Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det lärer vara nödigt att först utreda, huruvida en ytterligare bordläggning af förevar, inbjudningsförslag är lagenlig eller icke.
It. o. Ad. lade denna fråga på bordet i sista plenum.
Nu hade visserligen It. o. Ad. kunnat komma till ett sådant resultat', om Ståndet lagt på bordet prot.utdr., angrde dess då fattade beslut, hvilket borde åtfölja inbjudningen, men It. o. Ad. har utan anmärkning justerat detsamma vid början af plenum.
Detta prot.utdr. måste således expedieras, enär det ej blifvit bordlagdt, och följaktligen måste inbjudningsfrågan nu afgöras och är en bordläggning deraf icke laglig.
Det har blifvit sagd t, att Frih.
Boyes begäran om inbjudning var inskränkt till usta punkten af 2:dra hufvudtiteln eller K. M:s Cancelli.
Under den discussion, som derom uppstod, begärde jag, att inbjudningen måtte utsträckas jemväl till de öfriga putikler af 2tdra hufvudtiteln, som R- o. Ad , efter att hafva fattat beslut om dem alla, kunde finna skäl att uti inbjudningen intaga.
När då bland dessa punkter KammarCollegii lönereglering förekommer, torde denna punkt böra inflyta, enär upplyst är, att Utsk:s uppgifter i denna fråga icke äro med rätta förhållandet öfverensstämmande, och det så påtagligt, att det ej kan bestridas; ty om de här nämnda stater och de K. bref, som derför ligga till grund, läsas till slut, får man se, att ledamöternas antal i detta Collan ända till år 1831 varit större, än det nu är, eller att Kammarrådens antal under den tid, Finland var förenadt med Sverige, städse voro 7,8 å Cf. Det har blifvit yttradt af Frih.
Ehrenborgh, att inbjudningar till Medstånden endast i stora principfrågor borde kunna äga rum, utan afseende på dessa Stånds beslut.
Är det icke lika stort, om icke större skäl, att inbjuda sina Medständer att instämma i de beslut, som tillkommit i följd af erhållen upplysning om rätta förhållandet, hvarom ett TJtsk. meddelat oriktiga uppgifter?
Jag skulle tro , att då ett Stånd frångått Ut[k:s tillstyrkande på grund deraf, att dess uppgifter blifvit vederlagda, böra de öfriga Stånden sättas i tillfälle att, i följd af meddelade upplysningar, kunna rätta de misstag, hvartill Utsk:s framställning kunnat gifva anledning.
Det måste vara enligt med rätteg:sordningen i alla stater, att ingen dom kan anses så bestämd , att icke resning af Högsta Magten kan lemnäs, då nya skäl förekomma.
Jag kan således icke annat än yrka, att Hr Gr. o. Landtm, måtte göra propos. på den Frih.
Boye föreslagna inbjudning, då R. o. Ad kommer i tillfälle att afgifva svar, huruvida Ståndet densamma vill bifalla eller ej.
Jag ber alt få vördsamt förklara, att denna öfverläggning är en af de mest oformliga, jag 34S Dc 11 r 3 A 11 g u s t i f. ul - in om Riddarhuset haft äran afhöra.
En sadan har vid ingen föregående riksdag, åtminstone ej vid någon af de arne sista, ägt rum, och hade då icjte kunnat få äga num.
Jag ber att få deducera denna min mening, Frih.
Roye gjorde 1 sista plenum ett förslag om inbjudning till de öfriga
Ståim den i afseende på lönereglering för K. M:s Cancelli.
Beslutet derom var då enda föremålet för hans inbjudningsförslag, och nu har han tillagt frågan ang:de lönetillökning för 2 eller 3 andra embetsverk; men jag vill äfven för ett ögonblick antaga, att hvad han nu uppläst är samma förslag, som af honom i sista plennm gjordes.
Detta står sist på vår föredragningslista.
Nar Hr Gr. o. Landtm- börjar plenum, anmäler Hr Frih. sig, blir uppropad och läser upp ett memor.
, som innefattar det ämne, hvilket sist skall förekomma af de på föredragningslistan upptagna mål.
Nu frågar jag, om det kan vara tillständigt och til låtligt att från föredragningslistan utplocka hvilket mål man helst hehagar, och sålunda göra det ämne till föremål för öfverläggningen, som står sist på listan; och då detta af Hr Gr. o. Landtm, tillätes, samt propos- i ämnet meddelas, hemställer jag, hvad vi skola göra med detta mål, då vi komma till detsamma i den ordning, föredragningslistan utstaka;-.
Målet vöre i sådant fall afgjordt, innan vi hunnit företaga detsamma, derföre att en enskild ledamot upptagit ämnet.
Jag tillkänner ingen annan, än Hr Gr. o. Landtm., rättighet att här föredraga ämnen, och han har icke föredragit och ej heller kunnat föredraga detta ämne, emedan det icke är Landtmtillåtet att frångå målens ordning på föredragningslistan, och der står Frih.
Boyes motion sist, i följd hvaraf det icke kan föredragas, innan de öfriga derstädes upptagna ämnen förevarit.
Jag anhåller fördenskull, att Hr Gr. och Landtm, icke längre måtte tillåta denna discussions fortsättande, emedan den är olaglig och icke kunnat äga rum under föregående riksdagar, Detta har jag anfört under supposition, att Frih.
Boyes nu upplasta anförande vore detsamma, som han framställde i sista plenum; men nu är det icke detsamma, utan i flera delar olika.
Då ville Hr Frih,, att man i inbjudpingen endast skulle intaga Caneelliets lönereglering, hvaremot jag fprcslog, att vi deri skulle intaga hela statsregleringen.
Då lades Frih.
Boyes motion, ang:de ett embetsverk, på bordet, och nu har han gjort en motion, som har afseende på 3 å 4 embetsverk.
Jag frågar då, om hans nu ifrågavar. framställning kan vara densamma, som af honom i sista plenum gjordes.
Olikheten synes mig obestridlig, och af denna anledn. får jag, för att förkorta debatten, vördsamt anhålla, att de delar af Frih:s motion, som icke innefattades i hans framställning i sista plenum, må afskiljas och hvila på bordet till nästa plenum, sanit att all discussion örn inbjudning nu må afstadna, emedan den fråga, som derom af Frih. Boye i sista plenum väcktes, icke grundlags - Dei) i3 Augusti f. ra. 349 enligen lan förekomma till afgörande, innan vi hinna till densamma enligt ordningen på föredragningslistan.
Frih, Hermelin, Carl:
Jag vill för min del icke bestrida, att K.
M:s Cancelli icke kan behöfva någon tillökning i dess Jöneanslag och att således den föreslagna löneregleringen kan vara af behofvet påkallad; men jag år öfvertygad, att vid nästa riksdag blir detta föremål för enny K.
M:s propos., ty jag tror icke, att det kan blifva tillräckligt att hafva endast (5 revis.secret.-löner, när de förut varit 7 och vid sista riksdag blefvo förökade till 8, och ändå stundom föredragningen gatt långsamt.
Vidare har, om jag ej misstager mig, prot.secretmes antal vanligen varit 8; hvaremot nu endast 4 blifvit upptagna.
Jag skulle i allmänhet tro det icke vara rätt, att de äldsta i embetsverken hafva stora löner och de yngre, som hafva mesta arbetet, ofta ej hafva någon lön.
I följd deraf lior jag, att en ny lönereglering i K. M:s Cancelli snart åter kommer i fråga, och skulle del'före önska, att den föreslagna inbjudningan ej må af R. o. Ad. bifallas.
Jag skulle likväl, för den händelse, att R. o. Ad. behagar besluta en inbjudning, vilja hemställa, om icke Frih.
Roye uti sitt yrkande ville göra den ändring, att det endast må blifva de tjenstgörande embetsmännen i K. M:s Cancelli, sorn skola åtnjuta löneförhöjning, så att de ej må lillgodonjutas af dern, sorn äga tjenstledighet.
För öfrigt är jag af Gr.
Cronhjelm förekommen i fråga derom, att RiddOrdn. föreskrifver, det målen skola förekomma i den ordning, de på föredragningslistan äro upptagna, såvida icke Ståndet på Hr Gr. o. Landtmrs framställning annorlunda besjutar.
Således skulle jag önska, att, om detta ämne skall först afgöras, Hr Gr. o. Landtm, ville framställa propos., huruvida R. o. Ad. finner skäl att frångå den ordning, föredragningslistan utvisar; ty i annat fall anser jag behandlingssättet oformligt och tror denna discussion böra uppskjutas, tills målet förekommer enligt ordningen i före* dragningslistan.
För min del skulle jag tro, att om Hr Gr, o. Landtm, föredragit den af Frih.
Roye i sista plenum väckta motion, såsom ägande omedelbart sammanhang med det i dag justerade prot.utdr., är denna föredragn:sordn. fullkomligt lagenlig, Men i anledn. af Frih, Royes yttrande, att endast 2:ne
Stånd fattat beslut i de frågor , som föranledt hans begäran om inbjudning, och då en sådan framställning bunde förvilla R. o. Ad., Önskade jag, att Ridd.secret. mätte, såsom jag förmodar, vara i tillfälle att meddela den upplysning, att såväl PresteSt. sorn borgare- och RondeSt:n i alla de punkter, hvarom Frih.
Roye begärt inbjudning, afslagit ökade löneanslng, med undantag af den punkt, sorn angår K. M:s Cancelli, i hvilken fråga Preste-och Borgare - 35o Den i3 A ii g lisli f. m. St:n bifallit TJtsk:s betänk., men BondeSt., såsom jag redan nämnt, uppskjutit med sitt beslut.
Den största af alla oformligbeter, den största af alla olagligheteter skulle inträffa, om det ginge an att förtrycka någon ledamots förslag derigenom, att man nekade ett afgörande i den stund, då det kan leda till någon påföljd; ty ett uppskof, som verkar lika med ett alsing, kan icke vara lagligt.
Cronhjelm har gifvit den af mig begärda inbjudingen skenet af ett nytt mål, och pä denna behändighet, denna qvickhet har han grundat hela sin framställning
Men jag får erinra, att detta likväl icke är något nytt mål.
Då R o. Ad. hade afgjort frågan om löneanslag för K. M:s Cancelli, gjorde jag genast min framställning, innan något annat mål förekom.
Denna framställning blef derigenom ett accessorium till närande fråga, och bade således rätt att före någon annan punkts företagande blifva afgjord.
Jag tror mig icke afvika en hårsmån från sanningen, då jag åberopar förhållandet i sista plenum vara sådant, att sedan jag begärt denna inbjudning, uppstego Gr.
Ehrenborgh och begärde inbjudning i afseende å en annan punkt, än den jag åsyftade.
Det var detta jag motsatte mig.
Deremot och då Frih.
Cederström samt en annan ledamot gjorde begäran om uppskof, till dess hela titeln blefve afgjord, på det man skulle kunna pröfva, om icke i afseende å någon annan punkt fråga om inbjudning äfven kunde uppstå, begaf jäg mig till denna begäran.
Likväl och dä nu upplyst är, att 3:ne Stånds sammanstämmande beslut afgjort frågan om KammarColhm och Statscont., begifver jag mig nu till att återtaga mitt inbjudningsförslag i dessa delar, och att endast frågan om Cancelliet må qvarstå i den inbjudning, jag begärt; hvarigenom jag hoppas hafva undanröjt alla scrupler i afseende på formen.
Jag anhåller således om propos. på den föreslagna inbjudningen, så vidt den rörer K. M:s Cancelli.
Hermelin för den erinran, han ställt till mig; men jag får förklara, att jag icke väckt något förslag i afseende pä de icke tjenstgörande embetsmännen derföre, att jag ansett såsom en tydlig följd af förra riksdagsbeslutet, att tjenstlediga embetsman ej kunna få åtnjuta löneförhöjningar.
Pehr: Sedan Frih.
Boye nu inskränkt sin motion till den delen, som rör K. M:s Cancelli, synes frågan vara mycket förenklad.
Jag begärde ordet, då en värd ledamot påstod , att denna öfverläggning vore oformlig, samt att det vore alldeles olagligt att nu företaga denna fråga till afgörande.
Det beror likväl på Hr Gr. o.
Landtm, att till Ståndet framställa, om Ståndet, utan afseende på den ordning, målet har på föredragningslistan, behagar företaga detsamma; ty i 47 § RiksdagsOrdn. står: ”LRi plena föredragas först de för RiksSt. gemensamma
Den 13 Augusti f. m. ”ärenderna och sedermera hvarje Stånds enskilda, alla i den ”ordning de, hvart slag för sig, inkommit, så framt ej Stången derom annorlunda förordna.”
Jag anhåller således vördsamt, att Hr Gr. o. Landtm, täcktes infordra Ståndets tanka, huruvida Ståndet vill, utan afseende på den ordning, målet liar på föredragningslistan, företaga den fråga om inbjudning till de öfriga Stånden i afseende på löneförhöjning för K.
M:s Cancelli, hvartill Frih.
Boye nu inskränkt sin motion.
Hr Lefréns bevisning emot mig slutade emot min förmodan med ett medgifvande, att jag hade rätt; ty han medgaf, att, för att målet skulle kunna företagas, det vore nödvändigt, att Hr Gr. o. Landtm, inhemtade, huruvida Ståndet beslöt att först upptaga det sista målet på föredragningslistan.
Delta är fullkomligen riktigt, och jag har både enskildt och offentligt yttrat, att detta är enda sättet att hjelpa denna öfverläggning till form.
Men om Hr Gr. o.
Landtm, icke gör någon framställning i detta fall, utan det är Frih. Boye, som föredrager målet, så är öfverläggningen olaglig.
Sedan Hr Frih. återgått till hvad han i sista plenum föreslog, har han rätt att få frågan afgjord i detta plenum, om Hr Gr. o. Landtm, gör propos. på dess företagande framför de andra målen, och Ståndet dertill bifaller.
Jag vill ej sätta mig deremot; men på det behandlingssättet måtte blifva formenligt, anhåller jag, att Hr Gr. o. Landtm, täcktes inhemta, huruvida Ståndet vill besluta, att ifrågavar. på föredragningslistan sist upptagna mål skall först företagas.
Af den nya form, som här nu vill tillskapas, förutser jag ganska svåra följder, i fall prejudicatet i dag får äga rum.
Jag skulle icke tro, att den erinran, jag i förra plenum vid ett då förevar, mål gjorde, förvandlades till ett mål af särskild nummer på föredragningslistan; och om så skett, har dock sådant icke af mig varit åsyftadt, och tror jag det ej vara fullkomligt formenligt, hvilket jag dock vill öfverlemna lill Hr Gr. o. Landtnäs afgörande; ty då i detta fall ett uppskof skulle innebära detsamma som afslag, emedan BondeSt. i sådan händelse nödgades afgöra frågan, innan BondeSt. erhållit del af B. o. Ad:s beslut, väntar jag såväl af Hr Gr. o. Landtnäs som H. Ståndets Joyaute', att denna fråga nu må få afgöras.
Slutligen, och för att ännu mer lätta ärendet, hemställer jag, om icke inbjudningen kunde inskränka sig till BondeSt., såvida de öfriga Stånden redan afgjort frågan.
Jag kan icke finna, att den upplästa § af Riksd.Ordn. är på något sätt tillämplig i denna fråga. R. o. Ad. erinrar sig utan tvifvel, då öf verläggningarna ang:de BancoUtsk:s betänk, om realisationen ägde rum, att åtskilliga förslag till inbjudningar gjordes orne - 35a Den i3 Augusti f. ra. delbart efter det Ståndet fattat sina beslut i hufvudsaken, oell att It. o. Ad. genast lemuade sitt bifall dertill.
Skulle nu deremot antagas den ordning för inbjudningsfrågors behandling, hvilken Gr.
Cronhjelm föreslagit, att nemi. en dylik fråga skulle hvila, tilldess alla mål, sorn funnes på föredragningslistan, först blifvit afgjorda, skulle Hr Gr. o.
Landtnäs propos. till bifall å nämnde inbjudningsförslag hafva varit oriktig, emedan man förut bort afvakta afgörandet af alla de mål, so-m tidigare vöro lagda på bordet.
Så bär icke förut förfarits, oell jag instämmer med den värde ledamot, som ansett det af Gr.
Cronhjelm yrkade behandlingssätt vara olagligt.
Den tillfälliga omständigheten, att frågan blifvit begärd på bordet, kan endast föranleda dertill, att den ej förekommer i detta, utan måste hvila till ett följande plenum.
Jag tror icke heller, att man hade rätt deruti alt begära denna fråga på bordet; men då Hr Gr. o. Landtm, medgifvit bordläggningen, vill jag icke dervid göra någon anmärkning.
Jag bestrider blott, att alla mål, som finnas på listan, skola afgöras före inbjudningen; ty derigenom skulle den möjligen komma för sent och ändamålet dermed förfelas.
Ehrenborgh har ansett olämpligt att göra inbjudningar i andra fall än principfrågor och förklarat det vara sin grundsats.
Jag hemställer likväl både till honom sjelf samt R. o. Ad., om han icke för egen del felat mot denna grundsats eller åtminstone ännu icke hade fattat den, då frågan om hypotheksföreningar förevar; ty deri gjorde han förslag till inbjudning utan afseende på de andra Ståndens beslut, vare sig om principerna eller tillämpningen.
I nu förevar, ämne torde R. o. Ad. erinra sig, att, enligt hvad flera värda ledamöter nämnt, frågan är öppen; ty endast Pieste- och BorgareSttn, eller 2.‘ne af de 4, hafva afgjort densamma.
Jag får uppmana Ridd.seqret. att uppläsa den punkt i BondeStrs prot.utdr., som angår detta amne, på det H.
Ståndet måtte erhålla officiel uppgift om uppskofvet.
Jag ser således i formen intet hinder för en inbjudning i detta fall, och rädes derföre, att syftningen med motståndet är att utestänga möjligheten af alla inbjudningar äfven i följande frågor.
Man bör derföre vara så mycket mera uppmärksam att icke låta betaga sig en rättighet, som i detta fall är alldeles laglig.
Jag anhåller således om propos. till bifall på Frih. Boyes motion, blott såvida!;den angår K. M:s Cancelli, emedan han sjelf afstått från de öfriga delarna deraf; och jag önskar, att R. o.
Adts beslut mätte inskränka sig till en enkel inbjudning, utan att ingå i någon af de detailler, hvilka Frih.
Boye såsom skäl framställt och deruti Ståndet måhända ej skulle instämma.
Jag yrkar således, att inbjudningen måtte innefatta blott det beslut, R. o. Ad. redan tagit.
Un - Den i3 August.i f. ni. 353 TJndcrter.hu. om upplysning, som Hr v. Hartmansdorff framställt, får jag äran nämna, att BondeSt. d. ii i denna månad, rör:de StatsUtskrs betänkta N:ris 2>4 och 80, beslutat att af förekomna anledningar förbigå i,:sta punkten.
Bore har återtagit de delar af sitt inbjudningsförslag, som angå RainniarColItm och Statseont.
, hvilka blifvit upptagna i hans förslag och icke Särskildt af mig framställda, på det icke flera inbjudntsfrågor skulle uppkomma.
Jag kan icke finna anledningen, hvarföre ett sådant frånträdande skulle ske; ty den uppgifna anledningen, att de öfriga Stånden redan derom beslutat, förfaller, då det blifvit upplyst, att oriktiga uppgifter i StatsUtsk:s betänk, legat till grund för dess afstyrkande och Ståndens beslut i afseende å KammarColhm.
Hvad åter Stalscont. beträffar, lärer PresteSt. beslutat bifall till K. M:s propos. , och således hafva i denna fråga a:ne Stånd fattat emot StatsTJtsk:s betänk, stridande beslut, som möjligen behöfva jemnkas.
Jag kan icke afstå från min begäran om inbjudning i fråga om KannnarCollan, emedan jag är öfvertygad, att de öfriga Ståndens rättskänsla skall föra dem till besinning, att de blifvit förda bakom ljuset.
Hvad åter angår denna frågas fö/Argande nu eller i den ordning, föredragningslistan utvisar, får jag erinra, att frågan nu förekommit i anledn. deraf, att prot.utdraget, rör:de R. o. Ad:s om a:dra hufvudliteln fattade beslut, vid början af delta plenum upplästes till justering.
Hade detta prot.utdr. blifvit uppläst, när denna inbjudn:sfråga först uppkom, hade fråga ej kunnat uppstå derom, att densamma ej skulle i sammanhang med sjelfva saken afgöras.
Det var hvarken Frih.
Boyes eller min rättighet att förhindra prot:sjusteringen, och denna justering måste medföra den följd, att frågan 0111 inbjudning omedelbart derefter måste företagas.
Jag kan således icke förmoda, att sedan R. o.
Ad oanmärkt låtit justera prot.utdr. om a:dra liufvudtiteln, R. o. Ad. icke skulle företaga den af Frih.
Boye föreslagna inbjudning, hvilken jag begär i de delar, som af Frih. blifvit frånträdda, under bibehållande af den form, hvari de uti Frih.
Boyes förslag blifvit framställda.
Som det enligt Riksd.Ordn. är livar och en ståndsledamots rättighet att yttra sig om lagligheten af allt, sorn inom Ståndet sig tilldrager, vill jag yttra mig öfver förevar, fråga.
Jag bestrider helt och hållet Hr v.
Hartmansdorff» i detta fall framställda tydning af grundlagen; ty utan allt tvifvel måste ett mål föredragas i den ordning, det på föredragningslistan blifvit uppfördt.
Jag skulle icke haft något emot, att detta mål blifvit uppfördt först på listan; men sedan det nu blifvit det sista, och Hr Gr. o. 11 H. 45 Den 13 A ii g u s t i t m.
Landtm, icke inhemtat, huruvida Ståndet vill förändra denna föredragningsordning, synes det mig otillbörligt, att detta mål nu till pröfning och afgörande företages.
Jag iår derföre vördsamt protestera mot fortsättning af discussionen i detta ämne och anhåller, att Hr Gr. o. Landtm., i fall meningen är, att den skall fortsättas, behagade inhemta, huruvida Ståndet det tillåter.
Hartmansdorff har sökt visa, att R. o. Ad. genom sina beslut om inbjudning i fråga om BancoUtsk:s realisationsbetänk. stadgat ett prejudicat i detta fall.
Utom det, att jag icke erkänner något prejudicat, sorn strider mot grundlagen, får jag fästa uppmärksamhet på skillnaden emellan de inbjudningar, som sålunda blifvit jemnförda.
De af Hr v. Hartmansdorff citerade hade icke blifvit begärda på bordet, utan vunno genast bifall.
Deremot har den nu ifrågavar. inbjudningen blifvit lagd på bordet, och enligt den i detta rum uppspikade föredragningslistan har den derå sist blifvit uppförd under ]V:o 43- Det sista målet angår således Frih.
Boyes d. i dennes på bordet lagda förslag, hvaremot det första är StatsUtsk:s betänk.
N:o 2i5, till hvilket vi ännu icke kommit.
Således kan icke detta mål företagas till pröfning, innan Hr Gr. o. Landtm, inhemtat, huruvida Ståndet derpå ingår. *Hvad åter angår Frih.
Cederströms nu framställda motion om inbjudning i afseende å KainmarColkm och Statscont., anhåller jag, att den må få hvila på bordet till nästa plenum.
Jag motsätter mig visserligen icke Frih.
Cederströms begäran; men i följd af den förändring, jag trott mig böra göra i min anhållan om inbjudning, tror jag mig kunna anhålla om särskild propos. i anledn. af min motion, så vida den rörer K. M:s Cancelli, och jag hoppas, att Hr Gr. o.
Landtm, så mycket mindre vägrar detta, som eljest ett prejudicat blefve gifvet, att man kunde göra i nbjudningar om intet derigenom , att man lade dem på bordet.
Jag trodde, att, då jag afskiljt de delar, i afseende på hvilka ytterligare bordläggning blifvit begärd, jag hade undanröjt hvarje hinder, som kunde uppstå mot min först framställda begäran, hvarå jag derföre nu vördsamt begär särskild propos:n. Gr.
Då jag anmälde mig, var det för att fästa uppmärksamhet på en omständighet, som jag ej vet förr hafva förefallit under R. o. Ad:s plena.
Jag hörde sägas, att Frih.
Boyes motion skall vara den sista på föredragningslistan, och begaf mig till stället, hvarest denna lista plägar vara uppspikad; men den fanns icke der.
Sedermera har jag funnit, att det var Gr. Cronhjelm, som tagit den derifrån; och jag anhåller i anledn. af denna händelse, som icke synes vara förenlig med en laglig ordning, att ett tillägg måtte göras i R. o. Ad:s ordn:sstadga om en pligt af 2 Den i3 Augusti f. m. 355 r:dr b:co för den, som under varande plenum Imrttager denna lista från det ställe, der den upphänges, emedan eljest mycken villervalla kan uppkomma derigenom, att man icke vet i hvad ordning målen skola företagas.
Då fråga är om att yttra sig om lagliglieten af hvad i Ståndet förekommer, anser jag mig skyldig att äfven framställa min mening.
Jag kan icke instämma med Gr:na Horn och Cronhjelm deruti, att någon olaglighet blifvit begången genom detta måls företagande.
Det är Frih.
Boyes likasom hvar och en annan ledamots rätt att uppläsa anföranden i hvad ämnen som helst.
Om ett sådant anförande föranleder till discussion, är det väl Hr Gr. o. LandtmJs rätt att erinra Ståndets ledamöter, att sedan anförandet blifvit begärdt på bordet, är discussionen öfverflödig; men jag tror icke, att Hr Gr. o. Landtm, kan hindra fortsättningen af en sådan discussion.
Något mål är icke föredraget af Hr Gr. o. Landtm.; det är blott Frih. Boye, som här gjort en framställning, hvaröfver andra ledamöter yttrat sig.
Först då, när Hr Gr. o. Landtm, skall göra propos. på denna framställning, anser jag Hr Gr. o. Landtnäs pligt inträda att inhemta Ståndets mening, huruvida den del af Frih.
Boyes anförande, som innefattar samma syftning med hans på bordet lagda och på föredragningslistan upptagna motion, nu skall företagas.
Jag finner således icke hvarken någon olaglighet eller oformlighet här vara begången, och anser mig till prot. böra anföra denna tanke.
Jag skall begära Gr.
Gyldenstolpes lilla rolighetsmotion på hordet, och torde såsom det motiv, hvarföre jag borttagit föredragningslistan, få nämna, att jag, då flera värda ledamöter talat om Frih.
Boyes motion, utan att äga kännedom om dess uppförande på föredragningslistan, trodde mig böra uppläsa den nummer, motionen der erhållit.
Hvad Hr Dalmans anförande beträffar, får jag förklara, att det icke rubbat min öfvertygelse om olaglighcten af denna discussion, och såsom exempel får jag nämna, att om jag hade med mig ett memor. om 8:de hufvudtiteln och, efter att hafva blifvit uppropad samt uppläst detsamma, anhållit om Hr Gr. o. Landtnäs propos. derå, undrar jag, hvad Hr Gr. o. Landtm, och H.
Ståndet skulle tänkt derom. 8:de hufvudtiteln står likväl också längre ned på föredragningslistan.
Jag får blott fästa uppmärksamhet dervid, att det var i anledn. af justeringen af prot.utdr., röride 2:dra hufvudtiteln, som Frih.