Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Pä samma stal, och da billigheten synes fordra att den producerande utan hinder bor kunna anwän a, förwalta och föryttra sin producerade wara, samt lättheten till födoämnens anskaffande pä allt satt bör befordras, wagar Ridderstapet och Adeln nu hos Eder Kongl. Majit i underär-iamt ar-hälla, det täcktes Eder Kongl. Majit tilläta och genom Nädig förordning stadga, att, pä likasätk som angående Spanmals-handeln redan ar förord-urdt, Landtman af alla Ständ mätte mcdgifrvas oinskränkt frihet, att ritav afseende pä tid och ställesä in-som Utrikes uphandla Victualie - Dcn 3o April. 1023 alic-waror, dem upplägga och transportera» samt äter hwar som halst försälja, utan hinder af hwad förre författningar innehälla, samt att rörande Victualie-handeln samt utminuteringen i staderna mätte följas enahanda förhällande, som wid Spannemäls-handeln, enligt Kongl.
Eommerce-Collegii kungörelse af de zl
Maj ^790, äga rum: anseendes Nidderskapet och Adeln Allmänna Lagens stadgande om Landsköp sä mycker mindre wara för ett fritt förytkrande af alla siags Victualie-waro hiuderligt som den af Högstsalig Konung Oustsf lil widtagne wisa Författning om fri handel med den under namnet Mclualier wisterligen inbegripna betydliga waran Spannemäl, icke warit ansedd emot nyst äberopade Lag-stadgande stridande.
Dä under detta Riksmöte Riksens Ständer funnit sina bemödanden att befordra närings-friheten alltid mötte af Eder Kongl. Majus
Rädiga gillande, gör sig Ridderskåpet och Adeln äfwcn det underdäniga hopp, att denna Dest- med erkända grundsatser bfwerensstammande anhällan matte winna Eder Kongl. Majsts Nådiga bifall.
Hans Exellence, Herr Grefwe lduutb önffade att dä denna Expedition endast syntes angä den inhemska Victualic-Handcln, samma underdäniga önskan afwey mätte utsträckas lill den utrikes.
Herr von lllsusvolkl, Osr!
Oustsk kdeinkolä, yttrade en dylik önskan i afseende pä Ullhandeln.
Herr Grefwe» och Land t-M arskalken, cr indrade att detta wore en ifrän den närwarande aldeles sär,kild fräga, och gjorde derefter proposition till bifall ä
Len föreslagna underdäniga ffrifwelsen, med den förändring, i enlighet med Hans Ercelttnce Herr Grefwe kuutbs anmärkning att efter orden, utan afseende pä tid sch ställe skulle införas: sä in som utrikes.
Bisölls.
Utdrag Lidd. och Ad. prat, 6:te Land. rude» Lsd. 65.
1024 Den M April.
Utdrag af Protokollet, härret hos Rikets Ständer» Bewillnings-Utffott wid Riksdagen i Stockholm den 28 Aprill :8io. S. D- Af Utffottcts Secreterare företeddes räkning öfwer inköpte Skrifmäterialerr W d och Lius m. m. för Utffottcts behof undrr Riksdagen, hwilkm räkning uptaaer hela denna kostnad till 228 R-d. r6 si. g r:st.
Banco, derä ivO R:d. af Kongl.
Stats-Contoffet fvrffottswis ärhällits, sa att en summa af Etthundra Tjtrqo Ma .N:d. 16 still. 8 ruist, icke more ärsatt r ch som Utstottet efter granstning af desse utbetalningar desamma godkä- de; sä stulle sädant genom Protokoll».Utdrag hos de respective Stönden anmälas, med anhällan om den ätgjärd, bwarigenom berörde resterande 123 R:d. t ss» 8 r:st.
Banco mätte af Stats-Werkets medel blifwa Secretcrareii godtgjorde.
Ot Luxrs. » ^ Lx krotocolls L. 1uneliu8.
Uppä derom af Herr GrefweN och Landtmarskal ken, giord proposition, bestöt Ridderffapct och As deln att hoS Kongl Maj:t f underdånighet anhälla, det täcktes Hans Majit af ' e till Riksdags-omkostnaderna an» flagne medlen löta bestrida denna utgift.
