Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Förordning sörestrifnm, men lämnom till - Dcn 29 Januarii. 124! tillätelfe, akt, emot en prvgreesiv 'örhöjnlng i ölgillen, anda lili 92 kannors paruierymd lär r yu-aS.
Friherre Oest^i-stsöm, Sorn menja» garn?
olmer panncryMden synes sä sunsta sti-ja?- tiga, torde wi här lättast komma lträn laken, om wr ollenajt bcstute c-tt panne - rymden stall wara bestämd, ock) uppdrag? är Ukstonet akt dertill göra färsing.
Till ledning kunde man dä rccommeude, ra ät Ukstotlet 18^2 ärs Förordning.
Ert lä« dant forsing är ock läktare ett göra l Uttkotte! der Ledamöter sitt nas of alla Sta >den , an här- Grefwe
Ide !a wille gerna instämma äswen j delta jö-- stag, men ör stade, säfom Ledamot af Bcwtllnmgs - Utjksttet, att dä denna fräqa ar biolt veconomist, men tillika wigtig, i atseeiidr pä Bewillinngens fördelniisg, den nu matte atgöras, och parme - rymden determineras, pä btt Bewtll, runge - Ulstortet mätte hufwa en giswen grund art gä efter.
Harrs Ehellence Grefwe UnuR, upprepade hwad han förut anfort, tilläggande aktman tande; det Staten genom den iö >a Författningens fvrestrift erhällit g6o,o-.'
Riksdaler r rnkoinst, och att således i ots rude pä läkerhettn denna författning redan wore bepröfvad.
Grefwe hörnor, anmärkte, att omRiddsrskapet och Mein nu ffu.c bestämma en witz parinerymd, och Le andra tre S'ä-dea ej ingrngo j samma bestämning, saknade Bewrllinngs - Utskottet i alla kall en gifwen grund, för sm ytterligare ärgarL i delta ämue.
Gref, 1242 Den 2Y Januari). Grefwe Ne I» , ftägade huru 'Be, willnings - Uiffollet borde förfara om ingen ting stadgades ?
I stldant fall är det dä lättare att sämmanjämka memngarne, än nar ett redan fattat befluk, gör en sädan jemkning nästan omöjlig.
Friherre Legerström, sacoh.
Jag kan ej inse någon iwärighet för Bewillnings-Utskottet ott marberg sitt förslag kill beikatlnmg, allenast det en gäng blifwit afgjordt att parme, rymden stol! buiw-i bestämd.
Denna bestämning kan ju Utskottet förestä; och förslaget dertill är läktare ott göra i ett Utskott der Ledamöter af alla fyra Standen äro famlade, än i hwart Ständs plena.
Grefwe vo la Lmstis medgaf, att detta förstag lättast gjordes af Utskottet, mm anfäg omöjligt för BewillnmgS - Uttkottet att äläaga nägvn Skatt, innan panne,rymden wore bestämd Friherre Lc-lerström yrkade än widare, att allenast det blifwit beslutade, att panne-rymden skall wara bestämd, och Bewillnings-Utskotter förstagSwis uppgäfwe desi maximum, kunde Bewlii» ningen äswen utan swärighet förestås.
Herr klingspor, 6erste, wille ej medgiswa Utstottet rättigheten att bestämma maximum.
Lehrström eriadrade att dek blott borde wara försl^Lswis.
Fri - Den 29 Januari». 124; Friherre , ^obsn Wilhelm.
För min del har jag lyckt de flästa intimera, för bibehäiiandet as 1800 ars Författning, och jag kan ej undgå att berun instämma , sä framt tiben kill asrverknmg och pannors construcrivn helt och hälleklemnaö tiH de Contridueranbcv egir omdöme, jamt art Len obillighet rättaS, otk den !om erlägger full afgift för ett större eiler mindre frän kuswudgärden delägit hemman, endast med näyra fä kunnor fär öka pannerymben wiv 'det ställe har: bedor, och och hwarest ofwärknmgeii för famtelige betz Jordbruk werkstäiles, Denna obilstghet i föriaktningen, hor warit sä mycket större, fom det icke altid warit för bättre begmämlighcr och möjelig eftersyn, fom sammonbrämiing stedt.
Utan har sädank pä mänga ställen mäst widkagos af abstiut nödwändighek, såsom för afhyste Hemman der intet enda hus finnes.
Hcrr^lmf-stcli, , jconsormerade sig med Friherre lähsnci-an!/. och begärde proposition pä hanö Förslag.
Herr Grcfwei, och LandtMarfkalkeir gjor, de propssition att ponne - rymden mätte bestämmas enligt med 1800 ars Förordning . med det tillägg, alt större pannor anda till 90 kannors rymd, kunde fä nyttjas, emot erläggande af en förhöjd progressiv aigist för allt hivad de öfwerstiga 50 kannors rymd.
Ja och Nej. .Friherre käljtmcramr: ulbad sig att fä uppläsa sin motion, hwilken han nu punciewjös hade jörfaltadt, sä lydande.
Alt §244 Den 29 Ianuarik.
Att hwod yonne- kymden angor sstoo Zrs Förfuklning mätte bidehällas , sä
Ml yo kain ors panna blstwer den styrsta som får existera, dvck med den förändring l berörde Författning: l.o
Att dä sammonbränning sker, man mäste lili fullt kamma!, fä en eller flera Imärre pannor begagna den rättighet, hwarsöre man owilikorl! en bör bet la. 2:0
Att lammonbrärming mä kunna ike för alla ongränsaide kamman under ett bruk ehuru i olika Län belägne. tz:o Att smärre Hemmansbrukare fä begagna större pa? nvr än Förordnincen utsätter, ä'da till beloppet os 90 kamor mot erläq. gande as uäaorSunda hös progrersiw otgisr.
Herr Greswen scb Landrmaiskalken gjorde proposition Z de§e of F iherre Liljencrantz uppläste pune er hwilken beswaradeö med I<r och Nef. Hans Epellence .Grefwe kumb önskade att Herr Grefwe» och Landlwarstatken betzagabe göra proposition pä hivar punct serskildt.
Herr Grrefwen ock) Landtmarskalk?»), frägade om Ridderffapet och Adrin wille uppdraga Bewillmngs - Utstoktet att förestå bestämnrngen f.s ponne- rymden Ropades Ne/.
Herr Den 29 Ianuarlk. 1245 Herr Grefwcn och LaildtMarskalken gjorde derefter proposition till bifall ä den första af Friherre i^encrLnl? ftamstälda puncten.
Bifölls. ^Derefter gjorde Herr Grefwen och LandtMar, stölten proposition L den andra puncten, hwilkm beswarades med Ja och Nej, hwarunder Friherre ösrström, lvlric, hördis ött gära votering.
Efter nägon stunds öfwerläggning tillkännaZaf Herr Grefwen och LandtMarssalken att votering wäl wore begärd, men att Friherre (berström efter en liten ändring i ordställningen hwarigenom meningen wunnil nägot mera tydlighet, begifwit sig lftän sill yrkande Sedan sä wäl Herr Grefwen och LandkMarstalken sorn Friherre ^iljsucrsnriL uppläst och förklarade de föreflagne puncrerne, yktrads sig: Grefwe Os la (Zsrrlie:
Att han gerna wilke lemna sitt bifall till Friherre t-.i!jer.cr»ru2 motion , allenast lwänne tillagg dertill gjordes.
I den sörsta puncten vaskade han fä insördt, ott större än 90 kannors Pannor ej singe nyttjas, hwarwid Lriherre I^Hisncrsntr!, onwärkte, drt sä» dant r allmänhet wore af honom föreslaget, i hans tanka iä tyolia?, att det ej i sjelswa puneten behösde upprepas.
Ridd. sch Ad. prot 5 S.
Gref 98. 1246 Den 29 Januari,'.
Grefwe ve ig (Zsiciis fortfor, onmarkans des wid den andra punctcn rörande sammanbränuing, atk densamma borde tilitos, icke allrnast för angränsande Hemman, utan alwen för alia Hemman under en ägare, vm de ock ffulie wara belägne pä afständ i olika Prowinser och Län Herr Grefwe» och LandrMaeskaikcn upprepade ä l yo de of Friherre vil^iiLi-im? sörestag, ne puncter, hwilka, sedan Grefwe ve )g Oglck« ifrän sin anmärkning afstäd:, Blsöllos.
Herr , trodde att uttrycket, smär re Hemmans - brukare worc mmdre bestämdt och att 1 det stället borde lättaö de lvm bruka »flan och med helt Hemman och derunder.
Fridene viljencean^:
Dä det warit jag som gjordt denna af Högloft Ridberstapet och Adeln gillade motion, hwarmed ,ag äwstal ordning i brännings- i rätrningcn , somt undwtkande af onödig rubbning r nu ex sterande Författningar , lror )ag nug ock ctk böra erindra L-katsWeckel icke mä fvrg!ömm-S.
Det lider en betydlig afkortning i sin inkomst sf Blänwrns - stätten genom förluste-i al Finland, hmiikeri brist ulan twiswel bor sylve.
D n ersäcles wäl kill någon del genom den progreesi ra algi ren , men e, tlil, räckilgk.
Jag wilie sisiedes sör.ftä, att en lindrig cgsift pä consumr on ar Bränwin bief päbuden kill högst 8 a 12 tz:r för hivar ech en cvi^umenk; till della sö'st..g har jag fäil anlednn g af kunni, ge Kro 0, Betjente, iom förläkr^t in.g ^tt benne ksgljt icke glluiast uran »agon vwuja stullc af Allman - Den 29 Januari».
1247 mänheten erläggas, utan ock conkrcklen wore sä lätt, att ingen som brukar Bränwin skulle wägc» nnderläka, att sia såsom consument uppgiswa.
Jag anhailer derföre att Bewillnings - U skottet mätte anmodas, akt metz Förslag till en sädau consumtions-afgift till Riksens Ständer inkomma.
Friherre klsmiltcm, Osrl.
Denna fräga har i Mskvttet want wäckt, men der af p'uralj< teren dlifwit asstagen.
Acke desimtnd e anhälier jag, akt den sälön» en anmärkning mätte fä ät» sölja remitzen till Bewlilnings» Utskottrt.j Friherre 8tsel von I-lolllein, ansäg detta Friherre l^Hjsncrsnt^'; sörflag stridande mot dcn princip, som under hela Riksdagen warit följd, att upphäfva allt gammalt twäng.
Pä sädan grund har husb sitanorier blifwit afskaffade.
Nu föresiäö att Ftscalen stulle maka öUver Bränwinssupand?t; deraf skulle följa ständiga procetzer.
Han ansäg deremot bästa sättet att winna ersättning ät Staten w ra, om afgilten ökades för dem som bränna, ej art den indes pä de supande.
Herr Grefwe» ock) LandtMarstalksn proponerade, att lä wäl de nu saltade beslut som de under diskussionen gjorde anmärkningar hwaribland äswe-! en af Herr kieutLriKölö, Lsrl, inlemnad calcul öfwer afgisten mätte till Bewillnings-Utskottet rem. treras.
Herr 1248 ven 29 Januaris.
Herr Reuterlköiä uppläste derefter följande:
Jag anhäller att med anledning af mitt an« ivrande den 4 December och de anmärkningar som dek upptager, fa lemna en uppgjord calcul, öfwer en af mig förestagen afgift, hwtiken endast skulle komma att drabba dem- som med nog sannolikhet tlttwerka Bränwin, och hwilken calcul i sammanhang med anmärkningen torde kunna till Bewillntngö-Utiroltet remitteras.
Att afgift som ej skall grundas p« en fixerad Hemmans - beräkning, blir alltid suppofitionswis, Lenna wisar likwltzr, med iakttagen billighet, att «n större fördel äiägger en motstvarande högre afgift, ett nog betydande öfwerskott af nära 55,000
R:dr till Lrror Cslculj.
Den 29 Janunrll.' 1249 Calcul till Branwltts, afgift efter förr
Ene pannors storlek ä hwarie
Hem mansdr», ocH endast beräknad dem som anses bränna.
K rr Antal Hemmans Brukare.
Antal som lnpv. nlliv.
Brä» >vin.
Pannor af Kannor Förr beraltes LldRag Nu betalas LldRäg Summa Lispund - RLg. i 24. 6,tzo8 ^ 222 15 I I Z,222 80x4 4 020 18 Is iz 6,222 r 2 6,04? 4-"00 22 2 2 8,022 s Zb,4Z4 Zv/. 22 22 125,222 85,2Z7 62,22 > 26 4s 4s 272,222 3 8 2 5,0 z 6 22,222 ?2 6 6^ 1 j 2,222 2 27,454 24 222 Z4 7 7Z 186,222 8 2.472 2,222 Z8 8 L 9^ 19,022 L 2,949 2,222 42 9Z n; 22,522 S ^ 594 502 46 i r izz 6,625 I 6/422 5,222 50 12 15 75,222 iL Z45 Z22 15 »9Z 5,852 Is 401 Z52 56 18 22; 7,96l ii IZ2 122 62 21 26L Z,152 2 709 652 65^ 24 ZsL 19,662 250 Den 29 Januari?. 2 5 7- 62 68 26^ 2 t; 5 2^ i;6 ILO" 7l 29 gy' 4,770 -z z6 Z2 74 grz 44 c 1,Z27 224 222 77 Z4 485 9,750 Z4 24 79 gä 5gz 1,278 bi 54 40 8l Z8 575 2,ZlO d» rg 15 8Z 40 625 9N 4 110 122 85 42 665 6,6^5 4r lä I 2 86 4Zs 7-5 861 4^ 19 l6 87 45. 755 1,2 k2 45 10 6 88 462 82I 481 5 165 150 Y2 48 84! 12,722 Jordbruk öfwer 5 Mantal har ej kunnat fäkt upp» glswit men dä sädane finnas gifwa dem tillökning. 9 Gripsholms Kungsgärd - - 15 is Utom Stockholm, Götheborg 06) Carlscrona , torde med säkerhet kunna beräknas i de öfriga Städerna 56,002 Manlalsffrrjne Personer, deraf suppo - Den 29 Janumri. 1251 neras hwar för sig bränna 2,222, med 20 Kannors Panna, hwarsöre ^ las a 2 Lispund - - - , , , - - De öfriga reducerade till Mantal a 12 Mamalsssrifns Personer gör 4,5Oo Mantal.
Eika manga Pannor af 50 Kannor a 15 Lispund - - , 67,522 Skull; 92 Kannors Pannor blifiva Etne s3 minssas anta!;!
Pannor men Misten bur deremot högre, och den upptagne summan större. ^ ^ . . Summa Lispund Räg 98Z<8gz
Formodeligrn kan med säkerhet antagas att Mark-gängen c» snart stal! gä under 22 tz:r för ett Lispund Räg ellrr 5 R:dr per 'Zuma dä således denna afgift kommer art utgöra u:i Penningar Riksdaler Banco , - 409,929: 5.222 : Bewillningen af Krogar har Utssortet calculeradt till - - ^^ Summa 4x4,929: 28: Stats,Werkst sordrar , - , - , s - g 62,022:
Till kärror c»!cu!i och' troligen nägot öswerssotk blir således Niketa ler Banco » § - ^ 54,929 : e
Äerr 1252 Den sy Ianuarit.'
Herr keuterlkölst tilläde munkeligen den erinVran, att ännu nägra frägor more oafgjorde som dörde till den oeconomiska delen, nämtigen om Pannornes sorm, om tiden för Bränwingsbränningen och om pannerymden för Städerne.
Herr Greswen och Landtmarfkalken gjorde proposition att pannor af all slags sorm efter behag mätte sä nyttjas.
Bifölls. Widare gjorde Herr Grefwe» och Landrmarffalke» proposition att för Bränwinsbränriingen ingen witz tid mätte wara föressrstwen.
Grefwe öe 1r Osrllis föreflog i afseende pä pannerymden för Städerna, art dä i afgstttn Tott Personer beräknade, säsom svarande emot ett helt Hemman, borde äfwen en panncrymv af 50 ksnnor för dem bestämmas, hwilket uppä derom of Herr Grefwen och Landtmarskaiken gjord proposition Bifölls.
Sluteljgen yttrades, dels den önskan att en vtika afasti ,ör Skotrffa pannor mätte jvrestäs dets att man ät Regeringen, mätte lemna räkughet att wid infalla,de mitzwäxt inställa Bräirwinebränningen, liMilka frägor ester en torr öfweriäggning, allvetes försöilo.
Upp - Dm 29 Januari!. 125; Upplästes följande:
Urdrag af protokollet hällic hos Bonde - Ständer dm 27 Januari» ijjio S. D. Med bifall till Högloft. Stats-Ukstottets uti Memorial den 25 innewarande mänad gjsrde hemställning, bestutade Bonde-Ständet akt under loppet af nästföljande irenne weckok vägra plena un Ständer icke ssulle ut ättas, som kunna hindra Utffottet, alt ulan afbrott assiuta uks arbetnlngar af dr göromäl, som vä dest handläggning ännu dero, somt art i händelse näaot plenum under tiden icke kan undwikos, det mä bero pä Herr LandtMarstaiken ock Talemänn-n att öfverenskomma om dagen som för Stadens sammankomst kan »vara mäst lämpestz.
Dä Bonde - Ständet pä detta sätt uppfy^dk Högloft.
Utstortrks önffan, gör Ständct sig förwitzadk, att snart fä den Åtgärd fullkomnad, som fordras för att bringa dr äterstäende hufwudfakliga Riksdags göromälen till stut.
Bonde - Stäm det tror sig ej drhökwa erindra Utstotket om nödwändiaheten häraf, men Ständet, ansr sia d- ck böra wid detta tillfälle förklara, att det med smärtsam känsla as hrmmawarande medbroder lidande, betydligen ökadt as omkostningarne i 06) för det längwariga Riksmötet irftigt önffar atr mart upphinna det efterianglabe mäl, dä Riksens Ständer kunna med wä> förrättade ärender fä ätsklijas.
Härom Rid-- och Ad.
D3§ §8 ». 1254 Den 29 Iauuarii. ssulle de R<peclive Medständen wördsamt och wänlisen underrättas.
^ Lx ?rotoec>IIo. 8. L. IrLAarcib.
Friherre Le-6erström, Ruäol^k, uppläste till Protvcollet följande:
Det är icke min tanka, att i grund af ett annat Ständs efterdöme, wilja uppmuntra Rldderskapet och Adeln alt derföre widlaga samma be» stut, men jag tror det more hwarje upplyst och länkande Medborgares pligt, att besinna ds anledningar som ligga kill grund för det jamina, att besinna hwad som i detta ögonblick utgör Nationens wäntan och i ett ögonblick dä en kanhända ef obillig klagan emot Riksdagens längd nästan frän alla hall later höra sig, dä war och en nästan med otälrghet ryckcs afbida ett resultat af Riksens ILläiiderö 'ängwanga arbeten, tror jag det wara hvarje M dborgares p gk art besinna hwad som lör det närvarande utgör grunden och mäler för Nationens wärnan samt huru wt kunna smara deremot- Fäderneslandet nvh omgilwit af faror, hotadt ända till och med tor siri fjelsbeständ , har sett akt den Konung Nationen walk bär uppfyllt sina löttrn, och med oasbrulna samt lyckliga bemödanden äter/ört lugnet Nationen tryggad för utwärtes fiender, hwrlande i ffyqad as sin Stats l-örsaktnmg, glad alt i den Tdrontöltare den nu ager, innom sitt ssöce finna ett stöd >ör sitt hopp, wantar nu endust as sina besuiimägngade, as dem som ftrrr det wintiaa wen answariga kall akt wara desi Lagstiftare si na Den 2Y Januarii. 1255 sitt öde bestämdt, äfwen i afseende pä sina in» wartes förhällanden t anseende till hushålls- och finance-ärender.
Öfwertygad att uppoffrlkgar för näcwaranbe och tillkommande behof äro oumgängkiga, liber Nationen mera genom owitzheren om veras belopp och deras gränsor, an den kan winna igenom en t ett eller annat afseende obetydlig jemkning.
Det är fdrst -edan Stars, utgiften,e äro bestämde, sedan hwar Medborgare i följe deraf kan ätmlndstone ungefärligen uträkna hwad som kan salla pä betz lott, som den drift, den säkerhet' wid närings företag och industrittis utweckling kan äga rum, hwarnll framrida utsigter gifwa bäde ett grundat hopp och nya anledningar.
Jag skulle derföre tro att Swertges Laastif, kare icke Mindre äli dest Regering borde skynda art uppfylla Nationens wäinär, och Kmva ben, säkerheten icke blott för hwad den kan förwärfwa, men äfwen i anseende till hwad den mäste utbetala.
Med en berömlig men mödosam och tillfordrande grannlagenhet, hafwa Riksens Ständer ock) deras Utskott granfkadt hwarie ärende; sökt gifwa fullkomlighet äfwen ät delalllerne.
Under etr sädant sätt att tillwägagä, är nu snart 8 mänader sedan Riksdagens början färflutne och ännu icke Bewillntngens belopp bestämdt, ännu ar icke näZon plan faststald för de mest trängande Stats - bchofwcn.
Det är ej min ranka att derföre klandra Stots - Utskottets arbete, men jag tror att det nu tillkommer Riksens Ständer alt lätta betz mödor, »lt -256 Den 29 Ianuarit. att sjelkwe afhjelpa en ^vidlyftighet, dm de kan hända till nägon del wällat.
Med detze skäl tror jag mia kunna tillstorka att Rtdderffapet och Adeln t> stämmer uti Bonde» StändttS önskan och meddela Stats, Mffoktet den föreskrift, att dä det sk» dar »ned fastställandet af hufwud-grunderna i anseende till St^kS-bchsfwen och Financeplan, icke af den mängd andra dit remitterade disaker läka uppe!,älla sig, innan dista hufwudsakeliga arbeten Mwit i deras hela sammanhang lagde för Rikens Ständers ögon.
Ständer icke funna önska mera än att medlen dftfwo wät ariwände och alt de derföre i wederbörllg 0 dniug erhä'la redo»visning, förmodar jag art det bör instämma med deras afsigt , äfwensom med Nationens högsta s^.del okr Regeringens tv..r?nings- sörmäaa bibekälleö, att ConstitulivnenS m-ni'g och bokstaf » anseende till disposition of Allmänna Medle , bitr noga uppfylld och »ogk- - ragip.
I detta afs ende wägar lag äfwen hoppas att Rldderst.pet och Adeln jemte vswannämnde öfwer, tillägger den önston, akt Stare-Utskottet »vid
St ts 6,'stagcn och hufwud- likilarnes uppgöra»»de endast löst c sig wid de mest allmänna behvftven för att lill hwart och ett anflä wiste summor, och lemna Regeringen att bestämma deiailierna s mt begagna belparmgarne, sä att de onmäi. das till möjeligaste fördel för del hela och igenom en fädan forwaftnjng blstwa för hwarje del mera tillräckliga.
Dock lckwäi olilid med det förbehöll, att ehwad förfiyttning of nägon summa kunnat äga ruin, derföre alltid under den rubrique, hwortstl dn» bftiwit arstugen, mätte redomisos. E
Pä detta sätt ssulle jag wäqa hopp s, «tt möjelig werksamhet för Regeringen, största för - Den 29 Januari»'.
1257 del för Nationen och en billig lättnad i StatsU'. ikstttts arbeten jemte ffylids mhet i ärendernos gäng och afförande, ffuiir ku ina winnås, och det är derföre jag wägar häruppä begära Heck Grefwen och LandlMarstalkens proposition.
Grefwe von lantingshausen, Albrecht, conformerade sig med Friherre Legerström.
Friherre Njsrt», ^xel, begärde ^Friherre LeäLrliroltis
Diclamen pä dordet.
Friherre 8tsc! von tloststein:
Dä H wänga wigtiga stä- äro för handen att Riksdagen ändteligen mätte »ä-ett flut, bör man wäl hoppas okk de'med mätte llda , sedan Stars-Utskottet begärt och erhållit io dagars arbetstid.
OM jag v' star att de wigriyoste mäien törst mätie algöras, hwaridland jag äfwen räknar att Finsta Armeen mätte söries med cxpectance, löiier och de Civile Embetsmännen erhälla sina löner förbättrade.
Till betta kanner jia ingen annan tilsi'3:g än tndrag»ingar pä Pensions» och Benädiungs-Stulen och onhäller vertöre att Stats - Mstottek tillika mätte fä anmodas, att «vrel<'ga detta mä? cch uppge förslag till grunder sör de nödiga indragningar.
Herr Grefwen och LaNdrMarskalkett lk< hindrade att denna fräsa, redcn genom kemist more anhängig hos Stats - Ukstottet, der under utarbetning, och alt derföre List m xä PrnsionSvch Benädnings»Skaten till Ständer» bitswit öfwerlemnad.
301 tagande från all Bevillning för Grufvorne, Jan. II. 439- Febr. 221.
StatsUtskottets Betänkanden, Memorial och ProtocollsUtdrag, angående Löfås Silfververk, Jan. II. 429* Febr. 222, 4^9> 4^^, 468. —• om Policens i Götheborg underhållande af Statens medel, Jan. II. 431.
Febr. 224, 44o, 448» 469.
April I. 3oo, 302, 42°> 4a3.
April IL 349. — i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Remiss, uppå Häradsskrifvare!!
Lars Rydströms ansökning om utbekommande afinnestående pension, Jan. II. 432.
Febr. 224» 44°> 45°, 4ö8. — att, efter Hennes Kongl. Höghet Prinsessans död, Tullgarns Kungsgård skulle tillfalla Hans Kongl.
Höghet Ari Prinsen Hertigen af Södermanland, Jan. II. 433.
Febr. 224, 44°» 4ö8.
Mars I. i3g.
April I. 3oi, 363, 423- April II. 35o. .— om understöd af allmänna medel för Kyrko- och Prestgårdsbyggnad i NederTorneå Församling, Jan. 11.434- Febr. 224* Exp. 271 , 44», 447* 4Ö8. — 0111 utbetalning af afskedade Kronofogilen Jonas Westbergs innestående pension, Jan. II.
484* Febr. 224.
Exp. 270, 44°> 44?, 469.
.— om löneförbättring för KrigsRevisions Betjening i Kongl. KammarRätten, Jan. II. 435, Febr. 224, 44°, 44t> 468.
Mars I. 110, 153, 166, 263. * 502 StatsUtskottets Betänkande!!, Memorial och ProtocollsUtdrag, om flere mötesplatser för Blekinge Läns IndelningsBåtsmän, Jan. II. 435.
Fehr. 2a5, 44°> 44.0’ 468. — om tryckning på Statens bekostnad af åtskilliga handlingar rörande Luxens och Öfverflödets hämmande, samt handtverkerierne i Riket, Jan. II. 437.
Fehr. 225, 440, 448, 468.
•— om rättighet lill Skattelösen afLotsldemman, Jan. II. 437- Fehr. 225, 44°» 448, 47».
Mars 11.203, 269,282. — angående Jordransakningars verkställande, Jan. II. 438.
Fehr. 226, 44°» 44.P» 4öp. — om Postfrihet för Magistralernes Embetsbref för KronoUppbördsmedlen, som till LandtRänterierne aflemnas, för alla Räkenskaper till LandsContoiren och för sökte handräckningar Uppbördsman emellan, Jan. II. 489.
Fehr. 225.
Exp. 270, 44°> 449» 46g. — om åtal emot vederbörande Landsliöfdingar för försummelse alt till StatsContoiret insända de för RikshufvudBokens uppgörande anbefallde omslut, Jan. II. 44°- Felar. 227, 440, 449 > 468. — om befrielse för Magistraterne i de Städer der LandshöfdingeResidencer äro, att förvara en nyckel till Ränteriernes CassaKistor, Jan. II. 44r- Fehr. 22b, 44°> 450, 489. — om anledning till anmärkning emot Konungens Rådgifvare i Commandomål för 503 Flottorne och Föredraganden för KrigsÄrenderne, Febr. i36, 458.
SlatsUtskottets Betänkanden, Memorial och ProtocollsUtdrag, om anledning till anmärkning emot Konungens Rådgifvare i Commandomål för Armeen eller Föredraganden för KrigsÄrenderne, Febr. i36, 458. — om, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, beviljandet af vanliga Prestebohls-friheter åt några nya PresteBoställen, samt i allmänhet för de Kyrkoherd eoch CapellansBoställen, hvilka, i anseende till nya Pastorats- och Capellanslnrättningar, framdeles kunna tillkomma, Febr. 2^5* 368, 448, 47l* Mars I. 134- April I. 3oi, 363, 43f, 423.
April II. 35o. —■ om större förmåner för Segelduks Fabriksidkare, Febr. 276, 397, 453, 472* Mars I.
172. — i anledning af yrkad ersättning till Städerne för deras andel uti Accis- eller Bakugnspenningarne, Febr. 277, 397, 454, 472- Mars I. i32, 480.
Mars II. 264, 269, 282, —■ i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Remiss uppå Lagmannen J. G. Norlins ansökning om ersättning för Löneförlust, Febr. 277, 368, 452, 473.
133. — om ersättning eller Lån till Majoren von Konow, för att bålla honom skadeslös för sin kostnad vid Stiftningen af en ElementarSchola i Mariaefred, Febr. 278, 368, 453, 473.
x33. — om arfvode åt en Secreterare vid Öfver - 304 HofjägmästareEmbetet, Febr. 278, 397, 452, 473.
StatsUtskottets Betänkande!!, Memorial oell ProtocollsUtdrag, om understöd för Fiskare i Bohusländska Skärgården, Febr. 279, 397, 452, 472- Mars I.
133. — i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Remiss om gratification eller löneförhöjning för Kamereraren Mullern, Febr. 279, 396, 453, 472- Mars I. i3a. — om antagande af Sockenskrifvare i hvarje större Församling, Febr. 280, 869, 453, 473.
133. — om tillökning i PostskjutsLegan, Febr. 280, 370, 454> 472* Mars I. i32, 479» Mars II. 203, 269, 282. — om Boställen för Länsmän och likhet i deras Löner, Febr. 281, 369, 454» 47^- Mars I. i33, 480.