Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapet och Adeln behagat att till Lag-Utskottets behandling öfverlemna den af Her Pehr Gustaf Cederschöld med stöd af 56 §. i Riksdags-Ordningen väckle motion, att, såsom ett vigtigt bidrag till allmänna Creditens stadgande och penninge-förlägenhetens afhjelpande, ett formulair måtte uprättas och allmänt kungöras, huru skuldsedlar böra skrifvas för att sätta Lagen i tillfälle att betrygga långifvaren derom, att Renta och Capital ovägerligen skola med silfver liquideras eller med gångbara mynt-representativer efter Cours.
Till berörde framställning har Herr Cederschjöld funnit sig föranledd af den öfvertygelse, att penningemannen endast af fruktan för myntets ytterligare försämring afskräckes från att utgifva stående lån, och att således det säkraste sätt till afhjelpande af den öfverklagade penninge-förlägenheten vore, att försäkra långifvaren om å - 6 G 3 Lag TJ$\otlets Bettniande. terfående af samma silfvervärde, som han utlånt Och som förenade Stats oell Banco-Utsotten ehuru medgifvande rigtigheten af berörde pvincipe, likväl yttrat, att ingen särskild åtgärd i detta afseende behöfves, emedan det stod hvarje långifvare öppet att i skuldsedeln betinga sig återbetalningen i silfver, men erfarenheten vittnade, att i senare tider flera Rättegångar upstått om dylike skuldsedlars liquidationssätt, hvilkas utgång ej sällan varit olika; så befarade Herr Cederschjöld, att mången torde afhållas att utlåna sina penningar blott af ovisshet, huru en på silfver lydande förskrifning skall vara styliserad för att med säkerhet blifva af Rågen godkänd.
Detta har alltså Utskottet tagit i öfvervägande, samt får nu deröfver aflemna följande utlåtande.
Då Lagen uti g Cap. a §.
Handels-Balken föreskrifver, att det sorn försträckt är skall å förelagd dag till Borgenären eller hans ombudsman eller till den harrs rätt innehafver, i samma slag,, jemngodt och till fullo återgäldas, har ock
Lag-stiftaren derigenom beredt all nödig säkerhet för hvarje långifvare, i afseende å sättet huru han af den, som lånet undfått, skall återfå försträckningen.
Till Lagstiftningen kan det icke höra att stadga, huru de skriftliga afhandlingar, som afslutas emellan enskilde personer så väl i omförmäldte, sorn andre ämnen skola till ordalydelsen i hvarje särskildt fall vara inrättade, utan det tillkommer blott densamma, alt i berörde afseende föreskrifva de följder, hvilka i mån af nämnde förbindelsers innehåll upkomma: och huru de vid uppstående Lag-Utskottets Betänkande.
663 tvister om deras tydning och upfyllande skola af Domaren behandlas; Och enär det beror på hvar och en, som ingår dylike afhandlingar, att sjelf tillse, det de i allt äro så beskaffade, att de för honom medföra den säkerhet han nstundar, och hvilken han bör, kunna af Lagens tydliga bud inse, finner Utskottet ingen anledning till behof att mer i den af Herr Cederschjöld ifrågasatte händelse, än vid de mågfaldiga andra öfverenskommelse!- och aftal, som emellan enskilde kunna träffas, utstaka något visst formulair hvarefter afhandlingen derom skall författas, hvarföre och Utskottet anser sig icke kunna tillstyrka bifall till den derom väckte Motion.
Ständers vidare pröfning varder dock detta vördsamt understäldt.
Stockholm den 12 Junii 181 8- N:r 123.
Ii i k s e n s Högloft.
Ständers Lag-, samt Allmänna Besvärs- och O economie-Utskottens
Utlåtande öfver de anmärkningar, hvilka blifvit gjorde vid det af Utskotten a f g i f n e Betänkande uti väckte frågan om obehindrad rättighet för Skattehemmans- Ägare till svedjande å deras skog.
Ilmar det af Lag-, samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten den 9 i denna månad 664 Lag-Besvärs- och Öeconom.-Utskoltens Berl.inL afgifne Betänkande ofver den af Riksdags-Fullmäktige utaf Hedervärda Bonde Ståndet Olof Carlsson fran Östergöthland och Pehr Nilsson från Christianstads
Län väckte Motion, att, med upphäfvartde af det uti 5, §. af Kongl. Förordningen örn Skogarne i Riket den 1 Augusti 1805 stadgade förbud mot svedjande på de ställen, utom åker och äng samt rätta beteshagar, som bestå af sandmo samt- bergaktig och stenbunden mark, rättigheten tili anställande af svedjande, må, utan afseende på markens beskaffenhet, blifva fri och obehindrad, är vordet uti feemälte Riks-Stånd föredraget, hafva, enligt hvad det dervid den lgtde i denna månad haline och Utskotten tilHiandakomne Protocoll utvisar, anmärkningar dervid blifvit gjorde, på grund hvaraf, Ståndet beslutat att samma Betänkande tilt Utskotten återremittera.
Af berörde Protocoll hafva Utskotten in~ liemtat, att Riksdags-Fulltnäktige från Blekinge., Jemtlands och Wester-Norrlands
Län förbehållit att berörde orter må bibehållas vid den nu-ägande oinskränkta rätt till svedjande, att åtskillige Riksdags-Fullrriäktige från andra orter yrkat, att nämnde rättighet borde vara allmän, hvaruti jämväl Ståndets allmänna röst instämt, och att Riksdags-Fu.llmäktige Johan Wiklund från Westerbotten, samt AAders
Danielsson från Elfsborgs
Uän ansett, det ofvanomförmälte uti 53 §. af Skogs Ordningen meddeidte förbud skulle innefatta en stridighet emot den uti 18 §. deraf lemnade öppna rätt för Skatteman, att å sina ägor anlägga nya torp och göra alla de uppodlingar, som beskaffenheten medgifver, helst sådane åt - Lag- Besvärs- och Oeconom.-Ut soknens Betänk. 665 gärder oftast icke skulle kunna vidtagas utan föregånget svedjande, äfven på sådan mark, sorn den förstberörde §:n omnämner.
Detta hafva Utskotten alltså öfverväga!: men då redan uti ifrågavarande §. de orter äro frän det deruti stadgade förbud undantagne, der .Kongl. Maj:t för särskildfe omständigheter annorlunda i Nåder förordnat och i öfrigt Utskotten, af hvad de framställde anmärkningar innehålla, finna sig destomindre äga anledning att frångå deras uti ofvanberörde Betänkande yttrade mening i ämnet, som detsamma vid skedd föredragning uti de andra irenne Riks-Stånden äfven den i8:de i denna månad redan, enligt derom lemnade Protocolls-Utdrag blifvit bifallit; alltså anse Utskotten sig endast böra detta förhållande Hedervärda Bonde-Ståndet vördsamt tillkännagifva.
Stockholm den a6 Junii 1818.
N:r 124.
Betänkande i anle d ni g af Kongl. M a j.-t s Nådiga Skrifvelse den 18-de i denna månad, angående Dess Nådiga Proposition af den %i:s t a s i s 11 e d n e Maji i afseende på vidtagande anstalter för att anhålla och tilltala saj 666 Lag-XJt slottets Betänkande. dane, personer, hvilka begå förbrytelser i ett af de förenade Riken Sverige och Norrige samt derefter afvika t i 11 d et andra.
Sedan Kongl; Maj:t under den 21 nästledne Maji låtit till Riksens Höglofl.
Stander afgå Nådig Proposition, innehållande förslag om en Lag, rörande anstalters vidtagande för att anhålla och tilltala sådane personer, hvilka begå förbrytelser i ett af de förenade Riken Sverige och Norrige, samt derefter afvika till det andra, hvarvid Kongl. Maj:t gifvit Riksens Stander tillkänna, att berörde Lag borde for båda Piken vara gemensam, och att Kongl. Majit, af sådan orsak, föranstaltat att samma förslag blefve framlagdt för det nu i Norrige församlade Stor-Thing; så har Kongl. Maj:t, uti till Riksens Höglofl.
Ständer den lBtde i denria månad aflåten Nådig Skrifvelse förmält, att sorn å ena sidan en forfatt-* ning i ornförmäldte ämne vore behöflig och ledande till ordning och säkerhet i Kongl. Majus båda Rikert, men å den andra möjligen kunde hända, .att Norrska Stor-Thinget, i anseende till derstädes nu gällande Lagar, icke skulle kunna till alla delar antaga förslaget och i sådant afseende hafva att föreslå några modificationer, hvarom svar derifrån icke hinner ankomma under R iksens Ständers sammanvaro och hvarigenom således tillfälle kornrne att saknas till beredande af nödige jemkningar emellan Riksens Ständer och Norriges Rikes Representanter; alltså och då föremålen för den föreslagne författningen ?
Lag-Utskottets Betänkande- 667 utan att ändra Allmänna Lagen, egentligen innefattade reglementariska föreskrifter, hade Kongl. Maj:t, för att undanrödja alla hinder, trott sig' böra föreslå , att Riksens Ständer till Kongl.
Maj:t skulle uppdraga, att, efter erhållen del af Norrska Stor-Thingets underdånigt svar, så jemka och utfärda Författningen i amner, som Kongl, Majit funne, for bada Rikena nytt gt, for undersåtarnes ömsesidiga säkerhet nödigt, samt med grundsatsen af reciprocitet antagligt, under vilkor, att omnämnde Författning vid nasta Riksmöte till Riksens Ständers vidare öfvervägande i anseende till densamrnas framtida bestånd, öfverletnnas.
Enär samtlige Respeefive Riks-Stånden behagat att den 22 och 2 5tte i denna månad till Lag-Utskottet remittera högstberörde Nådiga Skrifvelse tillika med det vid beslutandet deraf uti Stats-Rådet haline Protocoll, har i följd deraf Utskottet tagit den deruti af Kongl.
Majit i Nåder gjorda framställning uti öfvervägande; och emedan, vid det
Utskottet Uti dess deri o6ite sistvekne Maji afgifne Betänkande på anförde skäl tillstyrkt, att ifrågavarande af Kongl.
Majit i Nåder till Riksens Höglofl.
Ständer öfverlemnade Lagförslag måtte antagas ocfr~Hill framdeles efterrättelse såsom gällande utfärdas, Utskottet redan fäst den förmodan, att samm,» förslag skulle af det nu i Norrige försämlade Stor-Thing godkännas; ty och då Riksens Ständer sådant jemväl bifallit,,men icke destomindre, i den händelse att Stor-Thinget skulle finna nödigt att i underdånighet hemställa, det förslaget i någon del måtte ändras och jemkas, Kongl. Majit, ge - G 6 8 Lag-Utskottets Betänkande. nom det "Riksens Ständer då äro åtskiljde, samt således icke kunna deröfver sig yttra, komma att sättas utur tillfälle att författningen till allmän rättelse utfärda, anser Utskottet, viri fett sådant förhållande, och med afseende på nyttan och nödvändigheten af Stadgandet uti ämnet, sorn af erfarenheten blifvit styrkte, sig äga full anledning föreslå, det Riksens Ständer må, på sätt Kongl. Majtt i Nåder framställt, till Kongl.
Majtt i underdånighet öfverlemna att uti det af Riksens Ständer gillade Lagförslaget meddela de rättelser, sorn Kongl.
Maj’t kan finna vara för ändamålet lämplige, och till gemensam förmån för båda Rikenas innevånare ledande, hvarigenom Riksens Ständer icke frånträda den dem tillhörande Lagstiftande magt, enär, enligt hvad Kongl. Majtt såsom vilkor dervid, tillika i Nåder medgifvit, författningen kommer att vid nästa blifvande Riksmöte till Riksens Ständers ytterligare granskning och fastställande framläggas.
Detta varder dock till Riksens Höglofk Ständers vidare pröfning vördsamt understäldf.
Stockholm den 2Ö:te Junii 1818.
Ridderskapets och På Högvördige Preste-Ståndets Adelns Ledamöters vägnar:
Ledamöters vägnar:
Dan, Edeixreutz. C. P. Hagberg.
På Vällofl.
Borgar-Ståndets Pä Hedervärda Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar:
Ledamöters vägnar: C. A. Gramse» Sven Svensson. A. J. Wahls t je ina.
V på Lag-U N.-r i.
Nr 2.
N.-r 3.
Nr 4- Nr 5. Nr 6, Nr 7. Nr 8- N.-r 9.
N.-r 10. Nr 11, N.n 12.
N.-r 13.
FÖRTEKNING Sjunde Samlingens innehåll. t skottet s
Bet an k anden och Förklaringar angående:
Justitie- Ombudsmannens Fmbets-Berättelse ------- Sid. 3.
Närmare bestämmande huru Afvittringsbevis skola vara beskaffade - sid. 13.
Författningars och Kungörelsers uplåsande från Predikstolen efter Gudstjenstens slut ------- sid. 17. Förbud för Konungens Befallningshafvande att stadga vitén i Ekonomi- och Politi- mål ----- sid. 20.
Ytterligare en Kanslists antagande sid. 2 3.
Ändring i 23 Kap. 1 §.
Rätteg.- Balken om domfört antal Ledamöter i Kämners« och Rådstufvu-Rätter - - sid. 25.
Domares och Fjxekutorers skyldighet i af‘ sende på anstånd för Gäldenärer sid.
29* Föreslagen ändring i ansvaret för Hållkarl som fordrar drickspenningar eller bemöter Resande med otidighet - sid. 32.
Ändring i 5 Kap 4 §.
UtsökningsBalken ------- sid. 37.
Förmyndares skyldighet att öka Myndlingens Kapital med Rentan - sid. 40.
Åtskilliga omständigheter vid Utmätningsmål ----- - sid. 42.
Antalet af Nämdeman vid Militie-Boställs- Syner ----- sid. 50; Yrkad förhöjning i böter för uteblifvande Part eller Vinne - r ~ sid. 53.
N.r 14.
Kansli- af gifter för Ansöknings- och Besvärs-Skrifter i enskilda mai; sid. 55.
N.-r 15.
Stärkningars och Kommunikationers verk ställande af Krono- Betjente eller Nämndeman utan vittne - - _ - sid. 57. N.-r 16.
Föreslugne ändringar i Lagens stadgande om Testamenten - sid. 58.
N:r 17.
Föreslagen ändring i Författniugarne om Prestval - - - ,- - - sid. 63.
N.-r 18.
Åtgärder till Sjö - Lagens öfverseende ------- sid. 65.
N:r 19.
Riksdagsmäns riittigli. att utan serskild
Full makt bevaka enskildes malm.m. sid. 67. N.-r 20.
Föreslagen ändring i 19 Kap. 1 och 2 §. §.
Ärfda-Balken ----- sid. 6g. N.-r 31.
Sökt företrädesrätt af Jordägare till Brukares Lösa Egendom - - sid. 73» N.-r 2 3.
Föreslagen ändring i Författningen om Barnamord - - - - - sid. 76.
N.-r 23.
Förrymd
Makas rättighet att inga nytt Äktenskap ----- sid. 91.
N.r 24.
Föreslagen inrättning af Pörli knings-Dom stolar ------- sid. 94.
Aterremiss om tiden för Kungörelsers up läsaride i Kyrkorna - - - sid. gg. N.-r 26.
Äterremiss om Afvittrings-bevis sid. 111.
N.-r 27. Bonde-Standets Beslut om Konungens Befallningshafvandes rätt att stadga vitén ------ - sid. 116.
N.-r % 8.
Preste-Ståndets och Bondeståndets äter remisser om Justiti<zOmbudsmannens Emhetsberättelser ----- sid. 117.
N:r 29.
Förslag om Skogsäverkans bestraffande lika med stöld - — - - sid. 120.
N.-r 30.
Odlares rättighet till biträde frän Grannar vid dikning m. m. - ~ sid. 132.
N.r 31.
Lag N. -r 3 2 • N.-r 33.
N:r 34.
JV.-r 35.
N.-r 36.
N.r 37.
N.-r 38.
N.r 39.
N.-r 40.
N.r 41.
N.r 42.
N.-r 43.
N:r 44.
N:r 45.
N.r 46.
N:r 47.
N.r 48.
BergsmanshemmansEgares åliggande att fullgöra hemmanets utsftylder Sid. 125. och B e s v är s-V t s k ott en s angående.-
Föreslaget förbud emot all utborgning af Bränvin - - - - - - siel.Wj.
Krono skjuts-skyldiges rättighet att vid Härads-Tiugen välja sine Deputerade sid. 129.
Skyldigheten att deltaga i Tingshus- och Fre sigård ars byggnad - sid. 131.
Föreslagen indelning af By-vägar; sid. 133.
Ändring i tiden till Vägsyner ; sid. 136.
Vägarnes underhäll, vintertiden; sid. 139/ Brandstods erläggande efter förmetlladt eller oförmedladt hemmantal - sid. 142.
Yrkad rättighet att emellan Riksdagarne föreslå ändringar i Författningar, m. m. - - - - - ' - sid. 244.
Luderplalser och Skallgångar sid.
J46.
Tröskslagor utaf
Ek - - sid. 149.
Föreslagen ändring i 24 Cap. 5 §.
Bygg ninga Balken ----- sid. i 5 x.
Jordegares och Torpares ömsesidiga rättigheter och skyldigheter - - sid. 160.
Samling af Författningar om Jordegares rättigheter och skyldigheter - sid. 104.
Lösen för skattehemman Arfvingar emellan, samt gräns för Hemmansklyfningar - - - - - - - sid. 17 o. Herjeådalens undantagande frän Storskifte af Hemmans mark - sid. 174.
Lag-Ut skottet s angånde: Afgift till Krono-Fogdar m, fl. för verkställighet ä Utslag - sid. 177.
Böters beräkning efter förmögenhet ------- sid. 181* Nr 4g.
Skyldigheten att alltid halla en sjettedel af ström öppen - - - - Sid. 182.
N.r 50.
Beräkningsgrunden för beloppet af fördel ------- sid. 185.
N.r 51.
Aterremiss om straffet för Hållkarl ------- sid. 187.
N.r 52.
Borgar Ståndets aterremiss i frågan om betalningsanståndförGäldenärer sid. 191.
Nr 53.
Sättet för Menighetei s hörande i enskilde ärehder - - ' - - - sid. 193.
N:r 54.
Beloppet för enskildes Invisningcr sid. 198.
N.r 55.
Skärpning af stroffetför tjufhader sid. 210.
N.r 56.
Domstol för tvister emellan Allmänna Embetsverk och Enskilde personer i sid. 224.
Lag- och B esv dr s-V t s k ott ens, angåendet N.r 57.
Ändring i Författningarne om Enskiftes Delningar ----- sid. 228.
N-r 58.
Stängselskyldigheten - - sid. 241* N.r 59.
Seglationsrättighet för Allmogen i Blekinge och Skåne - - - - sid. 258.
Nr 60.
Jordägares rätt hos Landtbo och Rätte gdngssättet vid utsökning deraf; sid. 266.
N.r 61.
Delningsgrunden vid Enskiften af hemman i Blekinge - - - - sid. 270.
N.r 62.
Husbehofs-Mjölqvarnars befrielse från skattläggning - - * ~ * sid. 273.
Nr 63.
Rättigheten att uppjöra och begagna Husbehofsqvarnar ----- sid. 277* Nr 64.
Yrkadt upphäfvande af förbud mot Landsköp ------- sid. 282.
Lag-Utskottets, angående.- Nr 65.
Preste-Ståndets aterremiss om. förlupen Makas rättighet att ingå nytt giftermål ------- sid. 284.
N.r 66.
Hvad till Politiemål bör hänföras; sid. 286.
K T 67.
Anmärkningar vid Betänkandet om åtgärder till Sjö-Lagens öfverseende - Sid.
289- N.r G8.
Anmärkningar i frågan örn företräde af Jordegare till Brukares .Lösa egendom - - i- - - sid. 29o.
Kr 69.
Eh I 'örslag till ändringar i nu stadgade Rättegångs-Ordning - sid. 292.
N:r 70.
Öfverståthållare-EtnbeteVs i Polisärender ställande under Tiof - Rättens granskning - ------ sid. 299, N.r 71.
Granskning af Pol is-Fin fattningar ne örn syssellöse personers försändande till Arbetshus ------- sid. 303. N:r 72.
Ändring i sältet för uppenbar
Kyrkoplikts s verkställande - - sid. 314.
Lag- och Besvärs-Utskottens.- Kr 73- Om en allmän Näringsfrihet sid. 539» Lag-Utskottets, angående: N:r 74.
Återremiss om förändring i Författningarne till förekommande af Barnamord ------- sid. 31)2. 3 N:r 75.
Återremiss om sättet för Menigheters hörande - ------ sid. 3^4.
N.r 76.
Förändring af 7 .de Kap. 2 och 6 §„ §.
Handels-Balken, om handel vid marknad -------- Sid. 365.
Nr 7 7.
Yrkad skyldighet för Konungens Befallningshafvande ätt till Justitie-Kanslern och Juslitie-Ombudsmannen insända sina Kungörelser, rn. m. - - - - sid. 368.
N.r 78* Arbets- och Fångförteiningars afiemnande till Justitie-Ombudsmannen sid. 374.
N.r 7Q.
Yrkad ändring af Rättegångssätt(t i frågor om Skjutsförsummelser - sid. 377. N.r 80.
Föreslagen ändring i ansvaret för fylleri och dryckenskap - - . - sid. 382.
Si/iang till Rikt-St.
Prot. 1S17 - lirg. y:d( Sami.
N:r Sy, Si- B N.r 81, Samma amne och om
Domstol för mai rörande fylleri samt oloflig försäljning af Bränvin, Ram och Toddi - sid. 584-, Lag- och Besvär s-Utskottens, angående.- H.r 82..
Anmärkningar i frågan om deltagande uti Tinghus- och Prestgårds-bygg nåd sid„ 5 91.
N.r 85.
Anmärkningar i frågan om vägarnes underhållande vintertiden » - sid. 5g5.
N.r 84.
Anmärkningar i frågan om indelning af Byvägar ------ sid. 5g5.
N:r 85.
Anmärkningar' i frågan om Brandförsäkring ------- sid. 397.
N.r 86.
Anmärkningar i frågan om samling af Författningar rörande Jordegares rättigheter och skyldigheter - sid. 5gg., N:r 87.
Anmärkningar i frågan om Luderplatser och Skallgångar - - - - sid. 4o2. Lag-Vt skottets, angående: N.r 88.
Anmärkningar i frågan om straffet för Skogsåverkan ----- sid. 4o5„, N.-r 8g.
BIHANG Tili samteliga Riks-Ståndens Protocoll, Innehållande de Handlingar, Hvilka till Riks-Stånden blifvit aflemnade, Såsom Konungens Nådiga Propositioner, Riksens Ständers Utskotts Betänkanden och Förklaringar, Samt Riks-Scåndens Protocolls-Utdrag, vid Urtima Riksdagen i Stockholm 1815.
STO CRIIOLM, tryckt lios Or,of Grahn, i8i.5. Utdrag af Protocollet, hållet i Högloft.
Ridder skakets och Adelns Plenum , den 1 Maj 1815. Ö Föredrogs Constitutions-Utskottets Memorial af elen 129 sistiidne April, hvaruti Utskottet, i anledning af Remiss af frågan, hvarthän, Sedan Riks-Slånden derom slannat två emot två, Konungens Nådiga Proposition angående, Götha Canal-arbetes fortgång och ytterligare befrämjande borde remitteras, yttrar sig kafva ansett, ätt ined detta mål, då nii mera icke Vöre fråga om någon pröfning af inrättningens organisation och hytta, utan allenast om Revision af Räkenskaper och Calcuier, medel till arbetets ytterligare understöd, samt sättet och regler för framtida redovisning , Oeconomie-Utskottets befattning icke kunna vara behöflig, och i följe deraf beslutit, att Högstberörde Nådiga Proposition till Stats - och Råneo Utskotten borde remitteras; och skulle de sistnämnde Utskott, jemte Allmänna Besvärs - och OeCoHomie-Utsköttet, härom genom ProtocoIlsUtdrag underrättas.
Ex Protocollö A, G» Silverstolpe Utdrag Den i Maj.
Utdrag af Protocollet hållet hos Hågvorciiga Prest-Stundet, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den l Maj i8/5. 17 S.
D. i öredrogos å nyo och biföllos nedanskrifne frän Utskotten inkomne Betänkanden , nemligen : Ståts-Utskottets : 1:0 Angående afskrifning af framlidne PostDirecteuren Uidins Balance. 2:0
I anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Memorial om Riksdagskostnadérna. 3:0
Om aflöning för Riksens Höglofl.
Ständers och deras Utskotts Secreterare , Canrzlier och ^Vaktbetjening, under innevarande Riksdag. 4-0 Orri Befrielse för utskrif lingspenningars erläggande från Malmöhus och Christianstads Uän. 5:0 Rörande nödiga anslag för Undervisningsoch Läroverken i Riket. 6:0
Om Prasscriptionstid för Riksgälds-Contoirets inhemska Skulder. 7:0 Rörande Hans Excellence m. m.
Herr Grefve Ruuths innehafvande Lån. 8:0 , Angående ersättning af den förlust i årlig inkomst Allmänna Barnhus-Inrättningen uti Stockholm lidit genom Finlands afträdande, och skulle, såsom en följd häraf, detta Betänkande till åBevillnings-Utskottets iakttagande öfverlemnas.
Lag- Utskottets : O m Domares befattning med Sterbhus-utredhingar på landet.
AU - Den i Maj. 5 Allmänna Besvärs- och Oeconorriie-Utsiottets i i:o Angående Torfskärning i Halland.
2:o 1 frågan örn befrielse från ansvar för der,n sorn försumma Regernentsskrifvare-möten.
Ex Protocollo J. U. Almqvist. S. T).
T ill afgörande företogs Lag.Utskottets den 27 sistlidne April på bordet lagda Memorial , i anledning af Prosten Doctor Segerstedts Motion örn förändring uti Kongl, Majus, Nådiga Kungörelse af den 28 Mars tSn, och blef, i anseende till deremot gjorda anmärkningar , till Lag-Utskottet återremitteradt.
> Ut supra.
Ex Protocollo J. U. Almqvist. S.D. Efter ytterligare föredragning af Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottets den 27 sistlidne April på bordet lagda Betänkande, angående Glas- och Porcellaine-Eörares samt Smidesliandlares handelsrättighet, fann Presf-Ståndet för rt v godt att samma ut låtande bifalla, med det af H». dervärda BondeStåndet uti nu företedt Protocolls-Utdrag af sistnämnde dag yrkade vilkor, att det af Utskottet föreslagna förbud för Glas- och Porcellaines- och Stnides-Handlande, att i ändamål af sådana manufacturvarors försäljande uti Landsorterna kringstryka, icke må tillämpas eller Sträcka sig till Allmogen, utan den ägde rätt att hädan; 6 IDen i Maj. hädanefter, som hittills, fa till hvad ort som helst med sina egna liandaslögder sig begifva och dem försälja.
Ex Protocollo J.
V. Almqvist.
V id justering af den utaf Expeditions:?
Utskottet föreslagna underdåniga skrifvelsen tiU Kongl. Maj:t, angående tryckningen af Riks-Ståndens Protocoll, med dertill hörande Bihang, och då meningen af Riksens Höglofl.
Be, slut i denna del utan tvifvel varit den, att Sta? ten icke skulle bestrida hela kostnaden till Prqtogollens och Bihangets tryckning, utan endast bristen eller skillnaden emellan tryckningskostnaden och de medel, hvilka i Prenumeration och inbetalning for sålda exemplar kunna inflyta, ansåg Ståndet uti berörde underdåniga Skrifvelse höra uttryckas, att ifrågavarande utgifter endast borde of Staten förskjutas, emot ersättning, så vidt möjligt år, af på ofvanberörde sätt inflytande medel , hvilka ordentligen böra redovisas ; uti hvilket Beslut de öfriga Respectiva EiksStånden vördsamt och vänligen skulle inbjudas att sig med Prest-Ståndet förena.
Ut supra, Ex Profocollp J, U. Almqvist, S. D. R emitterades till Banco- Utskottet
Ett af^Calmare Stifts Fullmägtige, Prostarne Ekerot och Foruander, undertecknadt Memorial-,, angå - Den j Maj. 7 angående Banco-Lån till återuppbyggande af det afbrända Gymnasii- och Scholashuset uti Calmar.
Ex Protocollo J- U. Almqvist.
Utdrag af Vällofliga B or g are Ston dets Protocoll, hullet vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den i Maj 1815. S. D.
Da nu ater föredrogs Lag-Utskottets Memorial den ig:de April, som den $7:de lades på bordet, rörande de från Under-Domstolarna till Presterskapet ingående förteckningar öfver för brott dömde Personer, blef detsamma, med deremot gjorda anmärkningar, till Utskottet återr«- mitteradt.
Ex Protocollo Carl Magnus Robsahm, S. D. Upplästes och godkändes Expeditions-Utskpttets inkomna förslag till underdåniga skrifyelser till Kongl. Maj:t , angående 1:0
Den till Biksdagskostnadernas bestridande erforderliga summa. a:o Tryckningen af Riks-Ståndens Protocoll med dertill hörande Bihang. 3:0 Eftergift af den Särna Socken ålagde BeTilJning.