen lika väl bör simma sorn gymnasticera, och att, utan delta samband, man endast galt halfva vägen, äfvensom att ungdomen bör så t i 1 Idanäs, att den i framtiden kan härutinnan lära andra.
Det är från denna synpunkt jag egentligen utgår, då jag hemställer, att StatsUtsk. ville tillstyrka R.
St. att anslå en lön af 400 rtdr b:co till en simmästare, pä det ungdomen här i Stockholm kunde lärn sig simma, för att med tiden bibringa undervisning deruti öfver hela Riket, hvilket jag anser vara högst nyttigt för ett så af vatten couperadt land som Sverige; äfvensom jag tror, alt den lilla summan af 4»o rtdr för ett godt ändamål vore vä! använd och Staten icke behöfva belastas med utgifter fölen särskild simningsanslalt, om undervisningen i denna konst förenades med gymnastiken, och eleverne vid apologistskolorna erhölle fri undervisning.
Jag tror, alt i framtiden liela Riket skulle hafva nytta häraf, då denna konst spriddes öfverallt af den ungdom, som, under särskildta lefnadsförhålJanden, säkerligen kommer att vistas på många olika håll i fäderneslandet.
Jag anhåller om återremiss, med begäran att dessa mina anmärkntr mätte dervid åtfölja.
Med afseende på den nuvar. föreståndarens vid gymnastiska central-inslitutet Hr Bräntings utmärkta förtjenster, skulle jag, lika med dtn siste talaren, hemställa, huruvida icke StatsUtsk. kunde finna skäligt hugna honom med ett särskildt anslag, på sätt som om Hrr Cederschjöld och Retzius blifvit nämndt.
Det är allmänt kändt, att gymn. ceutral-jnstilutet här i liufvudstaden måhända är det bästa sorn finnes i Europa; utländningar erkänna det.
Om största förtjensten häraf tillhör den fräjdade Ling, så är det likväl en heder för Sverige att i hans efterträdare finna en person, som på en gång förenar så mycken kännedom i anatomien och färdighet i yrket, så att 712 D e n i5 Maj e. m. man kan säfja, att Hr Branling är en i allo värdig efterträdare af den störste man, som i den vägen hittills varit känd.
Jag anhåller likaledes om återremiss, med begäran alt denna anmärkn. dervid må åtfölja, till den uppmärksamhet som den kan förtjena.
Jag vill blott med få ord näm na, att jag, tillika med en stor del af Ekon.Utskts ledamöter, begaf mig för några dagar sedan från Utsk. till gymnastiska institutet, dit Utsk. blifvit inbjudet att bevista slutöfningarna för denna termin.
Man fann, med allmän tillfredsställelse, den utmärkta färdighet i allehanda öfningar, som lärjungarne ådagalade, uppmuntrade af H. K. II.
Kronprinsens närvaro.
Hr Lager hjelm anfört, skulle också jag för min del önska, att R.
St. måtte bevilja Hr Branting den summa, som Hr af Grubbens föreslagit, nemi.
4°° ftdr mera åt föreståndaren, och att i allmänhet det anslag, som för institutet blifvit yrkadl, måtte beviljas utan annat undantag än möjligen för lärarinnorna.
Institutet har, på den korta lid det funnits, stigit till en sådan höjd, att man bör tillse att det icke faller af brist på anslag.
Då det verkligen är, såsom Hr Lagerhjelm anfört, en inrättning, hvilken gör heder åt Sverige och står framför dylika i andra länder, så synes det också tillhöra oss att bibehålla denna inrätta, vid sitt anseende och vid det förtroende, som hon förvärfva t.
Kan detta ske med så ringa uppoffring, som den man begärt, så synes det icke vara skäl att undanhålla medlet dertill. 6: t e punkten.
Litt. b. Hr Möllerhjelm, Axel, hade inlemuat ett så lydande anförande:
I anledn. af StatsUtsk:s utlåt.
JNT:o 62 ang:de reglerandet af riksstatens loide hufvudtitel, samt det mom. af detta ullåUs 6:te punkt, som rör frågan angtde ett anslag af allmänna medel till det af Hr A. P. Bromander i Stockholm stiftade institut för bildandet af sådana ynglingar, som ämna ingå i handel och näringar, anhåller jag vördsammast att få göra följande erinringar, dem jag, i egenskap af ord för. i K.
