Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag ir till en stor del förekommen af den siste värde talaren.
Det är ej fråga om ändring af beslutet , ty det är tydligt och klart, och för öfrigt så uppfattadt, att ej något missförstånd kan uppstå.
Af mig har endast ett tillägg blifvit föreslagit, ty det har ej stått förut, att Konungen täcktes utfärda befallning till vederbörande Cassör rörande Revisionen.
Men detta är ej någon ändring , blott en gifven följd af beslutet , ett förtydligande deraf.
I anledning af hvad Friherre Cederström anfört att 58 §.
Riksdagsordningen skulle vara häremot stridande, så J)en 2 September e, m. »91 innehåller den visserligen hvad han uppläst ; men det är blott att man icke inom ett
Stånd får ändra ett fattadt beslut.
Något helt annat är , när en Expedition enligt 72 §.
Riksdagsordningen justeras.
När en sådan act förekommer , och man finner nödigt ett tillägg, sorn gör det hela tydligt, så Vet jag ej, om alla fyra Stånden dertill samtycka, hvarföre man ej kan begära det.
Jag hör så ofta omtalas , att Riksens Ständer hafva Rättigheter.
Jag tror, att Riksens Ständer ej få glömma att de äfven hafva pligter att uppfylla emot det skattdragande folket.
Herr Danchvardt, Magnus Gtvrg:
Det var min mening , att, på sätt de siste värde talarns äfven synas åsyftat, söka vända discussionen 1- från frågan , om den omtvistade Expeditionen kunde ändras, till den, huruvida den föreslagne ändringen verkeligen skulle vara af någon vigt.
I likhet med hvad StatsUtskottets af RiksStånden bifallne betänkande innehåller, står titi den föreslagne underdåniga skrifvelsen ganska tydligt och bestämdt , att Riksens Ständer besluta , att de ifrågavarande cassorne skola re. videras och att de tillförse sig att Kongl. Maj.t, skall sanctionera detta deras beslut.
Häruti föreslås nu den förändring, att anhållan om sanctionen skulle utslutas, och i dess ställe hos Kongl. MajU begäras , att vederbörande authoriteter måtte anbefallas utlemna Cassornes räkenskaper till revidering.
Jag hemställer, huruvida häruti finnes någon sådan skinstad , sorn med skäl kunde anses leda till ett o - Bni <2 September e. nt. lika resultat.
Med det ordet sanction , nyftjadt pä detta ställe, i en fråga, som icke innefattar en i vanlig väg behandlad Lag eller Constitutionsfråga , synes icke kunna förstås annat än bifall lör verkställighet af beslutet; och alldeles icke kan efter min tanka denna term här anses innebära ett öfverlemnande till Kongl.
Majtt att gilla eller förkasta hvad Riksens Ständer häruti beslutit eller godkännande ef någon rätt härtill, som Kongl. Maj;t icke förut ägde.
I alla fall , om Kongl.
Majit icke skulle anse sig kunna god* känna Riksens Ständers beslut i denna fråga , lärer Kongl. Maj:t lika litet bifalla utfärdande af befallning till Vederbörande
Verk om räkenskapernes utlemnande , och följden således blifva densamma i begge fallen.
Då Expeditionen nu är enlig med de t bifallne Betän* kandet synes mig Högloflige Ridderskapet och Adeln kunna dervid låta bero.
I öfrigt torde den önskan icke var* utan anledning , att
Utskotten måtte fästa något mera uppmärksamhet på redactionen af deras betänkanden.
Cederström; Det har blifvit yttradt, att man vill begagna sig af ett redactionsfel jag vet icke till hvad , men det vet jag, alt om man vill göra ett tillägg till ett justeradt beslut , bereder man ett upprifvande af detta beslut, och bryter de former , sorn äro högst angelägna , ty hvad som en gång är justeradt, måste orubbadt förblifva.
Hvad beträffar den anmärkning Herr Hjerta gjort, att ingen expedition förr få afgå; än förslaget till Skrif veL - Verl i September e, m, ve'se är justeradt , si är detta just »n controll, att icke Expeditionen utfärdas annorlunda , än betänkandet eller beslutet innehåller.
Ståndet skall granska, om detta är rätt uppfattadt.
Sedan det är gjordt , finnes ingen annan åta gärd än att gilla Expeditionen.
Då det nu är erkändt af samma personer, som begärt förändringen , att ExpeditionsUtskottets förslag är ordagrannt lika med StatsUtekottets betänkande , så hemställer jag om icke discussionen är öfverflödig , och om icke expeditionen må gillas.
Jag tror åter att discussionen icke är öfverflödig , och för att visa , att så är , anhåller jag få uppläsa StatsUtskottets betänkande, hvaraf torde synas, att de ords hvarom nu tvistas, icke innefatta beslutet, utan blott Utskottets egen åsigt.
Det står nemligen : ”Då det nu är gifvet, att med Statsverket icke ”kan förstås annat, än den Allmänna Fond; ”dit Medborgares gemensamma bidrag , till "bestridande af Statens utgifter, ingå, och ”Riksens
Ständer icke äro i tillfälle, att ”behörigen utöfva den dem ensamt tillkommang ”de rätt , att bestämma beloppet af nämnde ”bidrag utan kännedom , huruvida förut gjorde ”anslag kommit Staten tillgodo för det behof» ”hvars fyllande dermed varit åsyftadt ; hvilket ”åter endast af Räkenskaperne kan inhämtas , ”så blir häraf en lika naturlig , som uti Grundlagen bestämdt uttryckt, följd, att granskningen Ridd o. Ad.
Band. 13 194 Den 2 September e. m. ’’af Statsverket samt alla andra , genom Allmänna bidrag, samlade Cassör af hvad namn ”och beskaffenhet som helst , icke kan Riksens ”Ständer eiler deras Revisorer förvägras.
' ”På sådan grund och under förutsättning , ”att Riksens Högloflige
Ständer bifalla denna ”StatsUtskottets framställning, tillstyrker Stats”Utskottet, att Riksens Högloflige Ständer, ”jemte förnyande af förenämnde, vid sista ”Riksdag aflåtne underdåniga skrifvelser , an-gående Revision af Passevoiance-Cassan samt ”Hospitals- och Lazaretts-Fnndcrne, dock med ”den inskränkning, hvad desse sednare angår, som ”Utskottet här ofvan föreslagit, måtte hos Kongl. ”M*jtt i underdånighet anmäla deras beslut, ’5att jemväl alla andra medel och cassör utan ”undantag, hvilka genom allmänna bidrag till”kommit , hädanefter komma att af Riksens ”Ständer och deras Revisorer granskas i den ”uti Grundlagen föreskrifne ordning.”
Nu ber jag om uppmärksamhet å detta: ”Och hyser ”Statsötskottet den underdåniga förhoppning, ”att Kongl. Majd, som redan i Nåder medgif”vit.
Revision af Tull-Räkenskaperne, samt ”Redogörelsen för de under Kongl.
Krigs-Colle”gium ställde MUitise-Boställs- och Krigsmans”hus-Cassor , och derigenom, enligt Dess Nådiga tillkännagifvande, i förväg instämt uti ”Riksens Ständers uppfattade åsigt af de , uti ”30 och 68 §• §• af Riksdagsordningen åbero”pade allmänna stadganden , af samma anledning äf-uen täckes lemna Dess Nådiga sanction ”å, ifrågavarande underdåniga anmälan, hälst pen 2 September e, ni.
195 ”genom ett sådant Nådigt erkännande af Rik”sens Ständers och deras Revisorers oinskränkta granskningsrätt öfver Statens alla tillgåo”gar , det förtroende ytterligare stadgas, som ”utgör hufvudsakliga vilkoret för de Skattdra”gandes fortfarande beredvillighet, att anstränga ”sin förmåga till Medels anvisande för Statens ”behof.” Expeditionsötskottet hade således gani ska väl kunnat sluta med ordet ordning , oeh hade icke till Kongl. Maj:t behöft framföra hvad förhoppning StatsUtskottet hyser.
Jag tror att hela felet ligger uti redactiooen , och deruti att ExpeditionsUtskottet förnyat det fel , Stats-Utskottet begått att omtala en bekräftelse, i stället för att blott begära utfärdande af befallning till vederbörande , till följd if Riksens Ständers beslut.
På denna grund tillstyrd ker jag , att man häruppå bör fästa de andra Ståndens uppmärksamhet, och att den sednare perioden i Betänkandet matte uteslutas.
Herr Munck af Rofev/kjöld , Eberhard:
Jag skulle för min del föreslå , att i stället för ordet sanction målte sättas nådiga bifall , ty ehuru, Riksens Ständer hafva rätt att granska Cassorne , kan sådant utan Konungens bifall icke för sig gå.
Derigenom hafva Riksens Ständer icke medgifva behofvet af sanction, men väl anhållit om hvad sorn fordras till verkställighet af deras beslut.
Vore här fråga om att förändra något uti ExpeditionsUtskottets förslag, som gjorde ea förändring i saken, så skulle jag vara den siste som godkände något sådant , emedan det vore ett farligt praejndicat» J)«n 2 September r, m. helst då jag ihågkommer att vid justering af Expeditioner af denna beskaffenhet det närvä, rande antalet af Ridderskapet och Adeln plä» gar vara ganska obetydligt emot det då Utskotts Betänkanden föredragas.
Det kunde nemligen hända att man sökte förändra Expeditioner på ett motsatt sätt; Om till exempel ExpeditionsUtskottet hade helt enkelt framställt saken , och någon då hade föreslagit att man skulle tillägga det beslutet borde öfverlemnas till Konungens sanction , så kunde det lätt drifvas igenom , då ett ringa antal vöre närvarande.
Om verkligen alla fyra Stånden beslutit att åt Konungens sanction öfverlemna aaken, så är det ej blott fråga om ordalagen, utan om en hufvudsak , hvilket äfven visas af denna långa discussionen.
Jag vill hoppas att ej ett misstag blifvit gjordt , som ej kan rättas , men i allt fall må det ej rättas på ett sådant sätt att ett farligt pimjudicat, kanske farligare, än ifrågavarande , ej bindande, misstag uppkommer.
Jag förnyar således mitt förslag , att orden nådiga bi/all må sättas i stället för ordet tanction.
Friherre Anckarsvärd \
Jag har här af en Föredragande hört yttras , att det vöre likgiltigt om Riksens Ständer anmälte ett beslut* eller framstälde en underdånig önskan , emedan om Kongl. Majit ej funne sig befogad att biträda den framstälde inskränkningen , resultatet vore detsamma i afseende på beslutet.
Jag tror, att om vi kafva erfarenhet, att det hittills någon gång lyckats Konungens Rådgif.
September e, m. ’97 vare att tillstyrka något sådant, sådane missbruk dock i tidernas tider skola nå sitt slut, och icke kunna åberopas som skäl.
För att besvara Friherre Cederströms yttrande rörande frågan , huruvida man vill begagna ett redactionsfel, får jag öppet förklara, att jag tror att man nu i 11 ån den andra sidan ingenting annat gör , än begagnar ett sådant feh Åtminstone är det min öfvertygelse , att Ständernes pluralitet är af den tanka , att Statsutskottets betänkande borde hafva varit annorlunda.
Något upprifvande af ett beslut är ej i fråga , åtminstone har det aldrig varit min mening , om ock jag misstager mig uti min åsigt.
Jag tycker , att det vore ett besynnerligt förhållande, om 4 Stånd, hvilka funno, att de med för liten uppmärksamhet behandlat ett betänkande , och vid Skrifvelsens justering anmärkte sitt misstag , ej kunde rätta ett uttryck, som ej förändrar saken.
Jag vet ej ens , om
Ständerne hafva rätt att göra det till önskningsmål , sorn enligt Grundlagen skall vara beslut.
Ett sådant förfarande skulle lika mycket upphäfva vår säkerhet, som Friherre Cederström tror , att mitt förslag skulle dertill föranleda.
Jag vet, att det fordras ett sammanstämmande beslut af alla 4 RiksStånden för att få ändring , men jag finner att det skulle vara ett högst besynnerligt förhållande, om Ridderskapet och Adeln , vid erfarande af ett misstag i expeditionen, icke kunde få väcka uppmärksamheten derå för andra , i synnerhet då misstaget är så betydeligt , att det är gjordt på bekostnad af Grundlagens tydliga Den a September c, m. föreskrift.
Jag skulle önska få framstäldt har, att det är orätt, att Riksens Ständer yrka att få granska Cassorne.
Förr än det är visadt , kan jag ej frångå min mening.
Grefve von Schwerin , Fredric Bogislans-: Herr Hjerta har genom uppläsande af slutet i i StatsUtskottets betänkande fästat Ridderskspets och Adelns uppmärksamhet på hvad sora var Riksens Ständers beslut , och hvad som utgjorde föremål för StatsUtskottets förhoppning.
Om Expeditionsutskott hade fästat vid betänkandet den uppmärksamhet, sorn nu hos oss är deråt letr.nad, hade Utskottet i sitt förslag bordt stinna vid hvad som var förslag till beslut , och gått förbi hvad StatsUtskottet för egen del yttrat.
Det är6annt,som Herr Danckwardt anmärkt, att
Utskotten borde lemna meia uppmärksamhet åt sine Betänkanden.
Det borde ock föranleda Utskotten , att vid en kommande Riksdag ärindra sig, hvad jag i början af denna föreslagit , att Utskotten borde anförtro sine protocoller åt gine egne medlemmar , och icke åt embetssökande.
Jag tror att man ganska väl kan skilja ur Expeditionen StatsUtskottets yttrande om sina förhoppningar.
Likväl anser jag hela tvisten bero på dea bemärkelse man lemnar af ordet sanction.
Detta ord äger på detta ställe icke samma bemärkelse, som då Konungen handlar såsom lagstiftare.
Här är icke fråga om att utsträcka Riksens Ständers rättighet, här är blott fråga om att förstå hvarandra.
Den 2 September e. m.
När på detta ställe ordet sanction nyttjas, betyder det blott , att man väntar sia; Konungens villfarande till Stär-dernas önskan.
En sådan sanction kan icke här begäras ; då skulle saken halva gått igenom ConstitmionsUtskottet
Jag föreslår derföre att Rjöderskapet och Adeln mätte stanna i det beslutet , att återremittera skrjfvelsen med anmodan till Expedit ionsUtskottet, att utesluta den sista meningen , såsom tillkommen genom ren inadvertence, samt att fviedständen måtte derom underrättas; och på det att tvisten måtte taga en ända, önskade jag att Herr von Hartmansdorff och Herr Hjerta ville afstå från att yrka det af dem föreslagna tillägg Herr Danckwardt:
Jag torde endast få vädja till Ridderskapets och Adelns öfrige Ledamöter och - Protocolislörandcn om jag haft det uttryck sorn Friherre Anckarsvärd tsilagt mig , att nemligen Riksens Ständers underdåniga önskningar och deras beslut skulle vara detsamma och hafva enahanda följd.
Jag har sagt ait uti det af Riksstånden bifallne StatsUtskottets Betänkande , likasom uti den föreslagna underdåniga Skrifvelsen står ganska tydligt och bestämdt, att Riksens Ständer besluta ait de ifrågavarande Csssorne skola revideras ; Om deri sedan står att Riksens Ständer tillförse sig att Kongl. Majtt sanctionerar detta Riksens Ständers beslut, eller att Riksens Ständer anhålla att Kongl. Maj:t ville befalla vederbörande att aflemna räkenskaperna till revision, har jag sagt, stt jag aosett detta efter min öfver - 200 Den 2 September c. ?n. geise icke skäligen kunna leda till olika resultat, emedan ordet medsanction här icke synes kunna förstås annat än bifall för verkställighet af beslutet.
Jag hemställer om, af detta yttrande någon minsta anledning (innes att tillägga mig det uttryck som Friherre Anckaisvätd sagt, att jag haft, så mycket mera som aldrig någon fråga uppstått, att anse de klandrade termerne i den underdåniga sknfvelsen innebära någon Riksens Ständers underdåniga önskan otn Cassornes Revision, utan blott cn anledning, att Kongl. Maj:ts sanction å Riksens Ständers beslut i ämnet skulle erfordras.
I början if denna Riksdag, tog jag mig friheten föreslå, att Utskottens Betänkanden skulle så uppgöras, att förslagen till beslut skiljdes ifrån raisonnementerne.
Det ansågs då öfverflödigt, men man förnimmer nu skadan af denna sammanblandning.
Den ena gången efter den andra inmängas raisonnementer och beslut i Ut kottens Betänkanden, så att man svårligen kan hafva någon klar öfversigt af hvad man beslutar, och att man invecklas i svårigheter vid expeditionerna.
Jag tror visserligen, med Grefve von Schwerin, att man kunde skilja raisonnemsntet från beslutet, men antingen man vill göra det eller vidtaga den utväg jag föreslagit, kan man ej undvika återremiss, den jag följakteligen yrkar.
Jag upprepar, att här icke är fråga om annat än det att Riksens Ständer, som förnyat samma beslut som vid sista Riksdag fattadis, äfven må uttrycka sig i samina ordalag.
Den s September c, ni, *ol
Det var då tvenne Skrivelser som afläto*.
I den ena nyttjades ordet bekräjtelfe; i den andra de ordalag jag här föreslagit.
Ej något nytt utan blott upprepande af det gamla är här satt i frågm.
Ane karf värd'.
Med den bästa vilja att rätta ett möjligt misstag, kan jag ej komma längre än att tillkännagifva min öfvertygelse, att Herr Danckwardt ej velat uttrycka sig så som jag fattat honom, men för min uppfattning har hans förklaring framstäbt sig aldeles lika, som hans första yttrande.
Hvad sjelfva saken angar , får jag i inledning af Grefve von Schwerins anförande hemställa, om man icke kunde komma till rätta med hufvud-* frågan genom en obetydelig ändring, att nemligen skrifvelsen återremitterades, med den anmärkning, att i stället för ordet fan eilon , sorn jag ej anser vira det rätta , om det ock blef ersatt af ordet bekräftefe, man låt den mening inflyta, att Kongl.
Majit ville gifva nödig verk1'amhet åt beslutet.
Derigenom blef hela meningen bättre uttryckt, och jag tror, att då så liten ändring ästadkommes, den cj kan blifva anmärkningsvärd.
Herr Grejven och Landt-Mar[kalken hemställde om Ridderskapet och Adeln ansåg Expeditionsötskottets ifrågavarande förslag till Riksens Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Majit , angående granskning af TullVerkets Räkenskaper böra, i anledning af de 202 Veil 2 September c. m, dervid gjorde anmärkningar, tili Utskottet återremitteras. Ropades Ja.
Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: Från Stats - Utskottet', Af den a8 sistlidne Augusti; N;0 43g.
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut ineddeldte Betänkande, angå • ende pension för Directeuren Löfving.
Nto 440.
I anledning af RiksStåndens serskildta beslut, rörande pension till framledne RiksRådet Grefve Liljencrantz dotter Friherrinnan Tornerhjelm.
N:o 445- Angående Götha CanslBolags Götheborgs och Malmö f. d. Discontlnrättningars tillstånd och förvaltning.
Öfver väckt fråga om tillök ning i det af ManufacturDiscontFonden bestämde låne-anslag för Glasbruken.
N:o 447- Öfver väckt motion, angående Revision af Lästafgift3Fondens förvaltning. rjcn 2 September e. rn.
SOS Frän Siats- samt Allmänna Befvärs- ock OeconomitUt(kotten:
Af den 19 sistlidns Augusti: N:o 441.
I anledning af väckts motioner, om Kongl. LifRegements HusarCorpsens reducerande till Infanteri.
N:o 442.
I frågan om Stadsprivilegier för Trelleborg, om hamnbyggnad derstädes m. m.
Frän Stats- Bevillnings- Jamt Allmänna Besvärs-i och Oeconomie-Utjhotten:
Af den 19 sistledne Augusti; N.o 443.
I anledning af väckte motioner om ytterligare understöd för Nybyggarne i de Norra Provincerne.
Frän Stats-, Lag- Jamt Allmänna Befvärsoch Oeconomie- Utf otten; Af den 21 sistlidne Augusti:
Nto 444.
Öfver väckte motioner, angående dels befrielse från Skattläggning för Husbehofs Mjöl och Sågqvarnar, dels ock rättighet att obehindradt samt utan föregångne syn på stället få sådane Qvarnar, samt andre Vattenverk anlägga.
S04 Den 2 September e. rn.
Frän Bevillning5- famt Allmänna Befvär- och Oeconomie- Utskotten; Af den 28 sistlidne Augusti: N o 36.
I anledning af väckte motioner, om inskränkning i Finska handeln.
Frän Banco-Utfkottet: * Af den 23 sistledne Augusti:
N;o 49.
Med generelt förslag till reglementariska stadganden för de serskilde afdelningar af BancoDisconten , som Stats- och BancoUtskotten tillstyrkt böra inrättas för Rikets Vestra och Södra landskaper.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Höglofl, Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen den 2 September 1823. S. D.
Föredrogs å nya och gillades Statsutskottets den 19 sistledne Augusti under N:o 432 afgifne, samt den 25 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Berättelse, angående den af Utskottet verkställde granskning af Allmänna Magazinslnrättningens förvaltning.
Ut Supra. toen 2 September e. m. S.
D, Vid förnyad föredragning af Bevillningsutskottets den 2r och 26 sistledne Augusti, under N:ris 02 och 34 afgifne, simt den 27 derpå följde eftermiddigen på bordet lagde, 2:ne Utlåtanden, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkandenl 1) Angående de å Brandförsakrade hus i Städerne och Bruksegendomar föreslagne värderingssätt j 2) Angående den af Städerne utgående Salu Accisen Och dess upphörande; Fann Ridderskapet och Adelö, att, enär sistnämnde Betänkanden redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallne, Utskottets ifrågavarande Utlåtanden borde läggas till handlingarna.
Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Bevillningsutskottets den 26 sistledne Augusti under N;o 33 afgifne, samt den 27 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande; i anledning af väckt motion om lindring i Bevillningen för Brandskadade i Madängs by af Wartofta Härad och Skaraborgs Län.
Ut Supra/ S. D.
Vid förnyad föredragning af Stats-och Banco- samt Allmänna Besvärs- och OsconomieUtskottens den 21 sistledne Augusti under N.'o 434 afgifne, och den 25 derpåföljde eftermiddagen på bordet Isgde, Betänkande, rörande 206 D*n 2 September c, m. Allmänna Msgazinslnrättningen; blef Ramma Betänkande, i anledning af dervid gjorde anmärkningar , till Utskotten återremittadt.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloft Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den 2 September 1823. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls LagUtskottets den i5 sislledne Augusti under N:o 153 afgifne, samt den 27 derpåföljde eftermid-i dagen, på bordet lagde, Betänkande, öfver åtskilliga frågor om ändring och undantag i allmänna lagar och författningar för betryggande af BancoVerkets säkerhet.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning biföllos Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets den 19 och 23 sistledne Augusti afgifne, samt den 27 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkanden; N:o 170., Om Statsrättigheters meddelan* de för Köpingen Ronneby.
Om Giss- och Porcellainförares, Smideshandlare® och Lumpsamlares obehöriga kringstrykande, samt om tillåtelse för Allmogen att, under deras resor, afyttra förenämnde varor, som de af Bruksägare kunna sig tillhandla.
Ut Supra. jyen s
Sept ernber e. ni. 207 s. D. Föredrogos å nyo och biföllos Stats- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens den 25 sistledne Augusti afgifne , samt den 30 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde , Utlåtanden : N'o 455.
Om nyhemmans anslående till hjelp för svaga Rotar m. m. N:o 436.
Ut Supra.' S. D. Vid förnyad föredragning af Statsoch BancoUtskottens den 23 sistledne Augusti under N:o 438 afgifne, samt den 30 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeidte Betänkande, om stadgande af en ny proescriptionstid, i afseende på sådane f. d.
FilialDiscontlnrättningarnes skulder, hvilka icke inom dan förut bestämde prasscriptions-j tiden, blifvit till inlösen presenterade; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, med ogillands af Utskottens Utlåtande, stadga, det alla f. d.
FilialDisconternes ännu utelöpande assignationer, hvilka inom nästkommande års slut varda anmäldte, borde, enär de tillförene varit i uppbörd gängse, inlösas; uti hvilket beslut de öfrige RiksStånden skulle inbjudas, att sig med Ridderskapet och Adeln förena.
S. D- Vid förnyad föredragning bifölls Bevillnings- och LagUtskotter.s den 28 sistledne Augusti under N:o 35 algilne, samt den 30 7)cn 2 September e, m. derpåföljde eftermiddagen på bordet lagda, Betänkande, angående förändradt sätt för KiO noskatternas indrifvande.
Vid förnyad föredragning af LagUtskottets den 15 sistledne Augusti under N:o 157 afgifne, samt den 30 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskotets förut meddeidte Betänkande, Öfver Kongl. Maj:ts Nådiga proposition, angående förändring i 1 Cap. 1 och 10 §§.
RätfegångsBalken; fann Ridderskapet och Ådeln för godt att, under godkännande af det i Utskottets Utlåtande upptagne första alternatif, eller att de bönder, hvil-* ka innehafva hemman så väl under nyttjande som äganderätt, må vara behörige att deltaga i valet och kunna till Nämndemän väljas, samt att hvar Bonde må äga lika röst, ehvad han större elier mindre hemman häfver, samma Utlåtande äfven i öfrigt gilla.
Vid förnyad föredragning af LagUtskottets den 16 nästlidne Augusti under N:o 158 afgifne, samt den 1 dannes eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, rörande utmätning och försäljning af fast egendom m. m*; blef samma Betänkande , i anledning af dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteradt.