Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti en rådplägande församling, der man, såsom i går, 11 H. 41 Den ii Augusti e. ra. lior en af motsatta sidans väldigare och ganska utmärkte talare tillåta sig det, lindrigast sagdt, oparlementariska yttrande, att majoriteten af detta RiksSt., utan något annat skäl, än att en ledamot så vill hafva det, såsom orden folio, skulle med sin öfvertygelse och sina röster vara färdige att blindt biträda,.och der icke genast påföljt den allvarliga tillrättavisning, som vid andra länders lagstiftande sammanträden för sådan händelse sällan uteblifver; der må man i sanning stundom äga rätt att tveka, innan man tager till orda.
På den ledamot sjelf, sorn sig sålunda yttrat, återfaller i öfrigt beskyllningen att så lösligt umgås med riksvårdande angelägenheter och med helgden af medborgares oförkränkbara öfvertygelse!-.
Då uti den allmänna synpunkten, jag för mina tänkesätt rörtde
Rikets försvarsverk fattat och äfven här ämnat antyda, H. Ex. Hr Gr. Löwenhjelm på ett så öfverträffande sätt sig yttrat, uteslules nu här hvad i det afseendet varit af mig tillämnadt, och får jag i allo, hvad ingressen angår, förena mig dermed.
Beträffande nu förevar, grannlaga fråga, så torde ett öppet erkännande af grundsatsen, att i statsutgifter iakttaga all möjlig och tjenlig sparsamhet, icke här vara ur vägen, och att således, ifall frågan angick ny organisation för 1600 man, det visserligen ej vore skäl att af en så liten handfull manskap bilda 2 regementen; men de existera redan, och ehuru jag i sanning länge varit tvehågsen, huruvida det i alla fall ej skulle vara skäl, att till en dylik, i sig sjelf rationel, sammanslagning i sin mån bidraga, har jag dock ej kunnat undgå att finna 3:ne väsendtliga omständigheter nu tala för Lifgardenas till fot bibehållande i deras nuvar. skick.
Den första, att, i händelse af krig, en betydlig tillgång på instrueradt befäl genast är att tillgå.
Under 1808 och 1809 årens krig uppsattes Östgötha Lifgrenadier-regrle, hvars befäl var i Fransysk fångenskap, till betydlig del af de officerare, som Gardena då kunde umbära.
Jemte många andra, tjenstgjorde äfven jag der nästan under hela kriget.
Den andra är af politisk natur, nemi. det nog mycket nedsättande intrycket hos utländningen af infanteri-gardenas förminskning på en gång från 2 till blott ett reg:te.
Att personalen derigenom föga minskas, lärer ej på längre afstånd och af icke sakkunniga tagas i tillräckligt betraktande.
Det 3:dje skälet är den stora kostnad, som med en sådan förändring för statsverket vore oundgänglig, då en mängd befäl säkert komtne att, enl.
Utsk:s i denna del ganska liberala förslag, försättas på indragningsstat, och i många år medtaga all af förändringen påräknad besparing.
På dessa grunder tager jag mig friheten vördsamt tillstyrka afslag å Utskts betänk, i denna del.
Den andra gardena rörtde frågan, eller den af Konungen 1831 verkställda nya organisationen med en tillökning D e 11 ii Augusti c. m. 3aJ af i8,568: 27. 6., utöfver den förut gällande slaten, för alla 3 Lifgardes-reg:tena tillsammans, är, om möjligt, af ännu mera grannlaga art, och önskligt hade visst varit, att den deraf uppkommande spänning aldrig ägt rum.
Då det likväl tryggt må antagas, att det på intet sätt blifver tillbörligt, att Representationen trotsar Regeringen, och det, till sina påföljder, äfven måste anses mindre väl beräknadt, om Regeringen skulle förbise den andia Statsmaktens önskningar; sä vore måhända den enda utvägen, att R.
St. för denna gång biföllo de omtvistade 18,568: 27. 6, men med underd. anhållan, att K.
M. till nästa riksdag i nåder täcktes låta uppgöra en ny stat, uti hvilken bibehölles alla de, åt den eljest alltför klent lönla civilpersonalen och underbefälet, genom dessa 18,000 r:dr b:co tillfallna, icke obetydliga och ganska behöfliga förhöjningar, men öfverbefälets löneinkomster deremot åter försattes helt och hållet på den gamla foten, dock med vidblifvande af den nuvar. indelningen på 8 compagnier för hvnrtdera infanterigardet, i stället för den högst irrationnella på 10 compagnier, som före 1831 ägde rum
Detta vore kanske en icke så obillig medelväg, hvarigenom undvekes, att, å någondera sidan, ända till yttersta gränsen af möjlighet drifva begäret att få rätt, utan eftersinning huruvida någon vigtig och ömtålig fjäder af statsmachinen dervid alltför ovarsamt trycktes.
Sveriges bevärts-styrka utgör circa 77 ä 78,000 man, en härsmakt således, som fullkomligen kan betrygga Rikets ära, oberoende och anseende, när nemi. denna styrka behörigen organiseras, men bland organisationsbehof är befäl det aldraförsta.
Samtliga de af Utsk. föreslagna ändringar och indragningar gå ut på att minska armdens verkliga styrka, att minska de ramar, i hvilka bevär:n måste inträda för att blifva nyttig.
Adderas indragningarna, uppkommer för infanteriet en minskning af icke mindre än 120 officerare, 5o underofficerare och 3ooo soldater.
På de mognast öfvertänkta grunder voterar jag emot allt detta.
Jag upprepar att omsider Statens tjenst blifver så beskaffad att ingen vill eller kan deri inträda.
När en yngling ingått i militär-ståndet, inom hvilket endast några fä grader kunna sägas vara lönta, måste honom åtminstone vara förbehållet att få tjena så länge han orkar; att icke vid hvarje riksdag nödgas befara att befinna sig ställd på indragningsstat och se sin bana afbruten, eller genom incorporationer skiljd ifrån de kamrater, med hvilka lian velat tjena.
Äfven soldaten har lagliga rättigheter, läst han är bara soldat.
Hans capitulation är ett synallogmatiskt contract, och han kan icke förbindas att tjena vid annat reg:te, nej icke ens vid annat compagni, än det, till hvilket han sig capitulerat.
För öfrigt använder jag på alla dessa militäriska förslag min tillförene yttrade åsigt, att enär i hvarje 324 Dun ii Augusti e. m. af de 4 administrations-grenarna, försvarsverk, läroverk, handel och slöjder, samt jordbruk, de speciella insigterna förhålla sig inom Utsk:n och de 4 sammanslagna Stånden som I till 4, må Ständer icke befatta sig med att administrera.
Afven i afseende å denna punkt hafva de anmärkntr, sorn vid discussioneo af betänk.
N:o 44 framställdes, icke kunnat verka någon ändring uti Utskts beslut.
— Men då uti detta beslut ingå sidana åtgärder, och (emnås sådana föreskrifter, sorn skulle, enligt hvad jag förut i allmänhet anmärkt, ndnska dessa regltens tjenstbarhet genom minskning i befäl och hästar; så kan jag ej annat än afstyrka Utsk:s förslag, på hvilket jag således begär propos. om afslag.
Och du dertill kommer, att hvarken 1834 Ständer, ej helle}- nuvar.
StatsUtsk. underkänt behofvet af de lönebelopp, sorn interims-staterua upptaga, ehuru Ufsk. afslagit det af K.
M. äskade anslag; så anhåller jag, att Hr Frih. och Landtnäs propos mätte innefatta bifall till K.
M:s gjorda nåd. framställning om anslagets fyllande till öfverensstämmelse med interims-sta terna.
