Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag tror,att det tillhör Konungens Befallningshafvande , såsom Executor, att lemna handräckning, men jag tror det ej vara lämpligt, att pä ett promotorial lemna uppdraget åt ett enskildt ombud.
Det kunde möjligen hända, att ett sådant icke med erforderlig drift och redlighet fyllde sitt kall, att det [förskingrade medlen och mera sådant, hvilket ej bör inträffa, om saken drifves genom ett
Embetsverk
Det är otvifvelaktigt. att desse promotorialer äro ganska besvärliga för Landshöfdingarne, och medföra en särskilt ansvarsskyldighet, i händelse sådane medel skulle förskingras; men jag tror utvägar finnas, att controllera detta, om man nemligen på bestämda tider genomser
Diarierne- Jsg anser det således vara nöd vändigt, att bibehålla rättigheten att, då man ej har enskildte kände ombud , få vända sig till närmaste Konungens Befallningshafvande, för att få sine fordringar genom promotorial anmälte tili något annat ställe, utan annan kostnad än Gar* tha och postporto, pappersiösen och communication.
Jag anhåller derföre om återremiss af Betänkandet. 49° Den 18 Juni i f m.
Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, om Riddersk»pet och Adeln ansåg LagUtskottets Betänkande böra, i anledning af de dervid gjorde2_anmärkningar till Utskottet återförvisas.
.Lagutskottet® den 24 sistlidne Maji under N:o 81 afgifne, samt den 11 dennes eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, angående minskadt antal Nämnd vid så väl Lagtima som Urtima Ting.
För min det kan jag ej annai än instämma i första alternativet, och finner de skäl, som för detsamma blifvit anförde, så öfvervägande, att jag tror det deruti yrkade stadgande böra existera vid både Urtima och Lagtima Ting.
Jag begär således proposition till bifall å första alternativet.
Herr Grefven och LandtMar[hålken hemstälde, om Ridderskapet och Adeln behagade bifalla det i LagUtskottets
Betänkande upptagna första alternativ, hvarigenom någon minskning uti det antal af sju Nämndemän, som, enligt 23 Cap. 1 §.
Rättegångsbalken minst fordras, för att utgöra domfört antal, icke ansets böra äga rum.
Den 18 Juni i J. m:
Föredrogs ånyo LsgUtskottets den 28 sist— lidne Maji under N;0 82 afgifne samt den 11 dennes eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, rörande Löftesmäns rättighet att uppsäga Borgen.
Grefve Spens, Carl Gustaf: Jag gillar visserligen LagUtskotteis åsigt, i afseende på afstyrkande af den motion, Riksdagsmannen Pehr Pehrsson gjort, i den form han framstäldt densamma, men sjelfva denna motion omfattar ett ämne, som förefaller mig för vigtigt, att ej fästa vår uppmärksamhet.
Den creditform, som innefattas i borgensskrifter, synes ännu icke fullständigt bestämd, så länge alla former för borgens uppsägning , återfordrande, och möjligen fullkomliga upphäfvande, å ena eller an-- dra sidan, icke äro afgjordt gifne i Lagen, Jag tror, stt ett i närvarande tid så vigtigt credit* förhållande, som namncrediten, hide förtjent en vidlyftigare framställning inför Riksens Ständer, hvilken hade varit så mycket lättare, som Lagutskottet uti LagCommittéens förslag till HandelsBalk har ett helt Capitel om borgen, hvilket förslag är så grundligt, att om det antogss, kunde man få förebyggd icke allenast den nu anmärkte svårigheten, utan äfven många andra.
Det utgår från den enda rätta principen, att borgensförbindelser äro af samma art, som alla andra förbindelser, och höra så considereras.
Så vida detta således utgår från en consequent princip, och de förre hittills gällande stadganden angående borgen, hafva synts mig utgå ifrån flera olika, hemställer jag, Den 18 Junii f, m. i f»ll «f återremiss å Betänkandet, till Lagutskottet, om det ej vore tjenligt, att föreslå 7 Capitlet i den nya HandelsBalken, efter LagCommitteéns förslag, till Riksens Ständers prof? ning, alldenstund ämnet är af 6tor vigt.
