Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Här ostvan stadgade äro, förordna eller äska det nägon skrift Nied quarstad beläggas mä, ware han eller det berättigadt att i Stockholm genom biträde af Ofrver-Skäthällare Embetet och i öfrige
Städer saint orlerne, medelst skyndsam handräckning- som ej sär wäg» ras af den Magistrat, hwarunder Boktryckeriet enligt §. i syder, sädan quarstad erhälla; Bärande östvcc förloppet af Quarstads förrättningen och orsakerne dertill, salut i afseende pä den äk-agade skriften om och Huru mänga Eremplar dä ännu finnas uti Boktrycka» rens wärsö anteckning trefalr författas hwaraf den e» na tillställ/s Hos Cancclleren estr hans ombud, ben andra M Igistcaten och den tredje Boktryckaren.
Magistraten ware pligtig att wid answar, såsom för Em betS - Dcn i December. 7; betssörsummelse med nästa afgående post sända en as» ffrift af denna anteckning kill Konungens Vefallniugsha swan de i Länet hwilken wid enahanda answar älig, ge att med nast derpå följande post till Justiliae Ca celleren insända.
I Stockholm warde janima anteckning genast eller sist innom nästföljande dags utgång lii!
Institiae-Cancellcren aflämnad.
Justitiae Cancelleren tillkomme sedermera, att, efter som han skäligt pröswar, läka quarstaden äga bestånd eller densamma bryta laka samt i ena eller andra fallet, i Stockholm innom atta bagar och i LandSorttrne aldra sist innom en mänad efter det quarstaden lagd blifwit, hofwa hänwlst mälct til wederbörlig
Domstol och Anor förordnat.
Sker dek ej och är icke quarstad innom nämnde tid höfwen, äge Boktryckare rätt i enahanda ordning, föm handräckning af Magistraten till quar, stadens beläggande meddelad blifwit fordra dest brytaii» de, hwilket icke wagras mä wid answr af EmbetetS förlust.
Hos Cancelleren eller dest Ombud äge ej magt att annorlunda än nu sagdt är, quarstad fordra eller widare befattning med saken taga, uran häustjute ge» nast altsamman ull Zusiitiae-Cancclleren, pä hmstkenS ytterligare Embetes åtgärd och answar det ankommer, att sädane mål warda enligt denna och allmän Lag handhafde.
AnmäleS hos JustikiieiCancelleren omedelbarligen någon ffrifl lill ätal, bör han genast om mäletS upptagande wid laga
Domstol genom af honom tillförordnad
Actor anstallc soga, men icke mä han om någon sadan för gående quarstad, som här framföre nämndt är, förordna, utan Hof-Cancellerens eller hans Ombuds hörande och tillstyrkande.
Ar makel till laga Domstol kommit och Quarstad der as Actor yrkad bör Domstolen sig deröswer genast utlaka, men likwäl derest det, utan tids utdrägt ffe kan, Hof» Cancellerene elier desi Ombuds mlätande af Rätten in häm, 76
Den i December. hämtas.
Afstäs quarstads påståendet, sortfareS med Rättegången, men Utstagck gange ej i werkstäliighet
Man underställes Swea Hof Rätts ompröswande.
Gil» läs påstående! om qrrarstad och har Hof-Cavcelleren eller hans Ombud sädant tillstyrkt, ffall den werkställas.
Hafwa defie ej tillstyrkt quarstaden mä den ej gä i fullbordan; sorlface icke dest mindre rättegången i hust wudsaken, men under Rätts Urstag angående qvarsta» den, warde i bäda detza f>ll man uppehåll kill Swea HostRäkt insändt.
Hok-Rärien bör genast dcröswer infordra Tryckfrihets ConnteenS nrlätande.
Tillstyrker denna quarstads beläggande, nia Hof Rätten, der sä ffäliqt pröfwaS, ester Utstag en sädan qvarstad bifalla och stande den da fast intill Rättegängeng stut.
Har Tryckfrihets Committé,, asstyrkt qvarstad, men Host
Rätten ändä finner den böra äga runi , dä mä HofRättens
Utstag ej i »verkställighet gä, utan underställes Högsta Domstolens afgörande.