Hr Bergenstråle, Claes Gabriel:
Då jag numera icke bekläder något militäriskt utan ett civilt embete, så torde det vara mindre behörigt af mig att yttra mig i denna fråga, då så många talare det redan gjort och dertill hafva än ytterligare tillfälle; men då jag i 3i år haft den äran att tjena inom ett af dessa reg:ten, nemi. K. Andra Lifgardet, så må det förlåtas mig, om jag icke kan undertrycka ruin känsla, grundad på den öfvertygelse jag under min tjenstetid vunnit, att det icke är nyttigt att sammanslå de båda gardes-reg:tena under ett och samma chefskap.
Fastän jag till alla delar gillar StatsUtskts förslag i dessa punkter, är det likväl icke min mening att inom detta Hus söka motsätta mig ett anslag af denna beskaffenhet, väl vetande, att det i alla fall blir beviljadt och således endast skulle leda till tidsutdrägt: men som jag | f. m. tyckte mig finna, att R. o. Ad., vid ett annat anslags bevdjande, ville bibehålla den princip, sorn Ständerne vid sista riksdag stadgade, nemi. att vid nya löners anslående ingen sjianmål derunder skulle beräknas; så hemställer jag, om icke R. o. Ad., vid beviljande af dessa al Konungen äskade 18,568 r:dr 27 sk. 6 rst., ville undantaga de 188 t:r spanmål, sorn derunder äro beräknade.
Då olika meningar yttrats i detta hänseende, anhåller jag att få veta, om det är bekant hvad beslut PresteSt. fattat, och att prol.utdr. derom i sådant fall måtte uppläsas, och jag sedan få tillfälle alt yttra mig.
De 11 ii Augusti e. m. 3 a 5 PresteSt:s prol.utdr. af ilen 10 dennes e. m. upplästes, sa vidt det rörde denna punkt, och innehöll: att hvad Utsk. tillstyrkt, så väl att förra anslaget för gardes-reg:tena må i slaten oförändradt utföras, som att det äskade ytterligare anslaget icke inätte på ordinarie stat beviljas, blifvit af Ståndet godkändt, hvaremot Ståndet ogillat den af Utsk. föreslagna skrifvelsen med förslag till en förändrad organisation af gardes-regllena och beslutat, under åberopande af moliverna i den allmänna skrifvelse!! rörtde denna litel, hvilken Ståndet beslutat, att under tiden och intilldess K.
M. kan vidtaga en reorganisation af gardes-reg:tena, syftande till minskning j kostnaden för desamma, K.
M. må äga rättighet att al besparingarna å titeln intill nästa riksdag anslå de, enl. gardes-reg:tenas interims-stat, utgående medel.
Jag hemställer, om ej Ii. o. Ad. skulle behaga, för att komma till öfverensstämmelse nied något af MedStånden, instämma i PresteStts beslut, med undantag för hvad organisationsfrågan beträffar, hvilken jag tror vara Konungens sak.
Sålunda loide R. o. Ad. finna för godt att blott besluta, det Konungen må äga rätt alt på besparingarna intill nästa riksdag begagna de medel, spm erfordras för den interims-stat, som hittills varit gällande.
Som jag nu hört, att j ett
Stånd en annan utväg till, som jag hoppas, samma tpåj blifvit vidtagen, att nemi. medgifva åt Konungen rättigheten att af be?
Sparingarpa bestrida desamma kostnader, som vöre erforderliga, ptai) att nij bestämdt anslå de 18,568 r:dr 27 sk. 6rst.; så vjl| jag för min del icke motsätta mig ändring i den pro? pos. hvarom jag anhållit.
Hr Gr. Brahe, Magnus:
Jag anhåller endast alt få förena mig i den af Hr von Hartmansdorff nu gjorda framställning örn R. o. Ad:s instämmande i H. PresteSt:s beslut.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, 0111 R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s förslag i denna punkt.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde vidare, om R. o. Ad. behagade, på sätt Frih.
Cederström begärt, bifalla hvad K. M. i Dess nåd. propos. om statsverkets tillstånd och behof i denna del föresagd Ropades starka nej, blandade med ja.
