Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr vr^erkeim förklarade, att sä framt genom denna utwäg wunncs det ändamäl, att Riksens Ständer finge om frägan öfwcrlägga, hade han deremot ej nägot att päwinna.
Herr käki MSN, o to krestrlc:
Om bet alltid är swärt att yttrycha stg öfwer sä djupa och wigtiga ämnen som det fbrcwarande, torde jag i spn« - nerhct behbfwa ursäkt om jag otydligt exprimerar mi» W
Den 19 Ocloder.
4395 nci tankar dä de äro stridande mot Herr Grefwe törners. ven^wärda Ledamoten har, om jag rätt fattatj behagat nämna, att hwad nu blifwit förcsiagit stullr blifwa ett tillägg, till Regerings- Formen, och att sädana tillägg ej singe gdras.
Jag fär härwid allenast göra den anmärkning, att om Riksdags - Ordningen ej finge innefatta vägra tillägg till Regerings - Fsrmen sä ware Regerings - Formen ensam grundlagen, dä likwäl sjelfwa Regerings - Formen erkänner flera.
I detta xttrande fdrenade stg Herr klingspor, (rerstt.
^ Grefwe klö 1 ner:
Med ali aktning för ben wärda Ledamotens tänkesätt och afstgter, hwilken gjort denna anmärkning, fär jag erindra, att om denna uttväg att göra sädana tillägg wore tilläten, sä blcfwc det Riksdags, Ordningen som bestämde Regerings - Formen, och ej Regerings« Fsrmen som bestäm, be Riksdags - Ordningen, dä likwäl genom RegeringSFormen är stadgadt, att Riksdags-Ordningen stall wara i enlighet med och beroende af Regerings-Formen.
Grefwe O e la Garstie, frägade med hwad rätt ConstitutionS - Utskottet sjelf l RiksdagsOrdningen gjort tilläggningar till Regerings.
FormenS föreskrifter; och när Utskottet det gjort, om samma rättighet kunde förmenas Riksens Ständer! G r e f w e ö.1 ö r n s r:
Coystitutions - Utskottet har ej tillätit stg sbrestä sädana tilläggningar i andra än de oundwikliga fall, dä Regerings - Formen ej ptkrst stg, eller dä frägan warit om nödwändigcr Keglkmentarista föreskrifter.
Herr 4396 Den 19 OcLober.
Herr b.sZerk.eim: Jag för min del ser ingen ordsak som hindrar Riksens Ständer attgö, ra tilläggningar som i Regerings - Formen saknas, och deraf alt wi hafwe en ofullkomlig Regerings - Form, fölljer ej att wi stole hafwa en ofullkomlig Riksdagsordning.
Hans Txcellence Herr Gre f w e n och Ordföranden gjorde proposition till bifall pä 2:dra Momentet af 29 § med ben af Herr Grefwe Oe la Larsiie förcflagne tilläggning att (konstitutions - Utstottet bör alltid owillkorligen gifwa Ständerna del af allt hwad till detsamma inkommer, sä snart Utstottet sig derbfwer yttrat, samt derjemte läka brita sitt yttrande medfölja. RopadeS
Ja, blandade med mänga Nej.
H e r r G r e f w e n 0 c h O r d f ö r a n d r n frägadc om de Herrar Ledamöter som ej wille bifalla Propositionen, östade Dotering.
Herr Silverstolpe, bttesiric, begärde blott i Protokollet antecknadt att han reserverade sig mot denna tilläggning.
Grefwe kl örnar, ^siolk Loran, förklarade det hans tanke ej worc att begära votering, men att han, utan att ingä i pröfning af nyttan af denna motion, begärte emot densamma, endast säsom stridande mot Constikullonen, sin reservation i Protokollet intagen.
I samma reservation instämde Herrar Lilvsrsiolpe, bresina Lamuel, von hockenström, Saloman, Den rs October. 4397 mon, Friherre Lehrström, )acol), Silverstolpe, 6ustak ^bralmm, k^ammarlliölst, vorenro, Friherre Wacktmeister, Llaeg Lric, kraunerkjelm, Larl, Brakel, Lustaf /enton, Friherre ^lsnnsrkeim, vars Anbust, Silfversparre, t^ron Isaac, och undertecknad Silverstolpe, t^xel Lsbriel. Grefwe v c> k n a, August:
Som jag, äf« torn sä wäl som ben wärda Ledamoten Grefwe gorner, bcswurit Regerings »Formen, och högtidligen försäkrat att den fbrswara, hwilket jag ! alla delar skal! fullgöra; sä, i stöd deraf, conformerar jag mig till alla delar med Herr Grefwe Os la Laräie. HanS Excel lener Herr Grefwe st. u u t k:
Jag anhälleratt listan pä dem som reserverat sig, mätte blifwa uppläst.
