Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
St. l:o om antagande af en författning, af straff; 2:o om antagande af en författning, ang:de straff-arbetes och fängelse-straffs verkställande i enrum; 3:o ang:de användande af de å Statsanslaget för Båtsmansbeklädnaden åren 1849—1851 upkomna behållningar: 4:o ang:de afsöndring af jord från kronolägenheterne Hushagen, Köpingsöu och Byslätten i Köpingsviken af Vestmanlands län för utvidgning och Tätning af Köpings å; 5:o ang:de upförande å stat af lön för Kronofogden i Westerbottens Lappmarker, hvilkens aflöning f. n. utgår dels från det å RiksStatens 8:de hufvudTilel upförda reservations- och förslags-anslag till Lappmarks Ecklesiaslikverket, dels i s. k. uNärt»: 6:o ang:de bibehållande af det vid 1853—1854 års Riksdag till ombyggnad af Långebro vid Christianstad anvisade Statsbidrag ; 44 Den 17 Januari. 7:o ang:de försäljning af tomtplatsen efter- kronans nerbrunna Spannmålsmagasinslnts i staden Carlshamn; 8:0 i anledn. af f. d.
Landshöfd. i Götheborgs och Bohus Län, General-Löjtn.
Gr. Carl Gustaf Löwenhjelms, f. d. tillf, Landskär», kronofogden Anders Samuel Peterssons och LandsSekret.
Lagm.
Carl Engelbloms underd. ansökningar att erhålla eftergift å dem ådörndt ersättningsansvar för kronans förlust i följd af Länsbokhållaren Casper Langlets bedrägliga förhållande; samt 9:o angtde eftergift af den frami.
Öfversten m. m.
Israel af Ekenstam, i egenskap af Chef för vestra Tull-Distriktet, till ersättande ådömda andel utaf Tullkassören G. E.
Bergvalls balans.
Föredrogos och begärdes på bordet nedannämnde K.
M:s denna dag ankomne Nåd. skrifvelse!- till II.
St. l:o mod förslag till författning, ang:de stämplade pappersafgiften samt hvad vid kontrollen och upbörden deraf bör iakttagas; 2:o i anledn. af gjord underd. framställning om Statens medverkan för fullbordande af jernvägsanläggningen mellan Köping och Hult; 3:o angrde gjorda underd. framställningar om Statsbidrag för jernvägsanläggningar från Mariestad till vestra Stambanan, från Borås tili samma Stambana, mellan Köping och Utterbergs Bruk, samt mellan Hvetlanda och Oscarshamn : 4:o angtde Ilirekttns för Nora Ervalla jernvägsbolags underd. ansökning om ytterligare låneunderstöd för nämnde jernvägsföretag; och 5:o i anledn. af f. d.
Expedts-Chefen m. in. C. T.
Meinanders underd. ansökning om pensionsförhöjning.
Besv, 0. Ekon.-Utsk. inkomne Betänktn: N:o 4, i anledn. af väckt förslag om nya föreskrifters meddelande rörande tiden för utlysande och anställande af entreprenad-auktioner för Statens räkning; N:o 5, i anledn. af väckt motion, angtde förändring af vilke ren för åtnjutande af de åt yngre Universitets lärare anslagne stipendier; Nto 6, i anledn. af väckt fråga örn reglering af Länsindelningar ; Nto 7, i anledn. af väckt motion om förhöjning i traktamentet åt Magistrats-personer och Borgare vid besigtningar och. andra förrättningar för kronans räkning; och Den 21 J anuari. 45 N:o 8, i anledn. af väckt fråga om beredande af Gudstjenstoch Skol-lokaler för Gannisoiisförsamlingarne i Stockholm. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 2 e. m.
Onsdagen den 21 Januari 1857.