Herr Hjerta, Johan Gujlaf-, Jag förenar mig med Grefve Spens i den önskan, att Lagutskottet måtte göra afseende på LagComittéens förslag; äfvensom jag ville bestämdt begära, att Utskottet måtte yttra sig, om det icke vore tjenligt, att för sädane skuldsedlar, som ä~ ro ställde på viss tid, det måtte vara tillåtit, att uppsäga sin borgen, åtminstone efter en viss tid från deras förfallande, på det man icke i hela 9 år måtte blifva skyldig att ansvara för en borgen, som gifvitg på 1 år.
Detta är ett ämne af högsta vigt för den enskilta craditen.
I afseende på hvad Herr Hjerta yttrat, får jag nämna, att just det förilag Herr Hjerta gjorde, är intagit uti LagComittéens föreslagne 7 Capitel af HandelsBalken.
Der är nemligen stadgadt, att, om en skuldförbindelse är stäld på viss tid, borgesmannen skall sökas inom ett år efter sedelns förfallande.
Der är ytterligare stadgadt, att om viss betalningstid ej är utsatt, och borgesman vill blifva fri sin borgensförbindelse, skall han tillsäga borgenären, och denna vara skyldig, att söka honom inom ett år derefter , eller ock icke hafva rätt att söka honom-
På samma sätt är allt, hvad i detta afseende kan förekomma» Dtrx 18 Junii J. m. 495 >å fullständigt upptagit, att jag tror ingenting annat behöfvas, än att blott antaga LagComittéens förslag.
Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarjkalken gjord proposition, blef LagUtskottets Betänkande, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återförvisadt. . Företogs till pröfning
Lag- samt Allmän; na Besvärs- och OeconomieUtskottens den 26 sistledne
Maj under N;o 83 afgifne, samt den 11 dennes eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, öfver yrkade utvägar att förekomma löse men arbetsföre personers kringstrykande och bettlande i skydd af de Pass, 60m i ett eller annat lagligt hänseende, samt i stöd af gällande författningar, kunnat för dem blifva utfärdade.
Herrarne Hjerta, Gu fiaf, och Tham, Wollrath, anhöllo, att ifrågavarande
Betänkande måtte ytterligare få hvila på bordet till nästa Plenum.
Jag ämnar ej bestrida det förslag om correctiver vid utfärdandet af pass, hvilket Utskotten framstält; tvertom önskade jag, att ertappningspenningar kunde ges för lösdrifvare, på samma sätt som för rymde soldater j men det har varit med ledsnad och förundran, jag i Utskottens Betan - 49* Den 18 Junii f. m. kande funnit den värfvade soldaten inblandad med lösdrifvare, och det på en tid, då den äfven i moralitet kan täfla med de bästa troupper uti Europa.
Jag skulle likväl icke hafva härmed upptagit Ridderskapets och Adelns tid, om icke uti Betänkandet förekommit de orden:
Att allt hvad jorn uti motionerne uppgifvet, ar af erfarenheten fä befannadt, att något tvifvelsmål om de för fed igheten och allmänna Jäkerheten vådliga följder, forn af desfa författningars mifsbruk uppkomma, icke kan äga rum.
Ibland flere motioner, är äfven en af Prosten Grevillius, hvilken yttrar :
Att en annan Clafs af kring frykare, hittills lemnad oanmärkt, är intet mindre märkvärdig, nemligén Qvinnor och Barn, hvilket färdeles ifrån getnenjkapen vid de värfvade Regementerne af vederbörande Äuctoriteter Jörpasfas, till landsbyggdens härjning och plåga, held de i fkydd af fm förpafning, forn ofta är fälld, icke på korrt tid, utan pä år, icke till be dämd ort, utan till fl-, re Län, j amman [kocka fg och utöfva fine illbr agder.
Qvinnor och Barni Inom Stockholms Garnizon permitteras åtminstone aldrig qvinnor och birn.
Anhållan om permitterade soldater till arbeten, komma ofta från Landsorterne, på större antal än man kan lemna.
För öfrigt torde uppläsandet af detta enda yttrande vara tillräckligt, för att stadga omdömet i frågan, huruvida alla motionerne i detta ämne, i allt kunna vara af erfarenheten så besannade, att intet tvifvelsmål därvid får äga rum.
Herr Grefven och LandtMar[kalken förklara? de, att då flere Ledamöter begärt, att Lag-och \
Den 18 Juni i /. m, » EconomieUtskottens ifrågavarande Betänkande, måtte ytterligare hvila1 på bordet, koinme detsamma, att jemlikt 49 §.
Riksdagsordningen, derstädes förblifva hvilande till nästa Plenum.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskilja des klockan ett qvart till 3 eftermiddagen.
In fidem Protocolli, O./J.
Lagerheim, Onsdagen den Ig Junii.
Plenum klockan half till 6 eftermiddagem Företogs till pröfning Allmänna Besvärsoch EconomieUtskottets den 31 sistledne Maji under N:o 101 afgifne, samt den 11 dennes ef-i termiddagen på bordet lagde Betänkande, öf-, ver föreslagne ändringar uti författningarne rörande husbehof bränvinsbränningen, och dermed gemenskap ägande ämnen.
Den i J Junii e. m. Herr Ehrenborg, Casper, hade inlemnat ett eå lydaode Memorial:
Herr Tham, Wollrath; Det nu förevarande ämne är af högst betydlig vigt, ej mindre för Landtmannen, än för Stadsboen.
För mig har det varit omöjligt att ännu tillräckligen granska Betänkandet och jag vet att flere äro i samma belägenhet; jag anhåller således att det måtte få hvila på bordet till nästa Plenum.
Herrarne Rothlieb, Axel och von Becker, Carl Johant förenade sig med Herr Tham.
Mar (kai k en förklarade, att den af flere Ledamöter gjorde begäran, att EconpmieUtskottets ifrågavarande
Be4 tänkande måtte hvila på bordet till nästa Plenum, icke kunde, enligt 49 §•
Herr Grefven och Landt Marsia! k en tillkännagaf, att ett visst antal Billetter till StorKyrkan, i afseende å ceremonien i morgon eftermiddag, för Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöters Fruar och Slägtingar blifvit till Herr Landt Mars kalken öfverlemnadt; och behagade således de af Ridderckapet och Adela, som T) en 18 Junii e, m. % sorn åstundade erhålla dylika Biletter, derom anmäla sig hos RiddarhusFiskalen.
Upplästes och lades på bordet föl jande, fran tiedannämnd» Utskott inkomne Utlåtandens Från Stats- och Banko-Utskotten", i aF den 17 dennes* N:o 237.
I anledning af Kongl. Majus Nådiga Proposition angående bidrag till utförande af Hjelmare Canal och Slussverks ombyggnad, så vidt den serskildt beträffar det innevarande år till berörde ändamål nödiga an? slag af Allmänna Medel. jVrån LagUtskottet; af den 13 sistlidne Maji; N:o 84* I anledning af vackt motion, an} gående LagmansRätternes upphörande. af den 24 sistlidne M?ji; N:o 8S> I anledning af väckt motion om förändrad organisation af HäradsRätterné* af den 28 sistlidne Maji; Ridd. 0. Ad: Brot, V. Band* 33 t V 498 ®en 18 Junii e. m, N'o 86.'
I anledning af väckt motion om befrielse för sökande Parter uti skuldfordringsmål hos Kongl.
Maj;ts Befallningshafvande, att med förklaranden communicera de i Hesse mål meddelande Utslag. af den 4 dennes: N:o 87.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande angående hembud, då Frälse Skattehemman utom böra försäljas.