Directionen öfver Stockholms stads undervisningsverk, anser mig böra underställa H. R. o. Ad:s närmare ompröfvande.
Genom motion, väckt i detta Stånd, hade ett årligt anslag af 2,000 r:dr blifvit hegardt för nämnda handels-institut, med villkor, att föreståndaren dels skulle kostnadsfritt lemna undervisning åt åtta elever, dels af de betalande icke äska högre afgift än 25 r:dr i qvartalet för ynglingar ifrån Stockhol m, och 16 r:dr 32 sk. i qvartalet för ynglingar ifrån Den i5 Maj e. m. ifrån landsorten; hvilken uppmuntran motionären ansett så mycket nödvändigare för Hr Bromander, som det vore kändt, att han hittills utan all slags vinst, samt till och med icke utan egna uppoffringar, merberörde vackra och nyttiga inrätta. underhållit.
StalsUtsk, som vitsordat så väl detta handelsinstituts nytta, sorn dess ändamålsenliga inrättning, har likväl afslagit allt understöd för detsamma, isynnerhet på den grund, att institutet ännu icke kunnat tillvinna sig någon så beskaffad uppmärksamhet från de corporationers sida, för hvilka stiftelsen egentligen borde vara af vigt, att desamma hos K. M. i tind. anhållit om publikt understöd åt Hr Bromander.
I sådant afseende får jag äran förete så väl direclionens öfver Stockholms stads undervisningsverk yttrande om yärdet af Hr Bromanders institut, som en särskild uppsats, utvisande, att li.
St. redan år 1823 önskat se ett sådant institut i St ockhoim inrätladt, samt att Förvaltningen af sjöärendena oell Commerce-collegium sådant tillstyrkt, äfvensom ett intygande af mer än i3o personer ibland Stockholms stads förnämsta handlande och fahl ikanter, hvilka alla förenat sig i den önskan alt ifrågavar. institut, i anseende till dess stora nytta, måtte af allm. medel vinna något understöd.
Och då jag sålunda på dessa skäl anser mig böra vördsamt begära återremiss på StatsUtskts betänk, i denna del, får jag äfvenväl begära, att nämnda handlingar må till Utsk. få medfölja.
I en sak, som så mycket talar för sig sjelf, som denna, anser jag i öfrigt hvarken nödigt eller lämpligt att med något vidlyftigt anförande upptaga fl. R. o. Ad:s tid, och vill blott för egen del kortligen tillägga:
Med all aktning för den ganska riktiga principen, att med Statens för oräkneliga behof i anspråk tagna rnfcdel all möjlig hushållning bör iakttagas, vågar jag dock tro, att denna grundsats icke i sin tillämpning bör sträckas så långt, att man nekar nyttiga af enskilda personer stiftade inrättmr ålit publikt understöd, när inrättriingarne, thy förutan, icke kunna bära sig, ulan måste gå under.
En sådan inrättn. är Hr Bromanders handelsinstitut, och ett sådant öde förestår ovillkorligen detsamma, om allt anslag dertill nu afslås; då förfaller en för handeln och näringarna ganska behöflig och önskvärd stiftelse, och Hr Bromanders exempel skall då visst icke blifva någon uppmuntran för andra, alt förStaten uppoffra tid och medel, äfven om de hade kallelse dertill.
Skulle emedlertid det äskade anslaget, 2000 r:dr om året, anses för drygt, torde ett mindre kunna beviljas.
Ett absolut afslag är blott det, som jag högligen måste afstyrka, G H. 9°
Den i5 Maj e. m. Afskrift.
Bilaga Litt. A.
Utdrag af protocollet, hållet hos K.
Directionen öfver Stockholms stads undervisningsverk den 20 Mars 1840.
S. D. I ingifven ansökan anhöll Hr Anders Petter Bromander, som i hufvudstaden inrättat ett theoretiskt och praktiskt institut för ynglingar, hvilka ämna att engagera sig i handel och näringar, om K. directionens vitsord öfver sagda undervisningsanstalt, för hvilken understöd af allmänna medel, vid innevar. riksdag, genom motion ifrågakommit.