Herr Silverstolpe, streclric Samuel r Jag instämmer häruti, tp wi ha ej röster att skrika med.
Sedan benna Lista blifvit uppläst, Företogs Zrdje Momentet af 29 §» Grefwe ve In Lsröie:
Om Eon» stitukions.
Utskottet med skäl tillagt sig den rättigheten att granska Stats-RädetS Protocoller och ställa Ledamöter af StatS, Rädet under tilltal af Justitiä Ombudsmannen, sä tror jag att ordrik skall här wore lämpeligare, än äge.
En kommande erfarenhet kan öfvertyga o§ om nödwändigheken att göra detta stadgande positift.
N:o Lag.
Herr 4398 Den 19 October.
H err k o tliIie b:
Jag förmodar att Riddcrskapet och Adelli icke kan hafwa nägot deremot, att ordet äge förändras till stall, som Herr Grefwe Os la 6arclie tillstyrkt, och att ordalydelsen i början af detta moment ändras pä sätt jag förut hemställt, nemligen:
LonstitutionS-Utstottet stall ästa de uti Gtats-Rädet förda protocoll, äfurcnsom dem, hwilka inför Lvnungen öfwer Ministerielle Arender och Lsmmando-mäl, m. m.
Detta motsäger pä intet sätt Regerings-Formcn, utan förtydligar endast ordalydelsen, och bestämmer ännu ytterligare dest afsigt.
Herr ^oratlr, Larl Xxel, upläste följande:
Om sä kunde hända att Constikntions-Utffottcts Majoritet tvid granskningen af Ståts-Utskottets Protocoller och Embetsmäns fbrhällande kunde blifwa vlika med StänderneS öfwcrtygelse och säledes mycket kunna i glömska begrafwas, som till Allmänhetens omdöme komma bordt, bör det wara en owillkorljg skyldighet, ej mindre för hwarje Utskotts Ledamot, än för hela Utskottet, att sä snart en eller flere i dctza Prolocoller funné nägon anmärkningswärd ätgärd, sädank j klena anmäla.
Hwar och en som ingifwer
Förslag angäende Grund-Lagarnes förändring till Eonstitutions-Utskottet, bör äga-ostridig rättighet att detsamma, i sitt StändS xlsna anmäla och Ständets ytterligare granskning underkasta, hwarwid Ständet bör äga rätt, om sä skäligt prbfwaS, förslaget uptaga och till ConstitutionsUtstottetS ytterligare handläggning förwisa.
Herr Lllverstolpe, kreöric:
Jag för min del bifaller Momentet med den enda förändring - Den 19 October. 4399 bring Herr Grefwe Os la 6sr6is föreslagit: all an, nan förändring eller tilläggning är öfwerfiödig.
Herr Lkrenborg, LsSper Willielm; Jag för sä mycket häldre förena mig med Herr Grefwe Oe Is Osrelie, som jag sjelf derom wäckt fräga; Men Herr Kotkliebs tillägg kan jag för min del ej gilla, emedan Regerings-Formen, det samma förutan, syne- mig tillräckligen tydlig.
Herr st, o t l> li e b:
Jag kan aldrig frän» gä att icke meningen här skulle blifwa tydligare,pL sätt jag föreslagit; men som detta likwät är af min, dre betydenhet, afftär jag gerna berifrän, ehuru misstydning i framtiden är möjlig.
Herr k>sFerlieim:
Jag katt r) annat än instämma sä wäl med Herr Grefwe ve 1» 6ar6ie, som med Herr stolklieir: ty sakcn är klar, att dä inga Protocoll öfwer Commando-mäl i Stats-Rädet förås, sä skulle Constitutions - Ulstottet, efter detta Moment, ej kunna sädane äska; och det afHerrstotkUel) förcstagne tillägg är likwäl fullkomligen enligt med Regerings, Formen, enär Constitutions - Utskottet, i kraft af 106 § kan äga att under tilltal ställa den Embetsman, som i Commando-mäl Konungen räd gifwit.
Herr kslrlrNLri, Otto strestric; Deri att» Märkning jag i gär hade ben äran framställa, huruwi, da det ej borde wara en rättighet och en skyldighet för hwarje enskilt Ledamot af Constitutions - Utskottet atk i Riksens Ständers klena tillkännagifwa om hatt finnér nägoa Stats, Rädets Ledamot Hafwa sig emot Lag för. 4400^
Den 19 Octsber. firhällik, underställer jag om ben icke nu äfwen kunde komma under öfwerwägande och i propositionen intagas.
Häruti förenade sig Grefwe ve is (Zarllie, Hans Lxcellence Herr Grefwe kuut!, och Herr k4orr»tk.
HansExcellence Herr Grefwerr ochOrdfbranden gjorde derefter proposition pä z:dje
Momentet med förändring af ordet äge till stall, samt bet af Herr käklmsn fbreflagne tillägg.
RopabcS
Friherre gellerström, ^scob, be» Zärte närmare underrättelse huru Momentet skulle komma att löta; förklarade sig instämma med Grefwe ve in 6arllie om förändringen af ordet äfle, men ön, skade att Herr kLKImsrm förflag mätte skrifleligen författas och uppläsas.
Grefwe ve i» 6srllie hemställde om Ridperskapct och Adeln ej skulle willja tilläta att Herr kLKImsns förflag inrycktes wid flutet af momentet i följande ordalag: att det är hwarje enskild LcdamotS of ConstitutionS - Utskottet rättighet och skyldighet att hoS sitt Ständ anmäla, vm han, wid granskninaen af Stats-RädetS Protocoller, finner Utskottet ej hafwa Kjort afseende pä Ledamöternas fbrhällanbe.
Grefwe kll örner, ^.llolk 6örnn: Zakau ej inse huru bet skulle med (konstitutionens beställd wara förenligt, att hwarje Ledamot af (konstitutionsutskottet ägde ben rättigheten att i sitt Ständ föra klagan emot en Stats»Rädcts Ledamot, enär Regering-- FormenS 106 § tillerkänner Utskottet, e) indi Viduer - Den 19 Vctober.
4401 vidner deraf, endast ben rättighet att ställa Ledamöter af Stats, Rädet under tilltal af Justitiä« Ombudsmannen, och enär, emot 90 §:s föreskrift, ej pä annat sätt än Grund-Lagen fbrcskrifwer, cnskiltr Medborgares och Corporationers fbrhällanden kunna komma under Riksens Ständers hfwerläggningar.
Grefwe Os la 6 a r st i s:
Dä htvak Ledamot i alla andra Riksens Ständers Utskott, hemliga Utskottet undantagit, äga rätt att hoS klena andraga stna serskilta tankar, sä kan jag för min del ingalunda första hwarfbrc i denna del händerna skulle bindas pä Constikutions--Utskottet.
Friherre Lsstsrttröm, ^acost:
Om jag ej bedrager mig, torde ett mitzförständ wara anledningen till denna bfwerläggning.
Omöjligen kan det wara den wärda Ledamotens Herr käklmans mening att nägon medlem af Constitutions -- Utskottet skulle inför Riksens Ständers klena kunna anklaga en Embetsman utaf Stats Rädct.
Hans tanke mätte wara, att i händelse Constitutions - Utskottet wägrar att anmärka en sädan EmbetSmans
Lagstridiga fbrhällande, Let dä mä stä hwarjc enskilt Ledamot öppet att wädja till klens.
Herr kastlinan:
Jag har ingen ting emot dm as ben wärda Ledamoten gjorde förklaring af min tanke, den jag beklagar att jag kanske icke nog tydligt cxprimerat.
Min mening har ej warit annan, än att om ConstitutionS« Utskottets Majoritet skulle will, ja wärja en Embetsman som stg olagligen fbrhällit, sä skulle det wara en rättighet för hwarje Utskottets Le, damot som häruti warit af skiljaktig tanke, att sädant anmäla i sitt ständ.
G r r f - 4402 Den 19 Oclober.
För min del mäste jag offentligen tillstä att jag icke kan gilla detta före. flagna tillägg, som skulle leda till att underkasta hwarje hög Embetsman enskiltas omdöme.
En duglig
Em, Letsman och genom sin plats framstäld att noga observeras, mäste bäde för sin skicklighet och sin rättwisa fä mänga afundSmän och göra mänga missnöjda.
Och ingen ting skulle wara kättare än att genom en Cabale emot honom drifwa ett beissrande ända till förföljelse.
HerrkuKImso.'
Jag tror ej att man bör supponera det nägon af dessa höga Embctsmän exponerar sig för ett offentligt och rättwlst tadel öfwer sitt fbrhällande; och hwad Constuukions^ Utskottets Le, bamötcr angär, kan jag ej finna att, dä be äga rättighet aflämna yttranden ät enskilte personer, de böra hafwa inga skyldigheter emot sina Principaler.
Grefwe ve la 6sr6ie:
Dä jag i Herr Grefwe törners yttrande igenkänner sä mycken modestie, hwilken alla andra wisserligen med mig erkänna, kan jag likwäl ej underläta att anmärka, dck andre än han skulle kunna förtjena ett rättwist tadel, och dera- förhällande böra komma till Riksens Ständers kunskap.
Friherre O 0 6 6 r s t r ö m:
Som en säs dan anmälan af enskilt Ledamot, hwilken nu yrkas, ej kan äsyfta en anklagelse som af klena kan upptagas, utan klena endast borde tillkomma att denna anmälan lill Iustitiä, Ombudsmannens ätgärd hänwisa, sä finner jag för min del ej nägot wädligt deruti.
Herr LkrsnbcrrZ instämde i hwad Grefwe körner hittat, men ansäg klena kunna sä
Den 19 October. 440Z notitiam fä bil af anmärkningar gjorda mot StatSRädet, endast de samma ej finge upptagas till öfwerläggning.
Grefwe O e ls 6 ar 6 ie:
Som jag fattat meningen af Herr käklmaim motion, har icke hans tanke warit att bfwerläggningar öfwer en sädan anmälan skulle i klena äga rum, utan endast att Justi» tiä - Ombudsmannen skulle uppdragas att wid mälet lägga hand.
Herr krintslkölst, kaul:
För min del förenar jag mig sä mycket häldre med Herr Lieutenant käklman, uti hwad af honom sednast anfört hlifwit, som om, efter hwad ä andra sidan är wordck yrkat, wid, uti Högloft.
Constitutions - Utskottet, af nägon dest Ledamot skeende anmärkning ä en eller flere af i fräga warande högre Embetsmäns Embetes-förwaltning
Utskottets plurslikets ogillande af en flik anmärkning icke finge af den anmärkande Ledamoten, uti dess Ständ, anmälas» utan wid Utskottets beslut skulle blifwa beroende; sä skulle ock, med detsamma» uti en sä beskaffad fräga, Rikets samtelige Ständers magt och rättighet stanna uti Constitutions-Utskottets händer, och Utskottet sä till sägandes utgöra Riksens Ständer:
Ett fbrhällande, äfwen i det afseenvet, desto mera förnärmande Ständcrncs rätt och wärdighet, som man tillika syneS willja äsyfta, att Utskottets sörberörde beslut ej skall komma till Ständernes kännedom.
Men alldrig mä wäl Ridderffapet och Adeln bi, falla eller tilläta ett sä obehörigt ärendcrncs behandlande.
Om wi icke för närwarande hafwa nägot att befara, det jag medgif» wcr, sä mäste ihogkommas, att hwad som nu stadgat warder, har och mäste hafwa afseende pä framtiden.
Gref, 4404 Den 19 Octsber.
Den is^de § Re gerings - Formen stadgar som siljer: "Frägor uti det. ta ämne kunna i Riksens Ständers klena wäckaS och af andre Riksens StänderS Utskott än CvnstitutionsUt, kottet hos Ständcn andragas, men icke af Riksens Ständer afgbras förr än sistnämnde Utskott derifwer blifwit hördt."
Häraf spnes tydligt, att, enligt Regerings » Formen, som bbr bestämma de öfriga Grundlagarna, är det Constitutions.
Utskottet en corps, och icke en enskilt Ledamot deraf, som kan hos Riksens Ständer gira en sädan anmälan som den, hvilken nn är i fräga: och blefwe fdrhällandet annorlunda i Riksdags.
Ordningen stadgadt, sä blefwe äfwen dea enskilte Ledamoten pä en gäng angifvare och domare.
H e rr k L si I m a n:
Jag har ännu alldrig kunnat inse orsaken hwarf-re en rang - ordning emellan Grundlagarna skulle finnas, vä Constitutionen förehades, äberopades Rikets belägenhet, fiendens möjliga ontägandr, m. m. säsom skäl till en päskpndad pröfning och antagande.
Men sedan beha skäl lyckligen försvunnit, mätte vi nu, under lugnare omständigheter, kunna tillägga hvad tiden ej dä medgaf att stadga enär det ej strider emot Constitutionens föreskrift, hvilket den af mig gjorde motion spnes mig icke gira, dä en individus tillkännagifvande, oaktadt UtsiottetS Pluralitets olika tankar, icke kan medföra annan följd, än lagligt tilltal.
Härefter anmälte sig Grefwe körner, H.6o!psi 65rsn, dä i det samma ankom och emottogS en Deputation frän det Hcderwärda Bonde - Ständet, anförd af KikSdsgsmannen öästts ?ekrston frän Dalarne, hwilkrn tillkännagaf att Bonde»Ständet före Haft - Den 19 October. 4403 hast och till alla delar gillat bet af Constitutions - Utstottet inlämnade förslag till Successions - Ordningen.
Sedan Oeputationen blifwit utbclcdsagad, ytk, rade sig Grefwe örner:
Om frägan är att en ny Regerings - Lag stall göras, sä är allt yttrande öfwer fbrcwarande ämne af mig öfwcrflödigt.
Men är frägan att i ben Regerings - Lag wi äga, göra en tilläggning som efter min öfvertygelse medför förän, bring, dä mäste jag. ätminstone begära, att, om en sä, dan tilläggning göres, den cnskilta Ledamot af Constitutions - Utskottet, som anklagar en Medlem afStatsRädct, mätte för ett ogrundadt tillmäle blifwa under, kastad samma answar som den anklagade hade bordt widkännas, i fall han blifwit skyldig förklarad.
Friherre esäerltröm: I hwad Grefwe körner nu yttrat fär äfwen jag för min del instämma: det bfwerensstämmer med billigheten och med alla hyfsade Nationers Lagar, att ben som anklagar en annan, bör sjelf wara underkastad rekonvention. / Herr Iliam, kksir:
Jag har med förundran hört ätskilliga wärda Ledamöter kalla det tillkännagifwande, som nu är i fräga, för en anklagelse: det är ej annat än en anmälan: och emellan en person som anklagar, och en som anmäler, är en fa« selig skillnad: samma skillnad som emellan en Fiscal «ch en Riksdagsman.
Herr ka k! man:
Jag instämmer fullkam» ligen i den distinktion Herr Iksm behagat göra.
Jag jLk 4406
Den 19 Octobcr. sär allenast tillägga, att en Ledamot som gör en sädan anmälan hos sitt Ständ, mäste »ödwändigt anföra de IM, hwarpä han grundar sin anmälan: desse stäk mäste Skändck upptaga och prbfwa: om efter denna pröfning saken icke förfaller, sä hänwiscS mälct till Justitiä - Ombudsmannens handläggning, och dä tror jag ej att nägon answarighct för den anmälande bör kunna äga rum.
Herr von hockenström, Salomon:
Jag fär den äran tillkännagifva det jag för ingen del kan instämma deruti, att en ConstitutionSUtstottets Ledamot mä, i frägor om ansivars yrkande mot medlemmar af Stats-Rädet, till Riksens Ständers 1'lcna inkomma med sin serskilda tanke.
Andra Momentet af den io7:de § Regerings , Formen före, fkrifwcr, efter min öfwertygclse, tydligt huru i dessa frägor förhällas bör, och uköfwer betz föreskrift tror jag mig icke berättigad att sträcka mitt tillstyrkande.
Grefwe Deln Oarstis:
Jag kan sä mycket mindre frängä att understödja denna motion, som den är i min öfwertygclse grundad.
Jag tror ej att den kan sägas strida mot Regerings-Formen: en sak som där ej är förbuden, mätte wäl kunna komma under wär öfwerläggning.
Dessutom winner en Leda-- mot af Stats-Rädet mycket mer ivid att hans förhällandc pä detta sätt pröswas, än tvid att med misstankar höljas: det är en rcn förmän för en rättskaffens Medborgare att fä wisa sin oskuld: och dä ett säd. it mäl en gäng anmält, utan widare pröfning remi S till Justitiä - Ombudsmannens lagliga ätgärd, ser j j hwaruki mädan af en obehörig anklagelse kan ii^ a. Män - Den 19 October. 4407 Mänge hördes härtill yttra sitt bifall, och proposition begärdes.
LZngt ifrän att kunna tro en Embetsman brottslig derföre att han är anklagad, är det min bfwertygelse att den som emot honom nägon ting anmält, bör genom uppgifna skäl bewisa sin talan.
Mlifwcr den angsine frikänd, sä bör den som missbrukat sin anklagelse och derigenom tillfogat honom ett orättwist lidande ärminstone till sitt ryckte sjelf derföre siällas till answar: annars kunde hwilken som hälst af ensidiga afsigter ostraffad angripa en Embetsman Jag har sjelf wid detta Riksmöte ansett mig twungcn att inför mitt Ständ föra talan emot personer, men jag har ock ätagit mig det answar som derä kunde föllja, i fall jag c) fbrmädde med bewis styrka den samma.
Jag tror att man bör wara wäl säker innan man angriper nägon, och att rättwisan fordrar answarS-jkyldighet om man uti bewiSningcn brister.
Uti EonstitutionenS 127 § är stadgadt huru en enskilt Riksdagsman mä i afseende pä anmärkningar mot Stats - Rädet wäcka frägvr i lstenn, men ock att sädane frägor böra till utlätande af Constitutions - Utskottet hänwisas, hwar, efter om Riksens Ständer dertill finna skäl, de kunna enligt i:sta Momentet af, samma § hos Konungen anmäla deras önskan, att skilja frän Cmbctet den Ledamot af Stats - Rädet, som ädragit sig deras ogillande.
Enligt 106 H äter kan Constitutions - Utskottet, för uppenbara öfwerträdelser af Regerings - Formen, omedelbart ställa en sädan Ledamot under tilltal af Justitiä - Ombudsmannen inför Riks - Rätten.
Lagstiftarens ändamäl med detta stadgayde synes hofwa warit 4403 Den 19 Vetober. warit att förekomma, dct ej (konstitutions - Utskottet eller nägon enskilt Ledamot deraf skulle, genom anmäl, ningar i sitt Ständ af sädana bfwerträdclser, kunna sätta detsamma i författning att blifwa anklagare, och derigenom Justitiä - Ombudsmannen i belägenhet att agera efter andra ledningar, än ett opartiskt utrönande af sakens rätta förhällande.
För öfrigt har jag hört omtala- den wädliga makt ConsiitutionS « Utskottet skulle wara tillerkänd, och nddwändighetcn att den samma inskränka.
Men jag wägar sröga om denna makt är farligare, än den man nu synes wilja lägga i enskiltes händer?
Skola enskilta medlemmar af Utskottet kunna genom sin anmälan werka, att Riksens Ständer kunna consiitucra sig till Embetsmäns äklagare?
Och hrvsd opartiskhet skulle man kunna förwä», ta af Riks - Ständen, dä de möjligtwis kunde komma att ingä j en pröfning som ensam bör tillkomma Lagen och Domaren!
För min del kan jag, pä alla dessa, efter min öfwertygelse, talande skäl, icke till fbrctvarande motion lämna mitt bifall.
Herrkotkiieb:
OS andra Momentet af lO/tde § Regerings - Formen stadgar, att när frägor om StatS-Rädets Medlemmar uti klena wäckas, skall (konstitutions - Utskottet sttt utlätande dcrbfwer afgifwa, sä kan ju en Ledamot af ConstilutionS - Utskottet, säsom Ledamot af ett Ständ och icke säsom Medlem af Utskottet, i sitt Ständ wäcka samma fräga som i Utskottet förut förewarit, och dä mäste Utskottets pltrande dcröfwer infordras.
I anledning häraf fär jag fräga, om nägot ytterligare stadgande i detta af, seende icke skulle kunna anses öfwcrflödigt, ehuru jag ej kan anse dct stridande emot hwad Regerings - Formen förcffrifwer.
Eres - Den 19 October. 4409 Grefwe klÖrrier:
Emot ben förklaring den wärda Ledamoten gjort af §:n har jag ej nägot att päminna: tp det är klart att den rättigheten att wäcka fräga äger hwarjc Riksdagsman enffilt.
Grefwe De la Lsrciie: Wid allt hwad heligt är, beder jag Högloft.
Ridderskap?» och Adcln besinna mädan deraf, att Constitutions - Utskottet skulle äga makt att ensamt prbfwa CmbctsmänS för» hällande.
Omöjligen kan en Embetsman förlora, han mäste winna wid att hans gerningar framläggas för Riksens Ständer, hans oskuld, om han är rättskaffens, skall desto mer ädagaläggas.
Ropades bra, och proposition.
Grefwe kl örner: Jag wägar Inför Hög» kost.
Ridderskapct och Adeln äterkalla fordna tiderS händelser, dä Riksens Ständer, under beständiga in» kräktningar af rättigheter utbfwcr Grundlagens lpdel» se, omsider tillwällade sig den att prbfwa och döma enskllte personers förhällande: jag wägar fräga, om e)^ tider gifwits, dä Riksens Ständer befallt orättwisor, dä hlod runnit i kraft af deras beslut? jag wägar wid beha fordna händelsers minne fräga, om wi ej, längt ifrän att bereda, nu heldre böra söka förebygga att sädana tider nägonsin mer mätte äterkomma?
Herr käk linan:
Och jag wägar fräga sunda förnuftet om det kan wara rätt, att Conffitu» tions - Ulskottet skall äga makt att döma öfwer det Riksens Ständer icke fä prbfwa?
Grefwe kl örner: ConstitutionS - Utskottet äger icke nägon domsrätt.
Fri» 44io Den 19 October.
Friherre Lestsrttröm.
Med största förundran finner jag att pluralitet?,, tykeS tänka att en Ledamot skulle kunna utan answarighet anklaga cn Medborgare.
Jag hemställer om del ej är hwar Rid, dermans pligt att ej göra en osann beskyllning, och om det är honom wärdjgt, att, när han tillwitar, undandraga sig answar.
För öfrigt finner jag att en Ledamot- af Constitutions - Uiskottet har der fullkomligt tillfälle att känna den sak han skulle wilja ätala: han kan derföre cj undskylla sig med misstag.
Mig spncS allksä, att om han finner Utskottet, wid granskningen af Stats - Rädcts fdrhällande, hafwa gött ifrän grundlagens Lsprit, dä mä han -sädant i sitt Ständ anmäla, men under wilkor att för sin anmälan ansvara.
Nej och Ja. Grefwe
Os 1 a 6 ar 6 is:
Oet har alldrig warit, det kan alldrig blifva min tanka att för Ridberskapct och Adeln ätcrkalla minnet af de rySwärda uppträden, dä Swensta händer sölades af Svenske medborgares blod; jag önskade twärtom att dessa händelser allbrig funnits i wära annaler; men dä Regerings - Formen visligen förekommit denna wäba, genom den rätt
Konungen äger att stänka näd ät till och med ben mest brottslige, tror jag alldrig man bör fräntaga Ständer bln rätt dem i samma RegeringSForm tillcrkänucs, att pröfva Embctsmäns uppförande och att genom undcrdäniga föreställningar hos Konungen söka stilja frän ett skadligt inflytande dem de anse missbruka Regentcns förtroende och ben makt att räda, som Constitutionen lagt i deras händer.
Bctän» kcn, mine Herrar, ben wäda Riket,, det wäld, den förföljelse hvarje Medborgare kan lida af en enda tilltagsen Embetsman- vi^ sägen sedan om bea anmälan jag
Den 19 October. 44" jag fordrat ej är ca nödwändighek, en säkerhet, hwarpä Statens wäl hwilar, och en rättighet som wi enligt Constitulionen äge.
Herr I'k sm:
Oet är smärt att yttra sig sedan Herr Grefwe Oe ia QLrstie talat i detta ämne.