Just. 3 prot.-utdr. för d. 17 dennes samt pleni prot:n förd. 19 och 20 sisth Dec.; hvarefter Gr. Puke, Folke Magnus, anmälde sig och uplåste ett sälydande anförande :
Då den granskning af nnvartde Chefen för Sjöförvars
Departenntet afgifna underd- förslag till reglering af anslagen för sjöförsvaret under nåstblifvande statsförvaltnings period, som llr Gr. von Platen uti plenum d. 20 sisth Dec. företog, var allt för vidlyftig och sväfvande, för att da kunna af mig riktigt uppfattas, hvadan det svar, jag derå vid tillfället lemnade, äfven blef ofullständigt torde i enlighet med hvad jag då förbehöll mig, jag nu få ytterligare anföra.
Om den långtiriga inledning.
Gr:n låtit föregå sin s. k. granskning, kunde vara åtskilligt att säga, men dess egentliga syfte är allt för mig genomskinligt, för att det skulle löna möllan dervid uppehålla sig.
Beklagligt har det emedlertid synts mig, och skall säkert så förefalla livar och en att llr Grin kunnat anse sig för samma syftes befrämjande behöfva mer och mindre direkt anfalla förbemälte Dep:ts-Chef. ehuru denne ej är tillfälle att här sjelf försvara sig, och att äter lill lif väcka, den gamla tvisten om den ena afdelningens af Flottan h reträde framföre den andra, hvilken till begge afdelningarnes fromma, hade afstannat, till följd af den oväld, hvarmed nuvide Dep:ts-Chef. iaktagit så väl den enas som den andras intressen.
De anmärkmr i sak uti llr Gr:s anförande, vid hvilka jag fästat mig, ärro följande och skola af mig hvar för sig bemötas. l:o.
Alt ej uteslutande såsom skäl för löne-förhöjningarna bort anföras de förhöjda prisen på lefnadsförnödenheler, hvilket 46 Den 21 Januari. förmenas ej för det närvarande hålla fullt streck, utan heldre de ökade lefnadsltoslnader, som en stigande civilisation och deraf föranledda lefnadsvanor medföra.
Om denna slrof åsyftar något annat, än att i allmänhet klandra uuv:de Dep:tsChefs tillstyrkanden, skall den väl innebära en anklagelse emot denne med afseende på beloppen af de föreslagna löneförhfljningarne.
En ojäfvig granskning af dessa förslag skall dock visa, att man vid lönernas bestämmande, sökt i främsta rummet undanrödja den i äldre stater emot ilo lägsta gradernas löntagare begagna orättvisa, i det lönerne för dem varit så lågt satta, alt de äfven under mindre dyra tider aldrig kunnat rimligen antagas förslå ens till fyllande af de oundgängligaste lefnadsbeliofven, samt alt lönebeloppen för de högre graderna blifvit något sä när föreslagna efter den fördyrade leluadskostnaden, hvarvid den högsta graden, på sätt aflöningsförslagel för Flottans Officers-Corps utvisar, ingen förhöjning alls tillkommit.
Med fullt fog kan således sägas, att om aflöningsstaterne fordom uppgjordes mera med afseende pä de högre än lägre gradernas fördel, förhållandet nu är tvärtom, hvilket jag förmodar
Hr Gr:n ej kan klandra.
Hvad nu beloppen egenteligen ankommer, så är det svårt fatta Gr:ns mening, om de föreslagna äro antingen för höga eller för låga, enär Hr Gr:n föreslår att alla löner under 1000 R:dr R:mt böra ökas med 50 °/o och de deröfver med 33 Va % följd hvaraf en Sekund Löjtnant med lägsta lön skulle i stället för 600 Rrdr hvartill lian i ilen Kongl. Propos:n blifvit föreslagen, endast får 450 R:dr — den med högre lön 562 t/2 Hulr i st. f. 800 Rdr—- Premier och Kapten Löjtnanten likaledes lägre löner än de föreslagne nion Amiralen för hvilken ingen förhöjning föreslagits erhölle en dylik af icke mindre än 2500 .— och vice Amiralen 2000 R:drs tillökning i stället för 1000 R:dr -—
Kan detta verkeligen vara Hr Grins mening?
Eller har granskningen af det klandrade förslaget varit så löslig, att granskaren icke anat de slutsattser, som deraf kunna dragas. 2:o.
Alt Dep-.lsChefens anförande icke lemnade grund för bedömmande af befälets antal hvilket borde liimpas efter den styrka, det hade alt föra i krig, och den sysselsättning, del agde i fred, och all antalet Amiraler borde minskas med 2.
Detta yttrande innefattar en svår anklagelse emot den värde granskaren sjelf, som säger sig icke hafva förändrat åsigter och likväl underlät, att, enligt dessa, tillvägabringa minskning i flottans officers personal, under den tid han var Dep:t,sChef.
DepilsChef, har desto mindre funnit skäl att föreslå någon förminskning, som anfalet officerare under de senare årens större rustningar visat sig vara väl behöfligt och utan tvifvel blifver alldeles otillräckligt, om allmän rustning af flottan skulle ambefallas.
Detta torde ock få gälla som skäl hvarföre åtgärd ej vidtagits att afvisa unga män, som vilja egna sig åt yrket, hvilket för öfrigt icke. utan alt bryta mot gällande författningar, läte sig göra med utexaminerade kadetter ifrån Karlberg, och skulle vara i högsta grad obilligt emot Den 21 Januari. 47 andra, som kunna styrka sig hafva fullgjort de fordringar som fastställs lor vinnande af inträde vid Flottan som Officer, livad Amiralen lie träffar, så finnes Vid sjöförsvaret, DepitsChefes-platsen oräknad, minst 3 platser, som rätteligen alltid holde vara tillsatta med flaggman, och 1 a 2 att tillgå, som Befälhafvare på utgående större Eskader, äfvensom vid upkommande sjuklighet eller annat förfall bland någon af de fungerande, torde ej kunna anses öfverflödigt.
När DepitsChefen ansett minskning i offecerspersonalen, hvarken nödig eller nyttig, är det ganska eget att af honom begära skäl för en sådan minskning: för de jemkningar inom graderna, han ansett önskliga, har han framlagt, efter hans och fleras tanka, giltiga skäl.
Alven har han, i hvad på honom ankommit, sökt bereda erforderliga tillgångar för att gifva befälet behörig sysselsättning och öfning. 3:o.
Ali genom den af GY:n i särskild motion föreslagna förändrade organisation af FörvalV.n af Sjöären:na skalle vinnas, i mån af afgång, en besparing af 18,850 R:dr R:mt årligen.
Denna motion har jag redan tillförne bemött, och får med åberopande af hvad jag dä anfört, endast tillägga; alt för genomförandet af den förändring Gr:n afser, torde fordras åtskilliga ändringar i grundlagarne, hvarmed icke häfver sig så lätt, och väl är det, ali denna hållhake (innes, hvarförutan, oftare än nu kan blifva händelsen, nvhets-makeriets och omstörlningslustan tvifvelsutan skulle bjuda till göra sig gällande.
Hvad den utlofvade besparingen angår, så utom det alt den icke på långliga tider kunde blifva disponibel, är det fara värdi, att Staten finge i följd af förändringen, Vidkännas motsvarande, om icke större utgift. 4:o.
Angående ändamålsenligheten af Flottans, Construktions-Corps.
Alt denna Corps måhända skulle kunna något minskas, har jag förut medgifvit, ehuru den rätteligen endast utgör 14 och ej 24 Officerare som Gr:n säger, men deraf följer ej att den helt och hållet kan undvaras.
Sådant måste väl bero derpå, om Sveriges flotta fortfarande skall beslå af stora och små fartyg, eller inskränkas blott till de senare, 1 senare fallet blefve påtagligen en Conslruktions-corps öfverflödig, enär
Flottans fartyg då i allmänhet blefve af den enkla beskaffenhet, att de kunde vid hvarje enskilt varf åstadkommas.
Men intill dess, (hvilket jag hoppas och förmodar aldrig inträffa), förhållandet blir sådant, torde väl vara radliga st bibehålla Construktions-Corpsen, som är vetenskapligt bildad, och ej göra sig beroende af alt händelsevis kunna påträffa en eller annan i skeppsbyggeri kunnig person, som om han stodo all erhålla, då säkerligen blefve mer än skäligt dyrlegd — utan att lemna någon säkerhet för alt ega de för krigsskepps byggande nödiga insigter. 5:o.
Att behofvet af tillökning i underofficerarnes antal ej vore ådagalagt.
Ideen att medelst Matroser, som konstitueras lill underofficer, ersätta bristen af dessa, är hemtad ifrån Engelska Marinen, 48 Den 21 Januari. men liar inom Svenska Flottan, der sådant äfven skett, befunnits ej motsvara det afsedda ändamålet, då det i diciplinärt hänseende visat sig medföra olägenheter, att samma person som ena dagen är befallande, den andra dagen är kamrat med den han dagen förut befallt.
Matroscorpsen är dessutom allt för fåtalig, äfven om det begärda antalet af ytterligare 200 skulle beviljas, för att kunna undvara de Under-Officersbiträden, som derifrån skulle tagas.
I stället för 70 sådana, som Gr.
Platen, såsom l)ep:tsCbef hade beräknat, bar nuvar:de Dep:(sChef föreslagit en tillökning af 40 Underofficerare hvilken ingen sakkunnig kan med alivarvilja påstå, efter Flottans nuvaride förhållanden vara obehöflig eller för mycket tilltagen. 6:o.
Angående förändringar med Marin-Regementet.
Hvaruti dessa skulle bestå, är icke närmare uppgifvit — att Marin-Reg:t hvars styrka, spelet inberäknade utgör 800 man, icke 790, såsom Gr:n upger, skulle kosta mer än ett Garnisons l\eg:te i Stockholm är ogrundadt; och måste påståendet derom, härleda sig från den omständigheten, att uti de från Landtförsvars
Dep:tet — afgifne aflönings förslag, kostnaden öfver Stat för manskapets naturaunderhåll icke blifvit der uplagen, utan måste särskilt beräknas, då den deremot i allöningsförslaget för Marin-Reg:let uptagits till hvad den förmodats komma att i medeltal verkligen utgöra.
Af följande beräkning visar sig ui fallandet blifva, beklädnadskostnaden utesluten, den dock för Marin-Reg:let upgår till mindre belopp än det för Svea LifGarde: Enl. allöningsföreslaget för Marin-Reg:tet — Lit F. skulle detta Reg:te om 800 man i fall aflöningsförhöjningarne beviljas, komma alt årligen kosta R:mt R:dr 146,708: 30.
Hvartill bör läggas värdet af 1950 tunnor natura spanmål, ej i förlaget värderade ä 10 R:dr » » 19,500: — Således hela kostnaden Runt R:dr 166,208: 30.
Deremot kostar Svea Lif-Garde 820 man nu enl. gällande Rikslat R:dr Runt 131,105: 68. samt tillskott till Reg:tets mathållning omkring n v 48,000 — eller tillhopa 179,105: 68. och lägges härtill beloppet af nu föreslagna löntillökning 23,327. samt ersättning för 9 hästrationer, föreslagsvis å 400 Rulr minst 3,600: 26,927: - blir hela kostnaden för detta Reg:te 206,032: 68 eller 39.824 Rulr 38 öre drygare än Marin-Reg:tets kostnadssumma, hvartill gerna kan läggas omkring 10,000
Rulr för underhåll af manskap som ej låtit sig permitera, ett förhållande, som årligen inträffar vid Gardes-Reget:ne, men ännu aldrig hänt vid Marin-Reg:tet.
Den 21 Januari. 49 SS länge ännu sjögående skepp finnas, lärer väl till besättningar å deni, likasom inom andra Mariner äfven böra särskilt trupp, hvilken dessutom erfordras till garnisonstjenst vid flottans station i Carlskrona.
Om denna tjenstgöring skulle bestridas af dertill upfordrad båtsmans-styrka, hvilket dock svårligen låter sig göra, då båtsmanshållet det förutan, redan är till tjenstgöring strängt anlitadt komme man snart till samma erfarenhet som inom Arméen vunnits, eller att en indeldt garnisons-styrka blir kostsammare, än en värfvad; — I och för Blekinge läns beväringsmanskaps öfvande är ock Marin Reg:t behöfligt. 7:o.
Att den för MatrosGorpsen föreslagna aflöning vore för lågt tilltagen m. rn.
Platen kan åstadkomma förhöjning i den för matroscorpsen äskade aflöning, skall jag visst ej lia något deremot, men tror dock, att när i betraktande tages; att karlen dessutom blir född, får, om hvad som nu är hegardt, beviljas, dessutom 60 R:dr årligen till beklädnad, och når han är sjökommenderad, tillökning i aflöningen, hans vilkor icke blifva sä usla som Hr Gr:n vill göra deni, — Hyrorne för matroser å Svenska Cophardiflottan hafva i allmänhet ej varit särdeles höga, om de ock på senare tider något stigit — att jemföra Kronans matros med Cophardi-matrosen, hvilken sistnämde ofta får gå ledig flere månader utan att kunna erhålla hyra, torde ej hålla rigtigt streck; då Kronans matros deremot har sin säkra aflöning året om.
Då ifall hvad för matroscorpsen blifvit hegardt, af Rikets St:r beviljas, denna corps aflöningsvilkor blifva väsendligen förbättrade, bör det ock kunna antagas, att corpsen icke blott till nuvrde, utan äfven till den föreslagna styrkan skall kunna hållas fulltalig, helst om rekryteringen, i enlighet med hvad tillförne brukades, icke som nu tillgår, inskränkes inom eller ifrån skeppsgossarne. 8:o.
Att den föreslagna pensioneregleringen för Flottans befäl med vederlikar vore obillig och olaglig
Derom kunna tankarne vara delade ; men om Hr Gr:ns välvilliga förslag går i fullbordan, att endast provisionela och godtyckliga löneförhöjningar nu skola beviljas, kan icke heller någon pensionsreglering ifrågakomma och klandret deraf förlorar då äfven sin udd.
1 sådant fall blefve det för flottan välkommet, om Gr:n kan utvärka tillökning i anslaget för Reserv-Staten. 9:o.
Att gemenskapens fördelar vid pensioner egleringen blifvit förbisedda.
Under sednare åren hafva gratialen från
Am:ts krigsmans-kassan för äfskedadt manskap från Flottan ökats med ungefärligen 50 °/0; oberäknadi de af Invalidhusmedlen årligen utgående understöden till dem som fyllt 70 år.
Då denna tillökning, åtminstone i någon mån, tillvägabragts på Befäls- och Underbefäls bekostnad, var det väl ej obilligt, att deras fördelar nu i främsta rummet afsågos.
Kan Gr.
Platen så begå, att gemenskapens gratial kunna ytterligare ökas, blir nuv:de Dep:ts-Chefen, som äfven ömmar för deras väl, honom säkerligen mycket förbunden. lil H. 4 50
Den 21 linea ri. 10:o.
Att gifna löften i afseende på användandet af de vid sista Riksdagen beviljade anslag till materielen blifvit svikne.
Denna anklagelse skall väl gälla den brist af 109.958 R:dr R:mt i tillgångarne för skeppet Skandinaviens slutliga fullbor dan, hvarom förmäles sidan 19 i K.
M:ts nåd. Propos:n om Statsverkets tillstånd och behof bilagda prot. öfver sjöförsvarsärenden, samt densamma prot. följaktliga Bilaga JLit Z, och hvilken brist yppats hufvudsakligen i följd af pris-stegringen och ökad dagsvärkskostnad, som omöjligen vid tidpunkten för kostnads-beräkningarnes upgörande kunnat förutses.
Platen ligga uuv:de Dep:ts-Chefen sådant lill last, lärer han svårligen undgå alt sjelf klandras åtminstone för obillighet; och i öfrigt skall han ej kunna bevisa sitt påslående, emedan arbetena bedrifvits med påräknad drift och omtanka.
Den bestämda arbetstiden går icke heller tillända förrän med 1857 års slut. ll:o.
Att det vore en gagnlös uppoffring att anbringa ångkraften på fartyg, som icke från början blifvit derför konstruerade.
Oberäknadt att inom andra Mariner, t. o. m. den Engelska så tiligått, måste det obestridligen vara mer statsekonomiskt handIadt, att göra den materiel, som finnes, så användbar som möjligen ske kan. än att låta den olörändrad blifva allt mer obegagnelig, samt äfven för landets försvar bättre, att derföre i behofvets stund kunna påräkna en fullkomligare, om än icke den fullkomligaste materiel, än ingen eller en föga brukbar.
K. M:t och R:s St:r hafva ock hittils gillat dessa grundsatser, hvilka äfven följas af Stater med ej desto större tillgångar.
För öfrigt borde det ej vara Gr.
Platen obekant, att ångkraftens anbringande på det af Flottans äldre fartyg, som hittills dermed blifvit försedt, lyckats utmärkt väl; och hvarföre klandras då åtgärden? 12:o.
Att skärgårdsvapnet blifvit eftersatt.
Denna beskyllning är fullkomligt grundlös, såsom i det följande skall visas.
Af det vid 1850—51 årens Riksdag anvisade Extra Stats-anslag till sjöförsvaret, 600,000 R:dr b:ko, föreskrels af K. M:t under d. 22 Januari 1852, att deraf skulle till förstärkande af Flottans förråd användas 322.500
Hulr och återstoden 277.500
R:dr sålunda fördelas, att der med vore vid 1854 års slut i komplett skick föisatta, utom ett redan i tjenstbart stånd varande Linie-Skepp, yller lipare 4 sådana Skepp, 6 Fregatter, 4 Corvetter, 7 Ångfartyg, 1 Brigg, 5 Skonerter, 48 Bomhkanon-slupar, 12 landstignings-slnpar, 12 Kanon-slupar, 122 Kanon-jollar.
6 Mörsarefarlyg och 9 Chefs-fartyg, deribland 4 nya Bomhkanon-slupar.
Denna nådiga befallning utfördes med den drift, att Chefen för Sjöförsv.-Dep:tet kunde kort före Riksdagens öppnande år 1853 hos K.
M:t i underdtghel anmäla, alt af det anbefallda då redan så mycket blifvit åstadkommet, att endast en obetydlig del af skärgårdsflottan återstod att iståndsätta, samt 2 Linie skepp likaledes vore komplett färdiga, och att så väl den Den 21 Januari. 51 återstående delen af Skärgårds-floltan som de öfrige 2:ne Linjeskeppen voro afsedda att vid 1854 års utgång vara i fullt andvändbart skick, med tillhörande iöventarier kompletterade: hvilket ock klef förhållandet t. o. m. tidigare: emedan, i anseende lill de under tiden ulbrustna fiendtligheter emellan åtskilliga af Europas stormakter, arbetena så mycket sig göra läte, forlskyndades.
Vid 1853—54 arens Riksdag beviljade II.
S:r utom 240,000 R:dr b:ko lill anskaffning af 11,000 beklädnader för sjöbeväringsmanskap, ytterligare ett
Extra omslag af en mill. samma mynt till föremål rörande sjöförsvaret.
Af denna mill., för hvars användande närmare redovisas i bilagan Lii U. lill ofvanberörde prot. anvisades till gevär och blanka vapen 200,000 R:dr samt återstoden 800,000, till färdigbyggande och komplettering af fartyg, hvarvid 13,000 kommo Skärgårdsrfatygen till del.
Detta anför nu Gr:n såsom bevis, att desse blifvit af Dep:t-Chefen eftersatte.
När den klandrade dispositionen af nyssberörde extra stats-anslag d. 25 Januari 1854, af K. M:t, beslöts, var, såsom redan är anfördt, Skärgårds-FIoltan i det närmaste kompletterad, och skulle det således, då vid samma tidpunkt den strid, som fördes i Sveriges närhet, tog en sådan vändning, att fäderneslandet oförtänkt kunnat i densamma indragas, med fog kunnat anses såsom oförsvarligt (och säkerligen äfven kommit att så betraktas,) om l>ep:tsChefcn underlåtit tillstyrka K.
M:l att disponera omlörmälda medel till fullbordande af den Flottans materiel, med hvilken sådan åtgärd i saknad af anslag, dittills ej kunnat vidtagas, på det att i behofvets stund desto större sjöstyrka skulle förefinnas att utrusta.
Att åter under en tid, då upfinningarne som bäst voro rigtade på skärgårdsvapnet, och dess ändamålsenligaste beskaffenhet ännu är långtifrån att vara gifven, använda större summor på nybyggnad af fartygs certer, som redan äro eller kunna förutses snart skola blifva uttömda, hade varit en ålgård hvars tillstyrkande troligen ingen ansvarig rådgifvare skulle velat bära ansvaret för Emedlertid har skärgårdsvapnet under nuvar:de Dep:ts-Chefens förvaltning, icke heller i afseende på nybyggnader varit så lott— löst som Gr:n vill låta R.
St:r och allmänheten komma att tro.
Utom de förutnämde 4 st.
Rombkanon-slupar, hafva nemi. 2 Chefsfartyg, och 2 vattenskutor af jern, samt de nyligen vid Motala förfärdigade 2 Krigs-ängfartyg eller Ångkanon-slupar blifvit anskaffade: och hafva härtill äfvensom till komplettering af skärgårdsfartyg, från och med 1853 blifvit anvisade dels af ordinarie Statsanslag oell dels af kreditivmedel tillhopa omkring 316,000 R:dr li:ko.
Icke heller har vid förrådens komplettering
Skärgårdsvapnet blifvit lillbakasatt, då af extra anslaget 200,000 R:dr till gevär och blanka vapen och 240 000 R:dr till beklädnader för sjö-bevärmgs manskap, omkring två tredjedelar tillfallit detsamma, samt dessutom mer än en half mill. allt R:dr b:ko, anvisats och användts till förstärkande och komplettering af detta vapens förråd af alla slag.
Sålunda finnes nu för Skärgårdsfartygen att tillgå 4 s. k, utredningar af ammunitionseffecter, då stora Flottans fartyg i allmän - 62 Den 21 Januari. liet ännu äga blott en; och befinna sig för öfrigt alla förråden, om afseende icke fästes på det inskränkte utrymmet, i del fullständiga och välordnade skick, att Flottans styrelse icke allenast icke skyr, utan tvärtom lifligt önskar att R:ts St:r eiler deras Statsutskott rfiå derom öfvertyga sig genom egen åskådning. 13:o.
Att sammanslagning af nybyggnads- och underhåttsanslagen icke borde medgifvas.
Om tillräckliga mede! anvisades till hvardera af dessa båda fö remål, kunde det visst vara lik gill tigt alt sammanföra eller skilja dessa anslag, ehuru det alltid försvårar redovisningen, när det som kan redovisas på en titel skall redovisas på tvenne.
Något egentligt skäl hvarföre ej på sätt K. M:t föreslagit, och ända intill 1850—51 års Riksdag, ägt rum, dessa båda anslag ånyo sammanföras, har Gr.
Platen ej mäktat framhålla.
Till nvbygnad och underhåll af fartyg m. m. erfordras precist samma materialier och efekter: när nu t. ex. 20 sk//, jern behöfves lill det ena och 20 d:o lill det andra föremålet, blir enda vinsten, att i st. f. att 40 sk//, om anslaget är gemensamt, på en gång kan uphandlas, måste 2:ne uphandlingar ske af 20 sk//, hvarje gäng; när behörig kontroll och redovisning dessutom alltid måste förutsättas, äga rum, har erfarenheten nogsamt ådagalagt att Statsmedlen förmånligast för det allmänna användas, när ej onödiga band eller föreskrifter reglementera härutinnan.
För min del skulle jag, om R:ts St:r ej vilja godkänna K. M:t Proposm i delta afseende, anse lämpligast vara att på ordinariestaten nuvde särskilda nybyggnadsoch underhållsanslag sammanfördes til! flottans underhåll; hvaremot hvad som beviljades till nybyggnad kunde upföras på extra Statsanslaget, förutsatt att hvardera anslaget blir tillräckligt och i enlighet med K.
M:ts framställning. 14:o.
Att den af Dep:ts-Chefen framlagda plan för öfnings-expeditioneme vore oriktig.