Då denna läroanstalt, såsom tillämpnings-skola, ligger utom den för K. directionen bestämda verkningskrets , ansåg K. directionen sig icke tillkomma att något betyg, såsom det önskade, öfver densamma meddela, men betviflade så mycket mindre inrättningens förtjenst och ändamålsenlighet, som den på ett ganska fördelaktigt sätt blifvit vitsordad af flera, i dithörande ämnen förfarna , och för bedömmandet fullt competenta, personer, bland hvilka en såsom ledamot tillhört, och en ännu tillhör K. directionen.
Och skulle delta sökanden, genom utdr. af prot., till svar meddeladt varda.
In fidem E. M. Tegner, K.
Directionens Secreterare.
Lika lydande med originalet, intyga A. F.
Normelin, Abr. Z.
Pettersson, Expeditions-secreterare.
D:r &
Bilaga Litt. B. Upplysning i afseende på Hr A. P. Bi-omanders handelsinstitut.
Vid hemkomsten efter en utrikes resa i Frankrike och Norrige i83i, började Bromander meddela ynglingar undervisning i merkantila göromål eller handelsveltenskaper.
Engagerad i a:ne räkenskapsverk som extra-ordin, kammarskrifvare, tillät honom hans tid en dylik sysselsättning.
52 ynglingar hafva till närvar, dag njutit fri undervisning och genomgått kursen, af hvilka en del hafva varit ifrån Stockholms stad, en del från landsorten, och en del från småstäderna i Riket.
De betalande elevernes antal till dato, som genomgått kursen, har endast utgjort no, och hvaraf en betydlig del varit söndagselever, hvilka sednares afgift till Bromander endast utgjort 5 r:dr b:co i qvartalet.
I anseende till de få betalande elevernes antal, och antagne medlärare för olika läroämnen, så har deras aflönande ådragit Bromander betydliga förluster, förutan den tid och möda han nedlagt på lärokursers och metoders utarbetande.
I afseende på förtjensten af Bromanders bildade handels-institut, tror man sig böra åberopa en af Ständerna vid
Den i5 Maj e. m. 1823 urs riksdag till K.
M. gjord hemställan om inrättande af ett central- handels- och navigations-institut härstädes, jemte iivad K.
Förvaltningen af sjöärendena och Comroercecollegiuin i gemensamt lind. utlåt, af den 8:de Dec. 182(1 sig utlåtit.
Stockholm och Norrköping inse väl bristen, men mena att öfriga befintliga bildningsanstalter, tillika med den underbyggnad en handels-elev kan genom praktik vinna, skall till en del uppfylla behofvet.
Götheborg tillika med Gefle inse behofvet af ett liandels-instiluts inrättande, och önska, i delta afseende, anslag af Staten.
Calmar och Carlshamn tro sig äga de bildningsanstalter de behöfva; men alla äro ense, att ett handels-institut icke bör förenas med en navigationsskola.
I afseende härpå, samt på grund häraf, att inga offentliga af Staten inrättade handelsskolor förefinnas, och då den underbyggnad en contorist kan i apologistskolor och sedermera genom praktik å handelscontor inhemta, icke är för hans yrke tillräcklig, hafva K.
Commercecolltm och K.
Förvaltningen af sjöärendena tillkännagifvit den önskan, att ett handels-institut måtte i Slockholm inrättas och Staten genom offentliga medel dertill bidraga.
Stockholm den a3 Mars 1840.
Bilaga Litt. C. Öfvertygade att Hr G. F. Smerling och Hr Gust.
Beskow med fullkomlig sakkännedom bedömt det handels-institut
Hr Secreteraren A. P.
Bromander här i staden inrättat, förena undertecknade sig med nöje uti den önskan och det omdöme desse herrar skriftligen uttryckt i afseende på ett anslag af allmänna medel till bemäldta institut.
Stockholm den 22 April l84o. Kantzow. C. F, Bohnstedt, Grosshandlare.
Hegardt, Carl Arfvedson, Grosshandlare.
Grosshandlare.
Carl B..
Roth, Joh. Christ.
Schmidt & C., Grosshandlare.
