Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet anser nemligen, i likhet med hvad i motionen fullständigt är utredt, det vara ovedersägligt: alt en framflyttning i tiden för upptagandet af Kronans uppbörd skulle för Rikets inbyggare i allmänhet bereda lättnad vid skatternas utgörande; att tillförlitligheten af denna sats bäst bevises deraf, dels alt den nu till i November månad utsatte första uppbördsstämman på många ställen i sjelfva verket hålles senare och dels alt, detta oaktadt, uppbördsbeloppet vid samma stämma utgör en, jemförelsevis till uppbörden på det liela, högst ringa summa; att skatterna, som nu till hufvudsakligaste delen afbördas vid en eller den så kallade andra uppbördstämman, skulle, om den första framflyttades till nära den tid då den andra nu hålles och då de skattskyldige anses ega mesta tillgången, med mera beqvämlighet kunna utgöras och till jemnare fördelning på bägge uppbördsstämmorna ingå; att den eontrol, som af Häradsskrifvarne vid uppbördstillfället böv utöfvas, med mera noggrannhet, än som nu låter sig göra, kunde verkställas; och alt, om tiden för redogörelsers upprättande och aflemnande blefve något inskränktare än hittills, denna olägenhet motvägdes deraf, att restantierne tvifvelsutan komme att minskas och besväret med dessa medels utsökande och serskilda redovisande alt förenklas och inskränkas.
I betraktande af dessa väsendtliga fördelar, och då en eller annan månads uppskof med ingåendet af det vid första uppbördsstämman inflytande - Siata-Utskoitcts
Utlåtande N-o 4^9' flytande ringare belopp, icke för Stats-Veiket kan medföra någon olägenhet, anser Utskottet sig väl böra understödja Riksdagsfullmägtigen cin ders Datiielsons ifrågavarande välgrundade förslag; men med afseende derjemte å ämnets vigt och omfattning, oelr att ett fullständigt förslag, äfven om den korta tiden innan Riksdagens förmodade snara slut sådant medgåfve, i allt fall ej skulle kunna uppgöras, utan att vederbörande Jimbetsverk blifva hörde, på det att de modificationer, som i en eller annan del kunna erfordras, må varda iakttagne, tillstyrker Utskottet: att Rikets Ständer, med anmälan af förslaget och med förklarande, det Rikets
Ständer för sin del anse detsammas antagande vara gagnelig!, till Kongl. Majrt i underdånighet öfverlemna att, efter det vederbörande blifvit hörde och ämnet fullständigt utredt, i Nåder bestämma den förändrade lid för uppbördsstämmornas hållande och för redovisningens afgifvande för Kronans uppbörd,, som Kongl. Majrt pröfvar lämplig.
Nro 4%- Antom till Exp.-Utsk. den 29 April".
Utlåtande, i anledning aj vackt fråga om förtydligande af Rikets Ständers underd. skrifvelse, rörande årligt anslag för ut gifvande af Svenskt Diplomatarium.
Uti ett den 22 innevarande April afgifvet Memorial har, hos PresteStåndet, Prosten Ahlqvist anfört: att, sedan Rikets Ständer, uti underd. skrifvelse den 3o October sisth år, bland annat, tillkännagifvit, att ett årligt anslag af 600 Rrdr blifvit intill nästa Riksdag å Stat uppfördt till understöd för utgifvandet af så kalladt Svenskt Diplomatarium, emot det att 125 exemplar öfverlemnades till Kongl. Majrts Nådiga disposition, hade, med anledning häraf, Utgifvaren, Herr Cancellie-Rådet Liljegren, i Kongl.
Archivets förvar aflemnat berörde antal exemplar af Arbetets irsta Band, samt 2:dra Bandets irsta Del'; men vid härom den 28 sisth Mars gjord underd. anmälan, har Kongl. Majrt i Nåder behagat yttra: ”att då Rikets ”Ständer anslagit 600 Rrdr årligen att af Kongl.
Majrt disponeras till ntBih. till R- St.
Fröt. 1834 oc^ «835. 4 Sami. 1 Ajd. 4 Dand. 3 8:de Häftet. >4 SteLts-Utskolttts Utlåtande N:0 4$9- "gifvande af ifrågavarande
Verk i den nion arbetet fortgår, finnér Kong].
”Majit samma medel ej kunna användas till att inlösa de Delar af nämnde "arbete, hvilka utkommit före början, med år i835, af den Ståts-reglering, ”hvartill berörde anslag hörer.”
Med anledning häraf, och öfvertygad att Rikets Ständers afsigt varit, att nämnde 6oo Rldr skulle användas till iu5 exemplars inköpande både af Diplomatarii Usta Del, som år 1829 af trycket utkom, samt af den 2idra Delens usta Band, som utkom år 1834, och af de följande i den ordning de lemna pressen, har Prosten Ahlqvist föreslagit, att den otydlighet, som uppkommit af ordalagen i den underd. skiifvelsen och som gifvit Kongl. Majit anledning anse sig förhindrad alt för de anslagne medlen inköpa Verket i sin helhet, måtte genom en serskild und. skrifvelse undanröjas.
Och har, lill stöd för denna framställning, blifvit anfördt, att, om endast de hädanefter utkommande
Delarne skulle blifva inköpta, funnes icke något enda coroplett exemplar för Kongl. Majlis höga disposition att tillgå, och ehuruväl Ulgifvaren erhöll »let bestämda anslaget till Verkets fortsättande, så förfelades dock helt och hållet det serskilda‘af Rikets Ständer åsyftade ändamålet, ty så väl Rikets Läroverk, som öfriga Autoriteter, hvilka Kongl. Maj;t skulle i Nåder behaga tilldela exemplar af Svenskt Diplomatarium, finge då endast strödda
Delar deraf, i stallet för completta exemplar.
Med föranledande af hvad sålunda blifvit anfördt, och då det tvifvelsutan varit meningen, att, emot anslagets beviljande, det omnämnde antalet exemplar af Svenskt Diplomatarium skulle i complett skicka allt efter som arbetet medhunnes, lill Kongl. Majits
Nådiga disposition öfverletnnas, tillstyrker Utskottet: det Rikets Ständer, i förnyad und. skrifvelse, tillkännagifva, att då Rikets Ständer å allmänna Indragnings-Staten intill nästa Riksdag beviljat ett årligt anslag af 600 Rldr för utgifvandet af Svenskt Diplomatarium, Rikets Ständer dermed haft för afsigt, att ia5 exemplar, så väl af de redan utkomne 2ine Banden, som de följande, i mon som de intill nästa Riksdag kunna från trycket utkomma, skulle inköpas, för att användas på sätt Kongl. Majit funne godt i Nåder förordna.
STOCKHOLM, tryckt i Eckstein ska Boktryckeriet 1835.
Stals-Uttkollels Memorial JY.-ris 4®° och 461. 1 N:o 460.
Ankom lill Exp.-Utsk. den t Maji.
Memorial, angående tiden för nästa Revision af Stats-, Bancooch Riksgälds-l'rerkens räkenskaper och förvaltning.
Som Rikets Ständer, enligt 68 §.
Riksdags-Ordningen, böra utsätta tiden för den Revision af Stats-, Banco- och Riksgälds-Verkens räkenskaper, hvilken, näst efter Riksdag, skall ega rum, och till hvilken förrättning de af Rikets Ständer utvalde Revisorer böra af Kongl. Majrt kallas; alltså och då, hvad Stats-Verket beträffar, i83i års räkenskaper äro de sista, som nu undergått granskning, och afslutade räkenskaper för åren i832 och i833 blifva nästinstundande höst att tillgå, bar Utskottet, på grund dels häraf och dels af från Borgare-Ståndet, genom Protocolls-Utdrag, erhållen serskild anmodan, skolat tillstyrka: att tiden för Rikets Ständers Revisorers nästa sammanträde, till granskning af ofvannämnde Verks tillstånd, styrelse och förvaltning, måtte bestämmas till den l5 September innevarande år.
Stockholm den 29 April i835.
N:o 461.
Arlom till Exp.-Utsk. den 1 Maji.
Memorial, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande Friherre Franc Sparres motion, om medels anvisande d 8:de Hufvud-titeln, sd väl för underhållet af Arbets-compagnien på\
Kungsholmen, som för dessas sysselsättande med fästningsbyggnads-arbetet vid Carlskrona.
Sedan Utskottet först uti Betänkande N:o 439 yttrat sig icke kunna tillstyrka bifall till ofvanberörde motion, men derjemte hemställt, ”det ”Rikets Ständer må förklara, att, så vida Kongl. Majrt finner arbetet å Hill. lill R- St.
Prot. l834 och i835. 4 Sami. 1 Afd, 4 Band. 1 g:de Häftet.
1 Stats-Ulskottels Memorial IV. o 4,61.
”Kungsholms fästningsbyggnad böra fortsättas, Kongl Maj:t äfven må ega "dertill använda de besparingar, som å 3:dje och 4:de Hufvud-titlarne till ”äfventyrs kunna beredas,”— så har Utskottet derefter, på grund af inom 3:ne Riks-Stånd, vid nämnde Betänkande, gjorde anmärkningar, uti förnyadt Utlåtande, N:o 453, yttrat: det Utskottet icke då, mera än förra gången, kunde för Kungsholms fästningsbyggnads fullbordande tillstyrka något bestämdt anslag; men då den slutsatts, af hvad i denna fråga blifvit åtgjord!, möjligen skulle kunna dragas, som vore Kongl. Maj:t förhindrad att af 8:de Hufvud-titelns anslag för fångars vård, underhåll m. m. disponera erforderliga medel för Arbetskarls-compagniens fortfarande användande vid fästningsbyggnads-arbetet, i fall denna sysselsättning skulle finnas vara den mest ändamålsenliga, tillstyrkte Utskottet: att Rikets Ständer, genom underd. skrifvelse till Kongl. Maj:t, måtte undanröja anledningen lill en sådan misstydning, men derjemte underd. tillkännagifva, att, i händelse tångarne blifva använde vid fästningsarbete!, de i och för detta arbetes utförande erforderlige instrumentalier och inventarier äro utgifter, hvilka icke tillhöra 8:de Hufvud-titeln, utan böra af andra disponibla medel bestridas, och att således kostnaden, hvilken äfven i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition blifvit uppgifven till högst 34.000
R:dr årligen, bör förminskas med åtminstone så stort belopp, som motsvarar hvad årligen åtgår till inköp och underhåll af nyssnämnde effecter.
Öfver delta senare tillstyrkande hafva Riks-Slånden stannat uti olika beslut, i det att Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet godkänt Betänkandet N:o 453, hvaremot Borgare- och Bonde-Stånden bifallit det först afgifna Betänkandet N:o 429'
Vid sådant förhållande, och då Riks-Ståndens beslut öfverensstämma deri, att arbetsfångarne må användas äfven på fortsättandet af Kungsholms fästningsbyggnad, om denna sysselsättning af Kongl. Maj:t anses för deni vara den mest ändamålsenliga, men Riks-Ståndens beslut deremot äro stridiga, i afseende på de tillgångar, som, i sådant fall, för detta arbete skola anvisas, i det alt Ridderskapet och Adeln samt Preste-StAndet trott utgiften, i fall den kommer i fråga, böra bestridas af 8:de Hufvud-titelns anslag för fångar^ vård och underhåll, hvaremot Borgare- och BondeStånden ansett tillgång derföre böra beredas å besparingarne af de till 3;dje och fade Hufvud-titlarne redan anvisade anslag; så får Utskottet, på det att äfven denna senare del af frågan, i behörig ordning, må varda afgjord, härmed framlägga förslag till proposition för den omröstning, sorn i förstärkt Ståts-Utskott bör anställas: Stats-Vtskottets Memorial IV.-o .{br.
3 Den, som vill, att Rikets Ständer, med anledning af Friherre Franc Sparres ifrågavarande motion, fatta beslut i enlighet med Utskottets Betänkande N:o 4^3 (innehållande: ”då den misstydning, af hvad i ämnet blifvit åtgjordt, möjligen skulle kunna dragas, som vore Kongl. Majit förhindrad att af 8:de Hufvud-titelns anslag för fångars vård, underhåll, m. m. disponera erforderliga medel för Arbetskarls-compagniens fortfarande användande vid fästningsbyggnads-arbetet, i fall denna sysselsättning skulle finnas vara den mest ändamålsenliga, tillstyrker Utskottet, det Rikets Ständer måtte, genom underdånig skrifvelse, undanröja anledningen till en sådan misstydning, men derjemte underdånigst tillkännagifva, att, i händelse ('Ängarne blifva använda vid fäslnings-arbetet, de i och för detta arbetes utförande erforderlige instrumentalier och inventarier äro utgifter, hvilka icke tillböra 8:de Hufvud-titeln, utan böra af andra disponibla medel bestridas, och att således kostnaden, hvilken äfven i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition blifvit uppgifven till högst 34,000 R:dr årligen, bör förminskas med åtminstone så stort belopp, som motsvarar hvad årligen åtgår till inköp och underhåll af nyssnämnde effecter”), voterar
Ja; den del ej vill, voterar flej.
Nej, så besiutes, i enlighet med Utskottets Betänkande N:o 4^9 (innehållande tillstyrkande af det förklarande å Rikets Ständers sida, ”att, så vida Kongl. Majit finner arbetet å Kungsholms fästningsbyggnad böra fortsättas, Kongl.
Majit må ega dertill använda de besparingar, som å 3:dje och 4:de Hufvud-titlarne tilläfventyrs kunna beredas”).
Stockholm den 29 April 1835.
Emot detta Memorial hafva Herrar Petre’, Werrn och Ekstrand, samt Riksdagsfullmägtigen Johan Andersson från Upsala Län sig reserverat.
STOCKHOLM, Ecksteinska Trvckerirt, i835. Slals-Utskottels Utlåtande N.-o 461.
E N:o 462.
Ankom till Exp.-Utsls. den 2 Maji.
Utlåtande, öfver anmärkningar vid Betänkandet N:o 44$-> med förslag till en förändrad redaction af io3 <$\ uti i83o års Reglemente för Riksgälds-Contoret.
(Rgs Afd.) Ofvanberörde Betänkande, gilladt af Presle-Ståndet den 23 och af Bonde-Ståndot den 21 sistl.
April, har, i anledning af gjorda anmärkningar, blifvit från Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet till Utskottets ytterligare handläggning återremilteradt.
Uti de, så väl hos Ridderskapet och Adeln, som hos Borgare-Ståndet, gjorda anmärkningar, hvilka föranledt återremissen, är, efter hvad discussions-protocollen antyda, medgifvet, att om uti förslags-anslagen uppkommit brister, hvilka af Stats-Verkets inkomster, öfverskotten häri inbegripne, icke kunnat betäckas, Riksgälds-Contoret, på grund af ännu gällande io3 §. i i83o års Reglemente, vore pligtigt att sådana brister ersätta; och något annat har icke heller blifvit af Utskottet tillstyrkt genom den föreslagne nya §:n, som skulle komma att införas uti det blifvande Reglementet.
Det är således icke Utskottets åsigter i sjelfva hufvudsaken, utan blott redactionen af den föreslagne §., som utgjort föremålet för de egentliga anmärkningarne.
Man har nemligen befarat, att när uti den föreslagna §. omförmälas Stats-Verkets utgifter, utan något dervid gjordt tillägg, härifrån skulle kunna hemtas anledning, att på de bestämda anslagen gifva anvisningar utöfver deras fastställde belopp, och såmedelst bereda en tillökning i den extra Statsbrist, som af Riksgälds-Contoret komme att godtgöras.
Utskottet får, i anledning häraf, yttra, att med Stats-Verkets utgifter kunna, i Utskottets tanka, icke förstås andra, än sådana, som af Rikets Ständer äro beslutade.
Och då, enligt de för Statsregleringen lagde grunder, till beloppen ovilkorligt bestämda anslag, icke under någon förevändning få öfverskridas, så har Utskottet ansett ersättning af Bih. till R.
Sl. Prot. 7834 och 1835. 4 Sami. 1 Afd. 4 Band. io:de Häftet.
Stats-Utskollcts Utlåtande N.-o 46a. brister på dessa anslag icke möjligen kunna komma i fråga; och lärer i allt fall någon conti olerande åtgärd, i afseende på Regeringens dispositioner af Statsmedlen, icke kunna organiseras i Riksgälds-Contoret.
Utskottet således icke kan dela de uti anmärkningarne yttrade faihågor för betänkliga påföljder af den föreslagne redactionen, har Utskottet likväl, för att lugna dem, hvilka uti nämnde redaction se stora vådor, ansett sig böra, till närmare förtydligande, i densamma föreslå någon förändring; och får Utskottet alltså, efter öfvervägande af de hos Ridd. och Adeln samt hos Borgare-Ståndet af någre Ledamöter uppgifne redactions-förslag, tillstyrka, att, i stället för io3 §. i i83o års Reglemente, införes, på sin behöriga plats, uti det nya Reglementet för Riksgälds-Contoret, ett förändradt stadgande af följande lydelse:
Derest, efter upprättadl bokslut, skulle finnas att Stats-Verkets
Utgifter något år hafva öfverstigit Inkomsterne, och att anledningen dertill, enligt af Kongl.
Stats-Contoret meddelad uppgift, varit, antingen att Stats-Yerkets sammanräknade inkomster för året ej uppgått till det af Rikets Ständer beräknade* belopp, eller ock att ett eller flere af de utaf Rikets
Ständer beviljade förslags-anslag befunnits för sina ändamål otillräcklige, då skall den sålunda uppkomne extra Statsbrist från Riksgälds-Contoret till Statsverket utbetalas; hvarvid Contoret dock må få begagna ett anstånd af 3:ne månader, räknade från den dag Stats-Contorets reqvisition å ersättningssumman ankommit.
Af de vid innevarande
Riksdag beviljade anslag äro följande, för hvilka icke serskilde stadganden redan i Keglementet för Riksgälds-Contoret finnas bestämde, att, såsom förslagsanslag, anse, nemligen: ' A 2:dra Hu/vud-Titeln:
Cours-difF» renee å Minister-Statens anslag.
Papper och omkostnader till Charta Sigillata.
Anslaget till medico-legala besigtningar.
Dito till farsoters och smittosamma sjukdomars hämmande.
Ved, ljuspenningar samt skrifmaterialier och expenser för denna Hufvud-Titel.
Rese- och tractamentspenningar för Civile Embets och Tjenstemän. Stats-Utskoltets Utlåtande N:0 463.
J 3 Å 5:te Hufvud-Titeln:
Cours-difference å den del af anslaget till Fria Konsternes Acaderaie, sora utgår i Hamburger Banco.
Anslag till ved och ljuspenningar för denna Hufvud-Titel.
A 8:de Hufvud-Titeln:
Lyshållning, med flere utgifter, för Kronans hus i Stockholm.
Fångars skjuts, underhåll, medicaraenter ra. ra.
Reraiss-lage.
Observations- och Uppbörds-procenter.
Mantalsskrifnings-provission.
Restitutioner.
Städers friheter.
Förluster genom Canal-anläggningar.
Indelningsbrister.
Transportkostnader för Stats-Verkets Bergs-effecter.
Odlingshjelp m. ra. för Krononybyggare.
Å to:de Hufvud-Titeln:
Anslaget till Lappmarks Ecclesiastik-Verk.
Allmänna Indragnings-Staten.
Stockholm den a Maji i835.
Ankom till Exp.-Utsk. den 2 Maji.
Utlåtande, i anledning af Herr Stuarts, Carl Gustaf, motion, angående åtgärder till minskning i kostnaden för tryckning af Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll vid nästkommande Riksdag.
(Rgs. Afd.) XJti en från Ridderskapet och Adeln till Utskottet remitterad motion, har Herr Stuart, Carl Gustaf, anfört, hurusom de allmänna och mera högljudda klagomålen öfver de kostnader Riksdagarna medförde för landet, 4 Stats-Ulskotlets Utlåtande N.-o 463. påkalla obestridligen i hög grad Representationens uppmärksamhet.
Det mäste äfven, med afseende härå, vara en oeftergiflig pligt för Rikets Ständer, att begagna hvarje med våra representativa former förenlig utväg, som i någon väsendlligare mon leder till framtida minskning uti de kännbara utgifter
Riksdagarna förorsaka det af andra skattebördor hårdt tryckta folket.
Kostnadérna för den uti Grundlagarne föreskrifna tryckningen af Riks-Ståndens Protocoll och Utskottens Betänkanden upptaga en högst betydlig andel af Riksdags-utgiflerna.
Till åstadkommande af en uti ifrågavarande afseende visserligen icke omöjlig besparing för framtiden, hemställer Motionairen, att Stats-Utskotlet, efter tagen kännedom af de kostnader, som det nuvarande sättet för tryckningen af Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll medfört, måtte föreslå de förberedande åtgärder, som Utskottet anser lämpliga och ändamålsenliga, samt, utan förnärmande af Rikets nästsammanträdande Ständers beslutande rätt, böra och kunna vid denna Riksdag beslutas, för att såmedelst tillvägabringa en högst önskansvärd nedsättning i kostnaderna för tryckningen af nämnde Bihang vid kommande Riksdagar.
I anledning häraf får Utskottet andraga, att, enär det tillhörer Expeditions-Utskottet att låta ombesörja tryckningen och utdelningen af Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll, det vill synas mindre lämpligt, att nu i detta ämne stadga några föreskrifter till efterrättelse för ett blifvande Expeditions-Utskott vid nästkommande Riksdag; ehuru Utskottet, för sin del, eger anledning förmoda, att kostnaden för tryckta Bihanget till RiksStåndens
Protocoll möjligtvis skulle kunna något förminskas och nedsättas derigenom, att, vid Riksdagens början, serskilde contract uppgöras och afslutas, ej mindre om sjelfva tryckningen, än om utskrifning af manuscript och correctur-läsning, samt om de tryckta exemplarens häftning och inbindning.
På grund häraf anser Utskottet sig icke kunna föreslå Rikets Ständer någon åtgärd i anledning af Herr Stiiarts motion.
Stockholm den a Maji 1835.
STOCKHOLM, tryckt i Ecksteinska Boktryckeriet iS35.
Får starl: ta Stats-Ut slottets Memorial N.'o 4^4'
Ankom till Exp.-Utsk. d. 7 Maji.
Memorial, i anledning af verkställd omröstning i frågan om det sätt, på hvilket upplåning för Riksgälds-Contorets behof skall verkställas.
Enligt ankomne Protocolls-utdrag af den 6 och nästlidne April, hafva samtlige Riks-Stånden, med afslag å de lill dem ställde inbjudningar, gillat de uti Slats-Ulskottels Memorial N:o 4^0, angående samman jemkning af Riks-Slåndens olika beslut, i frågan om det sätt, på hvilket upplåning för Riksgälds-Contorets behof skall verkställas, framlagde förslag till Voterings-Propositioner; och som derefter, dels den uti nyssnämnde Memorial törst förekommande fråga, angående det myntslag, i hvilket Riksgälds-Contorets obligationer för upptagne lån få utställas, blifvit, genom uti Förstärkt Stats-Utskott den 10 förlidne månad anställd omröstning, afgjord, dels äfven Stats-Utskottets Memorial N:o 442, med anmälan af det misstag, sorn nyssbemälde dag uti Förstärkta Stats-Utskoltet förelupit, afseende på verkställd votering äfven öfver den serare frågan, eller om capilal-rabalt må, under vissa vilkor, ega rum, blifvit af Ridderskapet och Adela samt Borgare-Ståndet lagdt till handlingar ne, och af Preste- samt Bonde-Stånden bifallet; så bar nu Förstärkta Stats-Utskottet, till afgörande i behörig ordning af sislberörde fråga, anställt omröstning efter följande, så lydande Voterings-proposition:
Den, som bifaller, alt, vid upplåning för Riksgälds-Contorets räkning, emot högst 4 procents ränta, capital-rabatt får ega rum, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej.
Nej, så får upplåning emot capital-rabatt icke, under något vilkor, ega rum.
Som denna votering utfallit med 44
Ja oc^ 7^ > hvarförutan en märkt lapp blifvit casserad, samt Nej således vunnit; får upplåning emot capital-rabatt ieke under något vilkor ega rum.
Hvilket Förstärkta Stats-TJtskottet härmed skolat Rikets Ständer tillkännagifva.
Stockholm den 6 Maji 1835.
Bfflang till R.
Trot, 1834 och 1835. 4\de Sami. i ista Afd. 4'de Band. i n:ie Håftet.
2 Fors t ari ta Stats-Utslottets Memorial N:o 4-65.
N:o 465.
Antom till Exp.-Utsk. den 7 Maji.
Memorial, i anledning af verkställd omröstning i frågan om„en nådegåfva till förre t. f.
Öfver -Commissarien P. J. Åhman.
Sedan samtlige Riks-Stånden, genom Protocolls-uldrag af den 20, 24 oell 25 nästlidne April, förklarat sig godkänna den af Stats-Utskottet, uti Memorial 45i, med anmälan af Riks-Slåndens fattade olika beslut, i fråga om en nådegåfva till förre t. f. Ölver-Commissarien vid General-AssistanceConloret P. J. Åhman, framställde Volerings-proposition; så har Förstärkta Slats-Utskoltet nedannämnde dag, i vederbörlig ordning, röstat öfver berörde, så lydande Proposition:
Deri , som bifaller, alt till förre t. f.
Öfver-Commissarien vid f. d. General-Assislance-Contoret Pehr Isaac Åhman tills vidare från RiksgäldsContoret utbetalas en årlig nådegåfva af 3oo R:dr Banco, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej.
Voteriijgen har utfallit med 43 Ja och 76
Nej; och som Nej således vunnit, kommer den väckta frågan om en årlig nådegåfva till förre t. f. Öfver-Commissarien vid f. d. General-Assistance-Conloret P. J.
Åhman att förfalla.
Hvilket Förstärkta Slats-UtskoLtet härmed skolat Rikets Ständer tillkännagifva.
Stockholm den 6 Maji x 835.
N:o 466.
Ankom till Exp-Utsk. den 7 Maji, Memorial, i aidedning af verkställd omröstning öfver frågan om medels anvisande å 8:de Uufvudtiteln, så väl för underhållet af Arbets-Compagnien på Kungsholmen, som för dessas sysselsättande med fästningsbyggnads-arbetet vid Carlskrona.
Då samtlige Riks-Stånden, uti Protocolls-uldrag af den 4 och 5 innevarande månad, godkänt den uti Stats-Utskottets Memorial N:o 461, i Forst arita Stats-Ut slottets Memorial N‘o /f.66. 3 anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande Friherre Franc Sparres motion, om medels anvisande å S:de Hufvudtiteln , så väl för underhållet af Arbets-compagnien på Kungsholmen, som för dessas sysselsättande med fästningsbyggnads-arbetet vid Carlskrona, föreslagna Voteringsproposition; så har Förstärkta Stals-Utskottet nedannämnde dag, i vederbörlig ordning, anställt omröstning öfver berörde Proposition, så lydande: