Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Tillstånd, att högst i 3 veckors tid vara från Riksdagen frånvarande, må LandtMarskaL ken kunna på samma gång bevilja 4 af Ele» ctorerne och 2 af Suppleanterne. 26 §.
Har Elector eller Suppleant, utan erhållit tillstånd, trecne veckor vant frånvarande, eller (vänne veckor öfver beviljad ledighet, utan laga förfall, uteblifvit, eller försummar närvarande Elector, utan laga förfall, trenne på hvar - Den 25 Junti. hvarannan Följande val, Vare hans rum såsom Elector eller Suppleant ledigt, att på sätt dettina Riddarhusordning stadgar,Upplylias. hvarom den bland Eiectorerne, sorn enligt Matrikeltt äldst är, bor ia plena anmälan göra. 27 §•
Adel-man, vald till Ledamot 1 Utsköttj åge rätt, att innan Utskott sammanträdt första gången efter hans utväljande, sig detta förtroende afsäga t sedermera må han ej utan laga förfall, sorn i Ståndets Plenum biitvit anmält och pröfvadf, med sin befattning såsom U'skofta Ledamot upphöra; dock tnå . med anledning af RiksdagsOdrdngetrS 79 § Ord t öran de i Utskott kunna bevilja en högst frenne Ledamö* ter två, högst frenne, v ekors ledighet tili eg* na angelägenheters bevakande.
Uteblifver hatt tvenne veckor öfvcr den beviljade ledigheten, utah styrkt lågt förfall, Varö hans runi i Ut; Skottet ledigt. lfrån befattningen i Hemliga Utskottet kan, sedan detsamma blifvit i verksamhet satt, ingen, utan Konungens tillstånd, alldeles ellef på bestämd tid endtledigas» 28 §•
Försummar Utskotts Ledamot, utan laga förfall, trenne på hvarannan följande S mmankomster, eller bortreser hart utan erhållit till* Ridd, ö, Ad, Prct. VII. B. IL Afd. 31.
Den 25 Juntti stånd, vare han sin Riksdagsmannarätt vid den Riksdagen förlustig5 börandes sådant af Utskottets Ordförande genast för Ridderskapet och Adeln in Pleno tillkännagifvas och i Pro* tocollet der antecknas. 29 §.
Med laga förfall förstås hvad Allmänna Lagen stadgar i 12 Cap. 1 §.
RättegångsBalken Skulle andre synnerlige der icke nämnde orsaker till förfall anmälas och styrkas, må pröfningen deraf på Ridderskapet och Adelö in Pleno ankomma. 30 $. Anslag till Plenum bör ske dagen förut, sist kl 6, och till Electors samtCUtskötts Sammanträden, sist klockan 8 om aftonen.
Göres anslag sednare, vare Plenum, Electorseller Utskotts Sammanträden ogiltige.
Om under varande Plenum fortsättning pröfvas nö-f dig på eftermiddagen, bör anslag dertill innan klockan 1 vara gjordt. 31 i LandtMarskalken, eller om han låtit tillkännagifva, att han ej kan tillstädeskomma; den närvarande efter Matrikeln äldste Grefven, äge att vid samlingstimman, efter med klubban äskadt ljud, låta börja öfverläggningarne.
Den, Den 25 Junit.
483 ne sednare bibehålla dock alltid sin rätt att rösta.
Dör LandtMarskalk, afvaktas i underdånighet Konungens Nådiga uinämnande af en annan. / 32 $• LandtMarskalken, eller den hans ställe företräder, äg®, med efterlefnad i allt öfrigt af RiksdagsOrdningens och denna Riddarhus^ Ordnings föreskrifter, rättighet; 1) Att sammankalla Ridderskapet och A* deln till Plenum, Ståndet dock obetagit, att enligt 46 §.
Riksdagsordningen, innan slutet af etc Plenum, utsätta dag till det nästföljande. al
Att vid utsatte satnlingstimman börja samt med Ståndets samtycke afsluta Plenum; äfvensom att i de fall, hvarom 55 §.
Riksdagsordningen handlar, förklara öfverläggning gen otn något särskilt mål hvilande. 3)
Att anordna och leda Ridderskapeta och Adelns öfverläggningar, hvarvid noga iakttages hvad 36 §. af denna RiddarhusOrdH ning stadgar, tillkännagifva hvad till en förevarande fråga hörer eller icke, och hvad
I sammanhang dermed kan eller bör upptagas. 4)
Att på sätt 39 §. af denna Riddarhusordning föreskrifver, rätta och varna dem som » ,v 484 Den 25 Junit. sig otillbörligen vid Ridderskapeis och Adelns sammanträden förhålla, hvilken rättighet likväl ej må sträcka sig dertill, att göra varningen allmän för hela Ståndet; inhämta Ridder skapets och Adelns tankar angående sådane skrifteliga och mundtliga Anförandens uteslutande utur Protocollet, som kunna anstötlige eller emot Grundlagarne stridande vara, samt att i öfrigt noga tillse och deröfver hand hålla, att Ridderskapeis och Adelns allmänna Sammankomster varda på ett med Ståndets värdighet och anseende öfverensstämmande sätt hällne 5) Att hos Ridderskapet och Adeln ali Konungsligan rätt styrka, och likaså inför Konungen Ridderskapeis och Adelös. 6) Att till verkställighet befordra allt hvad Ridderskapet och Adelö besluter, och emot Grundlagarne samt denna Riddarhusordning icke finnes stridande, äfvensom att för Ridderskapet och Adelö framställa och föreslå, hvad ‘Otti till en sådan verkställighet erfordras och på Ridderskapets och Adelns beröfvande kan ankomma. 33 Sivid hvarje Riksdags början skall en föredragningslista eller diarium upprättas med tvänne columner, samt uti den ena af dem alla mål af hvad beskaffenhet som helst i den ord-» ning de till Ridderskapet och Adeln inkomma, med korta rubriker införas, och uti den andra Den 25 Junit, 48 5 för hvart och ett antecknas, när det blifvit i Ridderskapets och Adelns Plena föredragit, äf-J vensom den eller de åtgärder samma mål kan elter hand af Ridderskapet och Adeln erhålla.
Denna lista, som af äldsta RiddarhusCanceR listen skall föras, bör vid hvarje Plenum finnas å LandtMarskalksbordet, och dessemellan alltid vara i RiddarhusCancelliet att tillgå.
Efter ordningen af denna lista böra målen föredragas, i fall icke Ridderskapet och Adeln derom annorlunda förordnar, enligt Riksdags Ordningens 47 Propositioner och Remisser från Konungen samt mål, hvilka från de andra Stånden blifvit till afgöraude communicerade, böra dock alltid i hvarje Plenum först föredragas; och ställe LandtMarskalken sig i öfrigt härvid till efterrättelse hvad ofvananförde 47 § uti Riksdagsordningen om öfverläggningen med de andra Ståndens Talmän närmare stadgar, samt föranstalte det förteckning på de mål, som sålunda blifvit till föredragningsämnen för dagens Plenum fastställde, så väl före som under Plenum blifver att i RiddarhusCancelliet tillgå. 34 §•
Hvar och en antecknad och å Riksdags^ Orten närvarande Ledamot åge rättighet, at£ muntligen eller skriftligen väcka alla 6ådane frågor, hvilka enligt Grundlagarne kunna i Ståndens plena upptagas.
Vacker någon munt-j '486 Den 25 Jnnii. ligen en fråga som på bordet lägges, eller till Utskott remitteras, eller med de öfrige
Stånden communiceras, eller gör någon rnunteligen sådane anmärkningar vid ett Utskotts yttrande, som till samma yttrandes återförvisande föranleda, bör, derest afseende å frågan eller anmärkningarne göras skall, den eller de skrifteligen författas och till Protocollet aflemnas, sist inom slutet af det Plenum som först inträffar sedan tvenne dagar efter framställandet förflutit; och bör vid slutet af samma Plenum till-* kännagifvas, hvilka frågor eller anmärkningar genom underlåtenhet häraf förfallit.
Alla skrifteliga Anföranden skola genast efter deras uppläsande till Protocollet aflemnas. 35 §•
Ej må sedan 30 dagar tilländalupit, räknade från den dag Kongl. Maj:t enligt RegeringsFormens 109 och RiksdagsOrdningens 27 §. $. låtit om StatsVerkets tillstånd och behof Riksens Ständer underrätta, nya frågor af enskild Ledamot väckas, eller sådane af Landtb Marskalk eller elen hans ställe företräder upp;, tagas; — härifrån undantagas dock, dels Stån. dets enskilta ceeonomica, dels sådane frågor, som af redan fattade beslut, eller redan upptagne ärender, eller ock af de under Riksdagen inträffade händelser omedelbarligen härledas. 36 §•
Ej må Memorial af Ridderskapet och A2 deln till pröfning upptagas, som ej är ingifvifc antingen af den som på Riddarhuset säte och Den 25 Junti: 48?
stämma ager, eller i annat Stånd verkelig Riksdagsman är; borandes, i anseende till alla Memorials beskaffenhet och deras communica» tion med de öfrige RiksStånden noga iakttagas hvad 51 och 52 §. $. i Riksdagsordningen derom stadga. 37 $•
Inkommer i sådan fråga Grundlagen tillåter, något skrifteligt Memorial, hvarå Remiss till Utskott ej begäres, eller pröfvas nödig, bör detsamma ovilkorligen, utan afseende om någon det äskar eller icke, på bordet läggas, och ej förr företagas, än efter den ordning föredragningslistan utmärker. 38 $. Vid Ridderskapets och Adelns Allmänna Sammankomster skall Protocoll förås af RiddarhusSecreteraren, eller om han sf laga förJ fall hindrad, eller med Ridderskapets och Adelns tillstånd frånvarande är, al den som Ridder* skåpet och Adeln dertill, uppå LandtMarskalkens förslag, förordnar.
Uti detta Protocoll skall ordentligen och noggrannt upptecknas allt, som under Sammankomsterne förefaller och beslutes Justeringen af hvarje sådant PleniProtocol! bör ske, så fortjsom möjiigt är, och af alla ProtocollsUtdrag, sist vid början af näst påföljande Plenum.
Vid dessa justeringar kan ett beslut ingalunda ändras, men väl sådane tillägg göras, hvarigenom ingen än„ 4§8 Den 25 Junti, dring i beslutet uppkommer.
Dervid äger ock hvar och en, som sig muntligen yttrat, rättighet, att anmärka, huruvida hans uttryck blifvit jigtigt till Protocollet fattade, Ridderskapet och Adeln dock pröfningsräcten häraf förbe-' hallen j och må jemväl på d"n talandes eget begifvande och med Ridderskap ts och Adelns bifall u eslutas dess egne uttryck, och äfven de. liberationer som deraf följt, dock kunna ej sådana uttryck, hvarpå beslutet tydligen sig grundar, uteslutas, 39 §•
Hvar och en Ledamot af Ridderskapet Och Adeln äge rätt att in Pleno fritt tala och Utlåta sig, i alla frågor sorn under ölverläggan^ de komma, och om lagligbeten af allt som in.
Om S andtt sig t lidrager.
Inga andra anföran* den må likväl till protokollet upptagas, än de som gifvas af Ledamöter, hvilka efter anmälan till LaodtMarskalkeo, och af honom t behörig ordning uppropade, uppstigit och hån Sin plats yttra sina tankar.
Ingen vare berättigad att tala utom Protokollet Ingen lillå te sig personligen förolämpande uttryck Finnér LandtMarskalk. det någon på så. d^nt sätt eller eljest emot
Grundlagarnes tydliga föreskrifter sig uti sina yttranden förgått, äge LandtiVlarskalken att genast å:er!öra honom till ordning, och derest han icke ställer sig sådant till efterrättelse, art underställa Ridderskapets och Adelns pröfning, bedömmandet af bans förhållande, samt huruvida harr derföre bör4 enligt 3; §.3 inora- al denna ' d . v - S Veu 25 Junit. 489 Riddarhusordning af LandtMarskalken varnas, eller om saken af ett Utskott skall närmare pröfvas, eller ock alldeles må förfalla.
Väcker någon Ledamot fråga härom bör LandtMarskalken sig deröfver utlåta, samt i händelse han anmärkningen godkänner, på föreskrifvet sätt förtära, men i motsatt fall, om sådant vidare ytkas, förhållandet Ridderskapets och Adelns pröfning underställa Förvises saken ti/l ett Utskott, skall ett sådant af 12 Riddersk rpets och Adelns Ledamöter ofördröjligen 6ät;as och äge LandtMarskalken samt den person hvilken ifråga är, att hvardera utnämna hälften af nammie Ledamöters antal; detta Utskott pröfve genast målet, och lemne detöfver till Ridderskapet och Adeln sitt Betänkande, antingen den, emot hvars uttryck anmärkning blifvit gjord, må derifrån njuta befrielse, eller från säte och stämma på Riddarhuset för dea Riksdagen uteslutas, eller på sätt 1 mom. i Re-, geringsFormens 110 §. stadgar, under tilltal Ställas.
Utskottets beslut till ansvar på endera af dessa tvänne sätt, vare likväl ej till någon påföljd gällande med mindre femsjettedelar af Ridderskapets och Adelns i Plenum, då det föredrages, närvarande Ledamöter deruti instämma. 40 §•
Uti alla sådana mål, som personligen röra en eller annan af Ridderskapets och Adeina Ledamöter, höra densammas närmaste Skylde—, män, till och med Syskonebaro, hviika på r49° Den 25 Junit.
Riddarhuset kunna antecknade vara, ingen stämma äga, utan skola de, sedan så väl den som saken angår, som de sjelfve, ägt tillfälle till Protocollet andraga, hvad de nödigt aktadt, jemte honom, när beslut skall fattas, från Riddarhuset taga afträde.
Skulle någon eller någre, som på ofvanberörde sätt befinnas slägt vara, hafva uti sådan fråga röstat, vare han eller de Riksdagsmannarätt för den Riksdagen förlustige, äfvensom voteringen skall anses ogild, derest uti nästa Plenum styrkes, att dess utgång kunnat bero af hans eller deras röster. 41 §.
Enär ett ämne sluteligen skall afgöras, böra alla dertill hörande Handlingar uppläsas, så framt någon Ståndets Ledamot sådant åstundan hvarefter och sedan de som sig anmält, att till Protocollet något i ämnet yttra, dertill ågt tillfälle, LandtMarskalken inhämtar, huruvida Ståndet anser öfverläggningen fulländad} svaras härtill
Ja, bör propositionen afRiddarhusSecreteraren skriftligen författas, och i Stån. det till justering uppläsas, innan den af LandtMarskalken göres, hvarvid i allmänhet iagttages, att propositioner så inrättas, att den som bifaller kan svara Ja — och den som bestrider
Besvaras propositionen med ja, må väl erinringar dervid i tjenliga ordalag göras, men ingen försöka att beslutet genom ny öfverläggning upprifva.
Blifver proposi. tionen med Nej besvarad, och derigenom ej Dm 25 Jurin. något bestämdt beslut erhållits, bör den i omvändt förhållande af LandtMarskalken å nyo framställas, för att kunna med Ja besvaras. 42 §.
Är propositionen med Ja och
Nej besvarad* oeh begäres afen eller flere votering, samt den eller de derifrån icke vilja afstå, då skall voterings-proposition jemte tydlig contra-proposition genast författas af RiddarhusSecreteraren, af LandtMarskalken till justering framställas, samt på vanligt ställe i RiddarhusSalen anslås, hvarefter voteringen, på sätt nästföljande §§. stadga, innan Plenum slutas, bör för sig gå3 och må Proposition aldrig göras, om det voteras skall, ej heller votering derom tillåtas, men väl må i händelse skiljaktiga meningar upp-, stå, vid contra-propositionens justerande, rö4 rande den beskaffenhet den äga bör, och dessa ej annorlunda kunna förenas, denna beskaffenhet först genom särskild votering bestämmas.
Den eller de, hvilka uti Pluralitetens beslut, som med eller utan votering blifvit fatiadt, icke instämdt, må det uti intet fall kunna förvägras, att låta sin särskilta tanka i Protocollet anteckna, samt densamma hos de öfrige Stånden anmäla. 43 §•
Då votering eller val förrättas skall, varde först de §§. af denna Riddarhusordning, hvilka voteringssättet angå, uppläste.
Derefter anmode Landt-Marskalken 6 Ledamöter 493 Den 05 Junit. sf Ridderskapet och Adeln, att jemte sigvid bordet sitta, och 4 af dem att anteckning föra, så väl öfver dem, hvilka rösta, som öfver dem hvilka vid första uppropet sig icke infinna.
Upprop förrättas af RiddarhusFiscalen, enligt anteckoingslistan.
De som å en och samma
Bänk sin anordnade plats innehafva, träde inom skranket, när deras Bänks nummer uppropas, och hvar och en framlägga vid upprop af dess namn, en lyckt sammanrullad sedel på det pappersark, sorn hålles af en Ledamot vid bordet När Bankens upprop är siutadt, lemne de, som den tillhöra, skranket åt nästa Bänks Ledamöter; och må ingen annan äo den som till förevarande
Bänk hörer, under påstående'’ val eller votering vara inom skrän, ket, ej eller någon stå i skrankdörren eller framföre skranket, med mindre han hörer till den
Bänk som uppropad är, hvarå Riddarhus.
FibCalen noga och allvarsam tillsyn hålla bör, hvadan honom älven ovilkorligen åligger att vid alla val och voteringar tillstädesvara. 44 §•
Vid alla val och voteringar skola tvenne upprop ske på sätt, att så snart första uppror pet slutat är, de sorn sig dervid icke infunnit, enligt de deröfver förde anteckningar, andra gången uppropas.
Den som sig ej infinner:, när andra uppropet för hans
Bänk verkställes, håfve sin rätt au rösta den gången förlorat. 45 §.
Vid voteringar nyttjas tryckte sedlar med Den 25 Junit. 493 Ja och Nej, hvilka alltid skola vara i RiddarhusCancelliet, så väl som på ett innanföre dörren i slöra RiddarhusSalen framställdt bord, att tillgå.
Och anses alla sådana skrifna för olagliga.
Vid val af personer nyttjas skrifna sedlar hvilka, derest de skola vara gällande, böra vara enkla och fria från all tvetydighet eller origtighet i anseende till personernes namn och antal, icke eller något annat inne-i hålla än de utvaldes namn, nummer och caractair; hörandes alltid om valsedlarnes rätta beskaffenhet, skriftlig och tullständig undenät6e anslås på samma sätt och ställe, som i anseende till voterings-propo^itioner är stadgadt; äfvensom alli val, som under etr Plenum skola förekomma, böra uti det dagen förut skeende anslag tili samma Plenum tillkännagifva®.
Finnes vid votering eller val tvenne eller flere sedi. r samnjanru lade, sedel markt eller utstrykning derå , vare alla sådana sedlar ogillde. 46 §.
Sedan voterings eller val-uppropm äro slutade, öppnas sedlarne af Landt Marskalken, samt granskas af honom och dem, som vid bordet sitta, ibland hvilka 4 föra hvardera särskilt Protocoll, sorn efter fulländad votering eller val collationeras
Derefter uppräitas or. dentlig omröstnings- eller ValProtocoll, hvilket underskrifves af alla dem sorn vid bordet sitta, och derest plenum med voteringen slutas, förseglas, för att i nästa Plenum uppbry* tas och kungöras.
I 494 Den 25 Juntti Till undvikande af paria vota, skall vid hvarje votering förr än sedlarne uppräknas, den Ordförande en ibland dera uttaga och genast töiseglad aflägga.
Befinnas, vid uppsummerandet af de öfrige, rösterna lika delade, må denna sedel Öppnas och gifva utslaget.
Är pluraliteten redan vunnen, bör den aflagde sedeln genast ouppbruten förstöras.
Erhålla vid val af personer, en eller flere lika många röster, anställes dem emellan genast lottning. 47 §•
Vid hvarje Riksdag, vare sig Lagtima eller Urtima, välje Ridderskapet och Adeln på sätt föregående §§. stadga, trenne Fullmägtige i Riksens Ständers Bank, lika an-al FullmägtL ge uti Riksens Ständers RiksgäldsContoir, samt 6 Revisorer, att emellan Riksdagarne öfverse och granska StatsVerkets, Bankens och RiksgäldsContoirets tillstånd.
Styrelse och Förvaltning.
Desse Fullmägtige och Revisorer intaga sina säten efter ordningen i Matrikeln af de Atter de tillhöra.
I anseende till personerne, hvilka till desse befattningar kunna komma under omröstning, iakttages hvad Riksdagsordningens 70 §. härom stadgar.
Med val till Revisorer af Ridderskapet och Adeln, hvilka emellan Riksdagarne skola förrättas, förhålles på sätt Ridderskapet och Adeln, jemlikt 6g §.
Riksdagsordningen, finner lämpligt särskilt stadga. 48 §.
Till befrämjande af nödig ordning vid Den 25 Junit. 495 Ridderskapets och Adelns allmänna samman?
komster, är särskildt stadgande utfärdadt; som i stora RiddarhusSalen kommer att till efterf rättelse anslås. 49 §*' Emellan Riksdagarne besorjes och förval-- tas Riddarhusets angelägenheter afen Direction, bestående af 7 Ledamöter, hvilka af Ridder* skåpet och Adeln vid hvarje Riksdag väljes genom samfäld omröstning in Pleno, bland så-i dane Adelsmän, hvilka äro behörige att vara Ledamöter i Utskott; hvarjemte vid samma tillfälle utses trenne personer, att i den ordning de fleste rösterne erhållit, inträda i Direction vid förefallande ledigheter.
För Directionen är utfärdad särskild Instruction, hvarefter den emellan Riksdagarne har sig att rätta» och hvaruti äfvenledes innehålla föreskrifter för RiddarhusSecreteraren och Riddarhusets öfrj rige Tjenstemän.
Ej må Ledamot af RiddarhusDirection derjemte kunna vara Fullmägtig i Riksens Ständers Bank eller RiksgäldsContoir, eller Revisor öfver dessa Verks samt StatsVerkets tillstånd, styrelse och förvaltning. 50 §.
Riddarhusutskott består af tolf dertill utsedde; Ledamöter.
Iniör detta Utskott skola alla Ledamöter af Ridderskapet och Adeln, hvilka efter de tvenne första anteckningame 496
Den 25 Junti. vid Riksdagen sig infinna, sin behörighet till säre och stämma styrka, och Inträdespollett utbekomma.
Detta Utskott tillkommer ock ätt öfverse och granska RiddarhusDirectionens göromål sedan sista Riksdag, så väl i anseende till Riddarhusets som Wadstena Adeliga JungfrUStifts angelägenheter, samt revidera räkenskap perne för RiddarhusCassan, Wadstena Adeliga JungfruStiftsCassa, Adeliga CadettSkokasFonden såsom ock alla öfrige under Directionens vård och förvaltning ställds Cassör, Donationer och Legater, af hvad namn de vara må, äfvensom att inventera dessa Cassorsoch Fonders belopp, samt granska säkerheten af de dem tillhörige Hypotheker, börandes om allt detta Utskottet till Ridderskapet Och Adeln aflemna sin Berättelse, hvaruti derjemte bör föreslås de ändringar och förbättrade anstalter, hvilka Utskottet antingen i anseende till förvaltningen, eller i andre hänseenden, kan finna nödige» I öfrigt äger Utskottet att under påstående Riksdag öfvertaga alla RiddarhusDirectionen9 befattningar, med iakttagande så väl af denna Riddarhu Ordnings, sorn den för
Directionen särskilt utfärdade Instructions, föreskrifter.
Lottning och inskrifning i Adaliga JungfruStiftet må likväl, då den under Riksdagen inträffar, af Utskottet icke annorlunda verkställas, än att Landt.Vfarskalken anmodas att dervid vara närvarande. 51 Dm 25 Junit. 49? 51 $.
Skulle RiddarhusUtskottet finna någon än} dring uti eller tilläggning till denna Riddarhusordning nödig, eller väckes fråga derom in Pleno, hvilken då alltid till Utskottet remitteras bör, äge Utskottet att derom öfverlägga och med sitt Betänkande till Ridderskap pet och Adeln inkomma.
Fattar Ridderskapet och' Adeln, mea anledning deraf, beslut till någon ändring eller tilläggning, öfverlemnas samma beslut till Konungens stadfästelse, och blifver, derest en sådan vinnes, vid nästföljande Riksdag gällande.
Varder under varande Riksdag, på det sätt sorn 82 §.
RegeringsFormen omförmäler, någon sådan ändring uti Grundlagarne antagen, som, för uppfyllandet af föreskriften uti 12 §. af Riksdagsordningen, gör en derefter lämpad ändring i vissa delar af RiddarhusOrdningen nödvändig, bör en sådan ändring af RiddarhusUtskottet skynda sammeligen föreslås, och, af Ridderskapet och Adeln godkänd, till Konungens stadfästelse öfverlemnas, för att genast varda gällande. 52 §.
De å Riddarhuset förvarade Genealogiska Tabeller öfver alla introducerade Ätter, böra på sätt Kongl.
Kungörelserna den 10 Augusti 1762 och den ro Augusti 1S > 3 föreskrifva, completteras och i ordning hållas; och är hvarje Ätt, som sine Stamtaflor Jcke complet-' Ridd. 0, Ad, Prot.
Vili B. II.
Afd. 498 Den 2 5 Junit. terat, intilldess sin representationsrätt förlustig; åliggandes emellan Riksdagarne RiddarhusDirectioncn och under Riksdagarne RiddarhusUtskottet, att häröfver noga hand hålla. 53 §•
De personer, hvilka af Kongl. Maj:t blifvit till Greflig eller Friherrlig värdighet upphöjde, eller med Adelskap benådade, men inom tvenne år efter utnämnandet icke hafva sig till vinnande af Introduction å Riddarhuset anmält, halve all vidare rätt dertill, enligt K.gl. Förordningen af den s Maj 1775 och Kongl. Brefvet af den ii Februari 1800 förlorat, så framt ej Kongl.
Maj:t täckes, gerom särskild Nådig Resolution, den försutne tiden återställa; åliggandes under Riksdagarne RiddarhusUtskottet och emellan Riksdagarne RiddarhusDirectionen, att noga tillse, att hvad ofvanberörde Författningar så väl härom som i öfrigt rörande Intioductioner stadga, varder noggrannt iakttagit.
Under Riksdagarne må likväl Introduction ej beviljas, med mindre Ridderskapet och Adeln uppå RiddathusUtskottets anmälan, det Vederbörlige prasstanda blifvit fullgjorde, dertill in Pleno tillstånd gifvit. 54 §•
Ätts namn eller vapen, den må vara lefvande eller utdöd, med mindre han dertill genom för någon särskild
Ätt gällande Författning berättigad är.
Den a 5 Junit. 499 55 §•
Sedan Kongl. Maj:t å RiksSalen åtskiljt Riksens Ständer, och dem hemförlofvat, samt LandtMarskalken derefter å Riddarhuset afslutat Ridderskapets och Adelns Sammarkomster, aflemnar LandtMarskalken Stafven till den efter Matrikeln äldste närvarande Grefven , hvilken, åtföljd af 6 Deputerade af Ridderskapet och Adeln, genast uppträder till Kongl. Majit, för att LandtMarskalksStafven återlemna; och må sedermera någon Sammankomst för Ridderskapet och Adeln den Riksdagen ej äga rum.