Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr böoräenstolps, ^ n 6 s rs. Dä Herr Greswen och Landt Marckalken förestagit Friherre telLnnerlisimz motion kill afgörande genast, men deremot förklarar, att Friherre 8tas!s borde remitteras rill SrmL-Utffotter, fär jag hemställa, om icke ber är enligt med Coiistirukio», akt äfwen Friherre ^lannerkeims motion bordt iiinan den ventilerades, blifwa remitterad, i hwilker fall den hade bordt gä till Constttutivns Utffotlet.
Grefwe ttsmilrvn, Hxsl .
Om Hans Maj:t Konungen behöfwcr penningar, fa behöfwrr Folket a andra sidan äfwen lättnad. Grefwe Löxvenl-jslm, Larl, päminke, alt han begärc Friherre 8laLl« motion pä bordet.
Hans Excellence Herr Grefwe Kuurki, förklarade fin öfwertygelfe wara, att antingen hägge srä» Den 22 December. 1227 frawrne nu a'gjordes, eller bägge till Utskott reniiltcradcL.
Grefwe ^o^venb) elin, Larl, yrkade, att det ware han- rätt, att dä han begärt Friherre Sreels niotion pä bordet, densamma äswen nu mätte hwila.
Friherre LsäsrztrZm, ^ a c v b. erinrade, att RidderjVapct och-Adeln i qär hade beflutat, attSen af Friherre kvlsnnerbsim wäckte motion i dag skulle afgöras.
Grefwe Os Is Os räls.
Jag ingär gerna 1 Friherre Aisnnsrlicims färstag, men med detsamma siar den af Friherre 8rsei i dag wäckte motion i ett sadant sammanhang och synes mig wara ett sä nödigt wiktor för bifall till den förra, att de oundwikeligcn gemensamt böra asgöras.
Jag åtminstone skulle cj wilja hafwa pä milt samwete eller tro mig kunna wara mine hemmawarande Medborgare answarig, om jag utan detta wiktor inqinge i BenullningSkidens bestämmande.
Den dagen kan komma, dä följderne af clt sädant bifall, ffulle komma ost att ängra ett förhastadt elled obetänkt bestut.
Herr von 8 ek surr.
När Ridderlikapet och Adeln i gär bestöt, att denna sräga i dag skulle afgöras, skedde sädant likwäl genom ett »vilkorligt be» giswande af ätffillige härwarande Ledamöter.
Grefwe I^owenkjs Im, Larl, inwände, att enskilde Ledamöters begiswande under hwad wil» tor 1228 D,r 20 December. kor som hälst ej kunde worn nog kraftigt alt hindra del beslut Skardet hade tagit.
-Herr Ilvvsr 8 r » ' -1 eI 6 u 8 r 2 f /ä i) r» ugm.
I anledning af hwad en ward Ledamot Herr Grefwe Ds Is Oarcl-.s anfort, -nr den af Friherre 8ts6! wäck» ta -not-o» boede sass.» e,r wilker för ert bifall till Friherre ^sansi i-eims - gemensamt med ten samina afgöra S, anhällee jag alt lst anmärka:
Friherre ^lannerbeim8 molim, rörer endast liden, hwarisrän B c will, ningen lill utgörande ssulle komma att beräknas.
Friherre 8t2ö>s motion hörer till en helt annan frana, nemligen kill don, hnrn Bcwillningen bor fördelas och under hwilka arriklor den bör ulga.
Ingendera beror af den andra, och om öfwer den förra n» någon ling ffulle bcsiul-S, har Ridderffaprt och Adel» Derigenom icke bundit sig händerne, att efter behag besluta öfwer den sednare.
Deras afgörande gemensamt kan således af ilnet
Ml förefalla mig sä nagu g t som det föregiiw s, och ingen krag bör kunna hindra, art den sednare srägarr såsom begärd pä bordet, der mätte sä bUfwa hwstanve.
Herr Grefwe» och Landt-Ma rffalken erinrade a nyo arr desta frågor wörö aldeles ifrån hvarandra ätffiljse.
Friherre Le^srorrAm, ssacob.
Istom
Det jag till alla delar förenar mig med Herr Rector 8N>v:r-.rnlps, sär jag tillika yttra mig, att om, såsom r ägon Ledamot begärt, Friherre INmnersteims motion snille till graiiMmg af något Utffott remitteras, tror jag wöjligkwis kunna hända, art den ikrän UtMttck sä sern äterkoinmcr, att, bä sä dagar af äret äkersiä, be - Den 22 December.
