Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Från rr\ilt påstående har Hr Dalman velat härleda, snart sagdt, hvilken orimlighet som helst, det behagat honom att uppställa.
Om Hr
Dalman anser en förhöjning i tullen kunna hafva samma påföljd som en nedsättning, må det vara honom förbehållet.
Jag har icke yrkat någon förhöjning; men antagom äfven, att tullen förhöjdes t. ex. 4 sk-j så '/ove det ju möjligt, att då commissionären härom underrättade den utländske köpmannen, kunde denne svara: å ja, bruksidkare!] bör ej lida för det, jag kan ändock köpa för samma pris.
Sådant är deremot icke tänkbart, om tullen förhöjes ända till 8 r:dr, och detta bevisar, att roan ej får drifva en sats till ytterlighet.
Jag har endast påstått, alt följden af en nedsättning här skulle blifva förlust för Riket i intraderna, utan någon verklig nytta för näringsidkaren; och det är ur denna synpunkt, som jag gjort min framställning.
Jag vädjar ännu en gång till Frih. Rantzou, om min sats är fullkomligt oriktig.
Säger Frih. Rantzou, att jag misstagit mig och har fullkomligt orätt, skall jag afstå ifrån allt påstående; men i annat fall tror jag det vara skäl för R. o.
Ad. att taga saken i öfvervägande.
Jag har icke varit så lycklig att blifva öfvertygad af Hr Lefre'ns sednaste deduetiön; och det förefaller mig ännu klart, alt om en nedsättning i tullen icke tillgodokomme bruksidkaren, utan utländningen, skulle den sednare äfven få vidkännas förlusten på en förhöjning.
För öfrigt är jag öfvertygad, att om äfven jernpriset skulle fällas några sk., vore det af ringa vigt mot fördelen att be for / - Den i6
December f. m. fordra varans tillverkning och export.
Dessutom bör äfven märkas, att i Götheborg existerar för närvar, hos köpmännen ett för jernverksägare högst menligt interesse, atl nemi. sänka jernpriset; ty commissionärerna eller fÖrlagsroännen i Götheborg beräkna sin provision, icke efter det saldo, sorn tillflyter bruksägaren, utan för hvart Sk$, som säljes, och de äro sålunda blott interesserade af att sälja så många Skåf som möjligt för hvad pris sorn helst
Men detta förhållande bör ändras, och dertill tior jag, att en nedsättning i tullen kan bidraga, såsom medel alt komma bruksidkarne till hjelp, så att de kunna sälja directe.
Frih Kantzou:
Jag har redan besvarat
Hr Lefrens fråga, då jag sagt, att det är likgiltigt, om jernexporten sker för commission eller icke, och att detta helt och hållet beror på hvad köpmannen finner för sig fördelaktigast.
Jag får nu blott tillägga, alt jag alldeles icke tror bruksägarne stå under något förmynderskap af utländningens commissionärer, och att man med säkerhet kan antaga, att priset på jernet kommer att stiga i samma mån, tullen nedsättes. B. o. Ad. bestämde utförseltullen å den nu föredragna artikeln till 16 sk. pr Skåf. Fortsättningen af detta mål uppskjöts till eftermiddagsplenum. H. II. o. Ad. åtskiljdes kl. § till 3 e. m.
December 1834- Plenum kl. 6 e. m.
Fortsattes pröfningen af Bevilln.Utskrs utlåt.
N:o 4^ i anledn. af gjorda anmärkntr vid betänk.
Wto 29, angtde stora sjötullsbevillningen.
Jern: band- och platt-, under f- tum tjockt, bult- och galler-, samt sänksmide, rundt eller kantigt, knip- och fyrkant af ■§• tum och derunder, skär- och klipp-jern, saltpanneplåtar, tum tjocka och deröfver samt af 12 tums bredd och deröfver: införseltull.
Sedan R. o. Ad. bestämt införseltullen å stångjern till 8 r:dr eller 5o proc. af tullvärdet, vill jag visserligen ej yrka, att enahanda tull å bandoch plattjern öic. må nedsättas till lägre belopp, än hvad 17 H. 33 258 Den 16 December c. m.
Utsk. föreslagit eller io r:dr, som också utgör 5o proc:s tull; men jag anser mig dock böra på förhand reservera mig mot R. o. Ad:s härom fattade beslut.
Utskrs förslag bifölls.
Hr Dalman, Wilh. Fredr., instämde i Ilr Stuarts reservation.
Frih. Rantzou, Joli. Alb.:
Jag anhåller om propos. å ifrågavar. tulls bestämmande till 5 sk., på sätt Tullcommitte'en föreslagit; oell, i consequens med hvad förut blifvit beslutadt, hoppas jag, att R. o. Ad. deruppå ingår.
Utförseltullen bestämdes till 5 sk. pr SkÄ.
Jern: plåtar, oförtenta, under ■§■ turn tjocka, t. o. ni. 6 LÄ vigt, st.: införseltull, j Utsk:s förslag bifölls.
I consequens med förut fattade beslut och Tul!committe'ens förslag anhåller jag om propos. på tullfrihet för utförseln af denna artikel. R. o. Ad. beslöt, att denna artikel skulle vara fri från utförseltull.
Jern: plåtar, oförtenta, öfver 6 LU vigt, st.: införseltull.
Samma artikel, u t f ö r s e 11 u 11.
Jemväl för denna artikel liar Tullcommitte'en föreslagit fri utförsel, och jag anhåller om propos. derpå. R. o.
Ad. beslöt, att denna artikel skulle vara fri från utförseltull* Jern: plåtar, för ten ta. Utsk:s förslag bifölls.
Jern: kettingar, öfver ^ tum tjocka: införseltull. Frih. Rantzou:
I likhet med hvad jag på f. m. yttrat oell i öfverensstämmelse med den reservation jag bifogat detta betänk., anhåller jag, att kettingar ej må beläggas med högre tull än 5 r:dr. Hr Stuart:
Äfven jag anser, lika med Frih. Rantzou och på de af Hr Frih. anförda skäl, att införseltullen för kettingar hör bestämmas till 12 r:dr 2,4 sk», hvarå jag altså anhåller om propos* Den 16 December e. m.
Frih. Rantzou har föreslagit, att införseltullen å kettingar må bestämmas, icke till 12 r:dr 24 sk., utan till 5 r:dr pr Sköl- För min del protesterar jag deremot af det skäl, att kettingar nu börjat blifva föremål för vår inhemska tillverkning.
Jag vill icke påstå, att de här tillverkas till samma godhet med de utländska; men det gifna är, att om man öppnar ett fält för utländningen att emot låg tull förse oss med denna tillverkning, skall man undertrycka denna del af inhemska industrien.
Utsk. har föreslagit 25 r:dr tull pr SkÄ å kettingar af öfver tums diameter; och då synes HrStuarts förslag, att tullen må bestämmas till 12 r:dr 24 sk., vara en medelväg, hvarföre jag instämmer med honom.
Då Hr af Billbergh medgifvit, att kettingar i Sverige ej tillverkas af tillräcklig godhet, har jag dubbelt skäl att yrka bifall till mitt förslag.
Det är af högsta vigt, alt de äro säkra och pålitliga, ty derpå beror ofta betydlig egendom och t. o. m. menniskors lif.
Jag anser således, att tills kettingar af fullkomlig god egenskap bos oss kunna tillverkas, böra de ej beläggas med hög tull, tvärtom knappast med någon.
Då jag i hufvudsaken instämmer med Frih. Rantzou, i det jag anser af största vigt, att kettingar, åtminstone de gröfre, hvilka kunna begagnas till ankartåg, äro icke blott någorlunda goda, utan af den största möjliga godhet, såvida icke både gods och menniskor skola löpa fara, så anhåller äfven jag, att de må få införas mot 5 r:drs tull pr Skåf. B, o. Ad. bestämde införseltullen till 5 r:dr pr Skfö.
Utskts förslag, att denna artikel skulle vara fri från utförseltull, bifölls.
Utskts förslag 111 i utlåt.
N:o 45, V ö r: d e retlactionen af artikeln kettingar, bifölls.
Jern: kettingar, af -J tums tjocklek och d eril n d e r.
Då här endast smärre kettingar äro i fråga, och deras sämre eller bättre beskaffenhet ej är af någon så stor vigt som de gröfre kettingarnas godhet, har jag ingenting att anmärka emot den här föreslagna lullafgiften.
Hvad Utsk. föreslagit såyäl om införseln som utförseln af denna artikel bifölls.
Jern: p logb i 11 sä m n e n, samt spik o eli nubb: införseltull.
Den 16 December c. m.
Tullcommitte'en har jemväl för denna artikel föreslagit fri export, och derom anhåller äfven jag. R. o. Ad. beslöt, att denna artikel skulle vara fri från utförseltull.
Jern: allt manufactur- och handtverks-smide, ej specificerad t: införseltull.
S a in tn a artikel, utförseltull.
Afven för nu ifrågavar. artikel yrkar jag fri utförsel.
Denna artikel ansågs böra vara fri från utförseltull.
Sedan artikeln jern nu blifvit genomgången, återtogs Utlåt.
J\T:o 45 såsom grund för föredragningen.
Jernskrot.
Utsk:s yttrande bifölls.
Innan Hr Gr. o.
Landtm, föredrog artikeln jernskrot, märkte jag ej, att artikeln jern var genomgången.
Jag anhåller derföre nu att få reservera mig mot beslutet om fri utförsel af manufacturjern, emedan jag anser detta beslut stridande dels emot to:de punkten af de antagna grunderna för lullhevillningens bestämmande, och dels emot den jemnlikhet eller enahanda frihet, som borde äga rum i afseende på producter af alla näringar.
Hr Dalman: Då R. o. Ad. nu slutat sin öfverläggning ang:de artikeln jern, anhåller jag att till prof. få anmäla min reservation deremot, att R. o. Ad. i ett föregående plenum beslutat, det förbud bör äga rum emot utförsel åf tackjern.
Jag anser detta beslut vara i oeconomiskt och industriell afseende lika skadligt för landet, sorn det i sin princip är oriktigt, och anhåller således, att min reservation derom må intagas i prot.
Rol, trä-; koppar, rå.
Koppar, g å r a d. Hr Stuart: Bevilln.Utsk. har begagnat anmärkningarna vid nu ifrågavar. tullbestämmelse, för att komma till ett aldeles motsatt resultat emot hvad med desamma åsyftades.
Tili sitt förra betänk, hade Utsk. nemi. föreslagit, att gåvad koppar måtte få utföras emot en tull af 3 r:dr 16 sk. pr Skg.
Dervid gjordes den anmärkt)., att denna tull var för hög; meri, med underkännande af denna anmärkn., har
Disk. nu föreslagit, att utförseltullen å denna vara må hö - Den 16 December e. m. jas lill 5 r:dr.
Enligt committerades förslag borde omförmälda tullafgift bestämmas till 2 r:dr 24 sk.
Då likväl Utsk:s tillstyrkande i dess förra betänk, utgör en medelväg emellan committerades förslag, och Utsk:s sednare tillstyrkande, så hemställer jag, att hvad i förstnämnda betänk, blifvit föreslaget må bifallas.
Hvad åter utförseltullen å kopparplåtar angår, hade Utsk. jemväl i sitt förra betänk, tillstyrkt, att densamma måtte bestämmas till 3 r:dr 16 sk.; men nu har Utsk. föreslagit dess förhöjande till 5 r:dr.
Committerade hafva föreslagit, att tullen måtte blifva 1 r:dr 32 sk. å plåtar äfvensom å kopparbottnar, bleck, spanskgrönhattar, blindmynt, gjuten spik, s. k.
Negros och granulerad koppar samt uppdjupade och andra ej fullfärdiga arbeten, å hvilka artiklar Utsk. förra gången föreslog 2 r:dr 32 sk. tull, som nu blifvit förhöjd till 4 r:dr.
Jag anhåller, att Hr Gr. o. Landtm, täcktes framställa den propos., huruvida icke It. o. Ad., med afslag å hvad det sednare betänk. i berörde hänseende sålunda innehåller, skulle finna skäligt godkänna de tullafgifter, som af Utsk. i förra betänk. å dessa artiklar föreslogos.
Frih. Rantzou instämde med Hr Stuart.
Med afslag å hvad Utsk. rörtde denna artikel uti utlåt.
N:o 45 yttrat, biföll R. o. Ad., hvad Utsk. uti betänk.
N:o 29 föreslagit.
Korgar.
Jag tager mig friheten anhålla, att Hr Gr. o.
Landtm, ville tillåta mig att gå tillbaka till en redan förbigången titel i tullbetänk., nemi. artikeln kläder.
Den derå föreslagna införseltullen uppgår till 5o proc., hvilken jag anser vara alltför hög och vida öfverstigande, hvad våra inhemska handtverkare med skäl kunna påräkna såsom skyddstull för deras näringar.
Om den nedsättes till 33-£ proc., hvilken i allmänhet och med få undantag, då särskilda anledningar funnits för en högre tull, är den högsta af de i tulltaxan förekommande tullbestämmelser, blir den alldeles tillräcklig; och får jag derföre vördsamt begära propos. på detta belopp.
I anledn. af den siste värde talarens framställning får jag fästa hans uppmärksamhet derpå, att R. o.
Ad. beslutat att nu genomgå betänk.
N:o 45, och att således den, som vill göra anmärkn:r emot de i TJtsk:s förra betänk, föreslagna tullbestämmelser, som ej i betänk.
N:o 4^ upptagas, först efter sistnämnde betänk:s genomgående äger att framställa sin mening.
Som jag ej var närvar., då det af Gr. v. Fersen nämnda beslut fattades, har jag varit okunnig der - Den 16 December e. m. om, och får nu anhålla, att min nyss begärda propos. må förfalla, samt att, sedan betänk.
N:o 45 blifvit genomgånget, mig måtte tillåtas såväl i detta fall som i afseende på andra artiklar i betänk, JX:o 29 yrka de förändringar, lavilia synas mig nödiga.
Emot det för mig hittills okända beslut, som R. o. Ad,, enligt hvad Gr. v.
Fersen nu uppgifvit, skall hafva fattat, anhåller jag att få anmäla min reservation, emedan derigenom det mest oformliga och förvillande föredragningssätt blifvit stadgadt, då man nu icke ens vet, hvar nian skall söka den artikel, deri man önskar ändring.
Kreatur.
Utsk. har här återigen före slagit en tillökning utöfver den tull, l83o års tulltaxa samt committerades förslag äfvensom Utsk:s förra betänk, innehålla.
Uti förra betänk, tillstyrktes, nemi., att den förut stadgade tullen, 5 r:dr, för nötkreatur måtte fortfara; och då jag ej kan finna skäl att öka detta tullbelopp, helst jag tror, att införandet af sådana kreatur, för hvilka en tul[afgift af 5 r:dr kan med fördel betalas, snarare bör befrämjas än hindras, får jag anhålla örn propos. på bifall tili Utsk:s förslag i nämnde betänk.
Jag får endast upplysa, att tullen å nötkreatur i sednare betänk, blifvit förhöjd med fästadt afseende derpå, att större delen deraf inkommer från Finland, för hvilket land en särskild tractat är gällande.
Man ansåg derföre, att tullen å dessa kreatur borde ingalunda stadgas för låg, utan något höjas, isynnerhet då denna förhöjning ej komme att drabba dem, hvilka införskrifva kreatur från länder, der afveln är bättre än hos oss.
Att sådana kreatur få införskrifvas till afvelns förbättrande är af högre värde, och de kunna således gerna draga den föreslagna tullen.
Hvad särskildt får angår, kunna de tullfritt få införas.
Jag finner således icke några skäl vara för handen att tillstyrka nedsättning i hvad Utsk. uti dess sednare betänk, föreslagit, tilan anser det kunna antagas.
Utsk:s yttrande i utlåt.
N:o 4-5 bifölls.
Kött; lackerade arbeten; likör er, Utskjs yttranden biföllos, L i n, Hr Lagerhjelm, Pehr?
Då lin är bland de artiklar, som till erforderligt belopp inom landet produceras, hemställer jag till Bevilln,Utsk:s ledamöter, huruvida några gkä! blifvit andragna, sora böra verka ändring i Utsk:s förra förslag, Vi känna, att denna vara t, o. m, utföres från landet, och då bör en sådan tull derå vara lagd, som kan landa till uppmuntran för landtbruket.
Den 16 December e. m. 263 Gr. von Fersen:
I anlerln. af den siste varde talarens anförande, utber jag mig att i korthet få referera, livad sorn låg till grund för
Utskrs frångående af dess förra tillstyrkande och antagande af hvad betänk.
N:o innehåller.
Det upplystes nemi. inom Utsk. af personer, hvilka äro kännare af hvad till seglationen hörer, att icke det Svenska linet är så starkt och godt, som i och för segelduksfabricationen behöfves, hvilket isynnerhet skall förorsakas af mindre kännedom i rötningsprocessen, och derjemte uppgafs, att i Götheborg några segeiduksfabriker uppstått, för hvilka det vore nödvändigt, att icke sjelfva råämnet belädes med alltför hög tull, emedan i sådant fall de förhoppningar blefve svikna, hvarpå fabrikernas anläggning varit grundad.
Detta var orsaken, hvarföre Utsk. frångick sia öfvertygelse.
För min del känner jag icke, huruvida de Kyska seglen äro bättre än de Svenska; men på grund af dessa, utaf sakkunniga personer gjorda, uppgifter trodde Utsk. sig böra föreslå en lägre tull. Hr af Billbergh:
Jag befarar, att någon ensidighet legat i de framställningar, hvilka inom Utsk. i detta afseende blifvit gjorda.
Vi hafva haft segeiduksfabriker, när vi t. o. m. hade skyddstull emot införseln; och skillnaden emellan de förslag, Utsk. afgifvit, utgör endast 8 sk., emedan tullen blifvit föreslagen först till i r:dr 8 sk. och nu till i r:dr.
Dessa i r:dr 8 sk. måtte väl icke vara någon öfverdrifven skyddstull för inhemska tillverkningen, och det är kändt, att linskötsel hos oss tilltagit både i quantitet och qualitet derigenom, att man påfunnit ett bättre sätt att röta linet.
Jag kan således ej annat än förena mig i Hr Lagerhjelms tillstyrkande, att vi måtte vidblifva Utsk:s första förslag.
Om jag rätt uppfattat Gr. v.
Fersens yttrande, har förändringen i Utsk:s förslag härrört af a:ne omständigheter, nemi. förhållandet med linrötningen och segelduksfabricationen.
Hvad rötningen beträffar, bekänner jag, det jag aldrig hört, att det lin, som rotes i de norra provinserna, ej blir tillräckligt starkt, såvida det ej är mycket fint.
I sådana detailler torde vi ej heller här kunna ingå; men hvad deremot förefaller klart är, att segelduksfabricationen inom Utsk. frångick sin första öfvertygelse, och att denna fabrication uppkommit under en period, då tullen varit stadgad till i r:dr 8 sk., och då synas mig segelduksfabrikerna ej böra föranleda någon nedsättning i denna tull, enär ingen orättvisa dem vederfares genom den förra tullens bibehållande,.
Man synes hafva medgifvit, att äfven landtbruket bör hafva något skydd för sin fabrication, oell då blefve en nedsättning i detta fall stridande med den antagna principen, enär man i allmänhet nödgats medgifva, att tullen borde snarare ökas än minskas. a64 Den 16 December e. m.
Just för att söka följa en princip kan jag hvarken instämma med Hr Lagerhjelm eller Hr af Billbergh, utan instämmer jag med Gr. v.
Fersen. R. o. Ad. har genom antagandet af 2:dra och 3:dje punkterna i de föreslagna tullbevillningsgrunderna sagt, ”att alla råämnen, hvarå erforderlig tillgång inom landet saknas och hvilka äro föremål för inhemsk förädling, må införas emot låg tullaF— gift,” samt ”att sådana råämnen, hvilka äro föremål för landets egen produetion, beläggas med en, relativt till de i föregående punkter omnämnda råämnen, högre införseltull.”
Då denna artikel kan rubriceras under båda dessa punkter, har Utsk. sökt följa en medelväg genom tullens utsättande till 1 r:dr.
I förra betänk, föreslogs 1 r:dr 8 sk.; men deremot gjordes af Hr Commercerådet Wijk anmärkn., i följd hvaraf Utsk. fann skäligt föreslå denna visserligen icke betydliga nedsättning.
Jag yrkar propos. till bifall å sednare betänk., eller tullens bestämmande till x r:dr.
Ljus.
Äfven här får jag tillstyrka ogillande af den tullförhöjning, Utsk:s förslag innehåller.
Utsk. har nemi. för ett LÄ talgljus, hvilket i värde är upptaget till 5 r:dr, föreslagit en tull af 3 r:dr 16 sk., och således nära 75 proc. af värdet, oaktadt Tullcommitte'en tvärtom ansett den nuvar. tullen för denna vara böra nedsättas till 1 r:dr 32 sk.
Jag anhåller om propos. till bibehållande af den tull, nuvai'. tulltaxa bestämmer, eller 2 r:dr 24 sk. Gr. von Fersen:
Jag anser mig skyldig upplysa, att orsaken, hvarföre tullen på ljus förhöjts, varit den, att en ljusfabrikant afgifvit en calcul, hvarigenom visats, att det icke voi’e någon uträkning att drifva denna fabrication, såvida icke tullen förhöjdes, i anseende till talgens dyrhet och den import, som, i följd af tractaten med Finland, kan ske från Ryssland.
I anledn. deraf har Utsk. frångått
Tullcommitteens tillstyrkande och förhöjt tullen.
För mig skall det dock vara likgiltigt, hvilketdera förslaget R o. Ad. behagar antaga.
Jag anhåller blott att, i anledn. af den siste värde talarens erinran om lättheten och fördelaktigheten att från Finland, emot en vida lägre afgift än tulltaxan i allmänhet bestämmer, införa talgljus, få upplysa, att detta förhå Ilande till hufvudsakligaste delen nu måste hafva upphört, sedan en ny tulltarif för Finska handeln blifvit af K.
M. under innevar. år utfärdad.
Jag tror således, att det sålunda anförda skäl för en hög tull å denna vara icke numera är gällande; hvarföre jag också vidblifver min anhållan om ifrågavai1. tulls bestämmande 'till 2 r:dr 24 sk. LÄ hvil - Den 16 December e. m. 365 hvilket jag anser vara en fullkomligt tillräcklig skyddstull, såsom motsvarande 5o proc. af varans värde.
Den rättighet, Ryssland haft att införa talgljus mot nedsatt tull, fortfar ännu och kommer äfven att fortfara, så Jange tractaten med Ryssland äger bestånd, hvarföre vi också öfverhopas med Ryska talgljus.
När nu denna fabrication är lika mycket en husslöjd som en fabriksrörelse, och till större delen sysselsätter fattiga enkor, tror jag, att om någon artikel förtjenar hög skyddstull, är det talgljus.
Tullen derå är visserligen för hög i förhållande till det åsätta värdet; men deremot är detta värde för lågt, ty vi kunna ej få köpa ljus för 5 r:dr Lgf. Jag tillstyrker således bifall till Utsk:s betänk, i denna del. Utsk:s yttrande bifölls.
Malm.
Såvida det är Utsk:s tanke att lägga en så hög tull på denna artikel, att exporten deraf skall hindras, skulle jag tro, att den nu nedsatta tullen är för låg och att väl 5o proc. tull är nödig, såsom i förra betänk. föreslogs.
Jag begär, att Utsk:s här närvar, ledamöter måtte upplysa, huruvida Utsk. ansett en sådan tull böra läggas på malm, att den ej kan exporteras; hvarjemte jag anhåller att få veta, huruvida Utsk. under denna rubrik upptagit andra slags malmer än jernmalm, såsom coboltmalm, eller icke.
Om jag icke missminner mig, är malm i nuvar. tulltaxa förbjudet till utförsel.
Såsom en princip antogs i Utsk., att sådana artiklar, hvilka i nuvar. tulltaxa äro förbjudna till införsel, skulle åsättas en hög skyddstull, och att i sådant fall antingen 5o eller 33-Jproc. af väi det borde utgöra tullen, allt under presupposition, åtminstone hvad mig beträlfar, att, i fall tullen finnes vara för hög, Regeringen kunde nedsätta den, och att således man hufvudsakligen borde tillse, att tullen ej bestämdes för låg, och att den deremot utan äfventyr kunde sättas något för hög.
Detta i afseende på den första upplysningen Hr Lagerhjelm begärt.
Den sednare är jag icke i tillfälle att genast afgifva, emedan jag ej säkert känner tulltaxan utantill, utan först måste orientera mig deri.
Genom den siste värde talarens yttrande har jag vunnit den upplysning, att Utsk. velat stadga en tull, som skulle hindra malmens utförsel ur Jandet.
Vi äro således åter inne på det statsoeconomiska fältet, der vi träffas alltför ofta.
Vi hafva allt sedan K.
Gustaf I:s tid i Sverige haft ett helt annat system, än det Utsk. nu antagit.
Huruvida de premisser, hvarpå Utsk. byggt denna 17 H. 34 .
Den 16 December e. m. betydliga förändring, är öfverensstämmande med Rikets sanna behof, är en fråga, som kanhända är likgiltig, och jag förstår icke att bedöma den; men jag ser inga grunder framställda, som kunna sättas i bredd med de stora svårigheter, Regeringen hade att bekämpa, innan man kunde införa det system, som Gustaf I antog.
Jemnförelsevis torde det kunna anmärkas, att under den kortare period, England hade alt genomgå, innan nuvar. pudlingsprocess der infördes, hade England en tull på jern, som derefter befanris så mycket för hög, att den nedsattes från 6J till 1^ pund pr ton.
Då England nu, sedan dess jernliandtering kommit i ett blomstrande tillstånd, finnér sig behöfva en tull af 1J pund, måste man medgifva, att den förra tullen var ganska hög.
Likväl fann sig det upplysta
England lyckligt under ett sådant tullsystem.
Huruvida det hade något Bevilln.Utsk., vet jag icke.
Äfven Frankrike har begagnat sig af samma system, och har i afseende på tullen befunnit sig i den ställning, att jernet inom detta land, hvars enhet är en quintal remlrique, gällde 60 å 70 francs, då utom dess gränsor det Engelska jernet gällde 20 å 22 och det Svenska 34 a 35 francs.
Hvad lunde väl orsaken till denna betydliga skillnad i jernets pris vara, om icke ett starkt prohibitivsystem under den tid, jernhandteringen ansågs Vara i behof deraf.
I Nordamerikanska Fristaterna (ett land, hvars slalsoeConomiska principer ofta åberopas, hvars näringar anses blomstrande och hvars författningar man tror vara goda) är tullen på Svenskt jern 18 dollars pr ton, och den har uppgått till 3o dollars, under det jernet gällt 80 å 90 dollars.
Äfven å Engelskt jern har tullen blifvit nedsatt frän 38 till 3o dollars.
Man ser således, att ej heller detta land försummat att begagna den stora häfstång, som tullsystemet erbjuder.
Sverige skall deremot nu gå en annan väg.
Man vill införa ett nytt system för jernhandteringen, och detta system uppgöres i Bevilln.Utsk. Gr. von Fersen:
Jag vill icke till besvärande upptaga den siste värde talarens anförande.
Jag bekänner, att jag icke äger hans djupa insigterä det ämne, han framställt, och således ej, uti en så lärd disputationsact, som detta ämne skulle erfordra, kan uppträda såsom respondens.
Jag har endast begärt ordet för att nu lemna den upplysning, jag förra gången ej kunde afgifva, att nemi. uti det förslag till tulltaxa, som är bilagdt betänk.
Nio 29, förekommer pag. 6 coboltmalm, hvarföre denna malm ej kan inbegripas under den pag. 32 upptagna malm af sådana slag, som ej särskildt äro nämnda.