Riksens Ständers Justitiae-Ombudsman ägc, art, efter erhällen underrättelse , dä sädant mål till ölwerläggning förekommer derwid öfwerwara, hwarester honom äligge, att Hög» sta Domstolens Protocoll och Utstag i mälet genast till trycket befordra pä publik bekostnad i händelse enstkilld förläggare ej stnlle erhäilas.
Dä Under-Rätt i Hufwudsaken undersökning fulländat, warde den jämte dest Utläkande öfwer mälet i de fall, dä Under-RättS Utstag, enligt Lag följa bör genast till Swea Hof-Rätk insänd.
Hof-Rätten äligge dä, alt osördröjeligen af Trycksrihets-Committeen, ät hwilken alla till mälet hörande handlingar meddelas stkola, infordra dest betänkande, som uppä anförda skäl bör innehälla bestämdt utläkande ej mindre om answar för Kristens utgifwande äger rum, än om upp» lagan bör sequestreras och till utspridande förbjudas samt Den i December. 77 samt defiutom innefatta Commilteens yttrande, huruwida uppqift af Författarens namn bör kunna Boktryckare äläggas.
Derefter döiue Hof Rätten, som hwad den sistnämnda omständigheten beträffar, har att iagttaga, del uppgiften af Författarens namn, hwilken ej annor» städes än hos Hot Rätten fordras mä, ffall wiv intet annat tillfälle kunna anbefallas än dä Hof,Rätten ester mäletö utredande, finner betta wara af urbota beskaffenhet, eller Boktryckaren pröfwas äga den ringa förmögenhet att bökerne dä de öswerstiga t 6 R dr. Z2 tz. mäste i fängelse straff sörwandlas.
Skiljer sig Hos-Rätlens Dom fran Tryckfrihets Commitkecns ykt» rande, gänge den icke i werkställighet, utan hänffjutes till Högsta
Domstolen och förfares dermed widare som här ofwan i fräga om quarstad sagdt är.
Instämmer
Hof-silätkens
Dom till atta delar med TrryckfrihetSCommiltäenö utlätande, stand; ben fast och mä deruti ej ändring kunna sökas; den aklagabe likwäl obetagit, att hos Konungen om näd anhalla AngripeS uri af trycket utkommande skrister enfkildte personer, en eller flera och dek ej sker i och för deras Embete, derä mä ej annor än rätter mäls» ägande kära; ej eller mä tillförordnad publik
Artor nä« gonfin fadant i sitt käromäl. upptaga och äklaga; Mälsäganden ware likwäl oberagit, att hos Iustitiac>Cancelleres.
Embetet begära biträde i rättegången af Kro» nans Ombud, der tillmälet är as gröfre och härdare beskaffenhet; och mä pä Justitie-Cancrllerens eget ompröfwande ankomma att härtill bifall lemna; dock kan sädan Actors sränwaro eller uteblilwande icke uppehälla mälctS företagande och afgörande rind Domstolen.
Sä» dan äklagan af enfkillce personer handteras i alla delar ester det rättegångssätt
Lag och Författningar i srägor om förolämpande rillmälen enftillte personer emellan söre - 78 Den i December?. förcskrifwa.
Under Rätts Urslag i sädane mät ma ef gä i werksMighcl uran föregången underställning hos Hofr Rätten, sä snart den anklagades anses till dek answar, alt han ej sär böta med penningar, eller han k böter och kostnads ersättning btiswer ädömd ivo R-dr. och derursfwsr.
Otterstad eller förbud emot någon skrifts försäljning eller utspridande ma under Domare ej wid sädane enffillte rwisier älägga.
Pröswar
Domstolen alt mälct bor as publik Actor akäras dä hänffjutes wälet, i hwad det rörer denna äralan, att dermed, sä wäl hwad gumstad, som Rättegången beträffar, sörhälles sinn här frammansörs sagdt är.