Grosshandlare. G. Michaelson, W. Benedicks Grosshandlare.
Schön, Grosshandlare.
Rydberg, Grosshandlare.
Carl Joh.
Ekerman, Grosshandlare.
Adolf Fredholm, Grosshandlare.
M. Elers, Grosshandlare.
Ovenius, Grosshandlare. R. F. Scheve, Grosshandlare. H. H. Aspegren, Grosshandlare. W. H. Kempe, Grosshandlare. D. Erskine, Stadsmäklare.
Joh. L.
Backman, Grosshandlare.
Carl A. Scharp, Grosshandlare. L. Kaijser, Bruksidkare. G.
Sommelius, Grosshandlare.
Carl A. Peyron, Grosshandlare. C. J. Meurk, Grosshandlare.
Bonnedahl & C, Grosshandlare. Lowén & C.
And. Walley.
Handlande.
Bibau, Grosshandlare. P. Bohman, Grosshandlare. 716 Den i5 Maj c. m. Christ.
Gust. Gottfr. Canzler, Grosshandlare.
John Moll, Grosshandlare. J. E. Öberg, Klädesfabr.idkare. .A. H. Rubach, Grosshandlare.
Seybolt & C. Sockerbr.idkare.
Brandelius, Bryggare. C. A. Hassel, Kryddkramhandl. G. A. Wall, Kryddkramhandl.
Carl O. Schagerström, Bryggare.
Grosshandlare. F. T. Cleve, Grosshandlare.
Reinh. v. Sydow, Grosshandlare.
Carl Björling, Sockerbruksidkare.
Rob. Wetterblad & C., Grosshandlare, Carl F. Holm, Grosshandlare.
Ed:d Cabanis, Grosshandlare.
Fr. Wiberg, Klädeshandlare.
Georg R.
Setterwall, Bryggare.
Hazelius, Lärftskramhandl.
Cederlund J:or, Grosshandlare. P. Åkersten, Kvyddk ramhandl.
C. L. H. Schwieler, Sockerbruksidkare.
El. Åberg, Bryggare.
Gustaf Tideström, Kryddkramhandl. W. Gust.
Paterse'n, Grosshandlare.
Stegeman & C.
J. P. Mazer, Grosshandlare. A. Wallis, Em.
Clementson, Grosshandlare.
Aspelin, Grosshandlare.
Lars Monte'n, Grosshandlare.
C. H. Cantzler, Grosshandlare.
A. fl. Strömberg And:n, Tobaksfabrikör.
J Bartels Jtson, Kryddkramhandl. E. Strömstedt, Kryddkramhandl.
Rob. Smith, Bryggare.
P. A.
Leffler, Grosshandlare.
Otto Lundholm.
Grosshandlare. E. W
Schlegel!
<St C., Vinhandlare. P. Friberg, Klädesfabrikör. J. A. Pauli, Grosshandlare.
Joh. G. Kahl, Grosshandlare.
Joh. P. Folcher, Sidenkramhandl. G. Medberg, Sidenhandlare. J. F. Löfgren, Kryddkramhandl.
Joh. Mag.
Lundvall, Kryddkramhandl.
F. Bastman, Kryddkramhandl.
A. Harling, Klädeshandl. A. J. Lychou, Bryggare. W. Hartman, Bryggare.
Jac. Eurenius, Kryddkramhandl.
L. A. Adlöf, Kryddkramhandl. J. W. Molin, Kramhandlare.
Setterwall, Grosshandlare. E. J.
Spolander, Kryddkramhandl Bruksidkare.
And. Wener, Grosshandlare.
P. O. Winqvist, Grosshandlare. A. H. Otto, Grosshandlare.
Henr. Hartman 8C
Son, Bryggare. J. G.
Dybeck, Socker br.idkare. F. O. Krook, Kryddkramhandl. C. G. Elfgren, Kryddkramhandl. L. Meyersson, Sidenfabrikör, Phil Wigius, Grosshandlare.
P. Chr.
Stal & C. Grosshandlare.
Erik Fröberg & C., G.
Godenius & C., Grosshandlare.
Erik Carlsein & C., Kryddkramhandl. B. G.
Forsgren, Klädeshandlare.
J. Broberg, J.
Sidenkramhandl.
