Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Föredrogs ett ifrän Constitutions-Utskottet inkommit Memorial af den 8we Dennes, in nefat - Den 9 Augusti. uefattanve det utlåtande öfwer Riksens Mänders Justitia Ombudsmans Friherre Usims hemställan, rörande orten för dest embetes Utöfning da Riksens Ständer annorstädes än i Hufwudstaden församlade äro, att Utffottet, wid jemförelse af denna fräga med den lZ:de § i JustitlD-OmbUdsmanNcns Jnstruetion, och dä i följe deraf Riksens Ständers JustitiX-Ombudsman, dä han pä resor stadd är, icke dest mindre sitt embete utön v ar, för sin del ej funnit för honom nägot binder att såsom wistande ä den ort der Riksens Ständer sammankomm t, äfwen sjelf stna till embetet hörande göromål bestrida, heldst hans begagnande af sin Riksdagsmanna-rättej, dä han sädant sjelf icke yrkar, kan anses bland de laga förfall, wid hwilka suppleanten börembetsförwaltningen tillträda, Lades pä bordet, Hert sernskölä^ stobLNz uppläste till Drotocollet följande:
Dä hwarje redlig mans pligt är, att enligt sin öfwertygelse fritt yttra silla tankar uti allt, som kan i ringaste matto gagna och tjena Fäderneslandet, utbeder jag mig fä följande inför Herr Baron och Landt-Marskalken samt Höglostige Ridderskapet och Adeln ödmjukast underställa.
Under sista Pommerska fälttäget inrättades Fält-Artilleriet äkande maner.
Det har sedermera bibehällits i samma beredskap, och troligen kommer det hädanefter att blifwa derwid sä framt ej nägon Förslagsmakare skulle proponera att det förändrades till ridande, hwilket jag för min del finner onödigt och för kost - Den 9 Augusti. adens stull aldeles olämpeligt; deremost har jag funnit, och finner att, för att befordra ätande
Artilleriet till den möjeligaste höjd af fullkomlighet hwartill det lätt kan komma, fordras ett nödwändigt medel dertill, och det är hästar - huru manga till antalet warit Kongl. Götha och Wendes Artillerie-Regementer anst agne wet jag ej med wisihet —meri snart ett är har Kongl." Swea Artillerie Regementet uti Stockholm haft
M stpckcn, med detta ringa antal har Regementet stolat exerceras sä rväl uti Ridkonsten, som uti sättet med äkande Artillerie — beklageligen öar Regementet mycket vacancer och destutonckstarka commenderingar hwilket ansenligen minffat antalet af 1000 mar: med Befäl inberäknadt ungefärligen som utgör Regementets hela styrka, till boo hwilka i är stolat i ofwanbestrifne delar öfwas.
— För Eder mine
Herrar som warit och ännu ären militairer lärer det säkert fatta fig mycket lätt, att inse orimligheten uti detta stätt, att stapa ett dugligt och öfwat Fält-Artitterie — jag tilltror mig ock med all säkerhet kunna förwifta Herr Baron och Landt-Marskalken samt Högloft.
Ridderstapet och Adeln att pä dylikt fortfarande wis underställer
Staten Zo hästar nästan utan ändamäl.
Det har warit omöjeligt för mig kunna dölja detta yttrande af min öfvertygelse, äfwensom att jag ffulle anse det oförlåtligt försumma iaattagandet af detta tillfälle dä Riksens Högloft.
Ständer äro församlade, utan art ej yppa min enda förmodan wara den, att härvida Swensta Artilleriet stall bibehälla sitt' frän längre tider förwärfwade anseende jemförelse - wis mot andra Staters Fält-Artillerier, samt Kronan och Staten äga rätt att fordra tillbörligt stöd af detta wapen, sä mäste medlen lämpas derefter, och såsom Hufvudsakligen bidragande till ändamälets tvinnande, tror jag, att 100 hästar böra bestäs och tilldelas hwarje Artilleris-Regemente.
Men ffulleStaten ej kunna åstadkomma detta offer, san i sin mohn, till sjelfstäudiqhetenö dervarande, efter min tanke fordras, sä mäste ätminstone 60 pä hwarje Regemente kunna bewiljas, ^ under detta antalet wore det ett alldeles onödigt öfwcrflöd att belasta Staten med uppköp och underhäll af nägon enda häst i detta afseende.
Jag wägar hoppas, äfwen som jag derom ödmjukast anhäller, att'Högwälborue Herr Baron och Landt-Marskalken samt Högloft.
Ridderskapet och Adeln med graeieust Lfwerseende och förbigäende af den ofullkomlighet hwarmed detta ämne af mig blifvit framställ — täcktes skänka detsamma en blick af uppmärksamhet, och i händelse det winner bifall, det dä mätte sä wäl med öfrige Respect-ve M?dständen communiccras, som tttl wederbörligt Utskott remitteras.
Justerades Pleni-Protocollerne för den 4:de och 6:te dennes.
Derefter werkställdes den förledne gärdag uppstjutne lottningen till Bänkman för den 3 usta bänk-afdelningen, hwarmedelst Herr ttoos, Oustrck, blef Bänkman. ^err Laron och Landt-Marskalken tillkännagaf att ibland de Personer som till Utstött - Den 9 Augusti. stotts-Ledamöter blifwit utwalda, more äfwen en Elector Herr dcorll-nwlc, j hivars ställe, enär befattningarne af Elector och Utstotts-Ledamot icke singe sta tillsammans, Herrar
Bänks män borde till wal af en annan Elector sam? manträda.
Upplästes ätstillige Protocolls-Utdrag, frän de andre Respective Ständen, af följande innehäll, nämligen: frän Borgare-Ständet ett af den 4 Augusti med bifall till den af Ridderstapct och Adeln föreflagne stora Deputation till beklagande af Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens frånfälle; ett af samma dato, med bifall till sättande af ett särstildt Utstött tillöfwersecnde af 8:de f. i Banco-Utskottets Jnstruetion,. med det förbehäll och tillägg Rrdderstapet och Adeln harwid gjordt; frän Preste-Ständet ett af den 6 Augusti med instämmande i sistnämns de förbehäll och tillägg; frän Borgare-Stärudet ett af den 7 Augusti med bifall att den stora Dcputationcn äfwen mätte frambära-
Riks sensStäuders underdäniga tacksägelse för Kongl. Majus wisa anstalter till allmänna lugnets bis bl balkande samt Riksdagens flyttande; frän Preste-Ständet ett af den 6 Augusti af samma innehall; frän samma Ständ ett af den 6 Augusti, innefattande Remisi titt Stats-Utstottet af Kongl. Majus nädiga Proposition angäende Statswerkets tillständ och behof; till Lagutskottet af Riksens Ständers Jusiitise-Ombudsmar s Riksdags-Berottelsc; och till Constitutiors-Utstottet, af Justitia-Ombudsmannens förfrågan cm desi wistelse-ort dä Riksdag annorstädes än i Hufwudstaden inträffar; samt Den 9 Augusti. frän Borgare-Scändet af den 7.de, och frän Bonde-Ständet af den 8:de Augusti, af lika innehäll med det nytznämnde.
Sedan Herr Baron och Landt-Marskalken underrättat Ridderffapet och Adeln att Kongl. Maj:t behagade nästa Mändag föremiddagen emottaga Riksens Ständers stora Deputation, ätffiljdes Höglofiige Ridderffapet och Adeln kl. klenum klockan 11 föremiddagen.
Anmältes och infördes en Deputation frän det Hedcrwärda Bonde-Ständet, hwilkensOrdförande, Riksdagsmannen tVe88inl-medförde och uppläste ett Protocolls-Utdrag af förlednc gärdag, hvarigenom de öfrige Ständen inbjödos, att förena stg i det beslut, Bonde-Ständet till möjeligaste förkortande af denna Urtima Riksdag, fattat, nemligen: att alla wid nytz hällne Riksdagen, upptagne, behandlade, utredde och till nästa Riksdag uppffjutne frägor, i hwad ämne som häldst, icke ä denna Riksdag mätte widröras, utan än ytterligare, pä sätt redan dä ffedt, och med i allt förbehällen öppen talan, uppskjutas till nästkommande Riksdag, att dä först pröfwas, och att, med anledning ak 36 H i Riksdags-Ordningen, ett särfflldt Uiffott af z-.ne Ledamöter frän hwatje
Ständ sättes, till hvilket denna allmänna fräga, efter hwad 56 §. i Regerings-Formen föreffrifwer, mä kunna remitteras. en hvart till 2. ln lläem krotocoUi A.. 6. 8ilkver5toIpe.