Warder Bokhandlare eller annor person för försäljning eiler utspridande af tryckra skrifter anklagad, förhälles dermed, som häc oswansöre angående Boktryckare stadgadt är; dock bör i sadan! fall den anklagade tilltalas der han sitt bo och hemwist haswrr, eller ock der förbrytelsen sfkedt, alt esler hwad Hof-Cancclleken, Justitie Caneclleren eller deras Onnmd, hwilka i flike fall det ensamt tillkommer att lakan föra» sinna att det lämpligast ffe kan.
I frågor om gumstad böra i sadant fall Konungens Bcfallniugshafwande och wedcrbörande Magistrater owägerligen och wid answar biträda; dock ma ej hos Bokhandlare eller annan försäljare ä någon ffrifl qusrstad begäras, Utan ait genom lewis katt styrkas att ffrisien i trycknings onen bljfwit med quarstad belagd; äswensom nyssnämnde personer icke kunna för innehallek af någon ssrrst med rättegång beswäras» War, Den L December.
7S Warder nägon as trycket härstädes utkommer, elser UklänsV hit i Riket införd fikrist urås en eller flere främmande Staters Sändebud eller deras Regeringar anmäld, såsom innefattande sädane ämnen, h wilke kunna föranleda kill mifinöje med andra mag, ter, åge Konungen, att derom ester sakens och omständigheterneS beff ffcnhet i Räder förordna, samt om Han sä nödigt pröfwar, om ffrifrens sequestrerande och indragning genom Dest Hos Canceller eller Justi, tiae Canceller, sä wäk hos Boktryckare som Försäljare eller andre utspridare, lära föranstallta, och hwarmed förhälles pä sätt som angående beläggande med qua» stad här framför^ stadgadt finnes; ffolandeS wid gila sädane sall den af förenämnde Embersmän, som om werkställigheten erhåller Konungens nådiga befallning, genast owägcrligen infordra Tryckfrihets CommiktsenS utlätande om den i sräga warande fristen.
Finner Committ^en, som ej äger inga uti nägon pröfning af Politillka considerakioner och förhållanden, art skriften efter Lagens bokstaf ej äkalas kan, da mä ej nägon rättegång, hwarken emot Boktryckaren eller Författaren anställas, men för utspridande bör den som emot förbudet deraf bryter till answar stända, jemlikt 4 §.
9 Mom.
Pä Konungens nädjga pröfning mä bet ankom» ma om förläggare eller Boktryckare mä ilhy fall till mer eller mindre del af Skarsmedlen njuta nägon ersättning för omkostnaden till tryckning och papper af hwad utaf uplagan kunnat indragas.
Skulle den oförmodade händelsen inträffa atk Tryckfrihets CommitiL » med anledning af ro8 §.
Re, gerings-Formen warder kill anstv-r ställd, uppkaqcg och afgöres wälet af Swea Hos Rätt, uppå äkärgrs af Advöcat-Fiscalen derstädes, Domön warde, genast eftcr afkunnandcl wid alia dertill hörande Prorocoll och Hands 80
Dm i December.
Handlingar, pä publik bekostnad genom trycket befor» drad tili Allmänhetens kunstap.
Kommer saken till Konungens Högsta Domstol, förballes pä enahanda sätt Den man som af Riksens Ständer biiswit tillförord» nåd att Justiliä O nbudsmanncu i Embetet efterträda, ware wid sädant tillfälle pligtig att hans EmbekcS styldigherer ulöfwa, föranstalta om tryckningen af rät» regängs Handljngarne samt bewista öswerläggningarne uti mäler hos Högsta Domstolen.
Alla nial angående förbrytelser emot denna Lag stola, wid answar för Domare och Ämbetsmän, med största styndsumhet cifgöras, och wid alla tillfällen, dä fräga kunde upvsiä om flera olika brotts bestraffning, särskildt behandlas, äfwensom den brottslige i alia de fall, dä han cj redan gjort flq saker till dödsstraff eller fästning för lifstiden, stall särstildt undergå den bestraffning, som han enligt denna Lag stg ädragit.
Lag mä ej sörwandlas i annar straff än fängelse ä fästning, efter beräkning af 16' R.dr. Z2 fl. säsom sw.-rande emot hwarje mänadS fängelse, manaden räknad till 28 dagar.
Böker under oswannämiide summa smara enior 14 dagars fängelse i orten, der förbrytelsen stedt.
Lag gänge till twestistes emellan aklagaren «ch närmaste inrättning för de fattiga, de sall undaulggne dä böker, enligt hwad här of» wau stadgadt är, mälsäganden ensamt tillfalla.
Ut - Den i December. 8r Urdrag af Riksens Högloft.
StänderS Constirutions-Utskorrs Protocoll den 28 Nowember 1809.
S- D. Wid justeringen af det Förslag till Trycksrihers-Lag, som Constitmions.
Utskottet ägde att kill Riksens Högloft.
Ständer asgifwa, yttrade sig Hr Biropen och Commendeuren Doctor d^oräin:
"Ehuru jag uti Högloft.
Utskottets uplysta omdöme borde finna anledning akt mifikro min öswektygelse, sä. kan jag likwäl ej dölja den farhäga, att en Tryckfrihets - Förordning, sädan som den nu upläste, icke nog bewarar Religionen, Styrelsen samt Medborgaren ifrån äfweiUyrliga anfall, och de metz skäl befarade ruitzbruk af en sä litet inskränkt Tryckfrihet, skola dock ofelbart härdast drabba Regeringssättet och Samhälls-Ordningen.
Dch skulle den salunda anförde särskilde itteniny Utskottets Betänkande wördsammeligen widsogas. vi Lx krotocolls I. v. Walerius» Lades pa Bordek.
UplästeS eit af friherre LarxslLä inlänmM Memorial sa lydande: Wördsamt Memorial!
Da jag, lika med de öfrige Medlemmar utaf Högloft.
Riksens Ständers Expeditions - Utskott, ej wa» Lemke Bandet 6. rit S2 Den r December. tit nog lycklig att smara emot det mig lämnade smickrande förtroende, sär jag härmedelst äran afsäga mig min plars inom nämnde Utskott.
Herr Grefwen och Landt-Marskalken Msade i anledning häraf Herrar Elerrorer af i:sta Classen alt efter Friherre Carfelan wäija en Ledamot till Expeditions - Utffottet.
Friherre 8krsi von wolstein, 6. l^.
För Slt förekomma alla dylika twister i framtiden wore det nödigt att nn determinera, huruwida frän alla Stånden kunna komma till Expeditions-Utffottct andra
Be» sint är sädane som äro i ordasätt likstämmige.
Någon har sagt att Utffottet nödwändigk mäste jemka och sörena alla Ständens Beslut till ett, men om besimen icke äro enstämmigt sä kan ju intet en sak anses som bestulen eller afgjord.
Herr Grefwe» och Landt-Marskalken Nilsag öfwerflödigt att nu derom disputera.
Nar Expeditions Utffottet i ett sammandrag förenar alla Stäm dcnS samfäldta Beslut, mä den som ej ätnöjes med trpsättningen, wid justeringen sädant anmärka.
Friherre 8ksöl von wolstein.
Marchen härwid lynes ej wara afgjord.
Om en Expcdh tion icke gillas i Ständer ätergär den till Utffottet och nät den pä nytt derifrån inkommer äga Skäuden antingen i h la stn widd antaga eller afflä densamma; äro de icke derom ense mäste saken asgöras genom votering.
Herr Grefwen och Landt,Marskalken tiplyste att ett sädank
Betänkande icke i hela sin widd, ^ utan Den i Decemler. 8ä titan med de förändringar Standen nödige finna, kari anmgas enligt Regerings - Formens uttryckelig» stavs gande.
Friherre 8 ra et.
Da katt det ena Ståndet afgöra en sak helt olika mot ett annat.
Herr Greswenoch Landt-Marskalketi Sädant warder ju aktiv StändeN emellan förut romMuniccradt Grefwe I^ovsndjelm, 6 ar j, G'ncm Herö Landt Marffalkens lämnade npltjsning wore tzan förts kommen i hwad han arnat anföra:
Uplästes ett Memorial ingifwit af Friherre 6^!- tettLljernLj e^xsl, Trio, och lydde som följer: Ödmjukt
Hos mig hafwa Riksdagsmännen för Höks,' .
Tönnersjö, Halmstads, Ährstadö, Faurås 06) Himlö Härader i det mig i nader anförtrodde
Län, Ledk ksdrsson i Oringe och kedr Oisson frän Heberg anmält, hurusom i flere ars tid Mavemoiselle tticnarä/j medelst sine a desi Egendom Tölarp wid Halmstad anlagde Fabriks» inrättningar ät den obemedlade Allmöi gen i Hallands Södta Orter gifwit en Uiwäg til! bergning, som den törstige och fluige sig sjelf tamNav alt ditintills mast sakna:
Att denna i wart
Fäderneös land lik» gagnande som förut okända Anrättning, öcr flere Tusen Medborgare, genom tillfällen, förffotter och upmuncringgr gjord-s Verksamme och ifrån akt 84 Den r Decembers som näringslöse
Lättingar sjelswe wara en kärda för Staten, sattes i Ständ att deltaga i Desi oncra, hade redan i den grad ädragit sig Patriotiska Sällskapets Upmärksamhet, att uvfinnaren intogs bland Desi medlemmar:
Att dä under nytz flutadt krig f. d.
Konungen tillika med Desi Krigskollegium anbefalke Henne, att för Armeens behof lefwerera de betydeligaste partien kläden till kapotter, jämte skor och strumpor, war det till fullgörande af benne befallning som hon genom en kostnad af öfwer 15,000 R:dr. gaf en ökad fullkomlighet ät Fabrikens alla machinerier och handteringar; Men att just nu, dä alt är i ordning, och dä hon bordt hoppas att skörda frukten af sine upvffringar, skall genom de Requisitioner af Beklädning» persedlar, som Kongl. Krigs-Collegium gjort frän England, behofwet as Hennes tillwärkningar uphöra, och hon af sadan orsak se sig nödsakad att nedlägga Fabriken; i anseende till hwilkct alt och i besinnande af den känbara förlust, som deras hemmawarande Medbröder wid denna Fabriks nedläggande skulle komina ätt »vidkännas, bemälde Riksdagsmän anmodar mig att an hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln förestä, om icke en fond lill berörde Fabriks fortsättning »nätte fä anstäs.
Denna deras begäran har jag ansett
Mig destoMindre böra wägra att upsylla, som da jag sjelf ägt tillfälle att bade bese isrägawarande Fabrik och göra wig underrättad om den nytta öm för Länets Jnnewänare kunde medföra, jag derigenom blifwit iständsalt, att kunna witöorda, det Madcmoiselle RiLbarä/, jämte bet hon ädagalagt en berömlig nit wid werkstäl, ligheten af std.
Konungens och Krigs-Tollegii gisne befallningar, icke allenast hast all möda och omsorg 0, skard för atl, oaktadt alla de hinder och swärigheter.
Den i December. 8? som henne mött, likwäl anlägga och istand sätta denna Fabrik, utan och derpå omvändt mycken kostnad, samt att mängfaldige Personer af Allmogen i södra delen af Läner, hwarest tillwärkningar af ull i synnerhet ut» gör det O.uinliga köners yrke, genom denna Inrättning blifwit sySlosatta och deraf hämtat en för dern betydelig winst; Och fär jag derföre till Höglofl.
Ridderskapet och Adeln ödmjukeligen hemställa: om bet icke mätte updragas ät Riksens Ständers Stats »Utskott att utse 06), ester hwad omstandigheterne kunna medgifwa, förestå en till oswannämnde nyttiga Fabriks fortsättning nödig Fond.
Remitterades till Stats«Utskottet.
Herr bartran §, upkäste följande Dictamen lill Protokollet. ödmjukt
Da intet ämne, som rörer Fäderneslandets heder och fördelar, kan wara owärdigt att inom detta rum framställas, wägar jag utbedja wig Höglofl.
Ridderskapet och Adelns upmärksamhet wid ett, hitintills mera obemärkt, af ingen ibland OH, mig wetterlin gen framstäldt, men som jag förmodar, för ingen likgiltigt.
Endast menne af Europas Magtee delade med Swerige för halstannat århundrade tillbaka ett ansten, de, hwartil den Store 6v8i^r lyckliga krig det sammel uphöjde.
Ester lidens fordran, ledde en - 86 Den i December. endast denna wäg kill Äran; och mä hända har detta initztaq, — ännu mera oförläteligt i ett upiyst tidehwarf, — warit förnämsta orsaken akk detta anseende sedermera förswlpmil.
Ost förbehållit att öfwerlefwa denna förlust: — men da den smärtar Ost? glömmom icke akk förekomma xn aynay.
Der gifwts
xn ära, ett företräde, som ej förwärfwaS pä bekostnad af Likars nöd och Likars blod, ej genom wap« pens glans och mappens framgång, men -- genom SnilletS.
Af större Varaktighet, ma den ock mera xftersträfwaö.
Pckännom med glädje: den gkerstar
Ost; och wart bemödande art förwärswa och fullkomna den, Ilkall kanske en dag äterffäuka Ost m rang, mesa ädel ibland Europas Folk.
Äfwen de lyckligaste krig, hwad hafwa de ofsaft Verkar? — blott anledningar kill nya; och efretz ert har deras åsyfta dr nytta ej mera funniis, Om inetz tillfredsställelse för wär Tros läeaS utländske Bckännare, wi icke kunna säga d,r senor? om.
Konung ^V0l.el^s krig, mäste wi mod saks nåd bekämm dej förra; m?» med lugnad kansta kwmq wi ibsgkomm.a ben;, sö.c gswen hen redbara, fastän kanske icke äsysiade, nytta de medförde, att genom wara den ridel! mera olstldade L-mdSmänS wistande i Skt uvlystare» Land, smak och häst för Sni-les odling pch Wekenffapec bibragres dem.
Denna nya dagex öfwer wart Fosterland, fä nvdwändjg ehurri ännu osuils komliq, och fastän befordrad af nästföljande Regenkcr war dock nära att aldeles slockna under förra århundradets första hälft.
Da, såsom »u, systelsattcs allmänna upmärksamhcten endast med Rikets förluster och mekleii ott bora dsm; men, jag hoppas, olikt närmas rande tidepunkt, glömde man dä Landers litreraira odlinst, och ssträkekö hyfsning. —- L.ov!§^ kom:
Den r December.
x och dct flämtande ljuset lifwades.
Ättling tande dct lill ännu mera klarhet; och dest fullkomna» de jken, Eall tacksamt och ewigt uplyia den TredjeS Ärestod. Wiö, kanske öfwer sitt tidehwarf, beredde Han sig den wackraste, den oförgängligaste minncsward, i den riktning och upmuntran till Snille och smak.
Han förstod att meddela sitt Folk.
Och om ej förr, än i en annu aflägsen rid, det skall tillära§ Rättwisan ^akt öfwer Honom fälla sin dom: om ej förr än dä, man Eall uphörg att förebrå Honom en ökad magt, men förebrä
Oder att denna magt efter honom lämnandes i e» owarsam och osäker hand; —> skördar
Hans minne dock redan den saknad, den tack* samhet som utgör den ljufwaste belöning för HanS bemödande till Nationens ädlare uphöjelse.
För detta ändamål gas Han Nationen en E» gen Acidemir.
Det distinctjva känneteknctS frän and» xa Nationer, Spräkets odling: den patriotisk» förtjensienS rättmätiga bewarande ifrän glömskans mörker:
Snillets, Smakens, befordran; — blef Swensk» Academienö anwisade bestämmelse.
Wigtigt war
De§ åliggande; stora de fordringar Allmänheten knnde gö« ra sig af Desi sä uplysta, sä utmärkta Ledamöter.
Jag lämnar ät ett uplyst Ständ akt bedöma, huruwida A» cademien i mer än bekydelig del upfyllt denna bestäm» »nelje.
Och om ingen rwekan derom kan äga rum: om all förtjenst fordrar ett erkännande/ och Swenska AcademienS ej kan bestridas; »vägar jag ödi»jukeligen förestä arr wär tacksamhet, tvär förbindelse, tillägges en offentelighet, som den hitintills saknat, och säledeS deste wära tänkesätt inför Akademien tolkaS, pä dek sätt Ridderffapet och Adeln Sjelft behagar wälja, r händelse mitt förslag hedras' med Best bifall. ML 88 Den i December.
Mä ingen inwända att Swensk» Academien icke kan wara mera berättigad titt Nationens offenteliga erkänsla, än andra af wära Publika Werk och Inrättningar.
Defla lönas för deras möda af Staten; Academiens Ledamöter ater sakna denna förmän: och nyttan af Deras bemödaden är as en slörre alimänlighet, eit större inflytande.
Dek fordras tid och mycket arbete att hinna det mai Akademien har Sig förelagdk, Swensta Språkets förbättring.
Mycket ar härwid redan gjort: men också torde mycker återstå.
Wi sakne ännu en Swensk Grammatika och cn Ordbok, bada af Akademien Nationen lofwade.
Men kunne wi wäl hoppas crt snarare fullkomnande af bada detza Arbeten, sa länge Acaderniens Ledamöter äswen Dola dela Deras omtanka och tid till de wärf, hwilka tillhöra dem som EmbetSmän K — Med wcrklig öswertygelse om Samhällets saknadisall de uphörde alt wara det, wägar jag dock förests en underdånig hemställan derom till Kongl. Maj:t, för tikwäl blott den tid, och sör blott de Ledamöter, hwilka i tillräckligt antal sör arbetets skyndsamma fullbordan, detsamma
Sig emella» fördela vä) ätaga' men med billehällande emedlertid as de löner eller förmånerdefla Deras mnehafwande Embeten äkfölja.
Natiovens inrretze torde fordra denna dubbla men billiga Upo string.
Snart har Swensta Församlingen att wänta er», «y och önstad öswersättning af den Heliga Skrift, samt walda och förbättrade kyrkosånger.
Dä Vefla böcker blifwa af en större alkmänlighet: dä genom sä dane, för den mindre bildade delen as wära Samhälle Bröder, man kunde bibringa uplysning och rättelse för bruket af watt modersmål: och dä det witzerligen werst - Den i December. 8y re utur sin ordning, att wid besia Böckers tryckning uragtläta de reglor för Språket, fom Swensta Academiens omsorg redan stänkt det samma; föresiär jag ytterligare akt Texten i bada besia anförda arbeten mät, te underkastas Academicns granskning före Tryckningen, som orvillkprligen efter Desi rättelse mätte werkställas.
Af nit för Swensta SpräketS enhet och renhet, »vägar jag flutligen förestå en underdånig hemställan till Kongl. Majit, i:mo Att genom
Desi nädiga ät, gärd och Befallning Lag, och Expeditions, stylén wid Rikets Werk och Collegier mätte förändras till den allmänt antagne, för att undwika den hitintills waran» be motsägelse, att Språket strifwes pä twänne sätt.
Rättwisan kan wisierligen umbära den henne hitintills pätrugade uräldriga drägt. s:o Att Kongl. Majit genom Desi egne Nädiga Författningar täckes lämna ett uplyst och wärdigt efterdöme, som .ock i Näd tillära, att alla sädane publika Werkö kungörelser, som af Allmänheten komma att läsas; äfwensom underwisningS och andre böcker, mätte före tryckningen undergå wederbörlig glansning, till likhet med de af Swensta Academien redan eller framdeles sörestrifne Reglor för spräcket; och att z:o för detta ändamål, och dä Academien ej bör omedelbart med denna granskning be« swäras, det mätte äläggas Boktryckeri-Societeten att föresiä en Censor, som, med kännedom af Academiens föreskrifter, bör inför Henne wara underkastad answar för sin förrättning och af Henne förordna^.
TA förekommande af den olikhet och nästan förbistring i Spräket, fom wid jämförelsen af frän olika Tryckerier » Riket Utkommande Böcker, kVläckeS , wolle önsteligt, att sädane Censorer flerestädes kunde förord - Den i December.' ordnas, enär en gäng Språkets reglor hunnit fullkorn» lichen Ukarberas, och knufven derom bliswit mera ut» bredd.
Den rätthet i Språket, som jämte Typogra, fikt behag, Utmärker de ifrån Herr DrleenS Trycket! mkommande werk, qer mig dock hopp akt ben as mig osman omnämnde Censor jn genast star att finna.