1229 stulet för sent skulle kunna farms.
Dessutom sär jag ä uyo erinra, akt Ridderffapet och Adelil i gär besiöt att detta mål i dag ffulle asgörae.
Äiffillige hördes häremot ropa L7ej. Grefwe Os la6aräie, Om Herr Gref* rve l^ovsnbjelm ffulle behaga akt återtaga sin begäran, del Friherre 8mL! motion mätte hwila pa bordet, kunde ju bägge frägorne afgöras.
Herr 8i Iversrolps, krsäria Lamuel, förklarade, att äfwen han warit ibland dem som begärt Friherre Lissie motion pa bordet, och akt han ifrän denna begäran ej wille assia.
Herr d^orstsnstolps. Anledning till Bewillningens fördclning under särskilda titlar är tillräckligen giswen i Regerings-Formen och den §. deraf som rörec Bcwillningen.
Friherre (leäsrrträm har inwändt, att tillen Krigsgärd ej wore passande, emedan nägot krig ej existerar Utan är förbi.
Följderne deraf sä wi likwäl i siere är widkannaS, och pä sadan grund harman förut utgjort bewillningar, sedan anledningen uphört, sass a till exempel Bröllopsgärd, Faddergäfwa m. m. hwilka alia sätt sina bestämda terminer.
Friherre 8-kge! von wolstein.
En Ledamot har yttrat, att det wore likgiltigt under hwad titlar och namn, den nya Bewillningen ffulle komma att utgä.
Jag kan för min del ej deruti instan ma.
Missa skulder bliswa igenom Bewillningen betalare och förswinna.
Andra behof blifwa beständiga eller af län;- I2Z2 Den 22 December. längre »varaktighet såsom Stats bristen och Realisa, lionel».
Dä naturligtwis en betydelig skillnad är e» mellan de sörre och de sednare, sä bör Bewillning ut» göras till Skats-mgifterna, och särjktld afgift till jkul, dcrnas betalande.
Friherre ^lannsrbeim, b,ars Augusr.
Min asstgt är icke alt bestrida de skäl, hwilka förän, lärit flere wärda Ledamöter att yrka, det n» ifrägawa, rande tillägg, till min förleden gårdag gjorde framställ, ning om nödwändigheten af tidens fastställande isräu hwilkcn den framdeles till åtagande B willningen skall taga sin början, men jag underställer Höglofl.
Ridder, skåpet och NdelnS uplysta bepröfwande, hnrvtvida detta tillägg äger något sammanhang med min motion.
Denna rörer, som nyst sades endast och allenast tiden hwarisränBe» willningenS till »varelse kommer att räknas, h »varemot ater Bktvillniugens fördelning under rubrique af Bewillning till Adelar och till Adelar under benämning af krigsgärd hörer till framdeles förekommande öswerläggning om bestämmandet af Bewillningssnmmans belopp.
Att utsätta den i Januari» i8iv fason, lid hwarifran Vcwillningen kunde och borde börjag, har Liwen sa litet gemenskap med Bewillningssummanö belopp och dest förande under wista rubriquer, som »ned prinripernc för fördelningen, hwilka sednare likwäl Ridderskapet och Adeln för någon tid sedan särskildt sast, siäldk.
BewillningS-summanS förande under olika titSar, de mä heta krigsgärd, bewillning och hwad mera som helst förekommer j naturlig ordning när sum, man bestämmes, och huru är det möjligt, att innan summans belopp är determinersdt, bestämdt afgöra Huru stor del bör kallas Bewillning, huru stor del krigsgärd?
Gref»
Den ro December. Grefwe V6 venlij s ! m , (^srl.
I hwad Friherre kvlrnaerÖLim nu anjörr, får jag kil! alla delar inuamma. och anhallcr art Herr Grefwe» och Landt
Marlkalken läckles göra proposition kill bifall ä hanö motion.
Rörande Friherre Lissl; will jag nu icke inga i någon öfwerläggning, emedan densamma är lagd pa bordet.
Friherre Lissl von wolstein.
Dä det medgifwes wara Ständers rätt, att förel^rifwa under hwilka titlar Bewillningcn bör ulga, ser jag ej hwad som hindrar, att min proposition ankagsS.
Grefwe löfvenhjelm, sri.
I afseende pa Friherre Lrss!; motion, begifwer jag mig gerna sä wida, att den framdeles mä företagas, allenast Friherre lVlsnnsrlreims först blir afgjord.
Herr Grefwen och L andt-Mar^alken gjorde derefter följande proposition:
Vifaller Högloft.
Riddcrskapet och Adeln, att tillwarelsrn för den Bewillning, hwars belopp och fördelnings grunder pä Riksens Ständers framdeles afgörande beror, bör räknas ifrän början af är iZrs.
Ropades Ja, klej och Votering.
Grefwe vs !s 6sr6is.
Enligt den proposition Herr Grefwen och Landt-Mar>Pälken nu behagat göra, skulle hela den summa hwilken af Landet kommer att utgå stadna under namn as Bewillning.
Jag önskade derföre , det bestämdt utsattes det Adelar deraf ffuile wara Bewillning och det öfriga Krigsgärd.
. - Fri, - ' / , > I2Z2 Den LO December.
Friherre Legerström, ^sOk>, erinrabs att votcring ware begärd, hwarföre all widare ventilation barde uphöra.
Grefwe Os la 6aräis.
Jag är wist icke de» , sam wiil sätra wig einat »ägo» Ledamots rätt att begära och sä votering.
Jag will allenast erinra, ctt om wi genom en veterl ig skulle bifalla denna proposition, hasme wi betagit osi rättigheten, att undcp behöriga artiklar fördela Vewillningeg, Herr kin renborg.
Läsp sr ^Vilhelm.
Dcn begärde voteringen skulle troligen undwik-e och genom förening uti beslut, en obehaglig lids utdrägt förekouimas om Herr Grefwen och Landt Marskalken
Uti sin framstäldc proposition täcktes lata denna mening inflyta:
"Ribdcrslkapet och LOe!» lrbwäl sörbchäl» lil, att wid framdeles bestämmande Bewillnings ^ belopp afsätta cn summa cchr omstäiidigheterne, som endast sko!! anwändas till de i och för sista kriget upkonnie skulder och brister, till det belopp Sländcrne gemensamt anjägc läwpcligt, samt möjligt att l förening med Vcwillliingeu i eu sammanlagd hufwudsums ma utgöra.
Grefwe OantinZslisuson, Idrsskir, anmälte, akt det ju were omöjligt , at! förut bestämma summors belopp uman man känds bchofwen.
Herr Grefwe,, och L a ndt-Ma r ffalkeir hemstälde, om icke hela denna sräga uran votering kill allas nöje kunde biläggaö, om man npdroge ät Stats» Utffottel, alt bela Vewillningen under olika titlar.
Gref - Den 20 Decembre. ipzz Grefwe Os Ig Oaräis, inwände, att dkk just were namnet Bewillning som här gjorde swärig» heten, emedan Riksens Ständer deras more i sin beskattnings rätt bundne.
Grefwe vöwenkjslm, Larl.
Dä i proposition tydeljgen war bestämdt, att fördelningen skulle pä Riksens Ständers framdeles afgörande bero, ser jag ej något hinder hwarföre icke densamma kan bifallas» Friherre lVlannsr steim.
Da hoS Högloft.
Ridderffapet och Adelns atskillige Ledamöter upstätk en kagjke billig sarhäga, att hela summans be« stämmande under namn af bewillning i en framtid för mycket skulle binda Riksens Ständer, wills jag förestå akt i denna proposition insattes ordet beskattning, dä Riksens Ständer ofelbart skola hofwa sig öpet, alt fördela denna beskattning i bewillning, krigsgärd eller under hwad titel de behaga.
Jag för min del ser werkcligen ej i nägot afseende någon wäda, au taga ett sädant bestut.
Herr knklman.
Orre, kre 6 ri c.
Del skulle wara min önskan om jag pä nägot sätt kunde bidraga kill att sörena meningacne, sä att votering undwekes.
Ett medel dertill tror jag mig finna i det af Friherre lVlannerstsiin nu sednast gjorda förslag, hwilket pä en gäng synes wig tillbörligen swara mot alias önskan och derjämte b^wara Riksens Ständers rätt, hwarföre jag ockfä med honom tili alla delar con» formerar mig.
Grefwe vs Is 6 Lräis instämde häri, Fjerde Bandet N:o 7S- men L2Z4 Den 20 December. vien önskade, akt sjelfwä Ticlarne i propositionen mätte utsättas.