N:o 88- I anledning af återremiss utaf Utskottets förut afgifne Betänkande, angående ändring uti 25 Cap. 5 §.
I anledning af återremiss utaf Utskottets förut meddeldte Betänkande, rörande tjenlige författningar mot allmänna förbry? lare.
I anledning af väckte frågor om Förliknings-Dom8tolars inrättande.
'Frän Allmänna Besvärs - och Oeconotnie- Utskottet:
I anledning af väckt fråga om Skogsegares befriande från kostnaderne till Klamparelaget i Götheborg.
Nio 103.
I anledning af väckt fråga om Den 18 Junii e, m, 499 medel till befordrande af Svenska Jerntillverknirigars och Manufacturs-arbetens afsättning pa Norra America.
I anledning af väckt motion ora upphäfvande af det så kallade Hemförare BåtGillet i Götheborg. N:o 105.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande om Kronobetjeningens påskrift å Allmogens Kungörelser , innan de från Predikstolarne uppläsas.
I anledning af föreslagen förändring uti Examina för inträde i de Civile Embetsverken.
I anledning af väckte frågor om ett förbättradt Skolväsende uti Landtförsamlingarne till barns fullständigare och tidiga undervisande uti läsa, skrifva och räkna.
Ridderskapet Och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen den 18 Junii 1823. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls SjtatsUtskottets den 26 sistledoe
Maj under N;o 214 5oo Den l g Jun ii e, m. afgifne samt den 6 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 29 sistledne
Mars meddeldte yttrande i fråga om löne-förbättring för Kronobetjeningen på Gottland och i Bohus Län, samt angående tryckningskostnaden af Landshöfdingarnes Embetskungörelser.
Föredrogos å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den n dennes eftermiddagen på bordet lagde Memorial och Utlåtanden: Från Stats- och Banco-Utjhotten:
Af den 31 sistledne Maj.
Nto 224.
I anledning af Riksens Ständers Revisorers Berättelser, angående den så väl 1820 som sednast år 1S22 förrättade granskning af Götha CanalBolags, Götheborgs samt Malmö f. d. Discontlnrättningar.
Angående de af Herrar Fullmagtige vidtagne åtgärder för verkställigheten af Riksens Ständers Beslut om f. d FilialDisconternes öfvertagande af Riksgälds-Con, toiret.
I anledning af Herrar Revisorers anmärkning, rörande tillåtne omsättningar af lagsökte och till lagsökning förfallne lån.
Den 18 Junii e. m, N:o 227.
I afseende på frågan om decharge för Directionen öfver Götha Canal-Bolags f. d. DiscontContoir i Götheborg. N:o 228.
I afseende på frågan om de charge för Directionen öfver Götha Canal-Bolags f. d.
N:o 229.
Angående förre Kammersraren vid Götha Canal Bolags f. d. DiscontContoir i Götheborg C. A. Iggeströms ansökan om afskrifning och eftergift af dess iråkade balance.
N:0 230.
I afseende på frågan om de charge för Directionen öfver Götheborgs f. d.
N;0 *32.
I afseende på frågan om decharge för InterimsDirectionen öfver Malmö fd.
N:o 233.
Angående den af ÖfversteLieutenanten Tornerhjelm hos Herrar Revisorer förde klagan öfver förment lidande vid liquiden af dess skuld till Malmö f. d. DiscontVerk.
N;o 231.
Rörande föreslaget arfvode för ÖfverCommissarien D.
Ek för dess biträde^vid
Discont- göromålen.
N;o 235.
FilialDisconternes Gäldenärer. go2 Den 18 Junii c. m.
Frän Banko-Utskottet:
Af den 5 dennes: N:o 18.
Angående bestämdt stadgande huru i sådane fall, då en å Bankens Auction försåld fastighet inropas af förre ägaren , rid liqviden bör förhållas.
Frän Lagutskottet'.
Maj: N:o 79.
Ut Supra. '58' , S.