Medgafs följande fö ändring i Riksens Ständers underdäniga ffrifwelse till Kongl. Maj:t rörande Statsregleringett att uti den Punkt som handlar om formerandet af en Rionde Kmfwudtitel, ämnad för Jordbrukets, Handelns och Näringarncs uphjekpande och underhäll, följande ord ffulle uteslutas: dch tt hivad utöfrve Ett-öunSrade Tusende Riksdaler ut besparingar inflvter mä af Regeringen fritt anrvändas till Statens bästa och dels blifrva en besparing för Sta s-^af n, .els ock genom Lönetillökning för Militairer Sch Civila Embets - och Tjensteman bidraga till allmänna ärendernes förbättrade gäng; och i äället införas följande: börandes dock innan denria Stat formervs framför allt annat utgå de wedel
Den 3o April. rosZ som foröras till den för Embets och Tjenstemän beslut» ne Lönetillokning samt till en förbättrad alman Lakarewärd; och kommer alt b vo ad sedermera utöfwer de anftagne 120,000 L-dv uti besparingar inflyter akt anwandas till afbetalning ä Likets gäld; äfwensom i den punkt, som röror ersättning t-ll reducerade Officerare och Under-Officerare tvid Lifgardet till haft, näft efter orden: Stats-wrrkrks Lcvrrser, ftullc tilläggas, pä lika tid,^ Justerades följande underdäniga strifwelse till Hans Kongl.
Dä likmätigt Regerings-Formens 77 § Riksens Ständer tillkommit att stadga de grunder, hwarefter de ät en« ffildte personer till bruk och nyttjande uplätne Kongs- sch Kongs-Ladugärdar
Med dertill lydande hemman och lägenheter böra förwaltas, hafwa Riksens Stander om desta Kronans tillhörigheter inhämtat en närmare kännedom och under sina öfwerläggningar i detta ämne fästat ett sorgfälligt afseende ej mindre pä en förtzkad inkomst för Staten genom desta egendomars förmanligaste anwändande, än äfwen pä bibehällandet af innehafwarnes lagliga rätt.
Sedan Stqts-Mffottct fran Eder Kongl. Majus och Rikets Kammar-Collegium erhällit äffgde uplyfningar och jemwäl samlat öfrige tillgänglige Uppgifter, har Utstottet för Riksens Ständer framlagt en Utförlig berättelse härom, jemte förslag kill Kungsgärdarnes framtida förwaltning. Z afseende pä deras beskaffenhet, och den större eller mindre - ^Dcha förändringar haswa af mittag kommit atl instöta wid tryckning af Expeditionen angående Stats-Regleringen ut, -Protocollet den ro April, hwarwid säledes obserweras, att de ord, hwilka nu beflutits stola utestutas. bordt pag 266 finnas införde, i stället för
Le nu gvvkände och alt pag L79 orden: pä lika titz ej sselat nämnas» 1O26 Den 30 Aprk!. dre inkomst Statswerket af dem tillflyker, hafwa de blifwit delade i twänne Hukwud-Claster, nemligen: ii» Sädane som blifwit bortarrenderade efter de grunder, som Kongl. Förordningen af den 17 December i?99, utstakar, och 2:0 Sädane, hwilka under andra arrende-willkor innehafwas; ukwisande de i underdZmghet bifogade sammandrag, sä wäl samtlige Kongsgärdarnes hemmantal, grundränta och tillslagne dagswerken som deras ärliga arrenden och arrende-tid.
Ständer hafwa häraf funnit att Kronan af de Tolf Kongs- och-Kongs-Ladugärdar, hwilka efter 1799
Ars faststälde grunder blifwit utarrenderade och endast uppZä till 45 och ^ Mantal erhäller 16,494 N:dr 9 still, to rist. uträknade enligt iZog ärs Markegängs-pris, hwarervot Kronan af de kill sednare Clasten hänförde egendomar utgörande 152 Mantal, ej njuter större ärlig inkomst än ZZ7S
R:dr 9 still m r:st: i penningar och 451 Tunnor r. LAappar Spanncmäl, samt i betalning för underlaggde
Dags, verken, som ester 1800 ärs markegäng bordt gifwa 2,792 R:dr 26 still. 4 rst, endast 60 - R:dr 2^ still rnst, hwarrgenom Kronan af berörde Kongsgärdar och Kronodagswerken äger i behällen afkastning, blott 2190 R:dr 22 still.
H rist: i penningar jemte ofwanförmälte arrende i Säd, och säledes i flere är warit och annu är i mistning af dest tillsiändiga rätt. Z betragtande af allt detta och wid öfwerwägande och jemförande af hwad sä wäl Riksens Ständer under förra Riksdagar» som hwad Kongl.
Mast genom ofwanberörde 1799 ärs författning förordnat, hafwa Riksens Ständer, beträffande de till första Clasten hörande Kongsgärdar och Lägenheter, ej funnit wid deras nu warande arrenden nägon annan anmärkning äga rum, än j anseende till dispositionen af arrende - summan för Torrsjö KronoSäteri, hwilken är anflagen till Wisingsö Schola, och torde, dä denna Inrättning efter all anledning icke stal! medföra en mot kostnaden svarande nytta, behörig undersökning böra anställas om icke den samma mä kunna indragas och arrendet » dest ställe till Stats-Werket ingä.
Dernäst Den §o April. ros?
Dernäst förekomma de Kongs- och KongS-Ladugardar, af hwilka Stats-Werket icke synes hämta en i förhållande tick wärdet billig afkastning, och bordt utredas huruwida nägon rubbning i nu warande arrenden mä kunna ffe utan att
Enstildtes rätt derigenom förnärmas/ i enlighet med Stats-Utstottcts förslag halma Riksens Ständer hänfört besia arrenden i irenne mindre Classcr nemligen säLane arrenden, hwilka; blifwit af Riksens Ständer eller pä deras ätgjärd flutne, och hwarä arrendetiden ef ännu lupit till ända; Sädane, som tillkommit genom Konungens enstikdta förordnande och Säd ane hwars willtor efter Riksens Ständers tillstyrkan finnas stadgade, men hwarä Konungen i Räder bifallit prolongation wid arrendetidens utgång eller tillätit borrtcnrenderingen utom auction.
Till den förstnämnde afdelningen höra Räfsnäs och Wänngarns Kongsgärdar, hwilka wid »>769 ärs
Riksdag genom formlig afhandling , ifrän perpetuelle arrenden - Kommit pä bkstämd tid af hundrade är i dä warande ars rendatorers och nu mera deras lagliga rätts innebafwares ibesittning, samt Lindhofs.Äongs-L,dugärd, hwrrä perpetuelt arrende-contract, pä Riksens Ständers tillstyrkan, blifwit utfärdadt; kunnande lälunda nägon rubbning »desse afhandlingars fulla kraft och »verkan ej äga rum.
De till andra afdelningen räknade Kongs-och KongsLadugärdar Rädmansö, Bergshamra, Ulltuna, Lilla eller Tysta Ladugärder», Bräborg, Johannisberg, Wisborg och Laholm hafwa »län nägon Ständernas ätgärd, endast genom tid efter annan, tillkomne Kongl.
Rädebewiiningar, blifwit innehafwarne upvlärne under benämning af arrende, dels pä deras och arfwingars lifstid, dels vä wisia bestämda är.
Dessa egendomar wörö samfäldt inbegripne under den allmänna författning, som wid »766 Zrs Riksdag wids togs rörande Kongsgärdars ofwerlAtande och förwalrning, i öswerensstämmelse bwarined de borde, wid hwarje dä warande arrendes stut, under offentlig, auction pä wisia är utbjudas.
Dä denna allmänna föreskrift sedermera ej undergätt nägon förändring dä Riksens Ständer icke heller funnit nägot närmare etter sednare stadgande om Regeringens , Dispo» 1023 Den zo April.
Dispositionsrätt öfwer Kronogodftn wara gifwit än det som innefattas i 2 Cap.
Konungabalken Landslagen, hwarest i judes att Kronans >gcndom ej sär minstaö elter abalicneras utan att den Konung, som efterträder äger »väld att densamma Återtaga - dä ändteligen RcoeringsFormen in ehäller att de personer svin, efter hittflls gäls lande författningar, innehafwa eller nyttja Kronans tiflhörighcter, mä njllta Laglig ratt derä li^ godo och denna rätt, säsom grundad i ofwan uppgifne förordnanden icke warit eller kan förklaras widsiräktare än att de ägt hegag» na förlante Kongsgärdar blott för ben Ävnu-^gs Rcg.s mentstid, hwarunder förläningö- eller besittningsrätten tillkommit, haftva Riksens Ständer pä alla desia stal profwat billigt att de större förmoncr hwilka innehafwarne af ifrägawaraude lägenheter till Kronans kärstara förlust redan under mängfaldiga är ätnjutit, nu mera widStatens ökade behof ej widare böra fortfara- Till någon modifikation häraf, hafwa tikwäl Riksens Ständer, med afseende pä cyntractens bestämd i förening »ned Kronans fördel, beflutit att nu »varande Innehafware af de i denna afhandling uppförde Kongs-och Kongs-Ladugärdars arrenden, mä begagna den äterstäcnde contractstrden mot wilker, 'att den fastsiälde arrendc-sumnian erlägges, reducerad till Spannemäl efter det ärets Marttgäng dä pcnninge-rantan bestämdes, eller arrende-rättigheten bewiftades « och att detta säledes fiperade Tunntal
Spannemäl ärligen betalas efter gällande markegängspris.
Widkommande särskilt Ulltuna Kongs-Ladugärd, sä emedan den sammanflagne summa, bwilken Subarrendatorr; -^nclers tlsbr dels i Bevillning till Staten, dels ! ärlig afgift till arrende-Innehafwaren erlägger, utgör wida »ner än det uträknade beloppet af grundräntan efter förwandling och markegång, kommer nämnde Subarrendator art under de öfrige arrende-ären till Stats-FVerket betala hela desi arrende af »666
Äs. 32 8., hwartill han genom Contrakt sig förbundit; stolandes dock, sä wida ll-llr, witz anställande bestgtnin .;,, funnits hafwa äsidosatt de i contractet ätagne ffyldigheter, rörande Kongsgärdens tillbörliga häfd samma contrakt anses förwerkadt och egendomen afträdas till Kronans fria disposition; och böra derjemte i alla händelser de genom Kongl.
Resolutionen den Zo September - Den So April. 1029 ber 178b innehafware» tillaghe särskildt förmaner upphöra
Under Z:dje afdelningen aro uptagne Skällnora, stora Ladugärden, Starby » Höyentorp, Ällestad, Ottenby, Horn, Wisingsborg, och Urqni>riborg.
Dä irsta Kongsoch Kongs-L-dWärba- endast innehafwas i grund af Konungen? särskilta tillZtelscr, utan att auct:o-.er i laglig ordning föregätr, hatwa Riksens ständer ansett lämpeligt att ätwen för dem u der hcn äte stående contracts, tiden arrendet bör erläggas i Spannemäl , räknad efter det ärets Markegäng dä penningciänta bestämdes, eller arrende-rättigheten bewilljades, asti i likhet med hwad för de till s:hra Elgsten hänförde lägenheter är stadgat, Säsom bidragande till en fullständigare reglering hafina Riksens Ständer trott följande särskildt omständigheter härwid böra iakttagas:
Emedan Tofta är ett skattlagdt Kronohemman med faststäld vänta, kan denna lägenh, t ej behandlas pä samma sätt som Kongsgärdar, utan bör säsom warande utan Zbo uppä auction till ffat.e försäljas med hibehällande af dest nu warandc ränta, att dels till Kronan dels till Zndclningshafware utgä.
I anled ing af det yrkande att arrendetiden för H§, pentvrps Kongsgärh antingen mätte utsträckas till 50 är med samma wik ost som 7ZA ärs conttact innebäller, eller ock förblifwa inskränkt till 2^ är enligt 4807 ärs Kongl.
Resolution dock med befrielse i sednare fallet frän älagd caractershusbyggnad af sien, samt i bäda frän deltagande i Alingsäs Manufacturi, fä Riksens Ständer, hwilka ej tillhört att ingä i pröfning af hwad Högsta Magten i laglig ordning afgjordthys Eder Kongl. Majst i underdånighet anhälla det Kongl.
Kamwar-Collegium mätte i Räder uppdragas ast efter anstäld undersökning till nästa Riksdag uppgifwa, huru vfwannämnde
Stenbusbyggnad ffulle kunna umbäras „och en billig ersättning i dest ställe till Staden erläggas, Hwad angär de till Löne-förbätiring ät Landshkfdingar» ne i Wisby och Malmöhus Län anflaane Roma Klosters och Alne - loZo Den 3o April Al..crups Kongsgärdar, öfwerlemna AsiksenS Ständer i rinderdänighet till Eders Kongl.
Maitts
Nädiga godtfi-inando, att i händelse mmswarande Löne-wiikor lunna uppgöras förfara med desse lägenheter pä det kicnligaste och för Staten förmänligaste satt.
Wid bestämmandet af, Grunderne som böra följas för omvändandet eller förwaltningen af de ledige eller framdeles ledige blifwande Kongs- och Kongs-Ladugärdar, stafwa Riksens Ständer stadnat i det bestut, att desse Krono-GodS böra »ill den mästbjudandepä offentlig Auction till Skatte försäljas uti sä dan c stölpe eller mindre Hemmantal och delar, som efter ^ hwarje Egendoms särskildta beskaffenhet och loeam oinstandigheter finnas masi passande, i hwilket afseende Riksens Stander fä hos Eder Kongl. Majnj i underdLnighet anhälla om utfärdande af Nådig befallning lill Äammar-Collegium, att efter wedcrvörands Landshöfdingars hörgnde huru hwarje sädan Egendom lampeligast mä kunna stpckas, oni dess behöriga refning, uppskattande och rotering, sgmt derefter skeende borrtauctionerande i wederbörlig ordning föranstalta; kommandes jamwäl wid Krono-gedstns försäljning de till dem anslagne Krono-dagpwerkcn att titt Kongl. Maj:r och Kronan indragas och efter Markegängspris lösas.
Jemte underdänig anmälan af dessa beslut till Eder Kongl.
Majtts Nädiga stadfästelse fä Riksens Ständer tillika af Eders Kongl. Mast utbedja sig den Nädiga Åtgärd, som för werkstalligheten erfordras.
Upplästes ett frän Consiitutions Utskottet ingifwit sä lydande Wördsamt Memorial.
Till Eonstitutivns-^Utsiottct har Herr dl. V/. 8tri>Ie uti ingifwit Memorial framställt ätffillige anmärkningar wid flere stadgande» uti den af Kongl. Maj:t och Riksens Ständer senast antagne TrpckfeihetöFörordning.
Hwad Herr Den §o April. ivZi Herr 3t,LIe k besia anmärkningar förcflagit har Constitutions--Utstottet tagit i öfwcrwägande och deribland funnit följande böra Riiscns Högloft Ständer wördsammeligen underställas, för att wid nasta Riksdag komma under pröfning och afgörande. i 4 Momentet- Z affecnde pä detta Moment ytt» rar s-g anmärkaren:
"uran att flrifwa en särstild förord"ning blifwer dct smärt ait'bestämma de fall dä Stadens ''Iurisdictionmä utsträckas till ett utom desi Omräde anlagdt "tryckeri-
Den föreslagna redaktionen torde dock wara be"stämdare än den att Tryckeri ställes nndev Stadens Iu, "risdiction efter hwilken Stads-Domsiolen skulle kunna "döma öfwer andra brott än dem, som hafma gcmenstap ''med Tryckning, öfwer slagsmål, mord nuft hwilka be"gingos innom Tryckeriet och pä desi grund, om ägande "rätten till fastigheter, om arfs och gifto-rätt dertill o-s. w.
"Men huru hälst stadgandet såsom en Allmän regel ut"tryckcs, kommer det säkert att gifwa anledning till ota"liga twister, förfrägnmgar, förklaringar och misitydningär.
"Skall den pä landet boende men såsom Boktryckare under "Slädens Jurisdiktion lydan e Personen ärfwas efter "Lands eller Stats-rätt? hwiiket blifwer hans personliga "forum i twister, som ej anga hans handtering? hwilken "stall excqucra Utslag emot honom, Magistraten eller Fog"den.
Dä han stall personligen inställas för Stads-Dom, '"stolen, stola Stads-Tjenarne etter Fjerdingsmannen häm"ta honom? o. s. w.
"En Boktryckare, som ej behörigen legitimerat sig "bör ej strafflöst fä krycka och, oM han trycker cn brott"stig strift bör han ej wara flyddad under den Lagliga "handtwerkarens Privilegium att wara ansedd blott som "Machin.
Det är ej troligt att nägon Tryckeri-anläggäre "af okunnighet eller glömsta underlåter att iaktaga en sä "enkel formalitet, söm den att anmäla sin anläggning.
"Men det kunde i sädane tider som wära hända alt en "rik och wäldig intrigant, hwilken icke wille anförtro en "wänlig Boktryckare tryckningen af en upprors skrift etter "pasguill, eller kunde fönnä honom. dertill inrättade sjelf "ett tryckerie blott för detta tillfälliga ändamäl, köpte sig "namnet af en författare, som genast fcdan han aflemnae "sin namnsedel rymde och ställde sig sjelf etter nägon till icrZZ Den Zo Apcik.
"Tryckeriets synbara ägare antagen hprLakei under handt"wcrkarens inviolabilitct-
För en sadan möjlig händelse "synes mig att nian utan akt kränka den ordentligen an"mätte
Boktryckarens heliga ratt akt warg dum kan stadga "hwatz jag föreslagit'
Ehuru detta moment af TcyckfrihetsFörordninqen tydligen utmärker att yä Landet aolagdt tryckeri endast i het sym rörer förbrytelser emot den - a la ', lyder under Stadens Aurisdjctiok, anker likwäl ConstitukionseUtffota tet henna mening mera bestämdt innefattas uti den redaction till detta rnyment lvm gnäiärkaren förcflagit, hwar« uti Utskottet ej gjordt nägon annan 'örändring, än att i stället fyr het anmärkare» ansett ben som försummar behörigen tiukännagifwa anläggandet af nägot tryckeri böra wara för alltid förlustig rättighet att Bott ycker! anlägga, hwilkct straff lättcli n n kan eluderas, fär Utstot et föreflä att en sädan förbrytelse bör i allmänna Tidningarne kungöras och hewställes alltsä till Riksens Höglost.
Ständers ympröfwande följande retzactivn af tettq moment privilegier ä boktryckeri stola ef erfordras utan skände hwar och er» frttc, att uran hinder af nägon särskild författning eller något Boktryckeri-Reglemente samt utan att wara underkastad nägon strä-ordnjng, anlägga sädane Tryckerier af hwad bestaffenhet eller widd honom tjenligt synes uti Sta- eller inom ett afständ Serifrän af högst en half mil.
Dä ett Boktryckeri sälunda utom Stad anlägges, stola, » atta mäl, som Boktryckningen röra Boktryckare, arbe are i Tryckeriet samt
Den tryckte skriftens författare och utgifware, lyda under Stadens rätt.
Den ett nytt Boktryckeri inrättar äliggep gtt sist ao dagar innan nägon skrift derifrän utgifwes, sä rväl hos >en Stads Magistrat hwaruti Boktryckeriet anlägges eller under hwars Domsrätt, han säsom Boktryckare stall lyda, som ock hos den Rongl rNastts Befallningtzhafrvande , under hwavs styrelse eller Embetes tillsyn Stadens hörer, skriftligen tillkännagifwa att och hwsrest han Boktryckeri anlagdk.
Uragtlater nägon det, pligte han ivo Xdr och warde Hans förbrytelse i AllmSgns Tidningarne kunjsrtz.
Ut gifweq - Den 3o Aprii. loZZ gifwes frän ett icke pä nu föreskrifwit sätt behörigen anmäldt Tryckeri nägon brottslig flrift, ware ben ofag»- ligg Boktryckare» jemte författaren underkastat» straff och answar för skriftens innehåll eller skrifart.
Mdgn anläggningen af ett Boktryckeri blifwit kotz Rtznungens Befkllningshafwande anmäld, äligge der honom att Hof-Tancelleren derom underrätta innom atta daga der« efter, om Hof-L ancelleren är pä samma ställe som hatt sig befinner, eller i annan händelse med först afgående post. I §.
Anmarkaren ha,' rörande detta morm sig utlätit:
Om en författare ej will wara okänd för ''Boktryckaren och om den ej sj lf noga känner hans per''son och hemwist, hwarföre stall han dä :e,m>a en förseg» "lad namn-sedel och hwarföre anstasia twann inans be"tyg att kan är den Boktryckaren wet honom wara? det "kan ju hända a!t rn författare häldre förtror sig ät "Boktryckaren än ät någon annan och att han ej mia ta''ga siere i förtroendet, stulle ej i detta falt det war > nog "att
Boktryckaren kunde prasicra författarens owederfägli"ga, det är efter
Lag egenhändiga betyg att han strjfwit "skriften.
I namn-sedeln bör ti bast ^unna döljas ngm"net af en författare, som finnes innom Sweriges grän''sor och wittnena äfwen ansvara derföre, annars blifwa "auctorerne till alla smädestrifter etc.
Annar.
Samida "ett answar sälehes är fästadt wid wittnenas intyg sys ''nes willkoret att blott wara wäi kända af Boktryckaren "sä myckek minhre tillräckligt, som äfwen resande Utsändningar eller personer utan all flags wederhäftighet tunina wara wäl kände af Boktryckaren utan att derföre, "när fräga om striftens brottslighet kunde uppsta, wara "sticklige att upfylla den förbindelse de för författaren stE "iklädt.
"Röjer Boktryckare författares namn sch hemwist "etc: Detta kan wäl icke wara straffbart utom i händelser "dä författaren welat wara okänd och i sadane fall äter "kuru kan Bokn yckarcn röja hwad han icke wet, sä wida "författaren icke gjordt honom särskildt förtroende deraf.
"För tydlighetens skull torde derföre Uttrycket chwaö han ''okänd wara will elier ej ett böra andras till ehwad» "han 1054 Wn 50 Apri?.
"han för Boktryckaren okänd warg wilk eller ej etc. sif"we ffom efter orden: röjer Boktryckare etc. bör tilläggas ''den författares nama ock) hemwist som okänd wars "will.
Och dä enligt 5 §. as denna Förordning endast ' Hofrätten ager art fordra npgift af författarens namn "och detta blott i händelse af mälets urbota beskaffenhet "eller af Boktryckarens oförmögenhet att böta i§R:d. ZL "tz- (fom cj lärer tänka sig,?- men i alla falt mäste Bok» "tryckaren w ra försedd m^d förs grad namn-sedel, hwars "öfwer-ämnande i Domarns hand är den enda lagliga uo"gitt cn Författares n-'mn; i>U'N kan dä Domarn ålägga ''Boktryckurne ct: röja Författarens namn och hwarkill ''tjenar det när endast dst stristljga betyger är gällande"Förstäf, härmed namnsedclns Uppbrytande innan det af "Hof-Nätten sista?, fä är kagen ^j nog tydlig och detta ''uttryck hade dä bordt finnas der.
Har arer detta stadgans "de afseende pä det fall dä Boktryckaren uneerlätit atr förs
"se sig med en sä beskaffad namnsedel, som här föreskris» "ives, sä >lr der öfwcrflödigt emedan han dä sjelf enligt "7 mom. är answarig för skriftens runehäll, ehwad han "kan uppgifwa författaren eller icke; fördenffull torde "följande ändring i detta moment böra ragttagas.
Upp» "bryter Boktryckare namnsedel sch röjer författares "namn och hemwist utan att sädant af Domarn ä» "flas rc. Dä Boktryckarens skyldighet är owillkorlig, att för^ skaffa sig namnsedel och säledes ej blott har afseende pa