Th. O. Björklund, Kryddkramhandl.
H. S. von Sydow, Lärftskramhandl. J. G. Sjöberg, Kryddkramhandl. J. G. Lundberg, P.
Lärftskramhandl. C O. Öberg, Kryddkramhandl. C. A. Schmiedte, Bryggare. N. Holmberg, Kryddkramhandl. J. G. Palmgren, Grosshandlare.
Gust. Ad.
Holm, Grosshandlare.
Billing, Grosshandlare.
Carl J.
Bolin, Grosshandlare. D c u 15 Maj e. ra. 7*7 Mazér & C. H. L.
Broman, T. Schmidt, Fabrikör.
Kryddkramhandl.
J Oldenburg, And. Lundgren, F..
D. Engelmark, Grosshandlare.
Lärftskramhandl. N. Granlund & C., Aug.
Bergman, F. H. Menk, Kryddkramhandl.
C. A Masrelier, F. E. Lindström.
IT. M. Milde, Grosshandlare.
Herrbort, J. L.
Strindberg, C. L.
Fristedt, Kryddkramhandl.
Kramer, J. T. Schröder, W. M. Fagerberg, Grosshandlare.
Grossh. &
Sockerbruksidk. G. Ahrberg, P. A.
Sprinchorn, E. W. Langenberg, Sockerbruksidkare.
Klädeshandlare.
Lika lydande med originalet, intyga A. F. Normelin, Abr. Z.
IJ:r &
Hr af Grubbens: Hr Bromanders institut är ett liandels-inslitut: jag vet ej hvad nytta Staten kunde hafva deraf.
Grosshandlare uro de, sorn deraf draga största fördelen; och jag tror, att de sjelfve, ifall så behöfves, kunde göra en sådan uppoffring och ersätta Hr Bromander för den undervisning han Iemnar.
Är det nu likväl så, att Hr Bromanders institut helt och hållet skulle upphöra , om icke något anslag beviljas, så föreslår jag, att det begärda anslaget må nedsättas till 1000 r:dr, på det man till en början må se hvad nytta Staten haft af dessa iooor:dr. StatsUtsk:s utlåt.
N:o 62 blef af R. o. Ad. återremitteradt.
Till pröfning företogs StatsUtsk:s den 25 och 29 sisth April på bordet lagda utlåt.
N:o 63, ang:de reglering af allm. indragn.slaten. R. o.
Ad. ansåg della utlåt, böra punktvis discuteras.
I anlcdn. af nedannämnda punkter blefvo yttranden afgifna.
SlalsUlsk. har tillstyrkt på så sätt hvad af Konungen blifvit hegardt äfvensom af enskild motionär yrkadt, att den lön af 800 r:dr , sorn Professor Cronstrand innehar på Vettenskaps-academiens stat, blifvit öfverflyttad på allm. indragn.staten , samt dessutom 200 r:dr, motsvar. kostnaden för fria husrum, ved och ljus, så att Professor Cronstrand nu blifvit uppförd till 1000 r:dr.
Jag har i min hos R. o. Ad. väckta motion fastat R.
St:s uppmärksamhet uppå, huruvida ej Professor Cronsttand, sorn vid sitt afskedstagande från observatorstjensten hos Veltenskaps-acadcmien, korn i mistning al fria runi, ved och ljus, Den i5 Maj c. m. kunde derföre undfå af Staten en ersättning af 35or:drb:co, enär Vettenskaps-academien ej ägde medel att ersätta honom denna förlust.
SlatsUtsk. har hehjertat denna omständighet, så till vida, att Utsk. uppfört Professor Cronstrand till åtnjutande på stat af en rund summa, stor 1000 r:dr b:oo.
Jag hemställer likväl vördsamligen, då det anslag StatsUtsk. ansett sig af denna orsak böra bevilja ej utgör mer än en del af hvad jag ansett vara behöflig t, om det icke vöre skäl för StatsUtsk. att bevilja det hela , nemi. 35o i stället för 200 r:dr.
Det är nogsamt bekant, att, så dyra hushyror i allmänhet nu äro, blir denna summa af 200 r:dr knappt dertill tillräcklig, och då återstår ännu utgiften för ved och ljus; hvarföre jag anhåller att vid den återremiss af detta betänk-, som jag begär, StatsUtsk. härå ville fästa en närmare uppmärksamhet och till de 200 r:dr, som blifvit beviljade, lägga ytterligare i5o r:dr, helst denna summa visserligen icke skall lemna något öfverskott, sedan de utgifter blifvit dermed bestridda, hvarför jag denna summa äskat.
Jag är öfverlygad, att H. StatsUtsk., likasom öfrige ledamöter af detta Stånd, har sig bekant, att ifrågavar. man , genom en ådragen ögonsjukdom blifvit försatt i det tillstånd att icke kunna sköta sin tjenst; i denna belägenhet beslöt han att nedlägga sitt embete, hvartill han ingalunda blef uppmanad.
Denna sjukdom var i sig sjelf en svårighet, och något hvar skulle säkert som den största olycka motse det öde att blifva beröfvad sin syn; detta kan ingen statsmakt afhjelpa, det hör ej heller hit, men hvad sorn hör hit, är den sanning, att sedan Professor Cronstrand nedlade sitt embete såsom Vetlenskaps-academiens observator, fortfor han icke dessmindre att gagna vettenskaperna och Riket genom författandet och utgifvandet å trycket af en praktisk astronomi, hvaraf ira delen nu är utkommen.
Jag är icke rätter man att bedomina den ; men måhända tillkommer det mig att säga så mycket, att det ostridigt är det Rasta arbete sorn, i den grenen af vettenskaperna, blifvit på Svenska språket författadt.
Jag gör mig förvissad om, att det läroverk, der den boken kommer att först begagnas, skall med beröm emottaga detta arbete, samt alt det skall blifva för Rikets academier af stor nytta, likasom jag anser för en stor heder för fäderneslandet att äga en sådan författare.
Det är äfven en annan anmärka., som här gör sig sjelf: då StatsUtsk. har tillstyrkt Ständerna att uppföra Professor Cronstrand på indragn.-staten, så härmed detsamma honom blifvit tillagd en tillökning af 200 r:dr i hans inkomster, påsätt jag haft äran nämna; men denna tillökning tages afVettenskaps-academiens medel , hvaraf åter den följd skulle uppkomma, t att Professor Selander skulle erhålla 200 r:dr mindre.
Delta torde vara förbisedt af StatsUtsk., och då Vettenskaps-academien icke har några tillgångar för denna ersättning, torde det väl vara nödigt att öka det anslag Ko - Den i~5 Maj e. m. 7'9 nungen begärt, så att icke det anslag, som beviljas Professor Cronstrand , må komma att tagas af medel, som förut äro disponerade.
Då jag ej kunnat höra hvad den siste talaren yttrat, är det visserligen inöjligt, alt jag redan af honom är förekommen i hvad jag nu går att anföra; men jag förmodar likväl, att den värde talarens afsigt varit att tillstyrka ett anslag af i5o r:dr b:co utöfver det belopp, som StatsUtsk. för Hr Professor Cronstrand föreslagit.
Jag får i sådant fall, för min del, förena mig med motionären, men tillika dervid foga en anmärkn., nemi. den, att StatsUtsk. vid beräkning af den ersättning, som skulle utgå till Professor Selander, uppfört densamma till 200 r:dr mindre, än Hr Selander i närvar, stund åtnjuter.
Det är allmänt bekant, att Professor Selander, som är en af våra utmärktaste mathematici och astronomer, för några år sedan erbjöds en profession vid universitetet i Helsingfors mot ett ganska betydligt appointement; han qvarsiannade likväl i fäderneslandet, mot löfte att erhålla någon tjenst, med så tillräcklig lön, att han deraf kunde få åtminstone en tarflig bergning.
I anledn. deraf erhöll han 1000 r:dr på extrautgiftsfonden såsom ersättning för den tjenstgöring han , i succession efter Professor Cronstrand, öfvertog vid observatorium här i Stockholm; naturligtvis skulle Professor Selander, på samma gång han blef observator, också nödvändigt bo på observatorium — och härvid gjorde Professor Cronstrand en enskild uppoffring, då han till Hr Selander, utan hyra, afstod sitt boställe.