D- Vid förnyad föredragning af Stats- och Banko
Utskottens den 31 sisfledne
Maj under 2Sko 231 afgifne samt den 11 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, angående inlöste Douppletter och Trippletter af Malmö f. d. DiscontVerks på Banken dragne assignationer; fann Ridderskapet och Adeln, att samma Utlåtande endast borde läggas till handlingarne.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Statsoch BancoUtskottens den 31 sistledne
Maj under N-o 236 afgifne samt den 11 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af väckt fråga angående förre Handlanderne J B Kock och Jonas Ståhle beviljad Den 18 Junii e. m, 5o 3 befrielse från bysättning för skulder till Malmö f. d. Discont, blef samma Utlåtande, på grund af de utaf åtskillige Ledamöter dervid gjorde anmärkningar, till Stats- och BancoUtskotten återremitteradt.
S- D. Föredrogos å nyo oc,h återremitterades, i anledning af dervid gjorde anmärkningar, följande från Lagutskottet inkomne, samt den n dennes eftermiddagen på bordet lagde Betänkandec :
I anledning af Kongl. Majds Nådiga proposition, angående förändring i 10 Cap. 1 och 10 §. §.
I anledning af väckt fråga om skyldighet för Kongl. Maj:ts Befallningshafvande att genom Promotorialer befordra enskildtes Lagsökningsärenden , nå Gäldenärerne vistas i andra Län.
Ayf den 28 sistledne
Om utmätte fastigheters försäljande endast i Uppslag.
N:o 82- Rörande Löftesmäns rättighet att uppsäga borgen.
Ut Supra. S D. Vid förnyad föredragning af LagUtskottets den 24 sistledne
Maj under N:o8r *04 Den 18 Junii c, m, afgifne; samt den ri dennes eftermiddagen pi bordet lagde Betänkande, angående minskadt antal Nämnd vid så väl Lagtima som Urtima Ting, fann Ridderskapet och Adeln för godt bifalla det i samma Betänkande upptagne första alternatif, hvarigenom någon minskning uti det antal af Sju Nämndemän, som, enligt 23 Cap. 1 §.
RättegångsBalken, minst fordras för att utgöra domfört antal, icke ansets böra äga rum.
Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan tre qvart till Åtta om aftonen.
Fredagen den 19 Junii.
Plenum klockan half till fern eftermiddagen.
Herr Grefven och LandtMarjkalken tillkännages att, enligt från Kongl. Maj:ts Öfverste Kammarherre ankommen underrättelse, Ridder - Ven 19 Junii e, m, 5o5 skåpets och Adefns Taffel vid Soupéen å Kongl. Slottet i afton komrne att i Högstsalig Hennes Maj:t
EnkeDrottningens nedre rum blifva am rättad. Sedan Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter blifvit samlade, samt de Härolder, hvilka borde gå framför Ridderskapet och Adeln , ankommit , afgick Ridderskapet under Herr Grejvem och LandtMarjkalkens anförande klockan fern eftermiddagen till Storkyrkan , hvarest Ridderskapet och Adeln bevistade Hans Kongl. Höghet Kronprinsens Höga Förmälningsact, hvilken förrättades af Herr ErkeBiskopen jn. m. Doctor Carl von Rosenstein.
Efter Ceremoniens slut åtskiljdes Högloflige Ridderskapet och Adeln vid utgången fråa Storkyrkan, klockan ett qvart till 9 om aftonen.
In fidem Protocollj, O. J. Lagerheim.
5o6 Den 2$ Junii f. m, Onsdagen den25 Junii, Plenum klockan 9 förmiddagen.
Föredrogos ånyo och bi föllos följande Allmänna Besvärs- och EkonomieUtskottets den 3 dennes afgifne, samt den 18 derpå följde eftermiddagen, på bordet lagde Utlåtanden: N:o 102.
I anledning af väckt fråga, om Skogsägares befriande från kostnaderne till Klamparelaget i Götheborg. N.o 103.
I anledning af väckt fråga, om medel, till befordrande af Svenska Jerntillverkningars och Manufactur-arbetens afsättning på Norra Amerika N:o 104.
