Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
En annan tid har kommit, när det omvända förhållandet gäller, att man väljer läroverk endast för att slippa ett mödosammare arbete.
Då man sedan misslyckats blir återgången för tung.
Genom denna onödiga mildhet kan man förklara att fosterlandet har för många som väljer ämbetsmannabanan och orätt förhållande uppstår mellan närande och tärande folkklasser.
Om det vore mindre lätt att med bristande tillgångar och anlag intränga på denna bana skulle snart fördomen försvinna, att man endast där kan finna heder och utkomst.
Där verkliga naturbegåvningar, sällsynt flit och ovanlig fallenhet finns, men bristande förmögenhet och nödvändiga uppehållsmedel saknas, lär ofta välgörare finnas och varje lärare anser det som en samvetssak, att skaffa en sådan yngling hjälp och understöd.
Den bifogade Schema lektonum är att anse som bevis, att vid den i skollagen erbjudna Ambulatoriska Läseordningen fördelningen av läroämnen och läsetimmar vid Elementar läroverken kan verkställas.
För övrigt står det läraren fritt att med förmäns bifall använda så många timmar han finner lämpligt för varje kunskapsgren
Det återstår bara att bestämma, hur och på vad sätt läroverken skall medverka till att dana ungdomens karaktär och tillsynen över deras uppförande mellan lärotimmarna.
Det har klagats på, att man fästat för liten uppmärksamhet på denna viktiga del av uppfostran.
Så länge ynglingen lämnas helt åt sig själv och blir blottställd för allehanda frestelser och på platser där de minst tjänliga föredömena finns, kan föräldrarna aldrig få förtroende för allmän uppfostran.
Detta har varit orsaken till, att så många valt den enskilda handledningen framför den allmänna.
Hemundervisningen kan dock ha sina brister och särskilt kamratskapet saknas.
Läraren bör vara len och överseende samt faderlig i ordets egentliga bemärkelse.
Om hans sätt urartar till spioneri och barnet upplever lärarens besök med fruktan för bestraffning, leder det till en känsla av harm och bitterhet.
Allvarliga rättelser skall endast förekomma vid upprepade oseder och motvilligt lynne.
Här har läraren som varje rättskaffens far både rättigheter och skyldigheter.
Han kan inte vara älskad utan att vara fruktad och han bör inte vara fruktad utan att vara älskad.
Eleven måste dock ha sitt fria val att använda sin lediga tid, då det inte strider mot sedlighet och ordning.
Allt tvång är då förkastligt och leder till att barnets individualitet inte fritt utvecklas och en sådan karaktär blir vildsint och oduglig.
Det är lärarens ovillkorliga plikt att veta ungefär vad eleven gör och var han är under sin fritid.
När läraren har en klar idé om omfattningen av sina omsorger, uppstår frågan, hur man skall meddela dem till eleven.
Vi har redan anvisat, att läraren skall delta i lekar och att någon gång inbjuda dem till sin innersta krets samt göra oväntade besök i ungdomens kvarter.
Dessa besök skall visa att eleven är hemma vid de av lagen uppsatta tiderna, att han har hälsan, att rummet är snyggt och att hans ekonomiska ställning är klar, att både elevens och föräldrarnas och värdfolkets egendom vårdas samt undersöka i vilket sällskap eleven befinner sig.
Härunder har läraren möjlighet till de förtroligaste samtal med råd och anvisningar om livets allmänna förhållanden och meddela rättelser om så behövs.
Att denna uppsikt är nödvändig är alla överens om, men hur den skall verkställas råder delade meningar och hur skyldigheten skall fördelas mellan de olika lärarna.
På en del ställen delar man staden i kvarter och lärarna inspekterar sina områden.
På andra ställen sker det efter relationer till föräldrar eller beroende på vilken klass i gymnasium eleven tillhör.
Hur man än löser problemet har rektor överinseendet.
Det är inte lätt att begära detta av läraren, som först undervisar 6-7 timmar om dagen och har tillsynen hela den tiden, sedan skall rätta stilar och förbereda nästa dag.
Han kan behöva sina aftonstunder till rekreation och husliga förhållanden.
Detta har lett till att inspektionerna ibland blivit alldeles ogjorda eller att flera inspektörer har delat på samma område, så att t o m bröder kan ha fått olika besök på en och samma timme.
Här visar den ambulatoriska undervisningen ett avgjort företräde, då eleven njuter undervisning och uppsikt av alla lärarna, som delar på bördan.
Då de träffar eleven under långt tid, 6-8 år, hinner de väl känna hans karaktär.
Ett sätt som kommittén inte känner så väl, men som prövats med framgång på vissa ställen, är att lärarna, som vid de större skolorna är 6-7 stycken antingen har sin dag eller sin vecka för att besöka ungdomarna i deras boningar.
Då skulle ingen varm lärare vilja undandra sig dessa besök.
Det är den dagliga bördan som blir så tung.
En olägenhet med denna metod är att eleverna inspekteras av andra än
sina egna lärare.
Men i den åldern kan de säkert ha förtroende för vilken lärare som helst.
Vid den ambulatoriska läseordningen försvinner denna olägenhet helt.
Under alla omständigheter får inte medlärjungar utnyttjas till något slags biträde.
Det skulle vara rakt stridande mot sakens natur.
Kommittén vill inte ge bestämda anvisningar i denna viktiga del av barnens fostran, utan varje skola bör i samråd med lärarna hitta lösningar.
I samband med dessa grannlaga omsorger har läraren laglig rättighet att bestraffa en elev.
Varje lärare har rätt att pröva vilken av de tre bestraffningsgrunderna som efter rektors beslut eller kollegiets dom för tillfället må äga rum.
Lagen måste inte följas om läraren tror sig kunna hitta genare och tjänligare rättelse på annat sätt.
Lagen lämnar öppet, om läraren finner omständigheterna sådana att större publicitet bör tillgripas.
Lärarens makt inskränkes inte, utan hans anseende hos eleven ökas, då denna vet, att läraren kan försvåra bestraffningen.
Det blir alltid lärarens egen skuld om han i otid besvärar rektor och kollegiet, då han själv med lättare åtgärder borde kunna avhjälpa problemet.
Man skall alltid komma ihåg, att disiplinlagarna vid skolor och akademier är sammanhängande länkar mellan den faderliga behandlingen och den Borgerlig Lagen.
Här beredes känslan för Allmän Lag.
I föräldrarnas hus känner barnet inget annat än faderns godtycke och vilka handlingar som medför vissa följder.
I Borgerliga Lagen försvinner detta och straff eller belöningar bestäms efter Lagens bokstav, som noga utstakar gränsen mellan skyldigheter och rättigheter.
Det är måhända en av de förmånligaste sidorna av våra Allmänna Uppfostringsverk, att de ger barnet ett klart begrepp om dessa förhållanden.
Om det vore möjligt för läraren att uppehålla disciplin utan någon Skollag och att efterlikna föräldrarnas ställning, skulle det vara föga gagneligt och endast till hälften uppfylla läroinrättningarnas ändamål.
Genom rättigheten att efter den felandes lynne, ålder och sinnesstämning kunna använda faderligt överseende eller Lagens utsago skiljes läraren både från fadern och domaren.
Man måste alltid komma ihåg att straff aldrig utdelas utan föregående varning.
Detta finns i Skollagen.
Under klar åsikt samt opartisk och likformig utövning av sina åsikter fullgör läraren alltid säkert och utan villrådighet sin plikt.
Kommittén anser att yttre ordning är en förutsättning för själsförmögenheternas jämna utveckling.
Det är klart att alla bidragande medel, vilka lagen inte särskilt kan uppräkna är goda och till ändamålet ledande.
T ex elevernas samling på lärorummet före gudstjänstens början och dess samfällda gång därifrån till kyrkan.
Rektors uppträdande i samlingslokalen varje lördag t ex efter sjungskolan, för att lämna erinringar eller rättelser och uppmuntran, som den gångna veckans arbete kan föranleda.
Då bör något ljudande och allmänt märkbart tecken med förmån kunna användas.
Om någon fruktar att ungdomselden härigenom kvävs lär han inte rådfrågat erfarenheten.
Tankegåvans lyftning och fria fart beror på föreställningssättets livlighet och det muntrande lynne vartill en skicklig lärare förstår att sätta både sig själv och eleverna i, vilket vid all slags undervisning inte nog kan påyrkas.
Men aldrig har något snille blivit skadat av en väl och ordningsam använd ungdom.
tvärtom just på denna väg har det uppnått sin verkliga storhet och förmåga att gagna.
Arbetsamhet, flit, ihärdighet, måttlighet, återhållsamhet, dessa eviga källor till eget lugn och allmänt väl.
Det måste vara uppfostrans första och sista uppgift att i den ålder, då man inte har förstånd att själv tänka och besluta, det allmänna må handla och besluta i den omyndiges ställe för att förbereda honom själv att i sinom tid bli en fast länk i samhällsordningen.
Följer scheman för Högre Apologist Skolor, Högre Lärdomsskolor, Gymnasier, Exempel på matrikel, Examenskatalog.
Lärare § 1 Section 2: o Lektor i grekiska, klassiska författare och hebreiska.
3: o Lektor i latinska språket, romerska antikviteterna samt grekiska och romerska mytologin.
4: o Lektor i logik i samband med språklära, föredrar element av praktiska och teoretiska filosofins lärostycken med deras tillhörande historia och terminologi som lärjungarna kan fatta och för deras ålders bildning tjänliga.
5: o Lektor i geometri, aritmetik och algebra, han föredrager de enklaste elementen av fysiken samt läran om tiden.
6: o Lektor i allmän och svensk historia i förening med nordiska mytologin och geografin.
7: o Adjunkt i franska och tyska.
Dessa lektorer läser vardera 8 timmar i veckan och adjunkten 4 timmar.
Vid gymnasier där instruktion för naturalhistorien finns, men ännu ingen lärare, utser Eforus en bland gymnasielärarna som är villig och tjänlig eller någon utom läroverket, som mot det i staten anslagna arvodet undervisar 4 timmar i veckan om allmänna uppställningen av naturens riken särskilt i botaniken.
Denna lärare har samma examensskyldighet som andra.
Där fler än 6 lektorer finns görs av kollegiet med Eforus bifall timmarnas antal och fördelning dem emellan så att eleverna får 28 lästimmar.
Skulle elevernas antal vara så stort att det inte räcker med två avdelningar, fördelas de på tre med lika sysselsättning i alla.
Utom lästimmarna används varje vecka 4 timmar till talövningar.
Dessa talövningar kan bestå av disputationsakter eller repetitioner av förut föredragna ämnen, dels ljudlig uppläsning av valda i olika ämnen prosa- eller poesistycken, dels fria och muntliga översättningar från ett språk till ett annat.
Tonvikten läggs på ett rent språk, god deklamation samt vana att lätt och begripligt uttrycka sina tankar.
Latinlektorn använder latin, historielektorn svenska och de övriga växlar mellan de båda språken efter eget val.
Även om latinska språket sköts av latinlektorn biträds han vid skrivövningarna av de övriga lektorerna och adjunkten, så att ynglingarna delas in i mindre skrivlag.
De översta under latinlektorns ledning, de nedersta under adjunkten.
De skall översätta från svenska till latin, författa korta latinska avhandlingar eller s k krior.
Det får inte finnas fler elever i ett lag än att läraren bekvämt hinner undervisa alla.
Ett villkor är att varje elev skall författa en skrift i veckan och genomgås av läraren.
§ 4 Schemat uppsätts för varje avdelning efter förslag av rektor och lärarna med Eforus bifall och får inte ändras under terminen om inte särskilda omständigheter inträffar.
§ 5 Bön- och Bibelläsning förrättas varje morgon innan läsningen börjar, så tidigt att ingen tid borttas från lästimmarna.
Varje afton förrättas aftonbön efter läsningens slut.
Någon lärare eller rektor skall alltid vara närvarande efter tur eller överenskommelse.
Bönen börjar och slutar med en psalm.
En eller annan gång förrättar lärare bönen, för att visa hur det skall vara, annars sköts den av eleverna själva.
Strax efter morgonbönen läses ett stycke ut Bibeln.
Varje elev skall ha sin egen Bibel.
En elev läser högt och ordningen växlar.
Detta för att bibehålla oavbruten uppmärksamhet och bringa innanläsningen i detta heliga ämne ett värdigt uttal.
Lärarna turas om att hålla predikan alla söndagar och helger efter gudstjänstens slut.
§ 6 Till undervisningen i koralsång indelas de utan avseende på de avdelningar dit de annars höra.
Alla övningar efter anvisningar i läroboken bör vara inhämtade vid översta klassens slut.
Finns apologisk skola på samma ort som lärdomsskola ordnas gemensam undervisning för alla i samma sångklass.
Varje lördag eller dag före helg samlas alla klasserna.
De elever, som inte är uttagna till sångklass får undervisning i gymnastik under samma tid.
Fyra timmar i veckan ges instrumentalmusik för dem som önskar § 7 Alla skrivövningar s k stilar med undantag av dem som endast avser välskrivning, skall anställas i lärorummet under inseende av lärare och på anslagna lärotimmar.
§ 8 Vid terminens början anställer läraren repetition på förut inhämtade ämnen, helst i närvaro av rektor och Eforus.
Även under terminen ges möjlighet till repetitioner alltid med Eforus och rektors medgivande och deras närvaro.
Lärotider § 1 Den allmänna lärotiden indelas i höst- och vårtermin.
Varje ort bestämmer när de skall börjas och slutas.
De skall dock innehålla minst 32 veckor om inte konungen giver särskilt lov till kortare arbetstid.
Under ferierna vistas eleverna där deras föräldrar bestämmer.
Undervisning skall dock ges för dem som stannar kvar på skolorten.
§ 2 Varje veckoschema innehåller 32 timmar, 4 på förmiddagen och med början klockan 7 den ljusa årstiden och 8 under vinterhalvåret.
2 timmar på eftermiddagarna måndag - fredag.
Den timme som infaller näst efter de bägge sista förmiddagstimmarna bestäms till kyrkosång och gymnastik.
§ 3 Lärarna får inte utan laga förfall och utan anmälan hos rektor lämna undervisningen eller överlåta den till någon annan.
Eforus och rektor kan ge lov en eller flera timmar vid hård väderlek, marknader eller allmänna högtider.
Intagning i läroverk.
§ 1 Intagning till läroverk skall inte ske annat än under terminens första vecka.
De som intas på vårterminen måste visa, att de inhämtat höstterminens ämnen.
§ 2 Ingen som inte uppnått 8 års ålder får antagas.
§ 3 Ingen får antagas, som inte har bevis från pastor om födelseort, ålder, frejd och tillförlitligt bevis att han haft kopporna och inte är behäftad med smittsam sjukdom.
§ 4 Ingen får antagas, som inte inför rektor kan styrka att han genom egna tillgångar eller andras understöd, kan uppehålla sig vid läroverket.
§ 5 För att intagas vid apologiskolas eller lärdomsskolas nedersta klass fordras: 1: o att kunna Luthers Lilla Katekes, 2: o att ledigt och rätt läsa innantill svenska både latinska och svenska stilar samt tydligt skriven latinsk handstil, 3: o att kunna skriva latinsk stil någorlunda, 4: o att räkna och kunna skriva siffrorna till 1000.
Har de större kunskaper kan de placeras i högre avdelning.
§ 6 Anmäler sig någon över 15 år och inte äger mot sin ålder svarande kunskaper avgör kollegium om han skall antas eller avvisas.
§ 7 Vid inskrivningen erläggs de påbjudna avgifterna.
§ 8 Antagen elev skall förse sig med skrivmaterial och böcker.
§ 9 Den som inte är antagen får inte begagna sig av undervisningen.
Flyttning inom läroverk § 1 I Apologiskolor flyttas eleven till den andra avdelningen då han 1: o läst Stora katekesen med tillhörande Bibliska språk, 2: o känner Gamla Testamentets historia, 3: o kan de grammatiska termerna på modersmålet samt stavar någorlunda rätt, 4: o kan läsa franska och tyska språken innantill och känner deras paradigmata (böjningar), 5: o kan räkna de fyra räknesätten i hela tal och sorter samt vunnit nödvändig övning i åskådning och huvudräkning, 6: o känner och förstår karttecken och kan redogöra för jordens naturliga indelning samt kartor över Europa och Skandinavien, 7: o har gått igenom de elementära historiska böckerna.
§ 2 I Högre Apologiskolor flyttas eleven till tredje avdelningen då han 1: o kan hela Stora Katekesen utantill, 2: o känner Bibliska historien efter läroboken, 3.o kan grammatikaliskt rätt skriva enkla meningar på svenska med tydlig handstil, 4: o kan översätta fransk och tysk prosa, 5: o kan fullkomligt redogöra för första Boken av Euclidis Geometri, känner och övar bråkräkning även med decimaler och enkel Regula de tri samt förstår den del av proportionsläran, som dessa räknesätt grundar sig på.
6: o kan redogöra för världskartorna och Europas politiska indelning i stater och deras huvudstäder samt de enklaste begreppen i statskunskap, 7: o kan redovisa den äldre historiens huvudepoker och den svenska i kronologisk ordning.
§ 3 I Högre Apologiskolornas tredje avdelning fullbordas de påbörjade studierna så att 1: o hela katekesen repeteras och ett tjänligt kompendium i religionshistoria läses, 2: o modersmålsstudiet drives så att eleven kan skriva avhandlingar, 3: o matematiken drivs till någorlunda fullständig kännedom om Geometrins elementa, upplösning av ekvationer och fulländning av aritmetiken, 4: o övning att skriva franska och tyska och dess tydning, 5: o de enskilda staternas geografi läses och jordglobens bruk inhämtas samt utvidgad undervisning i naturkunskap, 6: o Allmänna historien fortsättes till en sammanhängande kunskap om medeltidens och den nyare tidens huvudepoker samt fullständig kännedom om fäderneslandets historia, huvudbegreppen i dess Lag- och Statskunskap.
Läraren har rätt att gradvis öka undervisningen, om eleverna kan följa med.
tillåtet att avbryta undervisningskedjan för någon enstaka elevs skull, utan det gäller vad som anses lämpligt för de flesta.
§ 4 För flyttning från Lärdomskolans första avdelning fordras 1: o att ha läst Stora Katekesen, 2: o Gamla Testamentet efter läroboken, 3: o att kunna läsa latin redigt innantill, känna de grammatiska termerna både i latin och svenska, böjningar för deklination av substantiv, adjektiv och pronomen jämte konjugation av verb, 4: o kunna huvudräkning, additionstabellen och någon färdighet att på tavlan addera och subtrahera hela tal, 5: o kunna jordklotets indelning och de närmaste geografiska begreppen och karttecknen, 6: o i historia den anvisade delen av läroboken.
§ 5 Vid flyttning till andra avdelningen fordras 1: o att kunna utantill hela Stora Katekesen, 2: o läst Bibliska Historien efter läroboken, 3: o kan böjningar av alla slag på latin jämte de där upptagna adverben, prepositioner och konjunktioner samt läsningen av elementarboken, enklaste delen av Syntaxis och börjat läsning av Cronelius Nepos, 4: o läser grekiska säkert, känner deklinationerna samt första konjugationen, 5: o kan räkna de fyra räknesätten och sorter, 6: o känner den naturliga indelningen av Europa och Skandinavium, 7: o ha läst läroboken i historia.
§ 6 Av de som flyttas till rektorsklass fordras: 1: o att både i minne och begrep göra reda för hela katekesen.
2: o kunna redogöra för hela Bibliska Historien med tillhörande karta.
3: o kunna hela grammatiken med syntaxis i latin, ha genomläst minst halva Cornelius Nepos och någorlunda kunna skriva efter de enkla syntaktiska reglerna.
4: o att i grekiskan kunna de reguliera Paradigmata och de enklaste syntaktiska reglerna samt på svenska översätta och göra reda för konstruktionen av det stycke i läroboken, som tidigare blivit föredragen.
5: o att kunna rita och ha fullt fattat de enkla geometriska föremålen till förberedande av Euclidis läsning samt kunna räkna Quatuor Species i hela tal, sorter och bråk även med decimaler.
6: o att i geografin kunna redovisa på kartan alla världsdelarna efter deras naturliga beskrivning och indelning i länder, särskilt kartan över Palestina.
7: o i historien ha kännedom om de allmänna perioderna i kronologisk ordning samt kunna svenska historien efter en minnesbok.
§ 7 För att vinna inträde i gymnasium fordras 1: o att i teologin göra reda för det i rektorsklassen använda korta utdrag av den latinska teologiska läroboken.
2: o att i latin ha sådan övning i översättning att de säkert kan förstå meningen och med hjälp av lexikon kan återge den på svenska, göra reda för konstruktionen, äga färdighet i hela grammatiken, som de visar genom felfri skrivning efter de syntaktiska reglerna och allmänna grunder.
3: o att i grekiskan med hjälp av lexikon kunna översätta ur läroboken och fullständigt behärska den grammatik som är upptagen i läroboken.
4: o att kunna läsa hebreiska innantill och kunna paradigmata konjugationum.
5: o i matematik kunna med saker, satser och demonstrationer göra reda för första boken av Euclides Geometri samt räkna med full färdighet Quatuor Specis i hela tal, sorter och bråk, jämte enkel Regula de Tri och den del av proportionsläran som denna grundas på.
6: o i geografin känna efter Specialkartor Europas allmänna politiska indelning i stater samt deras huvudstäder och i övrigt märkvärdiga orter med särskild kännedom om Skandinavien även de enklaste begreppen om statskunskap samt de första elementerna i Gamla Geografien.
7: o kunna hela svenska historien i kronologisk ordning, allmän historia till Augustus samt den elementära lärobok i grekisk mytologi som används.
§ 8 Lärjungens flyttning inom gymnasium beror på Efori och Kollegiets beslut, fattat i avseende på elevernas antal och den kunskapsgrad i varje ämne, som ynglingen bör uppnå för att anses mogen för akademisk undervisning.
§ 9 För att vid akademien få avlägga fullständig studentexamen, vilken i annat fall ovillkorligen skall vägras, fordras följande.
1: o att i teologin redogöra för den antagna läroboken både med minne och begrepp.
2: o i kyrkohistorien kunna redovisa det för gymnasium nyttjade kompendiet.
3: o i latin kunna säkert översätta de klassiska Auctorer, som nyttjas vid undervisningen på gymnasiet, skriva språket någorlunda felfritt, kunna yttra sig på begripligt latin väl känna Profodien och de allmänna begreppen i retorik samt ha kännedom om grekisk och romersk mytologi.
4: o i grekiskan kunna översätta både från svenska och latin till Novum Testamentum och Profana Auctorer de stycken, som blivit genomlästa på gymnasiet, alltsammans med enkel grammatikalisk redogörelse.
5: o i hebreiskan kunna göra reda för minst de 9 första kapitlen av Genesis.
6: o i matematiken kunna geometrins grunder efter 1,5,6,11 böcker av Euclides, kunna lösa ekvationer av första och andra graden med en obekant, känna hela aritmetiken efter läroboken.
7: o i filosofin redigt känna logik i samband med allmän språklära och i övrigt kunna redogöra för de filosofiska läroämnen som blivit föredragna i gymnasiet.
8: o i historien känna den svenska och den allmänna till folkvandringarna samt allmän översikt av medeltidens och den nyare historiens huvudepoker.
9: o i geografi kunna läran om jordgloben, Europeiska staternas specialkartor och övriga världsdelars geografi, 10: o i fysik och naturalhistoria nöjaktigt redovisa de stycken som i detta hänseende blivit föredragna på läroverket.
11: o att kunna rent uttala och med hjälp av lexikon tyda tyska och franska språken.
§ 10 Flyttning till högre avdelning tillåts inte utan de fulla kunskaper som här angivits.
Det hjälper inte att ha mer kunskap i något ämne på bekostnad av de övriga.
§ 11 Vid flyttningar till högre avdelningar skall vid examen utrönas att eleven har bibehållit sin kunskap, även i de ämnen som han läst tidigare och som inte finns i den senaste avdelningen samt att han äger redig kännedom om naturläran.
§ 12 I varje samlingsrum skall vara anslagen en tabell, som innehåller de för uppflyttning i nästföljande högre avdelning erforderliga kunskaper.
Avgång från läroverket § 1 Då en elev begär att få sluta läroverket, är det rektors plikt att upplysa honom om de fordringar som krävs för inträde i nästföljande högre avdelning.
Skulle någon elev vid avgångsexamen få underkänt i något ämne har han rätt att undergå ny prövning samt därefter erhålla betyg.
§ 2 När elev vill sluta vid läroverket anmäler han det muntligt hos rektor, är han omyndig fordras målsmans skriftliga tillåtelse, varefter han får sitt betyg.
En sådan anmälan skall ske inom 14 dagar från terminens början.
Sker det senare och inga laga förfall finns, erläggs en fjärdedels tunna råg för betyget, som tillfaller läroverkets kassa.
§ 3 Vid slutet av terminen anställs examen med den som önskar sluta för att kunna ge betyg.
Skulle någon under terminen vilja sluta och skäl som visar att han omöjligen kan fortsätta och att hans framtid därav skulle bli lidande, anställs examen och ges betyg.
§ 4 Alla betyg utfärdas och underskrivs av rektor.
De skall vara påtecknade av Eforus och Inspektor och skrivna på givna formulär.
En avskrift förvaras i Kollegiets Arkiv.