Uppå derefter framställd propos. biföll R. o. Ad., att hittills varande anslag för gardes-reg:tena uppföres på stat, och att Konungen må äga rätt att af besparingarna på titeln intill nästa riksdag anslå de till gardes-regUenas interims-stal erforderliga medel.
Den ii Augusti e. m. i5:de punkten.
H us a r-r eg: t e. Frih. Gederström, Bror, uppläste följande:
I öfverensstämmelse med mitt yttrande då denna punkt af betänk.
Nto 44 förevar till discuterande, anser jag mig höra bestrida minskandet af hästantalet vid Kronprinsens Husar-reg:te.
Jag begär således afslag på denna del af Utsk:s betänkande.
Hvad angår det af K.
M. äskade lönefyllnadsanslag, så, enär detla belopp endast utgör en påräknad, men uteblifven ersättning för den Kronan tillgodoräknade, genom reg:tets lönereglering uppkomna, besparing å reg:tets förra remonterings- oell fouragerings-anslag; och då en årlig vinst af omkring 4°° r:dr tillkommit
Staten till följd af den nämnda regleringen, och efter afdrag af det nu begärda lönetillökningsanslaget i32i r:dr 3g sk., så anhåller jag, i motsats till Utsk:s åsigt, att Hr Frih. o. Landtnäs propos. måtte innefatta bifall till det af K.
M. äskade tillökningsanslaget i32t r:dr 3g sk.
På de skäl, hvilka så af mig som af flera medlemmar inom detta Hus anfördes root Utsk:s betänk.
N:o 44j och stödjande mig på den af Frih.
Sprengtporten och af flera bland StatsUtskls
Hrr ledamöter afgifna reservation, kan jag icke dela Utsk:s åsigt i hvad angår förhöjningen å gaget för manskapet vid Kronprinsens Husar-regtte; och då jag sålunda äfven för denna del af betänk, begär propos. å afslag, anhåller jag, att den af K.
M. begärda tillökning i gage, uppgående, efter i sk. per man om dagen för den tjenst görande styrkan, till 2,335 r:dr 18 sk., måtte beviljas.
Ehuru jag numera icke kan tillräkna mig äran att tillhöra den activa armeen, äger jag dock rättighet som representant att påyrka det billighet och rättvisa matte iakttagas så väl emot Konungens trupper som Rikets öfriga innevånare.
Ett sådant rättvist och billigt förhållande äger icke rum med Kronprinsens husarer.
Detta regtte har så väl i krig som fred gjort sig förtjent, ej mindre af armeens än nationens högaktning.
Manskapet vid detta regtte har ej i gage mer än 5 sk., då deremot inom den öfriga arme'en manskapet har 6 sk. om dagen.
Detta förhållande är obehagligt att behöfva omnämna.
Utaf nämnda veg:te ligger ett detachement i Götheborg, jemte Götha artilleri: den ena truppen har 5, den andra 6 sk.,— är sådant billigt?
Jag yrkar att Konungens propos. mätte bifallas, på det att trupperna malte få lika aflöning. H. Ex. Hr Gr. Löwenhjelm:
När jag vid förra till fället framställde belägenheten för en officers-corps, som, garnisonerande tillsammans med högre aflönad trupp, skall rekrytera manskap — godt och dugligt manskap — sådant som Kronprinsens Husar-regtte kan framte, ville jag ej an - Den ii Augusti e. m. ställa den vidriga jemforelsen emellan husar-gaget och fångtractamentet på Malmö fästning, hvilket nära jemngår till, om det icke öfverskjuter hvad husaren åtnjuter.
Den samklang mina ord förra gången funno inom detta Hus, återfinner jag hos minoriteten inora StatsUtsk. eller åtminstone hos dess secreterare, enär de upprepas i betänk.
Men sådan samklang lärer icke vara att förvänta hos MedStånden, och minst i förstärkta StatsUtsk., så att en Kronprinsens husar lärer nog komma att få åtnöjas med sina 5 sk.
Och hvad må vara att deremot anföra?
— Jo, att Svenska ynglingar måtte väl i denna framgående calculalionstid en gång lära sig räkna de med ; och då kufva de sitt militäriska sinne och gifva sig icke till husarer; och kanske man då också uppfunnit sättet att vara utan krigare och utan husarer; då ar allt väl.
Emedlertid likväl förenar jag mig med Hr General Cederström. $ Frih. von Kraemer, Robert, anhöll att PresteSt:» beslut i denna del malte uppläsas.
PresteSt:s prot.utdr. rör:de denna punkt upplästes af innehåll: att
Ståndet bifallit att anslaget för detta reg:te, 47,?.83 r:dr i sk. 6 r:st, må till oförändradt belopp i stat uppföras; att
Ståndet i öfrigt gillat afslaget å det till befälets lönereglering äskade anslag, i32i r:dr 39 sk., hvaremot, med afvikande från Utskts förslag, Ståndet beviljat 2,335 r:dr 18 sk. såsom utgörande det erforderliga beloppet till fyllnad i gaget för det tjenstgörande manskapet eller till lika belopp med hvad manskapet af Wendes artilleri-reg:le åtnjuter; och att Utsk:s förslag om en sqvadrons frånskil jande från reg:tet och förläggande till Norrland ansetts böra förfalla.
Jag anhåller att R. o. Ad. ville förena sig i samma beslut, som PresteSt. fattat.
För min del deremot instämmer jag med General Cederströms yttrande, och i begäran om afslag å Utsk:s betänk, samt bifall till Konungens nåd. propos.
Jag är öfvertygad, att när PresteSt. erhåller del af det jemkningsbetänk., som StatsUtsk. åligger att framställa, Ståndet i denna punkt frånträder sitt förra beslut för att sig med R. o. Ad. förena.
Såvida den siste talarens afsigt är att vinna något af det begärda ökade anslaget för Kronprinsens Husar-reg:te, så tror jag ej det vara välbetänkt att yrka den af honom framställda propos.
Jag skulle tro det vara rättast och till ändamålet mest ledande att förena sig med PresteStåndet.
Under åbero pande af min reservation, får jag förena mig med Frih. von 3 D e n ii Augusti e. m.
Kraemer, med undantag likvisst af PrestSLs beslut i deri punkten, Sorn rörer en sqvadrons förläggande i Norrland.
Elr Lefren, Joli.
I sakens nuvar. skick anser jag mig pligtig att förena inig i de siste talarnes åsigter; nemi. att förblifva vid hvad EhesteSt. beslutat.
Jaa kan likviii icke undgå att tillägga en anmärkn., den jag ber att R. ö. Åd. måtte behjerta.
När mari anmodar Regert!) pä ett eller annat sätt, när män iios Régerrii framställer önskningar att reörganhdtiöner måtte vidtagas och sådana réoigänisätioner af Réger:n verkligen företagas; så blottställer Reger:u sig för en sådan händelse, söm t. ex. här i detta fall varit i fråga.
Piegeitn har ansett nyttigt att göra eri förändring i formen för befälet vid detta reg:te.
För att bespara medel till denna förändring, som är én förbättring, så har Regerrii vidtagit indragningar af hvad inom régrtet kunnat indragas lill motsvarande belopp.
Detta synes vara riktigt handladt, och så böra R.
St. önska alt alltid bör tillgå, att rilari nemi. drager in det öfverflödigå, för att använda de iiTédél, som derigenom uppkomma, till bestridande af de utgifter, soui äro nödvändiga: men när R.
St:s StatsUtsk. — öcli kanske blifver det älven R.
St:s beslut — anser lämpligt att för statsverket bibehålla det indragna och icke bifalla, att det får användaS till dé förbättringar som åsyftats med indragningarna, som här är casus; Så är detta sätt att gå tillväga ett indirect inbjudande för Regérm att akta sig att gå förståndigt tillväga i reorganisationer af Statens corpser ni. m.
Ett annat exempel torde jag äfven få påpeka om minskningen af de högre militär-befälhafvarne, som före 1828 Vöre 22 Och kostade 25,ooo r:dr för att åt de qvarvarande bereda högre löner.
StatsUtsk. klippte då också af några tusen i:dr i Stället för alt låta Regertn för nyttiga ändamål disponera medlen.
På detta sätt gör man Reger: n tveksam alt indraga hvad söm borde verkligen kunna indragas.
Jag tvekar ej att förena mig med de värda ledamöter, som yrkat bifall till begäran om tillökning i gage åt deri trupp, hvilken förer ett tecken; sorn den förtjent på ärans fält, ett tecken som den bär i sina fanor: Sveriges SvärdsOrdens Stora Kors. — Månne denna trupp ej förtjena!’ detta gage?
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, örn R. o. Ad. behagade bifalla Utskts förslag i i5:de punkten.
Uppå derefter framställd propos. biföll R. o. Ad. K.
M:s i Dess nåd. propos. i detta afseende framställda förslag, att, förutan det redan på stat varande anslaget, på reg:tets personella stat ytterligare måtte uppföras i,3ai r:dr 3g sk. och till förökadt gage för den tjenstgörande styrkan 2,335 r:dr 18 sk. b:co.
Ef - Den ii Augusti e. m.
Efter det nu fattade beslutet, ansåg R. o. Ad.
Utsk:s yttrande, angrde en sqvadrons förläggande till Norrland, böra förfalla. i 6: d e punkten.
Wermlands F ä 11 j ii g a r e - r e g: t e. Frih. Cederström, Bror, uppläste följande:
Jag afstyrker indragningen af Wermlands Fältjägarereg:te, dels i betraktande af detta reg:tes ringa kostnad och ganska stora brukbarhet; dels derföre, att då meningen nu är att hos K.
M. anhålla om framläggandet för nästkommande R.
St. af en allmän försvarsplan, så bör man, enligt min tanke, afhålla sig från sådana pactiel la organisationer, hvilka för den större allmännare åsigten icke äro bestämdt gagnande.
Jag begär af dessa skäl propos. om afslag å Utskts betänkande.
Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s förslag i denna punkt.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, 0111 R. o. Ad. behagade bifalla hvad K. M. i Dess nåd. propos. ronde statsverkets tillstånd och behof föreslagit arig:de Wermlands Fältjägare-reg:te.
Hr Lefre'n: StatsUtsk. har föreslagit, att gamla ansla get skulle qvarstå.
Beslutet måtte väl ej vara så att förstå, att, sedan StatsUlsk:s förslag är afslaget, gamla anslaget tillika skulle vara afslaget?
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att då K. M:s propos. innehölle fortfarande af anslaget för Wermlands Fältjägareregtte, och Hr Landtm, framställt propos. till bifall å denna propos., hvilken framställning blifvit med ja besvarad, R. o. Ad. torde finna, att Ståndets beslut i denna fråga vore ganska bestämdt. R. o. Ad. hördes häruti instämma. i7:de punkten.
K. Svea, Götha och Wendes artiller i-reg:ten.
Bifölls. r 8: d e punkten.
Ca va lier i- och artiller i-h ästars remontering, skoning, m. m.
Frih. Cederström, Bror, uppläste följande:
Då denna punkt beror på huru frågan om minskadt hästantal vid Gardet till häst och Kronprinsens Husarer bl i fver i de särskildta Stånden afgjord, och Utsk. medgifvit nuvar. anslags behöflighet för den cavalleri-styrka, som nu förefinnes, så synes ej skäligt att nedsätta detta anslag, helst de besparingar, som genom reductionen af nummerhästar skulle 11 FL 4 31 33o Den ii Augusti e. m. uppkomma, i allt fall kommer statsverket till godo, så snart reductionen bl i fv er verkställd, hvarföre jag anhåller om afslag på StatsUtsk:s betänk., samt alt det nuvar. anslaget måtte oförändradt bibehållas.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, oni R. o. Ad. behagade bifalla StatsUtsk:s förslag i denna punkt.
Uppå derefter framställd propos. beslöt R. o. Ad., att anslaget borde bibehållas såsom hittills till 30,675 r:dr 32 sk. b:co. 1 g : d e punkten.
Artilleri-hästars underhåll af rusthållare vid afsatt 11a ca va lie lie t.
Bifölls. 2o:de punkten.
Fou råge ring för värfvade cavalleriets och artilleriets hästar.
Jag vill blott fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet derpå, att sedan R. o. Ad. beslutat att ingen försäljning af hästar kommer att äga rum, hvarken vid Lifgardet till häst, eller Kronprinsens Husar-reg:te; så bör den nu ifrågavar. anslagssumman också förblifva oförändrad i likhet med hvad som i den K. propos:n föreslås; eljest skulle en brist i detta anslag uppstå.
Detta anslag är visser ligen ett förslags-anslag, och man skulle kunna säga att det är likgiltigt till hvilken summa det är uppgifvet, enär beloppet efter behof skall utgå; men då Utsk. erkänt, att detta anslag haft en brist årligen af i4,ooo r:dr, så synes mig besynnerligt, att Utsk. för vinnande af ordning i räkenskaperna icke föreslagit att denna brist bör å stat uppföras, hvarom jag anhåller om proposition.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla StatsUtskls förslag i denna punkt.
Uppå derefter framställd propos. beslöt R. o. Ad. alt den för fourageringen hittills uppförda summa skulle höjas till 140,000 r:dr. 2i:sta punkten.
K. L ifbe v ä r :s-r eg : t e t.
Öfvertygad att antalet af befäl inom arméen ingalunda motsvarar behofvet vid inträffande krig, kan jag ej annat än motsätta mig indragningen af K.
Lifbevär:s-reg:tet, hvars af Utsk. öfverklagade organisation snarare synes mig kunnat påkalla något stöd till fullkomnande, än den bort påkalla reg:tets upplösning i en tid, då bevärings-systémets utvecklande ej allenast inses, utan påyrkas.
Af sådant skäl, och med hänseende till den framställda önskan, att en omfattan - D e ii ii Augusti e. m. 3 31 de plan till försvarsverkets organisation måtte föreläggas nästkommande Ständer, får jag anhålla om propos. å afslag å Utsk:s förslag till indragning af Lifbevärings-reg:tet, hvars hittills å stat uppförda anslag jag tillstyrker matte bibehållas oförändradt.
Gr. Lewenhaupt, Mauritz, anhöll att PresleSus beslut i denna fråga måtte uppläsas.
PresteSt:s beslut upplästes, af innehåll, att hvad Utsk. l’ör:de reg:tets indragning föreslagit, blifvit afslaget, men att hvad Utsk. föreslagit ang:de anslaget för detsamma, blifvit bifallet.
Sedan PresleSt:s fattade beslut blifvit uppläst, återstår för mig intet annat, än, jemte det jag förenar mig i hvad General Cederström framställt, instämma i hans yrkande, under åberopande af de reservationer, som af Gr.
Tersmeden blifvit afgifna.
Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla StatsUtskcs förslag i denna punkt.
Uppå derefter framställd propos. ansåg R. o. Ad. det i förra staten uppförda anslag böra oförändradt bibehållas. Frågan örn en und. skrifvelse till K.
M. ang:de reg:tets indragning ansågs böra förfalla, i följd af Ståndets gifna afslag å Utskts förslag i denna punkt. 2 2: d r a punkten.
Gottlands National-beväring.
IL Ex. Hr Gr. Löwenhjelm:
Jag har tillförene ut vecklat vigten af att hålla Gottland i försvarstillstånd.
Sedan dess har tillkommit en eonjunctur, sorn talar högre än jag; höres icke den, så höres visst icke min röst.
Det har blifvit upplyst, att det af K.