I anledning af väckt fråga, om upphäfvande af det så kallade Hemförare-BåtGillet i Götheborg. N:o io5.
I anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande, om Kronohetjeningens påskrift å Allmogens Kungörelser, innan de från Predikstolarne uppläsas.
Allmänna Besvärsoch EconomieUtskottets den 3 dences under Dm 25 Junii J. m. N:o 106 afgifne, samt den ig derpåföljde eftermiddagen, på bordet lagde Betänkande, i anledning af föreslagen förändring uti Examina för inträde i de Civile Embetsverken.
Friherre Anckarsvärd, Carl Henric, anförde skrifteligen, (Se Bilagan N:o i.)
Herr Grefven och Landt Mar skalken hemställde, om Ridderskapet och Adein ansåg EconomieUtskottets Betänkande böra, i anledning af Friherre Anckarsvärds dervid gjorde anmärkningar , till Utskottet återremitteras, Ropades Ja.
Statsutskottets den 26 sistledne Maj under N:o 180 afgifne, samt den 6 dennes eftermiddagen , på bordet lagde Utlåtande, i anledning af Riksens Ständers Revisorers, åren 1B20 och 1822, afgifne Berättelser, rörande granskningen af Allmänna Magazinslnrättningens Räkenskaper och Förvaltning för de sednare åren.
Herr Munck af Rosenjkjbld} Eberhard, anförde skrifteligen:
(Se Bilagan Nso 2.) 508 Den 2Ö Junii J, m. Hvarefter Herr Munck af Rosenskjöld munleligen tilläde:
Jag vill ej nu anföra mera i detaillerne.
Jag torde blott få tillägga, att, om Riksens Ständer gifvit Allmänna MagazinsDirectionen en bestämd instruction , elier, j fall detta ej ansets tillkomma Riksens Ständer, enär MagazinsDirectionen är ett administrativt verk ^ åtminstone anvisat inrättningens creditif, endast och allenast till uppköp af Spannmål innom landet, och af den öjverfiödiga grödan, de nu öfverklagade misstagen ofelbart skolat vara förekomne, och Rikets i så många afseenden betydeliga förlust äfven.
Herr Grefven och Landt Mar[kalken hemställ de , att StatsUtskottets ifrågavarande Utlåtande, som icke erfordrade någon åtgärd, måtte läggas till handlingarne; hvilket bifölls.
Företogs till pröfning StatsUtskottets den 26 sistledne
Maj under ^1:0 181 afgifne, samt den 6 dennes eftermiddagen, på bordet lagde Utlåtande, öfver åtskillige af Riksens Ständers Revisorer, åren 1820 och 1822, framställde anmärkningspunkter, rörande Allmänna Magazinslnrättningens förvaltning.
Grefve von Rofin, Axeli Jag utbeder mig, att korteligen få utveckla orsakerne, hvarföre så väl Santessonska Sockerbruksegendomen, sorn ock den så kallade Almfeltska tomten, blifvit för Magazinslnrättningens räkning in - Den 25 Junii j, m. köpte.
År 1816, fanns det nemligen vara nödvändigt, att i Götheborg anskaffa en ny Magazinsbyggnad, i stället för den korrt förut afbrända.
Ingen annan lämplig tomt var då för ändamålet att tillgå, än den Almfeldtska.
Denna inköptes således.
Ganska rigtigt anmärker dock StatsUtskottet, att MagazinsDirectionen blifvit, före köpets afslutande, missledd i sin öfvertygelse om tomtens duglighet för det ändamål, som åsyftades.
Jag bekänner det äfven; men iag är icke sjelf Architect, och kunde således icke om tomten afgifva annan underrättelse, än den som grundades på tillkallade sakkunnige mäns besigtning och intyg; och märkeiigt är det, att denna besigtning förrättades af just samma Magistrat och samme StadsArchitect, som sedermera klandrade
San« tessonska tomtens beskaffenhet.
Mitt förfarande i detta fall torde således få anses innebära mera en tillfällighet, än någon afsigt.
När Almfeldtska tomten sedermera , som sagt är, befanns otjenlig för den tillernade byggnaden, erböd sig CommerceRådet
Björnberg alldeles icke9 att afyttra sin ägande hälft af Ostindiska Compagniets hus.
Detta hade visserligen, efter min öfvertygelse, varit det mest lämpeliga för behofvet, emedan aflastningen där kaa ske directe från fartyget* då deremot alla transporter till Santessonska bruksegendomen, måste ske på hemförarebåtar.
Emedlertid stodo hvarken CommerceRådet Björnbergs eller Stadens uti Ostindiska huset egande andelar, då att erhålla.
Vid sådane omständigheter var det icke jag som projecterade inköpet af det San - Deli 2 5 Junii f. m. tessomka Sockerbruket; utan MagazmsDirectionens eget Ombud, som icke fann någon lägenhet af så fördelaktig beskaffenhet, och för så godt pris till salu.
Då jag, som nu borde i ämnet yttra mig, blifvit vid inköpet af Almfeldtska tomten tilläfventyrs missledd af de authoriteter, som besigtningen förrättat, ansåg, jag rådligast, att tillkalla Majoren Weinberg, som med mycken skicklighet uppfört åtskilliga byggnader i Götheborg.
På hans inrådan, och i stöd af erhållen uppgift om lättheten, att uti Santessonska bruksegendomen inreda ett bageri för Magazinslnrätfningens räkning, tillstyrkte jag inköpet af samma egendom.
Att den sedermera ej kunnat användas till bageri m. m., är således icke mitt fel.
Men hvad jag, i 6akens nuvarande skick, ansett mig bö» ra tillstå, är, att om Magazinslnrättningen, utan betydlig öppoffring, möjligtvis kunde ingå i byte med CommerceRådet Björnberg, eller Staden Götheborg om f. d. Ostindiska Compagniets hus, detta visserligen vore vida lämpligare för ändamålet, än det Santessonska, emedan Magazinslnrättningen, i sådant fall, besparade minst en half å en skilling Banco i aflastningspenningar, för hvarje tunna Spannmål.
Herr von Hartmansdorff, Angust; Tillförene under denna Riksdag, vid de tillfällen, då vidlyftiga och vigtiga mål förevarit, till exempel ConstitutionsUtskottets Memorial, angående Grundlagsändringarne, hafva de öfriga Respectiva RiksStåndens beslut, få vidt de varit bekanta, blifvit Höglofl.
Ridderskapet och A - T) en 2 5 Jun ii /, m, 5 n deln, vid hvarje särskild fråga, meddeldfa.
Jag vågsr, på grund häraf, vördsamt underställd Ridderskapet och Adeln, om icke detsamma äfven nu kunde iakttagas, och om Herr Grefven och LandtMarskalken, sedan hvart och ett Betänkande i förevarande ämne blifvit uppläst, icke skulle täckas meddela Ridderskapet och'
Adeln, hvad de RiksStånd, hos hvilka samma Betänkande redan förevarit, derom beslutat Friherre Anckarfvärd, Carl Henric:
Jag anser mig först böra, vid Grefve von Rosens yttrande, anmärka, det jag för min del, icke kan tillstyrka, det ifrågastäldta bytet emellan Santessonska och Ostindiska husen, så snart detta byte är förknippadt med den aldra minsta utgift, emedan det ännu icke varit under öfverläggning och långt mindre är afgjordt, huruvida Magazinslnrättningen kommer att, i dess nu varande skick, bibehållas, eller om densamma kan blifva i behof af så vidsträckta Magaziner, som hittills.
Denna min anmärkning torde , i händelse af återremiss, få åtfölja Grefve von Rosens yttrande, och utbeder jag mig i öfrigt, att dertill få bifoga följande: Hvarefter Friherre Anckarfvärd anförde skrifteligen:
Grefve von Ro/en: