Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lika som Kongl. Mast sjelf, "lära Riksens Ständer finna: att NikelS wärdighcr "fordrar ädelmod, att olyckan kräswer aktning, alt "stelftva menfflighetcn päkallar försonlighet och glöm"ffa as det framfarna.
— Pä sädant särt önstkar Kongl.
"Maj.t, att det nu isräga satte ärende mä asflutaö, pä "sädant sätt är Kongl. Majit äswen förwitzav, alt "Riksens Ständer gä
Dest önstkningar till mötes, och ''såmedelst lämna Europa det yttersta bewisct af de "grunders renhet, pä hwilka Sweriges sörnyade Statö» "byggnad är »prest."
"Kongl. Mast förblifwer Riksens Ständer med "all Kongl, näd och ynnest städse wälbewägen.
Va''rnm ur kuxrn." c ä k
Om underhalls.summan för s. d. Konungen och Dcfi Famille stulle stadgas med afseende pä de olyckor , som drabbat Riket under denne Konungs regering, bleswe den vtwiswelagkigt alt för obctydelig; men an» nar Den 7 December.
507 nät är esler Utskottets tanka, den wärdighet en ädel och dygdig Nation wid alla killfällen bör iakttaga när den förgäter oförrätter.
— Sä bjnder äfwen Slars klokheten under de wisa och lugna öfwerläggningar den begär till winnanve as sina ändamål.
Med öfwertygelse om Riksens Högloft Stäm ders ädla och öma tänkesätt har Stats - Utskottet, utan att lämna ur ögnasigre Rikets närwarande betryckte belägenhet, trott sig böra foresta en sädan underhälls summa, som pä en gäng swarade bäde emot Nationens wärdighet och ädelmod samt dct olyckeliga Konunga Husets werkcliga behof, för en efter närwarande lids dyrhet lämpad anständig bärgning.
Ester noga öswerwagande as alla härwid förekommande omständigheter, har Stars, Utskottet icke ansell sig kunna förestä mindre summa än 66,666 R:d.
Z2 fik.
Banco ärligen, till underhäll för f. d. Konungen, Desi Gemål och de nu »varande s. d. Kongl.
Barnen; men som f. d. Konungen, Hennes Majtt Drottningen och f. d. Kron-Prinsen äga enskild förmögenhet, bestående uti Fastigheter och hos StatsMerkel innestäende capitaler, deraf de äro berättigade till ärlig inkomst eller ränta, sä har Ukffoltet ansett Vesta böra ingä »ti beräkningen as oswanberörde underhälls summa, 66,666 N-dr 32 sik.
Banco och Staten endast »vidkännas syllnadcn i denna summa.
Sedan Stats-Utskottet erhållit del af den, pä Kongl. Majus nädiga befallning öfwer f. d.
Konungens, Dest Gemals f. d. Drottningens och f. d. Kron, Prinsens enskilda tillhörigheter hällne Bouptekuing, har Stats »Utskottet deröfwer lätir författa bi - 508 Den 7 December. lagde sammandrag, som utwisar att f. d. Konungens enskilda förmögenhet, bestående dels i Fastigheter, och dels i mer eller mindre fruktbara Capikaler, utgör tillhopa: Af Fastigheter, som bestå af Haga Lust-Slott och Park, samt Byggnaderne a Polska Udden - - izi,oOO.
Af fruktbara Capitaler 342,643: 36.9. 47i,64Z:Z6.9. f. d. Drotrnmgeus
Af fruktbara Capitaler - , 88,888:42.8. f. d.
Kron-Prinsens As fruktbara Capitaler - - 122,886:32.6, N:dr 681,419: ig. iis. d.
Konungens förmögenhet är af den beskaffenhet, art en del wä! giswer mera än 5 procent, men som en del deremot blott giswer 4 procent och en del ater aldeles icke giswer någon afkastning, sä har räntan hära blifwit öfwer hufwud beräknad till 5 procent, och utgör - - - 23,582: 9.
För f. d. Drottningens och s. d. Kron-Prinsens Capitaler är räntan likasom hiktils skett, beräknad till 6 procent, och belöper för Drottningen till - - 5,ZZZ! 16. samt för s. d.Kron-Prinsen till 7,25g: 9. 6. ' 36,163: 34.6. Stats,Werket kommer alt, sä att till fyllnad i den förestagne underhällssumman 66,666 R:dr' ZL sk. ärligen tillmjuka - 30,497 '.45.6. Summa 66.666: 32. Hwad
Den 7 December. Hwad de 'Kongl.
Personernes enskilda förmö» genhct angär, sä anftr Stakö^Utskottet, att ivid nägonderas afgäng, dermed bör sörhällaS efter Lag, sa akt de efteneswande ärfwa den afgängne, men berräfsande dst tillskott, som af Slats-Wrket mäste Usgä till fyllnad i underhälls summan, sä är Stats,Urskottet af den tanka, att det bör emellan Dem pä följande sätt fördelas, alt 10,020 R:d. beräknas för f. d. Konungen, 10,020 N:d. för f. d. Drottningen, samt 10,497 R:d. 4Z sk. 6 nst för de Kongl. Barnen, 06) att, när någondera med döden afgär, Doft underhälls suni» ma till berörde belopp till Stars Weckel genast indra» gas och befpareS, likwäl pä det sättet, alt sä länge något as de nmvarande f. d. Konungens Barn leswa, osw-nberörde för dem bestämde 10,497 R:d: 4; sk. 6 r:st. urgä lill fullt belopp as Slars»Merkel och u» kan uägon minskning.
I anseende till tiden, dä ten förestagns underhälls summan bör taga stn början, sä anser Utskottet sadant icke böra ske, förrän det underhäll och bewakning, hwarkill kostnaderne af Statsmedlen un bestridas, uphöra, men rantorne ä capiralerne emedlertid löpa och beräknas, dock akt hwarken de eller SratöWcrketS tillskott i underhälls summan utbetalas eller de f. d. Kongl.
Personcrne beräknas förr än ifrån den dag, da nu warande bcwakning och miderhällssätt uphöra.
Sä wäl de f. d. Kongl.
Personcrne tillhörande Capitaler, hwarä ränta bliswir
Dem till godo berä?» nav, som Boupteknings wärdet för Haga Lust-Slott och Park, samt Byggnaderne pä Polska Udden, anser Stats-Utskottet icke böra fa lyftas eller utur Riket fö. ;ro Den 7 December. sörås, utan Konungens och Riksens Ständers gemensamma bifall och samtycke; men deremot synes der wara utom all fräga, alt ej mindre den enskildla egendom, som f. d.
Drottningen ägt innan stn ankomst hit och Va medfört, sä i contance penningar som lösören, än f. d. Konungens och de Kongl.
Barnens ägande lösören 06) mobilier, som uti beräkningen af räntegifwande capitaler icke bliswit uptagne, böra af dem fritt fa disponeras och wid afresa utur Landet obehindradt medtagas.
Fraaa har äfwen npstatt, hurnwida f. d. Drokt» ningens Morgongäfwa z 2,000 R:dr och Brudskatt 8,000 R:dr, för hwilken senare f. d.
Konungen, enligt det söre förmälningcn uprättade Hejirarhs Contrakt, förbundit sig akt lämpa Hennes Majtt wederlag, borde ibland räntegifwande capitaler upkagas; men som, hwad Morgon gä swan augär, der ester lag är s. d. Konungens förbindelse, alt Veu af sin enMda lott i Boet gälda, och, i anseende till Brudssatten, den icke elter bör belasta Stats Werke t', da deste summor icke dil influtit, utan Stats-Merkel genom Kongl. Brestvet as den 14 December 1797 endast bljfwit älagdr att härföre betala och i Stat upsöra räntan; sä har Stats-Utskottet anfelt förenämnde summor wara af den egenskap, att de icke bordt eller kunnat komma i beräkning ibland räntegifwande capitaler.
Dock synes bet wara Hennes Majtt f. d. Drottningens ostridiga och lagliga räll wid f. d.
Konungens frånfälle, om Hon Honom da öfwerlefwcr, att af Vo offisto och den efterlämnade enMda förmögenheten utbekomma ostvan berörde Morgongäfwa och Brudskatt med tillhopa 42,220 R:dr Banco.
I Den 7 December.
I öfrigt och som enligt Bouptekningen, innestå!.' hoö Heer E)swer Intendenten och Commcndcuren Kftelcianr/. en behållning of f. d. Konungens cnffildte me, del af - , - . - 3,624: 15. n. samt anie Trollhätte Slus, Werkö Ac« tier, utgörande med ett ars innestaende utdelning i Banco , - 389: 8.
Tillhopa 4,oiZ: 23. n.
Sä hemställer Slätö-Utskottet, akt dese medel och accier mage genast as Honom infordras och till Kongl. Skat6»Coliloiret lefwereraö.
Stats»
Utskottet underställer alt detta Riksens Högloft.
Ständer wordsammeligen.
Stockholm den 25 Nowembcr 1809.
Ridderssapet och Adelns Ledamöters wägnar claes kleming.
Pä HögwörLige Preste »Ständetö Ledamöters wägnar 1?l>. Wsiämgn.
Pä Wälloft. Borgare, Stät,dets Ledamöters trägsiar Larl ?r. csnäberZ.
Pä !2 Den 7 December.
Pä Hederwärde Bonde, Ständels Lcdaiiökers wägnar ^sod.
Liicsson. k^röiZsIeus.
Sam - Transport Porcellaine och Glas . . - Speglar och Meubler . . Böcker . . . .
Vaser, Urnor m. m. . .
Diverse ....
Detzutom äger f. d. Drottningen en hos Handels huset lorrie 6c ^rkviässon här i Staden mot 6 proCents ränka utlänr Summa Ä Morgongoswo Capitalet samt Brudffatten . . . . har wäl Stals-Wsrket betalt den ärliga räntan, men som sjelfwa Capitalerne ej till Statö-Con toiret influtit sä äger ej återbetalning rum . f. d. Rronprins 6u5tsLs enskilda förmögen her bestar uti i.o Faddergäsrvo medel; innestäende hos Statö«Wer ket mot 6 proCents intereste Afkastning derä uci ärliga interesten, som äro för räntade . . -25,755:35. 2'
Intereste ä sistnämnde summa till den 15 innewarande Nowembcr 1,575:18.
8 HoS StatS«werket innestäende ränta ä sjelswa
Fad dergäfwo Capiralek frän betta ärs början till dcn 15 innevarande Nowember 2:0 Lös Egendom Juveler Guld ....
Silfwer . . .
Guldmedaillcr . . Skacuer, Groupper m. m. « Portraiter och Estamper Porcellaine .... iMeubler . . Åkdon . ... Böcker . . .
Diverse .... f. d. den Kongl. FamillenS upteknade enstilda för» mögenhet utgör således .
. R:d B:co, Af denna summa kunna lösöre psrsedlarne disponeras! hwadan någon interexe afkastning af dem ej ka» assesj hwilkas wärde utgör Tillhörande f. d.
Konungen f. d. Drottningen f. d. Prins Gustsf Den öfriga förmögenheten bestående dels i fastigheter j och dels i mer eller mindre frukrbara capitaler är ifrån Riket mera oskiljaktig.och bör dä den hos Slaten qwarblifwer, lämn< afkastning.
Den utgöres såsom vfwan förmäles:
För f. d. Konungen
Af fastigheter Fruktbara capitaler För f. d.
Drottningen
Af fruktbara capitaler För s. d.
Kronprinsen
Af fruktbara capitaler .
Ä de f. d. Konungen tillhörige , 171,643: ;6. 9. beräknas afkastningen till 5 proCenkj utgörande , . 88,888: 4». 8- f. d.
Drottningen tillhörige beräknas 6 proCentS intereste eller Iska med hivad StatS'Wer ket derföre hittills betalt . . . 120,886: zo. 6. f. d. Kron-Prinsen tillhörige likaledes 6 proCents intereste, som de hittills afkastat !Till fyllnad i den summa 66,666 R:d 32 st. som Stats > Ulstottet ansett till f. d. Kongl.
Famillens under häll ärligen erfordraS brister således, som utaf Stats Werkrt mäste tillstjutas ärligen 34,737 16 297 3- -,376 8 35- 4O 20 — 9L > 6 Z2,OO0 8,0OO 88,888 27,331 4,666 42 2,500 86 3- 3' 7 2 57 19; 20 ZOO 23 I0> Z2 r? 4c 3- 18 l6 ,6 88,888!42l Z 36,873 n,352 120^86 3Ä 6 151,000 340,645 ;L SL,043 36,873 125,762 IO 3-^iZ 124,701^10 L 471,645.36 88,888! 42 !
! 120,886 30. 777,151 1-^7.
SS,73i>45 L 681419 izj 777,151 1 23,582 sl - Z6,l68> 3°,4S7j -I j -^497,45 6 Summas 66,66652^ Sammandrag Af de f. d. den Kongs. Famillen enskildt tillhörande tillgångar, samt hwad Riket derutöswer kan anses köra särskild! tillskjuta lill underhalisiuinman för f. d.
Faniillen, uprätkadt med anledning af den efter Rikchns Ständers för» rodnande förrättade Bouptekning.
Enligt niebdeioc Transumk as oswannämude Vonptekning Ukgör 6 f. d. Hans N»ajc Aon. enskilda färiuogenhet afj 1:0 ^afkighoter, nä uligen: Haga Lnst Slott ech^ Park med derwaranbe byggnader upragit li wär e af . .
Ett waningvhus af träd wid ten sa kallade ika udden .... 2:0 Lruk.barra Capiralec och Concanca pen ningar w. m. tksens Ständers Riksgälts - Contoirs obligat med ; praCentS ränta . Läne.BanquenS Rcv.rser med 4 proCenlS d:o Reverser med 6 proCcnr d:o . .
Nna Ostindiska Compagnirts Aeriec D»It Arrende Acner . . .
Södertelje Canals d:o stupit och uincftacndc intereste till den 15 nui rande Nowember Contant i Srars Contoireks sörwar . ikildta mebel ....
Dw 2:»e Trollhätte SlnstwerkS actier utgörande med s ett ars ian. stående urdelning r Banco .
Äriätkning s. d. Konungen tillkommande, för wägg-j fasta Speglar pä Stockholms Slott .
. j samt för 4 st. förgylba stlswerralrickar 119^ lob^ Härisrän alga atjkiliige poster, innefattade r Host Marskalken och Riddaren von klerens redoge reise, hwilka böra af f. d. Konungen ersättas, tillsammans i Banco .
Hunt diverse upgisne fordringar hos f. d. Konun gen tillhopa Utgörande . . . :o Läs Egendom nämligen Contante Penningar i Ducaker och Banco Sed iar under f. d. Konungens egen ward . Juveler, Nwper och Pc.liosa Guld och Silfwer . . . Guld och Silfwer M-dailler . . Table, ner, Ritningar och Pokraiker . .
Marmor arbeten, Väfer och Urnor m. m.
Stålner, Buster och Medailloner Porcelaiaer, Glas, Mcubler och Speglar . A mar, Wgr,or, Sablar och käppar . . Halt . . . . Häster ... Eguipager, Selar och Sadclumndcringar . siarouHlls ribläctcn « Höcker . » . .
Estamper och Ritningar ....
Diverse . « .
Pä Haga Lust Slott bestndtclig egendom .
Btblsothekel derstädes . . . 526,687: -3' i.
Hennes Maj:t f. d. DroktinnIcns cnstilda förmögenhet Utgöres af i:mo Underdånig gäfwa, innestäende hos StatSConloirel mot 6 proCent ränta, hwilken är utbetald till medlet as delta ar . . 2:0 Läs Eg''idom nemligen : Juveler, Nrppec och Pretiosa Guld . . Silfwer . . . Porkrsner . .
Stärner . « r t! i — — 130,000 !
! . — , -— . c 1,000 — 301,400 — — 3H850 — — 12-416 32 — 11,250 — — 2,000 — — 2. 6/0 — — .. — 363,Z6e t7,7l6 2 c ! 4° 28 !
! 17,757 9 l 4,OlZ 2Z II 2,260 387.650 43,944 42 Z,O6l-Zl 47,006 2 5 l !
IZI,OOO " Z4V,64Z . i Z2,2ZI 417. — 1,94^40 — .
IZO 24 . 17 — - Transport 34,73.'
16 — 772 I6,cz2 ^8 3,30438 — I 6-7Z r.^74 t4 30 1,718 '4 — 52b 16 — 4,015 24 — 1,556 8 — 987 — — - I,§oo — — (.>7^ 40 — f 278 — — 21 -8 — 2f 8 — I.OZ7 -8 — 17,425 2.0OO i6 4 68,88842 8 8,888 55,042 Z6 24 42 8 4 Den 7 December-. ziz Begärdes pä Bordet.
^ Uplästs följande: Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Beswärs, och Oeconomiae.Ur» stvtiL Bclänkanke, angäende ödlin» gar » Ptteä L.ppmark.
Uti ett til! Hö'.loft. Nidderstepet och Adeln ingifwit och derifrån lill Ulffvttct remiiteradt Meuivrial har Herr Majoren 8k«el von bloistsin anmält, ari kä stan u:i alta ärS tid tvistats uti Piteä Lappmark och haft besättningen med Nasasiälls Silfwernnrk, har han funnit, att, ehuru der icke är brist pä Silfwer och Bly, arbetet derstädes likwäl ej kan bära sig, dä fä wäl Matwaror son Arbetare stola hämtas pä ga mils afstånd; hwarsöce han ansett att Jordbruket först borde uphjelpas genom odlingar, hw.r»md Majoren ock, medelst understöd af f. d. KouuugeaS Hauo-Casia, gjort den början att circa ioov:de tunneland Myrsr stola till torr jord wara odlade.
Till fullföljande af ett sädant företag, hwers utförande Herr Majoren, genom bifogade förslag och anmärkningar ö'wer Pitea Lappmark will bewisa möjligt och iöncmde, anhäller han, att ett ärligt undre,röd af Twä Tusende R:dr Banco i Sex är wäne as Riksens Hög^ft, Ständer för lwnom bestämm IS, samt att till uplysnmg
VM en redlig förwaltning as detze medel, en underfökliing as i odling och jordbruk kunnige män mä hwarjc ar anställas; och tilltror sig Herr Majoren att ester dcsia ars förlopp, kunna hofwa 8, u 10,200 Tunneland upodlave och tillräckelig Spannemäi för denna Lappmarks aboer och arberare.
Fjerde Bandet Z4» Med AI4 Den 7 December.
Med fullkomlig öfwcrtygelse om nyttan af ods lingar i allmänhet, har
Uiffottet icke kunnat undgä att finna huru mycken fördel det Allmänna skulle kunna wänta sig, om ifrägawarande widsträckte Landffa» per, som nu endast äro ofruktbare ödemarker, klefwa odlade och befolkade; och dä dertill kommer huru säll» synt der är, an träffa nog patriotiske män, som, för den sena winsten af dylika företag wilja upoffra sin tid och sine omsorger, tror Utskottet det wara billigt, att den person som wiil äraga sig ett sa mödosamt arbete cj bör lämnas utan upmumran och understöd.
Dä Utskottet anser sig böra äga ett fullkomligt förtroende för de kunnige män, hwilkaö witsord Herr Majoren 8rgel von k-lolllein, j anseende till företagers möjlighet föreredt, och dä det sökt? understödet sy» neS ganska mättcligt tilltagit för ett sä widsträckt arbe, le, saint Herr Majoren endast pä det wilkor grundar sin anhällan, alt han hwarje är önskar erhälla undersökning till ädagaläggande af hwad han Uträttat för att swara emot det biträde Stäiidernc honom tilläswenkyrs kunna lämna, finner Utskottet fullkomligt skal, att med Desi wördsamma tillstyrkan beledsaga Herr Majorens oswannäwnde anhällm; Och ehuru det lärer tillkomma Högloft.
Stats Utskottet, alt yttra sig huruwida och pä hwad sätt dek sökte penninge understödet kan erhäilas, sär dock Oeconomiae Utskott-t. i anseende till detta ärendes wigt och nytta för det Allmänna, detsamma till Riksens Högloft S anders öma bedjer» tande öfwerlämna.
Slockholm den 2Z Nowember Pä Höglofl.
Ridderffapet och Adelns wägnar lod. 6.
Oxeustierng» Pä Den 8 December. §t§ Pä Högwördige PicsterStändclS wägnar delaZn. 8csZneIlus.
. Pä Wällofl.
Borgäre-Srändeks wägnar L. 8cdönkser.
Pä Hederwärda Bonde- StäudekS wägnar L.
Lriclisson. k. Metref.
Begärdes pä Bordet Ridderffapet och Adeln ärffrldes klockan ^ till 9.'
In ^iäem ?l-oloco!Ij. Ig. klemiozi Thorödagen den 8 Decembet.
Plenum klockan 9 Förmiddagen ZirsteradeS följande:
Utdrag af Pwtocollet hällit i Högloft.
Rioderlkapet och Adelns Plenum den 7 December 1809^ S.
Företogs ä nys Orats-Utffottets ben 18 Den 8 Deeembee. i8 Nowember pä bordet lagde Memorial af den iA i samma mänad, rörande Riksgälds-Werketg tillstånd och för wålm ing; Och sedan Ridderskaper och Adeln i behörigt öswerwäaande tagit sä wäl hwad Utskottet i afseende pä förnämnde ämnen sig yttrat och anmärkt, som hwad Utskottet lill sint samma ämnen rörande föreslagit, besiöt Ridderskapet och Adeln, alt berörde Memorial lill alla delar gilla och bifalla: Hwarom genom Utdrag af Protocollet: de öfrige Respecnve Standell skulle »vänligen underrättas.
Or Supra.
Föredrogs a nyo det af Constitutions-Utskottet jngifne och den i December pä bordet lagde Förslag till en Tryckfrihets Lag.
Dä sörsta §:n war npläst till skitet, yltrade Friherre Oecl,rskröm, ^r,Lvb, sin önskan, att detta Förslag mätte §:wis granskas, och es. ler i Lenna ordning gjord proposition bifallas eller assläs.
Herr Greswen och LandtM-arskalken hcmMde om icke förslaget först helt och häller kunde »ipläsas Herr I^oröenstolpo, ^näers, erinrade att granskningen as dylika förslag altid förut §:wi» bltfwit nstäld.
Herr Grefwen och Landt,Marskalken gjorde derefter proposition till bifall ä den rrsta tz.
Ät - Den 8 December. 517 Ätfkillige hördes erindra, att som -etta förslag rm till pröfning första gängen föredrogeö, wore del osäkert om det samma bleswe äterremitteradt eller gil, la dt.
Herr 8rjernelä, 8Lmuel, trodde att det nu andra gängen wore före, emedan det redan för nägo» tid sedan bliswit upläst och lagdt pä bordet.
GreswevonIl.anrinA!-ks,»en,ä!breciir, yttrade det han äswen ansäge detta mäl nu för andra gängen sörewara.
Friherre klannerbsim L.srs, ^uxusr Detta Förslag till en Tryckfrihets Lag u tgöran de Constitutions.
Utskottets egen Utarbetning, är nu för sörsta gängen underkastadl Ridderskapet och Adelns pröfning och lärer således i sall. anmärkningar derwid göres, komma att till Constitutionö-Utskottet äterremikteras.
Jag önskade likwäl att innan anmärkningar göras hela förslaget först blefwe upläst.
I en Tryckfrihets-lag mäste osta wara sä mycket sammanhang emellan K § att om man deraf pä förhand antager somliga och förändrar andra, skulle lätt en smädelig incongruits dem emellan kunna deraf blifwa en följd.
Herr Grefwen och 8andt-Ma rskalken förklarade derpä akt han ansäge läsningen till stut böra förrättas, hwarefcer det stöde hwar och en fritt alt anföra stna anmärkningar.
Herr 8tj arnstolp s ^sonss, Xänxnus.hs» de inlämnadr ert Memorial hwilket uplästes sä lyda», de: Word - 5iF Den 8 December, Wördsamt Memorial f
Med fullkomligt mitzkroende till min oförmågaoch Med
Vet hopp om öfwerseende godhet, som manligen litwar den oölwade »y.'egy!maren, wägade jag härstä* hes yttra mina tankar öfwer förr» Projectet trl!
Tryckfri* hets Förordning.
Någon som mg hända want intretzerad för berörde PeojeckS framgång, har behagat sinna mina tankar orättwisa, till och med fiendtliga, och har derföre gjort sig b.» niödan aik widlaftigt, samt pä ert Uflder* tvistande sälr inför Allmänheten lwedcrlägga dem, Det är ej fruktan, och lika sa litet en hos mig genom den länga wede: läggningen alstrad öswerrygelse, akt förra Projccttl war oäfwerlraffeligk, som afhällit mig if'än ett sivar; jag har trott alt Riksens Ständers omdöme skulle wara tillräckeliat och pä den grunden h r jag ansett det ösrverflodigt att börja strid med en R-tt»scnt, lvm ibland annat pastor, att en TryckfrihctsFörordning är en Crimim.i Lag.
Om fåken sä för häl* ler sig om Lagstiftaren i stället tor att betrakta det wältsö"a>ide dek n^cciela af Tryck rihetens ikäak ät en Natron, för sin melancholicka inbillning blott framkallar alla mörka bild r af denna frihets missbruk, dä torde wara käst, att utan widare öfwerläggnma göra Tryckfrihetsförordningen tili ell Bihang af Mtsigcrnings Balken.
Jag hemställer till alla uplysta och ädelt länkande, tist alla inom delta Ständ, om man egcnreligcn hav något akt befara af Tryckfriheten?
Kanske att gamla fördoiyars länga walde skulle kunna minickas, oordningar här och där uptäckas, eller taflan af menskliga eländet näaon gäng sältas i för stark dag?
Den ömsinte och ochnstlade meniiiffowänne», den w>d sitt lugna samwcle rrygggde Medborgaren, eller den af nir Den 8 December.
519 för det allmänna bästa lagande Embetsmannen — asta vesta skola aldrig wid Tryckfrihetens nlwidgande öfwer fordna glänsor befara Samhälls - ordningens rubbning eller fredens förstörande.
Lät ett brusande huswud någon gäng nied öfwcrdriftens stycka, eller med harmens yttersta bemödande ukiara emot en mäglig owän — det skall aldrig skaka Statens qrundwalar, eller ens mistleda allmänna omdömet, som af mangen i alla sall mötes mcd stoisk köld; man hör pä den djerswe med stum förmaning, men man glömmer lika läkt hans predikan, för att förmanas öfwer »agot nytt ämne.
Opinionen är kanske wädligare, dä pen lik hafwer swallar för alla windar, än dä den ledeS as Tryckfriheten, och en osanning pä papperet torde kraftigare kunna wederläg» gas, än dä den säsom ryckte gär ifrån mun till mun.
Tryckfrihetens fördelar bewisas bäst af dest werkön i de Länder, der Ven ej känt andra band än ve högst nödwändiga, eller kanske aldeles inga.
Akt tala om Englands, Tysklands, till och med Dannemarkfordna tryckfrihet är öfwerflödigt; hwad deste lander wunnit derwid, torde as Litteraturens framsteg derstä» des lätt ku»na bedömas.
Friheten att genom Trycket meddela sina tankar, synes wädlig blott i den mohn dest mistdrukare kunna werka pä swaga menniskor, som gerna följa andras omdöme.
Om en orubbelig sjelfständighet i tänkesätt möjligen kunde äga rum, sä hade man intet att frukta; men ju mera man genom inskränkningar ädagglägger denna fruktan, ju mera bewisar man sin tro pä menskliga swagheteu.
Art denna swaghet läktare kan böjas till det onda än till del goda, är hwad man ifra» barua arén söker inplanta hos ost, och för denna möda §r man wederböranve föga tacksamhet styl dig.
^Man kan emedlertid trosta 2!s
Den 8 December. siq dermed, an detta ej altid bestyrkes af erfarenheten, och den som will öfwvttyga osi om motsatsen — som är färdin arc genast bryta siaswen ö siver försöket att sprida förnuftig uplysnmg: den mäste wara en feghjertad menniska, som domer sina likar endast efter sig sstls!
Hivad det nu under granffning warande af Riksens Högloft.
Ständers Consiitutions- Utjkelt förfar» tade Förslag till en Tryckfrihets- Lag, angär, fä wa» gar jag för min del tro, att det skall uthärda hwarje upkyst pröfning, och att man deruti skall si-na den Milda, men tillika ränwisa anda, som wäl kan tygla sielfswaldet, men icke i orid lägga band pä Snillct.
Önskelig! more wäl att de Comiterade, som enligt Regerings Formens lvZ. §- stola tillsättas till Tryckfri, helens wärd, kunde sörseS med en särskild mera bestämd Instruktion i för ösr,gt ödet unnar wär FäderneSbygd den lyckan, akt efter sa manga stormar fa i lugn hägna äfwm
Lik» teraturen, sä skola densammas idkare swärligen kunna önska mera för sin trygghet, än hwad närwarande Tryckfrihet - Lag lofwar. ^s. kck. 8rjernsioI^e.
Grefwe von k, »nt inAsstsussn, -^1- ^reckr, upläste^söljande till Proiocollet: Wid den Tryckfrihet Förordning, som till Rik, fens Högloft.
Ständers antagande blifwit af Constitutions Utskottet föresiagen, får jag i ödmjukhet till Högloft.
R-dderskapet och Adelns ompröfwande underställa nagra anmärknmgar.
Uti Den 8 December. srr Uti e" sa uplyst Samfund som Högloft.
Rid» dersssaptt och Adeln. more der öfwerstödigt att erindra o,n ;e wa"e!lqa fölidcr, som förnekelsen eller aäckeriek «f roar ch. s hufwudarunder skulle medföra, ej allenast 'o> sederna, Utan ock för Samhälls Ordningen, och akk således straffet för nämnds brott, matte lampas ester rörhrykelttn a m uvchlla hufwudsakcliga ändamälek med ali r si ffamg, nämligen: att förekomma lagens cstwerkrädelse.