Ester någon ytterligare jämkning, framstälde Herr Grefman och Landr-Maiskaiken följande skrifte» ligen författade proposition: Bifaller Ridderskap^ och Adeln, att tillwarelfen af ben beskattning hwarS belopp, fördelnmgsgrundec samt benämnande af Bewillning och krigsgärd pä Riksens Ständers framdeles afgörande owilkorligcn beror, bör räknas ifrän början af äriFio, kommande den del af samma beskattning, som föres under rubrik as krigsgärd att uphöra med det äcctS urgäng under hmars lopp nästa Riksdag börjar, sa wida ej Riksens Ständer dä cmnvrlnnda derom förordna?
Bifölls.
Herr "iVackselilgZer, Lustaf, ansag del wara stridande emot Regerings» Formen, att göra uägon skilnad mellan Bewillning och Krigsgärd.
Grefwe vela 6aräis.
Ehuru det wäsens teligaste af Friherre 8kaels upläste diktamen är intagit i den proposition Ridderskapet och Adeln nu behagat bifalla, fäc jag likwäl i ödmjukhet hemställa, om icke i fall Herr Grefwe k«veenkjelm ej ytterligare skulls yrka desi hwilande pä bordet, detsamma nu genast till StstS-Ulskottel kunde remitteras.
Grefwe k,Zvvsnkjelm> förklarade, att dä srägan endast nore om remisi, wille han densamma icke längre uppehålla.
Fri - Den 20 December. rsz; Friherre Ooäerstr^m.sfacok, anmärk»
Ike akk b-r want flera ledamöter hwilka begärt Frihec» re 8t3Lls motion pä borrer.
Hans Excellence Herr Grefwe Kunt?» Mstyrkre, ak! F iherre 8wZI?> n o ion mätte kill Slars» Uk^otlek remitteras och Rl ^erEapet och Ad las iwfl saltade bcsiut, genom en Deputation de andra Ständer; meddela».
Herr 8ilrver?rolpö, ^rsöi-ie 8gknvsl,' Grefwe von I^sn r i n ge ka u 8 s n, ^Ikrscr, osftodo derefter ifrån sitt yrkande, att Friherre 8nib'!s Motion ställe hwila pä bordet, hwarester pa Veron» -gjord propp,^isn, densamma till Stats »Ulstottcl re» Mikleradcs.
Ä^wcnlcdes beflötS alt en DMtttion till dean» dra Sländcn iknlle a'gä, lör ett meddela dem R>K» dcrstapc- och Adelns i afseende pa tiden jer BewiäAiugens beräkning nyh faktare b.flut.
Herr ? a klman, Otto kreäriä, UplästL rtt
Dun m-m >ä lydanre:
Den allmänt erlanda fanning, att dm wä-s» wade Soldaten m.d dep förut ätnMNa oiiliräekeli.ra underhäll, pä långt r.är icke kan nUkdLstäila lijwetr nödwanvigaste behol.
Der dina deltag nde Hoglofl.
Ridderjkaper och Adeln wifat wid de jramställningar som blifwit gjorda till lättnad för denna M-'doorgs» klatzens nödiga Utkomst a, noer mig hopp, att för Ever, mine Herrar, icke lörgäswes framfääa uägra skäl hwar» före Dcn 20 December. före jag wägar förestä, att Högloft.
Riddsrstaper Hch Adeln wille besluta, Litt den tillökning för UndcrGfficerarne och den rjenstgörnnde ivid n)ärf'vade Armöen soin Riksens Ständer fraindeles behaga förordna, ma fä bcräruas fran och med Igro ars bönan; och i detta beslut hembjuda de öfrige Sränden att deltaga.
Med den t nästkommande
I aini ari i börjar PaS, sevolancen.
Dä sörswinner också det tcacramenke som Kronan nu bestar, och om ej Ständerne för godt finna, alt häruti någon king stadga; sa mäste Soldaten dä ater lifnära sig med st. och bröd om dagen, till desi Slätö - Ullörter hinner med förnyadk Stats - Betänkande inkomma, detsamma as Riksens Ständer km bli iwa granstadt och stadsästadt, och stn« teligen leda till »vederbörlig efkerfölgd.
Gager af fik. är att anse blott såsom Tobakspenningar, och i sädant sall synes den wärfwade Soldaten under denna mellantid wara dömd till waren och bröd, ty den förra af dcsia nödwändighcrs waror hoppas jag icke skall stegras i winter om också olyckligtwrS Vaueomyutel faller i wärde.
, Om Höglofl.
Nidderstkapet och Adeln täckes gilla bwad jag wördsammast sörestagit, sä torde jag ödmjukast fä utbedja mig Herr Grefwe,, och Landt, Marskalkens proposition.
Herr Grefwe» och La ndt-Marst a lken gjorde derefter proposition rjll bifall ä denna Herr kanlmann motion, hwilken enhälligt med Ja beswa, rades.
Hwmjämce bcstörs -m den redan förut utsedda
De* Den 20 December. 1257 D pnk^ia;! äswen bärsm skulle till de andra Standell We^ör.» unecrrättclfv Just.radeZ scljand-:
Utdrag af Prororsllet hållit i Häglof!. Rtdderskapct och A-- dclns Plenum den 20 De, remler 1829.
S D.
Beflöt Högloft.
Ridderskapet och Adeln, ott tillwarelsen as den beskattning, hwars belopp, fördciningsgrunder samt benämnande as Bewilining och Krigsgärd, pä Riesens Sränders fratndeleS afgörande vw:!!kor.!igcn beror, bör räknas ifrän början af är ;8l2l kommandes den del af samma beskattning, som föres '.myer rubrik af krigsgärd, att uphöra med dek är ts utgång, under hwars lopp nästa Riksdag böljar, sä wida ej Rik ens Ständer dä annorlunda derom förordna., H.varom de öfrige rsspeclive Ställ» den genom Utdrag as Proivcollet manligen skulle underrättas.
Or Lu^ra.
Derefter upropades och asgick denna Deputation under ansörande af Hanö Excellence m. m.
Herr Grefwe Uuulii.
Föredrogs 5 nyo Slätö Utskottets den 7 December vä bordet lagda Memorial i anledning af Hane Kongl. Maj.tS Nådiga Proposition, angående ett ärligt underhäll för den återstående delen af Finska Armeen, «ry Den 20 December.
Unker läsningen häraf, atrrksm Hans CMstrnce Herr Greir»:
Kumi, med D'kura:ion och jormä'?e «r Preste-Släudck icke hs de roaric jawladr, alt Vor» gare Stäudel önskade innan de uvtogo mäler rii! öfwer läggning erhålla Ridderskapet rch Aoelus Prors, eoLs>Utdrag, somr st: Bonde, Ekänder reds» ö:wep d^rta >»ä! sattadc siri dcstnc och n» worc i begrepp, ork medelst en Dcvuiimoa derom Lämna be emera Stäven un d.r rättelse^ D-resrer forisakttS täsliinaen !il! stur dä en Dr» pnrarion ifrån ber Hwerwärda Bonde
Seäuder anmä'- t^s och in förde v under anförande af Rrkkdageivannerii iirän Wistmouturd ^esswA, hwilken tistkännaqaf, vik Bonde bänder efter ar sfi stige e-jorde amnärkum» flor till Sk.'!?
U-ikortcr ererfö!w>sok den kill Riksens bänder !. werlämnade Figauce Plan, sach; sou eror ife» rar Slars Unkotrel., ali med B»nco-.Ntlkorrer flmman» träda för att aeirttpfamk göra de rä>i nödiga sörl-äikring-r.
Ä'wenledes hade Bonde Sl inder bisall-r, att ten VewlUiinig R.ksens Ständer konni: att bestäm» >na, skulle komnia aik berakuas isian böljan a» äk iZro. Slutligen hade VonderSrander lii! alla del r flllladr och artigit dr» af C,oi>st>ni'ie> >).
U-sto ' t förcstague Answaruchrts,Lagen för Sirs Raders L-onni dier samt Föredragande hos Konungen i couuuaudou:äl.
D-putöilionen. asträdde^ efter wanlighcksn bcled». fagad.
Friherre ö/lgnnsrlisim.
Enär wid början as drliiii dags scstion olika urningar !)')prdeS hu« ruwida de o.uge Riks-S.äirten disallit Anjwarighels» La.
Den 20 December. rszg
Aigcn eller ej, ivar min tanka att underlätta denna öfverläggning genom meddelande af den underrättelse jag fält as Secreterarne VValsrius och Osor^ii.
Dä j a !.u fäkt den uplysning, att samma underrättelse mac ogrundad, bcwisar sädant art wederboxligt Prols» coils-Urdrag är altid säkrast att bygga uppä.
Hwad beträffar min afsigt, skal! denna dags Protocol! witsvroa, ärr jag straxr i början af mitt anförande förut, sakte validiketen af Riddcrsikapet och Adelns i gär fal» tade beslut/ och att min framställning om öswrrlägg» ningens hwilande till desi det förwäntade ProtocollrUtdraget kunde ankomma icke angick samma beslut, uran endast frägan huruwida tre Stand Answarig» Hers-Lagen bifallit eller, ej dch hwilken utan twifwel betodde pä ytterligare uplysning, Friherre bralfl von wolstein, begärde tillstånd, alt med de öfrige
Ständen fä communice» ta sitt i dag upläste dictamen, hwilket, uppä derom gjord proposition, bifölls, Derefter företogs öfrverläggningen af Stats.Ut» skottets sist uplästa Betänkande.
Friherre ^reäo, kabian, upläste till Protokollet följande?
Aldrig har rältwisan, tacksamheten och Nationens wärdighet i ett närmare sammanhang pakallar vkdderffapet och AdelnS deltagande, än i frägan rörande de dt^cklige Finnarne.
Hwilket rikt ämne om jag trodde mig behof*», tala tili »dra hsman mine Hec, I24Q Den 20 December. rar, men I bchöswen ingen wärkrlse akt känna rättvisa och ädelmos.
I behöswen blott en wäckclst akt se in i deras belägenhet.
Hwilken lag ägc^ wä! tydligare sörestrist, en owUkorligere garaulic än Ae cords,Reglemcnt t?
Läst med »pmärks-mhet, asw.-nfo n de särskilde Konnnga-Bref hwilka i detta äusne e-nm nerot, och man skall iolklart finna, a-t ej allenast
R«« gcringen npinrinrrar och anbefall d-sie accorder, uk n att ock, att Regeringen, sa kill sägande genom proprie bo^en, försäkrat hwarje individu sin rätt.
Nii.hör jag att man sätter denna rätt i fraga med dea de! as Finska Armens Officerare ism qmaxstanna i deras Fädernesland, — och i h,vilket ögnablick wäckes dcn» na srag < ?
— Is tvid stiulignide» för sä mycken ständaktighct, sa mänga jiympadc lcmu:ar ja mycken rulinén blod.
Utan att borrttaqa Ridderffapet och Adelns lid Med rekapitulation as Finsta Armeeus förtjeiistec', af dest ädla krohn, och grymma uvM-ingar, w i! jagen» bajl nämna att omkring 250 Officerare blifwit »n>r betta olyckliga krig dels stymne, dels blefierade.
2lkt större delen af de öttverleswandc med förlust af hälsa och Utkomst, nu flyta som wakten krina stenen, och att ber brod som i erölrarens tjenst ka» sökas, »lotdjuder deras böjelse och stöter deraö grundsatser.
Jag hän» santer således till Höglost.
Ridderstapcl och A'elus rättwisa och ära, 01» en sä gränslös olycka, än ytterligare bör förbittras, genom beröi mandet af en egendom, som la >arne sa uttryckeligea försäkrar och med hwilken detze olycklige efter s,elfwa LagenS föcestrift, köpt sorpligtelseti, att ikläda sig det tiliständ hwari oe sig nu befinna.
Hög - Drn 20 December. 1241 Hcglcsi. Ridderskap.'! och Aocln käck ' kiliäca wig annu en an.näckninq.
Genom mbckalanoet af ocrordS ersäkkniagen minskas krokige» antaiet af de prerans löner four i wrdri r fak kunna komma j -,-räga, ly Nied Niejkighkken af >n tiren gärdshaudel, riker annan.greir af Uikomst, hw'Nili denna, crfäccni.cg kart giswa anledning, stola äcmmsto e dc äldre af Frnnarnc helst gnavftanna i deras fosterbygd, dä ursin denna mvjliohtt de ffola wera mangrant nödqas kasta Ag i wära armar, och kan wal Nationen föeffjma^ dem? ?lf alla de'"a anledningar ulsiurker jan utdela landek a« Accords-mmmorne, äfwen ät de Finska Officerare som gn 'sinna i deras -Fädernesland, Sikwäl med undanlag af dem som ingall i Rink tjenst under sjelfwa kriger, eker obehörigt upgiiwir Rrkers Fästningar ni. m.
Termin,rue kiH dcha nr ekalnlngar ina i ofria?
jämkas ester möjligheten af till^äugarne oa,- ciden sixeras lili 2, Za 4 är.
Friherre vvreste tistadc muntsligen, akk hwad eppcckancc lönenie becräfftte, ckuni stan funné tciu gansta okilräckeligt anslag,:e, ön- 7^ h„n dack, att, sedan summan wore fixerad, det öfwerjämaades rist Konas.
Maj l ali jämka fördelning.
,1 deraf.
De wörö i nti»»aiihek gansta laugt tillragne i tynnerhet :or Re,st»nents-Officerare.
Deremot om tet lämnadesKonal.
M.-j.r öppet, arc jämka och stylta dem den möhr, personer aä undan eiler kunde bli frua placerade, Frod de Friherre 'W reste, alt ändamälct med säkrare rättwrsa kocde kunna winnås.
Herr ^stirrcreutr, Lark josian.
Ehuru Herr Generalen F»herre VV rests j der närmaste före. kvm - 1242 Den 20 December. koninstt mig, onhallcr j-g likwäl an sä »plöja hwad jag i afse c uv c pä sörctvgrande anine författat.
Herr Astfersrsun upkästs derefter följandet
Min narwaraudc tjenstefesatlnjng som Konungens tjenstgörande General Adjmai-.t för Armeen, öfwer» som öswertygelftn., att de allmänna och Rikswar» dande ärender 40m pä det a ställe grandas och afgs» ras, blifwa pä ett lika uplnst sou» sakkunnigt satt be» handlade, har gjort att jag sällan halt den aran deltaga i Högloft.
Ridderskap-» och Adelns -smerläggningar, »ren. dä, i anledning af Högloft.
Skate »ftjkottttS Betans kande nn sräga »ttstac, huru den reducerade Fins?a, Armscn
Aili bäll >S skadeslös för de upoffringar och förluster denna Anner under nys; öfwerstauduc krig gjort more jag mer än brottslig,, om jag med liknöjdhet och stillatigande kunde se denna olyckliga Armse wanlottad och förskjuten.
Matte Högloft.
RidderAipet och A-deM förlåta nrig detta uttryck, hmanilj StatsUstkotters Betänkande gilwik någon anledning. —°
Har Finsta Armeen »val upfyllt stna pligter emot fäderneslandet , eller har den dct ej?
— Jag hoppas dec första, efter sä wä!
Konungen son, Natia»», deras da »varande Fiender och fuari sagt hela Europa, sädant erkänt.
— I hwad belägenhet är nu denna Armse, efter att haswa upoffrat alc för Swerjges ära och förswar?
Is »ttsm 200 stjukne och blctzerade Offi. cerare hafwa de öfrige genom de rysligaste Höst och Winter campagner snart sagt alla förlorat hälsan, och stnreliaen nu utan tjenster, utan Fä-ernesland.
Sädan är Finsta Befälets belägenhet; riar härtill »onimer, att större delen äro i saknad af 2 ars lön samt 4 a 5 mängders fält aflöning, lärer hwa> och er, inse deras bella» Dm 20 December.
I24Z öeklostanswärda tillstånd.
Jag har
Utt ett til!
M i t ingi nnr nni-crdanitt M-iwri-i, som dijswik H-glcst S? ts Urstotttt weddelk, sd^r ädagalägga och U!>!ys> alt herta, mm sZdart oaktadt, har Stats, Utlkotter ike ftk iiit anledning att ansta m r ätt circa z9.000
R:dr kill cxp- tance löner lör hela Befälet wih ett 29,Vosti, ans Arn-Le, samt aceords ersättttrnqar för ganska lä och med gin ka mäna, för^eoäll.
Larom ost le kill dw,d dcrcNLk är bewiljdt för dek reducerade Swcnjsta Gärdet, fauk 2u,e Esqu,drome-- as L>!
G rdet till Häst, som äcs ämnade a;r red-!ttsr.!a; de förstnämnde bibehållas m d all, inia »örn-ä-cr och lönings-wilkor, de sednare crhälla genast sine Aecord?, summor, och fulla löner;— dä.-elnot wid Fink-, Regementerne årslöner» ne ansenligen indsatte, sä att en Ö-wcrste som förut tjent med S»2LO ä 2 OOO Rstr crhallrr nu 800; alia de öfrige i prsporcion.