Lördagen den n Augusti.
Den 11 Augustt.
Tal, yrkade derjemte Riksdagsmannen VVeLLiri^ synnerligen pä Bonde-Ståndets Ledamöters behof och önskan, att ffillda frän stna hem, under början af den för landet angelägna bergningstiden, åtminstone komma i belägenhet, att fa öswerwara Bergningens flut.
Sedan Dcputationen afträdt, yttrade sig Baron och Landt-Marskalken, att det wisterligen were Ridderffapets och Adelns ostriL'ga rätt, att säta detta mäl hwila pä bordet, men hemställde om Ridderffapet sch Adeln ^ ej flulle anse med det allmännas, och sin egen önskan enligare, att ät detsamma genast lemna någon ätgärd?
Grefwe lVlöi-ner, ^clolpb Loran, förmälte sig med tillfredsställelse och högaktning hafwa afhört de tänkesätt, af patriotism och sorgfäU lighet för medbröders wal, ^om i Bonde-Ständets Protokolls-Utdrag, och Deputatwnens Ord^ förandes Tal, warit uttryckta.
Han trodde gtt r en tid, sadan som denna, dä Fäderneslandet unker wista synpunkter kunde anses swäfwa i en cwist belägenhet, det torde wara af wigt, att Riksens Ständer pä ett friwilligt sätt inffränkte antalet af föremålen för sina bandlägg uingar, wid detta Riksmöte.
Han finge pä sädan grund hemställa, att Ridderffapet och Adeln mätte behaga lemna sitt bifall till den af Bondeståndet gjorda Proposition.
Men tillika utbad han sig fä yppa den önskan, att i allmänhet, sä sparsamt, som möjligt wore, och icke utan för tydligen wigtiga orsaker, nya frägor mätte i Riks-Ständen, under detta Riksmöte, blifl rwa Den 11 Augusti. wa till afgörande framställda.
Detta äsyftade han mätte yttras fasom en önskan, wisierligen icke såsom ett beslut; och detta sä mycket häldre, som en sädan önskan fullkomligen instämde i esprit'n af Bonde-SLändets proposition.
För öfrigt skulle Herr Grefwen bäldst hafva önskat, att detta mäl kunnat afgöras utan - remisi; men dä Bonde-Ständet yttrat sin åstundan derom, wille han ej densamma afstyrka , utan begärde blott uti Protokolls-Utdraget som torde komma att innefatta Ridderstapets och Adelns bifall, tilläggningen af den önskan, att ej nägra nya motioner utan yttersta nödvändighet mätte wäckas. >^err Baron oclr L.andk-M<rrskalk>m gjorde Proposition till bifall ä Bonde-Ständets framställning, med den tilläggning Herr Grefwe lVlörner föreslagit.
Beswarades med ett starkt Ja.
Friherre kttsnnerbeim, Lars yt trade sig, att dä detta beslut innefattade , att detta mäl ej skulle tillhöra nägot as de förut r Grundlagarne föreskrifne Utskott, ibland hwilka Constitutions-Utskottet skutte haswa synts det lämpeligaste, att dermed taga befattning, wille han föreslä, om ej till inskränkning i antalet af Utskott, detta mäl kunde hänwisas till det redan förordnade Utskottet, till öfverseende af Jnstructionen för Banco-Utskottet.
Friherre Letterström, j acob, kunde för sin del ej häruti instämma, emedan Riksdags-Ordningen stadgade att ett nytt Utstött ägde att befatta sig blott med det särskildta mäl, för hwil - Den ri Augusti. hwilket det blifwit förordnadt.
Om Electorerne ansäge tjenligt, att till det nu föreflagna nya Utffott wälja samma Ledamöter, som i det redan förordnade, beredde sädant utan twifwel af dem; men att remittera ett nytt mål till ett Utffott, tillsatt för ett annat, ansäge han icke behörigt.
Herr Baron ock Lmndt-Marsk-Uken gjorde proposition till utwäljande af ett särskildt Utffott, som ägde att titt Riksens Ständer inkomma med utlåtande öfwer frägan om de förut uppffutne måls ytterligare hwilande till nästa Riksdag. ^ Bifölls.
Öppnades Herrar Bänkmännens Lista till wal af en Elector i Herr d-lorclenWUs ställe, och befanns dertill utsedd N:o 456 Herr Aminoff, hollan Lgbriel, General-Adjutant och Ofwerste.
Herr Landt-Marffalken erindrade om hwad han redan i sista plenum tillkännagifwit, att Hans Maj:t, nästkommande Mandag den 1Z Augusti, täcktes emottaga Riksens "Ständers stora Deputation.
Hwr Landt-Marffalken wille nu allenast nämna, att fräqa uppstått om antalet, af Ridderffapcts och Adelns Deputerade härtill.^ Tillförene hade Ridderffapet och Adeln, till sadana Deputationer, lemnab ett antal af Ledamöter, dubbelt emot hwardera af de andra Ständens, Men dä härem ej nägot i Riksdags-Ordningen eller Riddarhus-Ordningen funnes föreffriswit, och dä deremot more i bägge stadgadt, att Ridderffapet och Adeln skulle till Utskotten lemna ett antal lika med bwardera af de andra Ständens, more ätffillige af den Den 11 Augusti. den kanka,att antalet i de gemensamma Deputationerna äfwen borde wara lika.
Herr Baron och Landt-Marskalken bcmställde nu denna fråga till Ridderffapets och Adelns egen pröfning och afgörande.
Efter någon stunds tystnad yttrade sig ätstillige pä en gäng, att likhet i princip för Utstött och Deputationer syntes böra iagttagas.
Herr Saron och Landt-Marskalken gjorde i enlighet härmed proposition, och att salunda Ridderstapet och Adeln, till de gemensamma
Deputationerna, lemna jemt lika manga Ledamöter, som de öfrige Ständen, hwurt för slg, lemna.
Föredrogs ä nyo, Eonstitutions-Utstottets, den 9 dennes, pä bordet laade Memorial, innefattande tillstyrkande ä Riksens Ständers Justitia-Ombudsmans gjorde hemställan, att han mätte anses behörigen kunna ä annan ort än r Hufwudstaden sitt Embete utöfwa, enär Riksdag ä annan ort inträffar; hwilket tillstyrkande, sedan derjemte blifwit uppläst Bonde-Ständets Protocolls-Utdrag af den 10 Augusti, innehällande bifall tillUtstottets Memorial, blefuppä gjord proposition, af Ridderstapet och Adeln godkändt-o Föredrogs ä nyo Herr sernskölllg i sista plenum pä bordet lagde Dictämen, rörande tillökning af hästar för Artilleri-Regementerne.
Grefwe Uövven hjelm, L^rt
Fxel, yttrade sig, att dä detta mål synbarligen agde närmaste gemenstav med bwad Regeringsformen kallar commando-mäl,. hwilka tillhöra Kongl. Majus egen dicision, trodde han detsamma ur det - Detta stät, wara af beskaffenhet, att ej kunna af Ridderskapet och Adeln upptagas, och ansä. qe Herr Grefwerr sä mycket mindre sr äg an om hästarnos antal bero af Riksens Ständers pröfning, ssm det wore ostridigt, att Kongl. Maj:t ägde rättighet afgöra den bufwudsakliga prellminaire-fräga, öm ett åkande Artilleri wore behöfligt, eller ej.
Efter Herr Grefwens tanka wore det altja ej till Riksens Ständer, utan i söreffrifwen Ordning till Konungen, som Herr sernsixöiä borde med denna sin erinran wända sig.
Herr Baron ock Lande-Marskalken hemställde i anledning häraf, att denna fräga icke mätte af Ridderffapet och Adeln aftagas, utan Herr fernsköia äga, om bonom godt syntes, att densamma hos Kongl. Majit i underdänighet anmäla.
Upplästes och lades till Handlingarne Bonde-Ständets Protocolls-Utdrag af den 9 dennes, af runehäll, att Ständet till ConstitutionsUtskottet remitteradt frägan om wid tillkommande Riksdagsmanna-wal borde fä röstas pä Riksens Ständers Fullmägtige i Banken och Riksgälds-Contoiret, samt till Banco- och Statsutskotten, frägan, huru enär af Banco-Fullmägtige twänne, och alla tre fullmägtige i Riksgälds-Contoiret, såsom händelsen för det närwarande wore, blifwit walde till Riksdagsmän, samt af Banco-Fullmägtige
Dars' Olsson af Konungen förordnad Taleman, och Da nielsson, äfwensom af Riksgälds-Contoirets Fullmägtige.
Vice Talemannen ^näers kansson Den 11 Augusti.
MMZt och liric Ericsson sig här ittfUNNit, mell l-jäkan ?eNr88on afbidade Ständets förordnande, om han borde i Stockholm förblifwa, eller agde sig bär infinna, de ärender som utgjorde ämnet för bemälte Fullmägtiges befattning i Banken och Riksgälds-Contoiret, ma lämpeligast kunna wärdas, utan hinder af Fullmägtiges begagnade Riksdagsmanna-rätt.
Herr Laron oct) Lairöt-Marskalken anmälte, huruledes genom misitag wid uträkningen öfwer de Ledamöter, som borde tillhöra hwarje sä kallad bänk-afdelning händt, att 4r:sta afdelningen uti Herr Ingelot?
Person erhällit en Bänkman, som i anseende titt sin nummer pä
Riddarhuset tillhörde en annan afdelning; hemställandes om icke detta misitag, som härrörde af owana wid en, under denna Riksdag, för första gängen anwänd inrättning, borde genom ett nytt wal rättas, och förefläendes att 4i:sta afdelningen, sä wida alla Ledamöter af densamma wörö närwarande, mätte genast detta nya wal företaga.
Men som en Ledamot af denna afdelning, fattades,skulle walettill nästa plenum uppskjutas.
Ridderskapets och Adelns Prötocoll, hällit wid Urtima Riksdagen i Orebro den 11 Augusti i8iv.
S. D. Beflöt Högloflige Ridderskapet och Adeln, att till alla delar instämma i det beslut, hwarf det Hederwärda Bonde-Ständer inbjudit de öfrige Respective
Ständen att sig förena, att med willkor af alla Med-Ständens bifall, och Riksens Ständers i allt öfrigt förbe: häll - Den 11 Augusti. källna motions-rätt, alla wid nyst hallna Riksdag upptagna, behandlade, utredde, och till nasta Riksdag uppstjutne frägor, i hwad ämne fory häldst, icke ä denna Riksdag mä widröras, utan än ytterligare, pä sätt dä stedt, och med i allt förbehållen öppen talan, uppstjutas till nästkommande Riksdag, att da först pröfwas; samt att, med anledning af M § i Riksdags Ordningen, ett särskildt Utstött af Trenne Ledamöter af hwarje Ständ mä fattastill hwilket denna allmänna fräga, efter hwad 66 - i Regerings-Formen förestrifwer, mä kunna remitteras: och wille Högloft.
Ridderstas pet och Adeln, endast såsom en dest enstildta önstan tillägga, att till befordrande af denna Urtima Riksdags snara afftutande, wid dens samma inga nya motioner, utan fä wida de anses af yttersta nödwändighet, mätte göras. S. D, Biföll Högloft.
Ridderstapet och Adeln Constitutions-Utstottets den tz sistledne pä bordet laggda utlätande af den 8 Augusti, rörande Justitia-Ombudsmannens m. m.
Friherre lVkLnnerKeims förfrägan, huruwida han, enär Riksdagen ifrän Hufwudstaden blifwit flyttad, dä han, säsom sin ätts hufwudman wid densamma sig infunnit derstädes, oagtadt Jnstructiottens inNehäll, att hans wistelse-ort bör wara Hufwudstaden, kan sitt Embete säsom Justitia-Ombudsman utöfwa.
Derefter Uppropades och afgick under anförande af Grefwe t^övvenIUetm, Usrt en DevutatioN som stulle till de andre Respcetive Ständen framföra dede Ridderstapets och Adelns beftut.
Den 1Z Augusit ^err Baron och Lan^t-Marskalken tillkännagaf, att Riddarhus-Utskottet anmält alla wederbörliga prestanda, till Jntroductions minnande wara fullgjorda för Lagmannen kvants st klinteberg, hwilken genom nädigt
Diplome af den 29 Juni: nästlidet är, blifwit under sine bröders adeliga Nummer 2188 adopterad; och proponerade i anledning häraf, att Jntroduction pä Riddarhuset mätte honom bewiljas.
Vifölls.
Justerades kleni-Protocollet för den i denna mänad; hwarefter Ridderffapets och Adelns afsönde Deputation äterkcm, och Grefwe Uövvenbjelm redogjorde för den hollon, uppdragne bestickning.
Ridderstapet och Adeln ätstiljdes kl. ^ k in lläem krotocolli 6.
Lilkverstolge.
Mändagen den iz Augusti. klenum kl. 10 f. M. Öppnades Herrar Electorernas Lista till wal af Ledamöter i det särskildta Utstött, som äger att yttra sig öfwer den, af Hederwärda Bonde-Ständetwäckta fräga, rörande uppstofmed profningen af de frän sistledneRiksdag hwilande mäl,och befullnos härtill wara walde följande: N:o 57 Grefwe ö»pen8.
Grefwe körner, ^äoipk (-öran.
Kammarherre, R.N.O. 1Z!Z Herr Ueztonstolpe, Lamuel ^ONLS, Häradshöfding. -—220^ Herr 6aknafLoIguboun, Larl pontus, Ofwerste, R. S. O. Ser tZ Augustt.
Sedan Ridderffapet och Adeln uppä Herr Baron och Landt-Marskalkens anmodan, intagit rvänstra sidan af Salen, för att a den högra lemna plats ät de Ledamöter af de öfrige Respective Stånden, 24 af hwartdera, hwilka skulle, jemte ett lika antal af Ridderffapet och Adeln, utgöra den stora Deputationcn till Häns Majit, ankommv smäningom Herrar Talemannen, och bemälte Standens Deputerade, hwarefterDcputationen, under Herr Landt-Marskalkens anförande, afgeck kl. half till 11 till det Kongl.
Slottet, och Grefwe duraer, Fullmägtig Friherre Lron8t?ät, ^acob, emottog, under Herr Landt-Marskalkens fränwaro, klubban.
Upplästes twänne Protocolls-Utdrag frän det Wällofl. Borgare-Ståndet, af den 11 i denna manad, innes ällande det ena, att BorgareStåndet till ett särskildt Utskott hänwist den af Bonde-Ständet wäckta frägan om uppskjutande med pröfningen af de ämnen, som ifrän nyst hällne Riksdag blifwit till den nästkommande hänfkjutne; det andra, Borgare-Ståndets bifall till Constitutions Utffottets yttrande öfwer Riksens Ständers Justitia-Ombudsmans förfrågan om desi wistelseort, da Riksdag annorstädes än i Hufwudstaden hålles.
Upplästes ett Memorial af den 11 dennes, inlemnadt fran det Utskott, ät hwilket blifwit uppdragit att utmäta sig rörande förändringen af 8 ^ uti Banco-Utskottets Jnstruction, och i bwilket Memorial, jemte anförande af skälen till denna Utffottets t llstprkte förändring, förslaget härtill salunda war framstäldt:
Dä Kongl. Majit DeN 13 Augusti. 6Z Maj:t i Räder för godt finner, att Banco-Utskottet nägon Proposition meddela rörande sädana mål, som hemliga hällas böra, och Utskottet ej skulle finna sig förut genom denna Jnstruction berättigad!, att dcn med Riksens Ständers rätt afgöra; äligge det Utfiottet, att sedan Banco-Fullmagtige blifwit hörde, i allmänna ordalag, och utan hemlighetens uppdagande, Riksens Ständer om den erhällna Propositionen underrätta, för att wid hwart och ett sädant fall, särffildt begära Riksens Ständers tittftänd, att med deras rätt förordna om de ämnen, som i Kongl. Majtts Proposition innefattas.
Justerades ?leni-Protccollet för den9 Au, gusti; hwareftcr Herr Baron och Landt-Marskalken, samt Ledamöterna af den stora Deputationen äterkommo, och Herr Landt-Marskalken tillträdde äter klubban.
Sluteligen förrättades för den 4i:sta Bänkafdelningen wal till Bänkman, hwartill Herr von Losinen, Larl, Major, befanns hafwn blifwit genom flesta rösterne utsedd.
Ridderffapet och Adeln ätffiljdes klockan half till 12. in k-lem krotocolll O. Silfverstolpe.
Llenuln kl. half 1 f. M. ^err Baron och Landt-Marskalken tillkännagaf. det han. i anseende till RiddarbusFiscalen Kammar-Junkaren l^lkenberZ päksmRidd. och Ad. pcor.
Vl.o 9/10. mm 66^"
Den 18 Augusti. men sjukdom, förordnat en af Riddarhusets Extra-Cancellister Rector 6.
Liltverscolpo att Fiscalstjensten under detta plenum förrätta.
Herr Landt-Mar falken anmälte att eN af Electcrerne, Friherre De 6eer, Li>rl, af det angenäma skälet att inträda i ägtenstap, hwilket Hoal! fl. Ridderstapet och Adeln säkert godkände/nöd^akades frän Riksdagen bortresa, i anledning hwaraf Herrar Bänkmännen anmodades att en annan Electcr i hans ställe utse.
Likaledes tillkännagaf Herr Baron och LandtLNarsialkcn att en Ledamot i Stats-Utskottet, Friherre Legerström, lillgott, samt en Ledamot i Banco-Utskottet, Friherre Legerström, 6u«tLt Lior, skulle skyndsamt i Konungens ärenden lbcrtresa, hwarföre Herrar Elcctorerna ägde att Leras rum i berörde Utstött besätta.
Upplästes ett Memorial af denna dag inkommit frän det till prösningen af frägan om Le sedan sistledne Riksdag bwilande mäls uppskjutande till den nästa, tillförordnade Utstött och innefattande uppä anförde stäk, hwilka af sjelfwa betänkandet som i bihanget till StänLens Protccoller finnes intagit, de hufwudsakliHa urlätanden att de hwilande oeconcmista mäl more i fin nalur af bestaffenf-et att icke wid Lenna Riksdag upptagas till pröfning; att de bwilande grundlagsfrägcrna icke ännu hunnit blifwa nog allmänt kända eller i allmänna omdömet noa mognade för att päkalla pröfning och afgörande wid denna Riksdag; samt att i anseende till frägan cm ett sparsamt anwändanLe af motions-rätten kunde Ittstottet ej tillstyrka mer, än en allmän önskan, tjenande snara - Den 18 Augusti. re till cinwisniNg än till föreffrift, och i anseende till hwilkende RespectiveRiksständen ffulle sig särskildt förbebälla pköfningsrätten af de nial, som kunna anses wara af yttersta nödwändighet.
AnMältes, emottogs och infördes pä wans ligt sätt.
Hof-Canzleren och Riddaren af Nordstjerne-Orden, Friherre Ou8tat sk Wetterstectt^ hwilken för Ridderffapet och Adeln Uppläste Kongl.
Maj:ts Nädiga Proposition till Riksens ständer rörande wal af ,en efterträdare till Sweriges Krona, gifwen Orebro Slott den 18 Augustt 1810; Hwaruti Hans Maju till Swea Rikes Kron-Prins och Kongl. Majus Efterträdare pä den Kongl.SwenffaThronen förestär Hans Furstliga Höghet^ollan Laptj8t^uliu8 UsrnLllotte, Furste af Ponte-Corvo, Under wilkor och förbehäll att nämde Prins, i händelse han till Thronföljare af Riksens Ständer wäljes, mä, innan sin ankomst pä Swenff botten- redan hafwä antagit den rena Evangeliska läraN, och att han dä undertecknar en lika sörfäkran font den Rikets Ständer för högsalig Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen upprättade.
Sedan Herr Baron och Landt-Marskalken anmodat Hof-Canzleren att för Hans Maj:L frambära Ridderstapet och Adelns underdäniga wördnad saint beredwilligbet att dest Nädiga Proposition under öfwerwagaNde täga, aftradde Hof-Canzleren, Utbeledsagad lika söm wid ankomsten.
° - Derefter upplästes Protocollet hällit inför Konungen i Stats-Rädet denna dag, inNefat* * Den 18 Augusti. tande Stats.Rädets enhälliga underdäniga tillsiyrkande till berörde Kongl. Pr position. ^err Baron och Lardr-Ma'ff ken yttrade sig därefter: