Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ordning för Stockholm, som icke omtalar flera Trouppar än Kongl. Lifgardet samt Fortifleaiions- och AttilleriSraleMe till ständig Jaq,parkerings ätniutaude eller om Armeens Flotras r sednare tider tillkomne och hit förlagde Sjö - Arkillerie - Compagnie tillhörande Statens Garnlzon, och Staden pä sadan grund icke ansett sig pligtig att lill dem utgöra Jnqwarkering, har af de Handlingar och Upplysningar Skals-Utsikottet ägr art tillgå icke kunnat utredas; Men om ä ena sidan det icke kan motsägas, att Armeens Flottas Sjö-Artillerie-Manstap äfmen förrattar Garnizons tjenst lika med de öfrige Troupperne och säledes öfwen i sin mohn bidrager till stadens säkerhet och förswarz sä synes det ock ä den andra wara billigt, och böra blifwa ett stadens äliggande, att till denna Troupps bade Befäl och Manskap äfwen utgöra Jnqwarkerinqs-penningar med sä mycket större anledning, som Högloft.
Ridderstapet och Adeln nu mera äkagik sig enahanda Jnqwarterings skyldighet för sine
Hus och egendomar i Städerne som de öfrige Husägare.
Ert lika förhållande anser^ Stats-Utskottet aswen böra äga ruin, sä tvål wid Orlogs-Flortan som för de öfrige ArmLens Flottas Escadrer, sä framt de icke arv förlagde i sädane Städer som genom särMte Resolutioner och författningar fran Inqwarterings utgörande njuta befrielse. Hwad Den 19 Zehrman!. 857 Hwad sfelfwa Jnqwarteringens belopp angar sä om den kommer, efter hwad SlatsftUffott har oswall förestagit, att af Skäderne utgöras; Sä tärer
Len böra ukgä efter samma beräkningsgrund som Ingwarterings författningar stadga för Arkillerie-Re» gementerne.
Förblifwer aker förhållandet härmed hädanefter som hittills, sä att ifrägawarande J:»qwartering bör af Kongl.
Majst och Kronan bestäs; sä sär Slats-Ulstokttt förestä en sädan förbättring därtill, att Under-Officerare wid Efcadrer mage njuta enahanda Jnqwartering som för UnderDfficerarne för öfrige wärswade Regementerne är fastäld, och akt den för Sjö-Arlillerie-Manfkaper i Stockholm mä ökas eill 4 R:d per man om äret, samt wid de i orkerne förlagde Efcadrer till z R:d om arel för hwarje Nummer och Spel. z:o
Att den för ökade göromål under kriget wid Stockholms Efcadrer tillökte Ciwil betjening mätte än widare fä bibehällas.
Skars-Utstottet kan för dest del icke tillstyrka bifall hära.
— Sedan Kriget upphört, sä lära de i ock för det samma uppkomne ökade göromäl äfwen upphört, och säledes anledningen som föranlätit tillökning mr Betjcningens antal öfwer Star jämwäl förswunnik.
Om nu desie tillökte betjente skulle detta oagtadt än widare bibehällas; Sä skulle det blifwa ett prejudicat för andre Werk och Stater, som under kriger kunna haft ökade göromäl att äfwen söka tillökning i dest betjening Uköfwer hwad Staten beftär. Z;te Band. s.dra Afd.
58» 5:0 858 Den 19 Zebruarii. 5:0 Angående Sjömätnings Corpsen Dä Kongs.
Majers Nådiga bref af den z:djs Januari 1809, uttryckligen förmäler, att en stor del as Sjömäknings A betet redan stall wara werkstätdt, sa att icke mycket däraf stall äkerstä, sä grundade Stats-Ukstottet varpa desi tillstyrkande i förra Betänkandet, att till Slaks-Werkets lindring i desi utgister den genom Kongl, brefwet den 29 Ociober 1808 sa nyligen inratiade Sjö-mätnings Corpsen mätte indragas och det återstående af Sjömärningen fullbordas pä förr manligt fäkt med biträde af de wid Sjö-Mätnings Corpsen redan antagne Officerare.
Uti samtelige de respectiwc Riksstånden har denne Corps bibehållande såsom en högst nyttig och gagnelig inrättning blifwit af flere Ledamöter yrkad.
Dä Stats-Urskottet af de anmärkningar som i detta afseende blifwit gjorde nu mera inhämtat en närmare och omständeligare kännedom af denne Corps bestämmelse, af beskaffenheten af de Sjö-Mätningar och däröfwer upprättade Chartor som hittills blifwit gjorde, hwilka ehuru de äga all förtjenst likwäl för säkerheten fordra ett närmare öfwerseende och rättelse i de delar deruti de kunna finnas mindre fullständige och noggranne; Dä härtill kommer att afwen en betydlig del af Rikets widlyftige Skärgärd ännu saknar Hydographiste Chartor, hwilkas behof nu mera än förr blifwit ökadt sedan ffärqärden utgör Rikets nästan enda Gräns; Och dä ändteligen Lotsen - Staren och Lotls-werket kommer att sia under Chefens för Sjömätnings-Corpsens styrelse och inseende, utan att Stats Wer - Den 19 Lebruar». 8ss werket i framtiden bchöfwer att graweras med aflöning för en särskild Chef öfwer Lotts-werket, sä kan StatsUlskoitet med afseende ä alla besia skäl nu icke annat an tillstyrka, att Sjömätnings-Corpsen ma blist wa alt framgent ä Rikets Skar bibehållen, hwa» wid Utskottet endast fär hemställa, att, som, efter hwad ansört ar Chefen för Sjömatnings Corpsen äfwen blifwer Chef för Lots-werket, sä synes sä wäl hans lön raoo R:d. som 2600 R:d. hwilka ä Corpsens Stat warit upförde kill Instrumenters anstasfan» be och underhallande, till förefallande kostnaders be» stridande wid Chanors författande och grawerande, samt till de flere utgifter af denna Wettenstap kunna finnas nödige, böra af de inflytande Lots- och Bak-medlen bestridas och Mgä.
Stockholm den rz Februarii i8t-o.
Prcste-Stänh.
Ledamöters wägnar Ledamöters magnar claes HemmZ.
Ij,. dickman.
Bonde-Ständ» Ledamöters magnar Ledamöters wägnar Larl kr. canäber§» Austers tftilslon. kröstelius.
Ut. 86r> Den 19 Zebruarrl.
Utdrag af Protocollet, hällit hos Riksens Högloft.
Ständers Banco-Utstött den 14 Februarii 1810.
Ständers Bewillnings-Utstötts, till Banco - Ukstokcets utlåtande förwiste hemställan, der mane till minnande af nödig Comroll wid Charta-Sigiiiatä-Werket, i den mohn sädant kan äga rum, sarstille för samma Werk behöflige papperssorter wid Banquens Pappers-Vruk blifwa tillwerkade, samt att wid marden och redowisningen för dek i sädant ändamål tillwerkade papper enahanda sätt blifwer iagttagit, som med Banquens öfriga papper, har Banco-Utstottet i synnerhet rörande möjligheten af papperets tiilwerkning wid Ban» quens Pappers-Bruk, inhämtat Hcrr Stats-Secreteraren och Commendeuren UaAerbrinA8 yttrande, som besörjer Speciela tillsynen öjmer Pappers-Bruket: Hwilket yttrande härhos bifogas; och hwarigenom är iiplyst, att sä mänga och beskaffade papperssorier som för ofwanberörde behof kunna finnas nödwändige, wid Banquens Pappers-Bruk kunna tillwerkas, men atk tiben sör hwarje Reqvrfttions fullgörande jemte görligaste lägsta priset derä icke more möjligt att bestämma, innan fullständig upgifr sä wät ä beskaffenheten af hwarje sort som hwad ungefärligt belopp deraf kan erfordras, blifwer medvelt.
Säkerheten wid papperets tiilwerkning, wärd och utlcmnande, anser Banco-Utstotret kunna blifwa tillräckligen bewarad, genom iagnagande af hwad för Banqn- sedel-papper i sädant ändamål är söreflrifwit.
Är och dag som förr stnfwit stär.
Efter Besalluing, Ian - Den Zebruarii- 86i I anledning af Riksens Högloft.
Ständers Bewillnings Utstötts gjorde, och med mig Communicerade förfrågan, hurnwida ätskillige för Controllen wid Charta -Sigillatä - Werket behöfwelige papperssoncr kunna wid Banquens Pappers-Bruk blifwa tillwerkade?
får jag äran anmäla, att rillwerkninqen af sa mänga och sa bestaffade papperssorter, som för vfwannamnde behof blifwa reqwirerade, kan wid Bananens Pappers-Bruk werkställas; men riden för Reqvif,tionens fullgörande, jenne görliga lägsta pri* set dera, är ej möjligt arr bestämma innan fullstän* dig upgift, sä wäl ä beskaffenheten af hwarje sort, som hwad ungefärligt belopp deraf kan erfordras blifwer meddelt.
Stockholm den 8 Febr. 1810.
L- ^aZerbrinA.
Ridderstapet och Adeln fann detta ProtocollsUtdrag wara as Banco-Utstotttt endast aä notitiam Lnsändk.
Ridderstapet och Adeln ätstildes kl. ett qwart lill z.
In kiäem ^rotocolli XI. 8ilverstoli>e.
862 Den 20 Zebruarii.
Tisdagen den 20 Februari:. - Plenum kl. 9 förmiddagen.
Uplastes en ifrån Skars.
Utskottet inkommit sä lydande: Wördsamt Memorial) Med anwandande af het mast sorgfalliga bemödande, och med iagkagtagande af all den noggranhet som warit möstlig och hwartill de ärhätlne uplysuingar föranlett, har Skats-Utskottet werkstaldt den det samma updragne Slats-Reglering och uti dest deröfwer till Riksens Högloft, Stander afgifne betänkande anfört alla de omständigheter och anledningar, som legat till grund för Slats?Utskottets
Utlärande och hemställan rörande hwarje särskilt ämne och Stat, ej mindre i afseende pä Stais-Werkets inkomster an dest utgifter.
Utskottet har äfwen harr den tillfredsställelsen, att innom de Respcriwe Riksstånden tvid det hela icke gjorts, någon hufwudsakelig anmärkning.
Det ar blott i nägra smärre detailer som en och annan erhindran, ledande till en närmare uplysnings »vinnande blifwir gjord; och det är öfwer deste nödige befundne uplysningar, som Stats-Utjkottet nu får sitt utlåtande afgifwa.
Srats-Nrskottet har harwid trodt stg till mera redighers winnande böra följa samma Ordning och indelning, som Uti betänkandet blifwit iakttagen; och hwarwid altsä förekommer:
Den 20 Zebruarii. 86z no Angäende Stats werketS Zörwaltmng.
Uti berättelsen härom har Staks-Utstottet upgifwit att redogörelsen för Stats-Werkeis alla sä inkomster som Utgifter under sina behörige Titlar innefattas uti Räntekammare - Hufwudboke», hwilken med sine behörige verificationer af Kongl. KammarRätten i wederbörlig tid och ordning granskas och rewideras.
As en Ledamot af det Högwördige Preste-Ständet har den önffan blifwit yttrad, att Stats-Urfkottet efter någon wederbörande kunnig Embetsmans hörande, wille lämna ett Schema eller föreskrift till inrättande af en pä minst konstiga satt reglerad Hufwudbok, hwilken kunde intaga Rikers samsäldte pennings rörelse med dubbla partier och slutas pä Capital och således tydeligen wisa hela Rikets fammantagne inkomster och Utgifter till bade säkerhet och lälnåd wid blifwande Rewisioner, Wällofl, Borgare-Ständet har yrkat, att StarsMedlen hädanefter mätte redowisas uti en ordentelig inrättad hufwudbok, som intager Rikets samfälta yenninge rörelse, föres med dubbla patter och stutaS pä Capital, samt säledes tydligen wisar för hwarje är hela Rikets sammantagne inkomst och utgift, Vrist och Ofwerskott, behörigen Classificerade, hwarigenom skall winnås dels en större säkerhet i det hela af Näkenskaperne, dels en wida lättare rewision, och dels en myckel beqwämare Oeconomi sk öswersigk.
D-'t hittills brukeliga söthet, att uotaga Kronans intrader i Spannemäl och andre waror esker sä kallak - 844 Den 2o Zebruarii. lat Krono wärdie har Borgare-Standet ansedt olämpeligk och endast tjena till osäkerhet i werkeliga beloppet och onödigr beftvar wid Calcnlerne deröfwer; hwarsöre Ständet önstar, alt Kronans afrad och Krono tionde Spannemäl, sä wät som andre Rante-perscdlar mätte hädanefter i Kronans rakenfMper uppföras efter Markegängs priferne.
Slars-Utffoktet kan icke annat än för desi del gillade ofwan gjorde anmärkningar, såsom ledande rist en närmare och mera bestämd uplysnings minnande vm werkeliga och rätta utslaget och belopet af Rikets inkomster, men Ilrstotlet bör dock anmärka, att hwad bokföringen i Srars-Contoirei angar, sä kan den icke innefatta en sadan allmän öfwerslgt och rcdowisning öfwer alla Rikets Intrader.
Stats-Contoirer kan icke i desi huswudbok upkaga och redowifa annar an hwad dit werkeligen inflyter och der är icke Spannemal eller persedlar utan Contania penningar.
Utffoliet bör erindra att helt annat är RänteckammareHufwudboken och amtar äter Riksstaren, som grun» dar sig pa inkommande Stals försiager.
Den förra redowisar hwad under loppet af äret werkeligen in» fluckt och den sednare ar blott eit wid hwarje ärs början upräctadt fö! stag, pä hwad Staten för det äret förmodas kunna påräkna till bestridandet af de för samma är i Siat bestämde och ansiagne utgifter.
Wid en sadan calcul hwarken är eller kan blifwa någon annan grund ari följa, än Statsförslagerne vch de föregäende ärens erfarenhet af hwad hwarje Inkomst werkeliga influma belopp utgjort.
Att i Staben, som wid början af äret upgöres, utsätta wärdet pä spannemäl och Rämepersedlar efter löpar;, Den 20 FebruarUi 865 pande ärets markegång ar en omöjlighet dä markegängen icke fältes förr an wid årets sint och först wid början af päföljande äret kommer till Stats-Conloireks kännedom, eller om Staten icke behöfwer akr uprätkas förrän päföljande äret för det föregående, fedan upgifter och uträkningar frän alla Län och -Werk hunnit förfaktas och inkomma, sä wore det wäl en möjelighet att kunna upgöra ett sädant Stcus-Förstag, men dä blefwe det icke hwad afsigten är, uägon ledning till rättelse wid uprärrandet af ärets
Stat utan i dek stället en redogörelse.
All den spannemäl och Räntepersedlar, som icke äro wiste behof och Stater anflagne, utan inga till Kongl. Maj:t och Kronans disposition, lösas af wederbörande efter markegäng eller ock, om Kronan har behof deraf, lewereras in natura ; i förra fallet uptagas och redowisas de i Landsböckerna icke efter Kronowärdie, utan efter Länets markegängspris, hwareftec ritt Stats - Eontoiret remitteras öfwerffoktek af medlen, sedan Länets egne efter Stat och disposition utgående behof blifwit besörjde och i sednare fallet emvttages de i Kronans Magaziner, som darföre i Rakenffaperne redowisa.
Dä det således är en gisweu sak, atk Kronans afrad och tionde spannemäl samt räntepersedlar icke kunna uti Riks-Skaten uptagas efter markegängs pris, sä och dä någon gifwen calcul mäste följas har ifrån äldre tider blifwit faststäldt att följa Kronowärderings priset och i7Z5 ärs ständiga markegäng, och efter samma pris päförcs den äfwen Stater och indelnings hafware, som dock derigenom icke undfä mera an hwad dem efter stat tillkommer.
En högre beräkning tverkar hwarken till ökning eller minskning i StatsWerktts inkomster eller utgifter, det blott ökar numerairen i Zcffran och wisar för ögat en större bade ^ in - 865 Den 22 Zebruarii inkomst och utgift.
Men hivad äter angar den spanrnäl, som öfwerstjuier desie behof och kallas öswerstorts-spannemäl; sä anser Utstottet det wars i sin ordning, ari dä den werkeligcn ökar Statens inkomster till högre belopp än efter Stats priset, den äfwen bör i Stat uptagas efter en sadan beräkning, som kan anses ungefärligen smara emot det förmodade markegängs priset;, och berta har Slals-Ukstottet uti desi asgisne Staks-Project jämwal iagktagit» Huruwida Riksens Högloft.
Stander tackas sinna någon förändring i den nu brukliga method i Näntekammarc-Hufwudbokens förande nödig, beror pä Ri fens Högloft.
Ständers egit bepröfwande.
Skats-Utftottel har funnit den aga all nödig Controll, och derföre icke trott sig böra för närwarande tillstyrka någon förändring deri, förr än det kan blifwa utrönt om och huruwida en annan methode mä kunna fö. reftäs som kan anses blifwa mera uplysande och lättare falla i ögonen wid en ffeende rewision af Personer, som äro wid raknestapcrs förande owane, och af den nu antagne me hoden ega mindre erfarenhet»
Men hwad äter angar den föreslagne allmänna hufwudboken, som flulle innefatta Rikets samfälta penninge rörelse, Banquen likwäl derifrän undantagen, och tillika utwisa hela Rikets sammantagne inkomster och utgifter, sä more det utan twifwel gansta mycket uplysande, om en sädan kunde författas; Men som detta är ett arbete af mycken »vidlyftighet, dä deruti mäste ingä ej blott Stats-Comoirets ritan alle andre werks Rakenffaper, samt alle Lmdsboks Rakenstaperne, och defte icke böra kunna daruti intagas - Dcn 20 Zebruarii.
867 gas förr an de blifwit wederbörligen reviderade; Sä anser Stats-Utstottet att der fordrar flere är, innan ett sädant bokflut möjligen kan werkställas, och att härtill fordras ett särskilt dertill inräuadt allmänt Bokfluts-Contoir.
å /%/j Register.
A. Adress, R, St Tacksägelse, till Kongl. Majit och H. K. H. Kronprinsen, I. 437. R.
Tacksägelse,, till Kongl.
Majit angående Förvaltningen af Barthelemyska Stats* Medlen V. 2044. _ R.
Tacksägelse, till Kongl. Majit och H. K. H.
KronPrinsen, angående utländska Gälden V. Del. 4 Afd. 463. B. Berättelse af R.
St:s till Stats-, Banco- och RiksgäldäVerkens öfverseende förordnade Revisorer, angående Banco-Verkets tillstånd I. 4.
. af dito, angående StatsVerkets tillstånd och förvaltning åren 1310 och 1811, t. 9. _ af dito, angående RiksgäldsContoirets till stånd och förvaltning, I. 35. <— — af dito, angående den under Cotnmerce-Collegii förvaltning ställde ManufacturDiseont Fonden , I. gi. örn hvad sig i Rikets Styrelse tilldragit se dan sista Riksdag, I- 106. angående de under CommerceCollegii disposi tion stående Fonder, I. 154. _ af R.
Justitieombudsman för år 1813 > I.
171. af dito för år 1814, I. 223. af dito till Riksens Ständer, I. 275. — — om Allmänna MagazinsDirectionens förvalt ning för år 1810, I. 333. v— — om 1808 och 1809 årens KrigsRedogörel* se och RevisionsVerk, I. 404.
Besvärs, och OeconomieUtskottets Memorial, om be tjening, II. 21. — angående Hjelprotarnes afgifter till Stamro; X tärne a Register. tame samt jemkning af de så kallade Planpenningarna, 11. 233.
Besvärs• och Oeconomi?,Utskotttt.s Memorial, om Presterskapets aflöning, II. 243. _ angående det af Landsh i Carlstads
Län utfärdade förbud mot Tjenstedräogars utvandrande pr Länet , II. 246. _ _ om Gerningsörens erläggande af Sockenhandtverkare, II. om Reutan af Såg- och Mjölqvarnar, II. 262. om sökt rättighet för förmedlade Hemman, att vid deltagande i Kyrko-, Prestegårds- och Tingshus byggande fä förmedlingen tillgodo njuta, II.
434. __ rörande en Landsväg till Rörås Kopparverk i Norrige, II.
Del. 437. . _ om v. Kruses Dictainen rörande Bränvins» bränningen, II. 441- __ om rättighet för Allmogen i Halland, att å egna ägor skära torf och tufvor -till bränsle, II. 443. angående Glas- och Porcellains-förares samt Smideshandlares Handelsrättighet, II.
445. angående vite för försummadt Uppbördsmöte II. 461. — — om Landtbruks-Skolors inrättande, II. 520. _ angående Magistraternas rättighet att utfärda Pass, lil. 144. _ angående Titulaturens afskaffande, III. 146. „ angående skyldigheten, att deltaga i byg gande och underhållande af EcclesiastiqueHus i Staderna, lil. 241. _ ang. en Fyrbåks inrättande på Gottland, 245. _ angående MarkegängsTaxornas upprättande m. m., III.
290. angående ändring af flyttnings - tiden för tjenstehjon, III. 344. _ angående den vissa hemman ålaggde Krono brefbäricg, III. 358.
Be - Register.
I och OeconomieUtskottets Memorial, angående rättighet för Hallands Allmoge, art å egna ägor få skära torf af tufvor och ljungbevuxeti mark, lil. 362. angående vite för försummadt Uppbördsmöte, lil. 365. angående skyldighet för Bruk och Qvarnar, att deltaga i väghållning, lil. 376. angående understöd för Soldater, hvilka genom Vacancer vid Compagnierna komma att afgå, lil. 378. ang, fem Helgedagars indragning, III. 381- angående Invånarnes i Norrvikens Fögderi anhållan, att få lemna Afraden och Kronobonden i Strömstad, lil. 384. angående Stapelstads frihet för Köpingen Döderhultsvik, lil. 38f. ang.
Riksdags-Relationers infordrande, III.J395. angående Fördelningen af de Soldat-rotarne beviljade vacancer, lil. 430. angående en Fonds samlande till underhållande af vintervägen imellan Elfvedahlen öfver Särna till Norriges Rå, lil- 429. angående en beqvämligare Post-Inrättning i Landet, lil. 433. angående upphandlingar för Kongl. Majtts och Kronans räkning, IIL. 43?. angående Garnizons-Regementernas Lönings.
Spannemål m. m., III.
440. angående ändring uti författningarna om Hemmans-klyfning, lil. 667 angående Allmänna Skogshushållningen i Riket m. m., IV. 46. angående Postföringen öfver Ålands haf m. m., IV. 167. angående Götha Canal-Bolags förpligtande att, enär någon Rotesoldat uti dess arbete blifver oduglig till Krigstjenst, ersätta kostnaden till annan karls anskaffande i stället, IV. 169.
Be - 4 Register.
Besvärs- och Occonomie Utskottets Memorial, angåen* de tidens bestämmande för vägsyner uti Publicationerna derom, IV. 172* angående återupplifvande af Kongl. Brefvet d, 23 September 1747, IV. 174. ^ ang.
Husbebofs-bränvinsbränningen, IV. 176» angående ökadt Arfvode åt Utskottets Canz Ii. betjening, IV. 284.
. angående Gårdfarihandel, IV. 287. _ ang. betalning för Fångskjuts- och Krono brefbiiring i Stora Kopparbergs
Län , IV. 320. ' angående Kalkstens - brottens begagnande på Gottland, IV. 323. ang. indragning af 5 Helgedagar, IV. 324. angående en Marknads inrättande i Särna, IV. 394. angående Landshöfdingarnes Embets-berättel ser, IV. 395- angående Förvaltningen af Wisby Hospitals* intrader, IV. 397 angående inskränkning af Exclusiva privilegier, IV. 440. — — angående rättigheten för Lumphandlare att omkring resa i Landet samt om Lumpors anskaffande för Pappersbrukens behof, IV. 446.
, . angående tillåtelse för Allmogen i Skåne att antingen leverera den Stockholms Barnhus tillhörige Tionde Spannmål uti närmaste Kro noMagazin, eller att få lösa den efter Markegången, IV. 455-. angående afhjelpande af vissa kostnader för Rote- och Rusthållare, IV. 575. angående ersättning till Hemmansägarne i Wäne Härad för lidne öfversvämningar af Hällsjön , IV. 649- angående Stads- och Landsförsamlingars rösträttighet vid gemensamt Presteva] / IV. 652. angående StrandridareBoställen och Lastageplatsen på ön Gottland, IV. 768- Register.
S Besvärs- och Oeconomie-Utskottets Memorial,' angående Gränsetullarnes afskaflande å Norrska sidan, IV. 773. _ angående Mätare - Penningars afskaffaude, IV. iioS angående förbud mot anläggande af så be skaffade vattenverk, hvarigenom, förmedelst uppdämningar, angränsande ägors uppodling och förbättring hindras m. m., IV- Ii8l angående höjden utaf laggilld Gärdesgård af sten, IV. 1187. angående inrättande af en praktisk Bergs Skola, IV. 1190. angående att, vid påkommande durchmar» cher, inqvartering i Städerna allenast måtte grunda sig på Hus och Tomt, IV. 1193.
. angående Saltpeter Näringens tillstånd i Ri ket tn. m., IV. 1300. angående medel till vaccinationens befräm jande, IV. 1338- angående Indelta Regementernas beklädnads sätt, IV. 1348. _ angående ett Stats-SjöAssurance-Contoirs in rättande i Stockholm, IV. 1375'. angående Eiksdags-Relationers infordrande, IV. 138a. angående huruvida någon Embetsman borde kunna äga rättighet, att förbjuda invånarne i en ort att hvar sorn feist inom Riket söka arbete, IV. 1388- ang.
Magistraternas, uti Landshöfdinge-Resi densen, rättighet att utfärda pass, IV- 149?. angående den vissa Hemman ålaggde Kro* nobrefbäring, IV.
1498* __ — angående nödiga föreskrifter i afseende på Skogshushållningen vid Bergsmanshemman, som af andra än Bergsmän inköpas, V. 71* —* — äng åtskilliga Fyrbåk ars anläggande, V. 92.
S Register.
Besvärs- och OeconomieUtskottets Memorial, angåen. de förbud emot löpande Assignationers utgifvande af enskilte personer tn. m., V. 599, — — angående Gränsetullarne imellan Sverige och Norrige, samt Landtulls-inrättningen i Riket och den dervid bibehållna Tullbevakning m. m., V- 6or. _ _ angående Markegångs •
Taxornas upprättande m. m. , V. 644. _ angående större frihet till begagnande af Kalkmylla och Kalkstensbrott pä Gottland, V. 696. — — angående vissa öfverklagade olägenheter för Bätsmans-Rotehåliare, V- 783* — angående underhållandet af Strandridare Boställen och Lastagebryggor på Gottland, V. 790. — —- angående upphandlingar för Kongl. Maj t och Kronan, V- 904. angående inskränkning i Halländska och Bohus. ländska Allmogens Seglationsfrihet, V. 93?. _ — angående Hamp«planteringens befrämjande, V. 941. _ angående Båtsmansfördubblingens återstallan de, V. 1042. _ angående befrielse för Skeppare och förbön» der, att vid Tullkamrarne uttaga förpass ningar å Landets egna varor, som från Upp* städerna till Stapelstäderna försändas,V, 1108. _ _ angående en fri Tackjerns-handel, V. 1117. _ angående yrkad ändring af Tjenstehjons flyttningstid, V. 1124.
V _ angående medel till Svenska Klädes-Fabriker» nas upphjelpande, V 1182. _ angående Götha Canal - Bolags. förpligtande, att då någon Rote-Soldat, i och för arbetet derstädes blifver oduglig till Krigstjenst, ersätta kostnaden till annan karls anskaffande, V. 1188.