Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Adelns vägnar i 1864 års särskilda Revision af Bankodiskont-verkets räkenskaper för det förutgångne året, än till Revisorer och Suppleanter vid Lånekontoren i Götheborg, Malmö och Wisby, för åren 1863, 1864 och 1865; i afseende hvarå Utskottet vidare hänvisar till den tryckta Biksdagsberättelsen. § 6.
Direktionen anmäler här, att bland Direktionens egna ledamöter den förändring inträffat, att sedan Öfver-kammarherren Grefve Adam Lewenhaupt i medlet af 1864, med anledning af flyttning från hufvudstaden, afsagt sig sin plats inom Direktionen, den af Bidd. o.
Adeln valde förste Suppleanten Revisions-Sekreteraren Friherre Carl Gustaf Carlsson Lejonhufvud såsom ledamot i Direktionen inträdt; anmälande Direktionen tillika, att den efter Biddarhus-Sekreteraren Brakel lediga Riddarhusfiskals-befattningen är vorden, efter förutgången kungörelse af ledigheten, i Maj månad 1863 af Direktionen tillsatt, hvarvid till denna tjenst blifvit utnämnd t. f. Riddarhufiskalen, Philosophie
Doktorn och Juris Utriusque Kandidaten Carl Lagerheim. § 7. Beträffande den till följd af Högh Eidd. o. Adelns vid sednaste riksdag fattade beslut angående pensionernas från Wadstena 10 Riddarhus-Utskottets Utlåtande M (i. Adliga Jungfrustift succesiva förhöjning för de äldsta pensionärerna samt familjgåfvans upphörande, förändrade pensionsregleringen inom Stiftet, har Direktionen gifvit vid handen, att sedan Direktionen i början af år 1863 genom kungörelse i tidniugarne meddelat allmänheten kännedom om de beslutade förändringarne, de inskrifna Stifts-Jungfrurnas antal, som under de förutgångna sista 10 åren i medeltal utgjort endast 6,3 vid den inskrifning i Stiftet som egde rum den 2
Maj samma år uppgått till 32, hvarefter den 2 Maj 1864 inskrefvos 11 och den 2 sistlidne Maj 15, eller från den 2 Maj 1862 tillsammans 58, hvaremot under tiden till den 2
Maj innevarande år 5 5 till följd af giftermål eller dödsfall utgatt, sa att antalet af de inom Matrikeln upptagna Stifts-Jungfrurna utgjorde 442.
För fullgörande af Ridd. o.
Adelns beslut om de fran Stiftskassan utgående pensioners succesiva förhöjning från 50 till 100 R:dr, blefvo den 2 Maj 1863 18 pensionsrum å sistnämnde be lopp inrättade och tilldelade de 18 äldsta Stifts-Juagfrurna.
Vid pensionsregleringen den 2 Maj 1864 medgaf Stiftskassans ställning en tillsättning af 4 nya pensionsrum i den högre klassen, så att antalet deraf utgjorde 22, men vid den i år skedda pensionsreglering kunde någon ytterligare förökning af dessa pensioner ej ske.
Sammanlagda antalet af båda klassernas pensionsrum har under hela den ifrågavarande tiden bibehållits vid det stadgade maximum eller 238.
I sammanhang härmed har Direktionen tillkännagifvit, att med anledning deraf, att den förteckning öfver stiftsjungfrur, som under en längre tidrymd funnits intagen i slutet af Stats-kalendern, uteslutits från den efter en förändrad plan utgifna kalendern för år 1864, Direktionen låtit efter de båda sista inskrifningarne upprätta och i ett antal af 500 exemplar trycka en serskild stiftsmatrikel, upptagande alla lefvande stiftsjungfrurs namn och dessutom innehållande några korta underrättelser rörande vilkoren för inträde i stiftet, den derifrån utgående pensionering, m. m., samt att exemplar af den sednast upprättade matrikeln i RiddarhusKansliet kostnadsfritt tillhandahålles de ledamöter af Ridd. o.
Adeln som till erhållande deraf sig anmäla.
Utskottets tillstyrker: att Ridd. o. Adeln måtte godkänna de af RiddarhusDirektionen sålunda vidtagne åtgärder. § 8.
Denna § redogör lör utdelningen af de ej mindre å Adeliga Kadettskolefonden anvisade fyra högre akademiska stipendier hvardera å 450
R:dr årligen, åtta lägre å 300 R:dr årligen, tvänne s. k. närings-stipendier likaledes å 300 R:dr hvardera, samt trenne frikadett-platser vid Kongl.
Krigs-Akademien, än ock å Bergenstjernska testamentsfonden anvisade fyra akademiska stipendier å 225 R:dr hvardera samt en frikadettplats; trenne stipendier å Berghmanska fonden, hvilka bestämmas efter markegångspris och utgjort under 1862 400
R:dr, år 1863 500 R:dr och 1864 400 Riddarhus-Utskottets Utlåtande M 6. 11 R:dr; fyra stipendier å 200 R:dr å Qveckfeldska fonden samf å Löfvenskölska fonden för skyldemän utgående dels ett resestipendium å 2500 R:dr dels två undervisningsstipendier hvardera å 1 200
R:dr, af hvilka till det ena, ehuru två gånger kungjordt såsom ledigt, likväl ännu ingeu sökande-sig anmält.
Då vid; utnämningen till ifrågavarande stipendier de, så väl af Ridd. o. Adeln vid sednaste Riksdag den 28 Januari 1863 för stipendierna å Adliga Kadettskole- samt
Bergenstjernska fonderne fastställda förnyade reglementen som föreskrifterna i afseende å de från Qveckfeldska, Berghmanska, och Löwenskjöldska fonderna enligt stiftarnes testamenten utgående stipendier blifvit i behörig, ordning iakttagne, torde Ridd. och Adeln finna
Direktionens härom gjorda anmälan, icke föranleda till någon åtgärd. § 9.
I afseende å Riddarhusets lånerörelse har Direktionen för Ridd. och Adeln tillkännagifvit, att, enligt bokslutet öfver samtliga kassorna och fonderne för 1864, räntebärande beloppet af de under
Direktionens förvaltnin gstälda medel uppgick till en summa af 1,278,276
R:dr 61 öre och voro deraf utlånta: l:o mot inteckningar i fast egendom 690,199: 17, hvaraf 147,856
R:dr löpte med 6 procent, 18,000 R:dr med 5j proc., 57,500 R:dr med 5^ proc, 464,241 R:dr 67 öre med 5 proe. och 2,307 R:dr 50 öre med 4 procents ränta.
2:o emot låntagares borgen försedda skuldsedlar löpande med 6 procents ränta 430,477: 44.
3:o emot räntebärande obligationer . . 136,100: — hvaraf 10 5,000
R:dr buro 5 proc. och 31,100 R:dr 4 proc. ränta. 4:o Försträckningar emot 5 proc. ränta från Riddarhusets kassa till Riddarsus-reparationsfon den med . 21,500: — Summa "1,278,276: 61.
Utskottet, som vid inventeringen af de fonderna tillhörande låne- och säkerhetshandlingar, funnit dessa i fullständigt och behörigt skick, anser sig i öfrigt böra afgifva det yttrande: att
Direktionen, i enlighet med låne-reglementets föreskrifter och roed iakttagande af fondernas bästa omsorgsfullt handhaft jemväl denna del af förvaltningen. § 10.
Denna § redogör för de förfoganden och åtgärder, sorn egt rum i fråga om borttagandet af de å Riddarhusgården befintliga uthusbyggnader, och platsens ordnande på ett med sjelfva hufvudbyggnaden och det vackra läget mera öfverensstämmande sätt, i 12 Riddarhus-Utskottets Utlåtande A! 6. hvilket sistnämnde hänseende
Direktionen jemväl framställt förslag till så väl de nya byggnaderne som anskaffande af medel för verkställigheten.
Då likväl denna fråga synes ega ett oskiljaktigt sammanhang med ltidd. o. Adelns beslut om
Riddarhus-kapitationsafgiftens fortfarande till af Utskottet föreslaget belopp, förbehåller sig Utskottet att i detta vigtiga ämne få inkomma med särskildt utlåtande. § Il
Direktionen anmäler här, att sedan Ridd. o. Adeln fattat beslut om Bänkmansvalens afskaffande och utseende genom omedelbara val af Ståndets Elektorer för tillsättning af Utskotts-ledamöter samt i underdånig skrifvelse den 4 Mars 1863, till Kongl. Maj:ts afgifvit ett i eldighet dermed affattadt förslag till ny lydelse af fitskillige §§ i Riddarhusordningen, Kongl.
Majit, vid föredragning häraf den 4 Mars innevarande år, på anförda skäl, icke funnit godt att å Ridd. och Adelns förslag meddela nådig stadfästelse. § 12.
Enär till följd af den nya Konkurslagen, som från 1864 års början ländt till efterrättelse, Rikets Hofrätter numera npphört att vara Ridd. och Adelns fora privilegiata i konkurs- och urarfvamål, hvarföre ock de underrättelser om Adelsmäns konkurser som, jemlikt Kongl. Brefvet den 6 Augusti 1818, ålegat Hofrätterna att Riddarhus-Direktionen meddela, från och med nästlidet år ej från Hofrätterna inkommit, har Direktionen, som ansett det vara af högsta vigt att Direktionen om dessa förhållan den eger tillförlitlig kännedom, för sådant ändamål förordnat, att Riddarhusfiskalen borde vid Direktionens sammanträden till protokollet anmäla de adelsmäns konkurser som, enligt uti Post- och Inrikes-Tidningar, jemlik tl 5 § i konkurslagen, af vederbörande
Domare införde kungörelser inträffat, hvarefter anteckning härom borde ske i den af Piskalen förda särskilda förteckning å de ledamöter af Ridd. o. Adeln, hvilka, till följd af egendomens afträdande till borgenärer, försättande i omyndighetstillstånd eller begångna brott, förlorat rättigheten att intaga säte och stämma å Riddarhuset; och har Direktionen till Ståndets pröfning öfverlemnat, huruvida den sålunda vidtagne åtgärden må anses vara för det dermed afsedda ändamål tillfyllest.
Ehuru vid den snart inträdande tidpunkt då Ridd. o. Adeln upphör att representera såsom ett särskildt Riksstånd ofvanberörde underrättelser torde vara af mindre allmän vigt, finner Utskottet det likväl icke vara utan vigt för Ridd. o.
Adeln enskildt, att Direktionen äfven hädanefter må hafva kännedom om dylika förhållanden och att särskild anteckning deröfver föres, hvarföre Utskottet tillstyrker att Ridd. o. Adeln må godkänna den af Direktionen nu anmälda åtgärd. Riddarhus-Utskotttes Utlåtande M 6. § 13.
Uti denna § underrättas
Direktionen derom, att, enligt Ridd. o. Adelns vid förra Riksdagen fattade beslut, alla de i RiddarhusArkivet förvarade handlingar, som ej ensamt röra Ridd. o. Adeln, blifvit till Riksarkivet emot behöriga qvittenser aflemnade, dock hvad beträffar hemliga Utskottets protokoller och handlingar, först sedan Kongl. Majit, uppå Direktionens underdåniga framställning, lemnat nådigt bifall tili dessa handlingars förflyttning i annan myndighets förvar. § 14.
Enligt Ridd. o. Adelns Direktionen gifna uppdrag har Direktionen låtit förfärdiga Herr Landtmarskalkens vid sednaste riks dagen Landshöfdingen m. m.
Grefve Gustaf Lagerbjelkes porträtt, hvilket blifvit af Professorn vid Kongl. Akademien för de fria konsterna Uno Troili mot ett arfvode af 900 R:dr Rimt måladt samt derefter uppsatt i Ridd. o. Adelns klubb- och samtalsrum, för att förvaras i den der befintliga samlingen af Landtmarskalksporträtter. § 15.
Till följd af Ridd. o. Adelns beslut att låta tilldela Direktionens ledamot Herr Ofverste-Löjtnanten Lejonancker, som haft tillsyn öfver arbetet med omläggningen af Riddarhusets grundmurar, en på Riddarhus-kassans bekostnad verkställd afprägling i guld af Riddarhusets stora medalj vägande 60 dukater samt uppgående till en kostnad af 534 Ridr 56 öre, hvarefter vid ett af Direktionens sammanträden medaljen jemte ett protokollsutdrag, innehållande Ridd. o.
Adelns beslut i ämnet, blifvit till Herr Ofverste-Löjtnant Lejonancker öfverlemnad. § 16.
Slutligen har Direktionen anmält att, för att i möjligaste måtto betrygga den dyrbara Riddarhus-byggnaden för eldfara, Direktionen låttit inleda vatten från Stadens vattenledning samt anbringa tre brandposter, en i nedra och en i öfra förstugan samt den tredje å vinden, hvarjemte två till brandposterna passande slangar af läder, hvardera om 80 fots längd, blifvit anskaffade, och har sammanlagda kostnaden härför uppgått till 2,453 Ridr 70 öre.
Efter sålunda meddeladt utlåtande har Utskottet ansett sig uppfylla en angenäm pligt då Utskottet tillstyrker: att Ridd. o. Adeln måtte förklara Riddarhus-Direktionen sin tillfredställelse och sitt välbehag öfver det (4 Riddavhus-Utskottets Utlåtande Ml 6. sätt hvarpå Riddarhusets och Stiftsärenderna blifvit se' dan sista riksdag förvaltade.
Tvenne ledamöters reservation åtföljer.
Reservation vid 1 §.
Friherre Leuhusen, Frans Oscar:
Efter genomläsandet af frami.
Majoren Wulfcronas testamente den 28 September 1797 har jag icke kunnat finna annat, än att tillämpningen och verkställigheten af testamentet helt och hållet öfverlemnats åt RiddarhusDirektionen.
Pä grund häraf och enär genom bifall till Direktionens hemställan Ridd. o. Adeln skulle komma att afgifva ett förklarande i afseende å tillämpningen att testameutets bestämmelser, som står i strid mot ordalydelsen i testamentet, men enligt min åsigt, Ridd. o.
Adeln ej tillkommer att ett sådant förklarande meddela, får jag föreslå, det Ridd. o. Adeln måtte förklara ifrågavarande hemställan af Riddarhus-Direktionen icke till någon Ridd. o. Adelns åtgärd föranleda.
Häruti instämde Herr Friherre Strömfelt, Carl Adam. Riddarhus-Utskottets Utlåtande M 7. 15 N:o 7. I anledning af Herr Fitinghoff's, Conrad Bleckert, motion om upplåtande af Riddarhussalen till samlingsrum för den blifvande riksdagens Första Kammare.
Genom utdrag af Högloft.
Ridd. och Adelns protokoll folden 22 sisth December har Riddarhus-Utskottet fått emottaga remiss af en utaf Herr Fitinghoff, Conrad Bleckert, väckt motion, hvilken, bland annat, som icke utgör föremål för Utskottets yttrande, innehåller, att då, enligt den vid innevarande riksdag beslutade riksdagsordning, som vid nästa riksdag kommer att tillämpas, riksförsamlingen skall sammanträda på 2:ne kammare, men ingen passande lokal för detta ändamål torde hinna att dessförinnan anskaffas, åtminstone för den öfre eller första kammarens, Ridd. och Adeln täcktes för nästblifvande riksdag erbjuda Riddarhussalen till upplåtande för sistnämnde kammares sammanträden, likväl under förbehåll att, derest sådant kommer i fråga, samma rum finge användas för Högloft.
Ståndets eget behof.
Utskottet har tagit detta förslag i öfvervägande, men då Ridd. oeh Adeln ännu icke ens varit i tillfälle besluta, huru Ståndet finner för godt att för framtiden begagna Riddarhus-salen eller öfriga lokaler inom Riddarhuset, anser
Utskottet för den skull den ifrågavarande motionen vara för tidigt väckt och destomindre behörig, som motionären icke i någon mån styrkt, att Riddarhussalen blifver för den första kammarens sammanträden behöflig: hvarföre Utskottet afstyrker bifall till det af Herr Fitinghoff väckta förslag.
Stockholm den i Januari 1866.
STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 1866. Riddarhus-Utskottrts Betänkande N:0 8. 1 N:o 8, Riddarhus-Utskollets
Betänkande med förslag till ny Riddarhus-Ordning.
Sedan Rikets nu församlade Ständer antagit det af Kongl.
Majit vid sisthåIlna riksdag afgifna förslag till Riksdags-Ordning oell dermed sammanhängande ändringar i ltegerings-Formen samt den förändring i representationens sammansättning, som till följd häraf kommer att äga rum, gjort en omarbetning af nu gällande Riddarhus-Ordning nödvändig, har Utskottet, på grund af föreskriften i 41 § i Riddarhus-Ordningen, företagit en sådan om arbetning; dervid Utskottet äfven förehaft en af Herr von Francken, G. W., hos Ridderskapet och Adeln väckt och till Utskottet remitterad motion af hufvudsakligt innehåll, att sedan Ridderskapet och Adeln frånlrädt sin grundlagsenliga representations-rätt, Ridderskapet och Adelns ledamöter dock måtte hvart tredje år å Riddarhuset sammanträda för bevakande och handhafvande af Ridderskapet och Adelns gemensamma angelägenheter, såsom pröfning af Riddarhus-Direktionens förvaltning samt val af Ordförande, vice Ordförande, Ledamöter och Supleanter i nämnda Direktion, äfvensom i öfrigt för öfverläggning angående sådana ämnen, som inom Ridderskapet och Adelns befogenhet kunde sig förete och tjena till vidmagthållande af en fosterländsk ridderlig anda.
Eiter det att förslag till ny Riddarhus-Ordning blifvit af åtskillige ibland
Utskottets ledamöter utsrdde komiterade utarbetadt samt yttrande deröfver ifrån Riddarhus-Direkt.ionen infordradt, har Utskottet, med iakttagande i de flesta delar af hvad RiddarhusDirektionen i afseende å förslaget anmärkt, förenat sig om detsamma sådant detta Betänkande utvisar.
Innan Utskottet går att redogöra för grunderna för de förändringar uti och tillägg till nu gällande Riddarhus-Ordning, som blifvit föreslagna, får Utskottet tillkännagifva, att .det ansett sig böra så mycket som möjligt bibehålla och följa stadgandena i nämnda Riddarhus-Ordning och icke sträcka omarbetningen längre, än dea förändrade ställning, hvari Ridderskapet och Adeln nu kommit, gjort sådant nödvändigt eller den af någon otydlighet i redaktionen kunnat, anses påkallad.
Till följd häraf återfinnas äfven i förslaget åtskilliga af gällande Riddarhus-Ordnings reglementariska stadganden, som möjligen kunna anses numera vara 2 Riddarhns-Utskottet Betänkande N:o 8. öfverflöd!tfa.
För att gifva förslaget ett, efter Utskottets åsigt, erforderlig fullständighet har Utskottet äfven ur Riksdags-Ordningen infört det lnifvudsakligaste af de föreskrifter angående ärendenas behandling m. ra., hvartill i nu gällande Riddarhus-Ordning är hänvisadt.
Ytd afgifvande af redogörelsen för förslaget i förenämnda delar, har Utskottet ansett lämpligast följa den ordning, hvaruti §§ i detsamma förekomma. § 1 innefattar, förutom motsvarande § af nu gällande Riddarhus-Oiduing, derjemte en bestämmelse om hvad med Sveriges Ridderskap och Adel bör förstås.
Utskottet har nemligen föreställt sig, att sedan den distinclion, som hittills åtföljt Ridderskapet och Adelns politiska rättighet, numera upphört, det icke kunde vara öfverflödigt, att vid uppgörandet af en stadga för berörda, uti rikets grundlagar erkäuda institution en bestämmelse af begreppet och omfattningen af densamma äfven meddelades; och då genom Kongl.
Förordningen den 8 Maj 177 5 och Kongl.
Brefvet den 11 Februari 1800, är stadgadt, det ingen må tillgodonjuta de med förlänande af Greflig, Friherrlig och Adelig värdighet åtföljande titlar och förmåner förr. än introduktion erhållits, torde deraf älven löija, att introduktion måste utgöra ett vilkor för att kunna anses tillhöra dcu institution, hvarmed berörde värdigheter äro förenade.
För undvikande deraf, att påföljden för underlåtenhet alt taga introduktion icke måtte anses beroende af fortfarande beståndet af förenämnda-förtättniugar, hvartill ordalagen uti 1 inom. af § 2 i nu gällande Riddarhus-Ordning möjligen kan gifva anledning. har redaktionen af §;n i denna del blifvit något förändrad; äfvensom i 2 mom. beloppen af introdukiions-afgifterna blifvit införda i stället för att, såsom i gällande Riddarhus-Ordning, hänvisa till författningarna, 'deri de äro påbjudna.
De nuvarande introdnktions-afgifterna äro bestämda genom Kongl. Kttngörelserne den 21 Juni och den 8 Augusti 1815 samt utgöras af följande belopp: nemligen till Riddarhus-kassan 300 R:dr R:gs. b Adeliga Kadett skole-fonden 150 — » » Juugfru-Stifts-kassan 7 5 — Summa 5 25 — Såsom grund för den förhöjning i dessa afgifter, Utskottet föreslagit, torde endast behöfva hänvisas till den förändring, penningevärdet sedan 1815 undergått; äfvensom den föreslagna olika fördelningen af dessa afgTter tillräckligt torde förklaras af den omständighet, att, enligt R dderskapet och Adelns beslut, alla döttrar af en efter 1809 i Adel gt stånd upphöjd person äro berättigade att uti Jungfru-Stiftet vinna inträde, då deremot endast äldste sonen af en sådan Adelsman kan erhålla understöd af kadeltskolefonden.
Då det väl ej kan vara lämpligt, att allt för lång tid förflyter emellan Ridderskapet och Adelns sammankomster för vårdande af sina gemensamma angelägenheter, har Utskottet, på sätt § 6 Riddarhus-Utskottets Betänkande N:o 8. 3 utvisar, ansett, att dessa sammankomster böra i vanliga fall återkomma hvart tredje år; och har Utskottet, beträffande den tid på året, då de allmänna sammankomsterna borrie äga rum, utgått från synpunkten, att den tid företrädesvis härtill skulle väljas, då största utsigten är för handen, att sammankomsterna blifva bevistade af sä många ledamöter af Ridderskapet och Adeln, som möjligt.
Detta har Utskottet trott skola komma att inträffa, om medlet af Februari bestämdes, såsom tidpunkten för början af sammankomsterna, enär det torde kunna antagas, att Ridderskapet och Allein, till följd af den pågående riksdagen äfvensom af andra omständigheter, skall vid nämnda tid vara talrikast i Stockholm församlad.
Emedlertid hafva i afseende härå skiljaktiga meningar äfven inom Riddarhus-Direktionen gjort sig gällande i det åtskilliga medlemmar ansett den 15
Maj utgöra en lämpligare tid för berörda sammankomster; till stöd hvarför åberopats, att Ridderskapet och Adeln då blefve i tillflälle att granska jemväl det nästföregående årets öfver Riddarhus-ärendena förda räkenskaper, hvilka i Februari ännu icke hunnit afslutas; att kostnaden för eldning och gaslysning i Riddarhussalen derigenom skulle undvikas samt att densammas uppeldning midt i vintern möjligen kunde komma att på murarna äga en mehnlig inverkan.
Men då det icke torde möta något hinder för att jemväl i Februari månad erhålla ett allmänt öfverslag öfver Kassornas och fondernasställning vid slutet af det nästföregående året, har Utskottet ansett skälen för den af komiterade och pluraliteten inom Riddarhus-Direktionen förslagna tid öfvervägande.
Då, enligt hvad Utskottet förutsatt, förhållanden kunna inträffa, som påkalla Ridderskapet och Adelns sammanträdande under tiden emellan de allroäuna sammankomsterna, har Utskottet äfven härom infört ett stadgande på sätt sednare momentet af denna § utvisar.
Sättet, hvarpå Ridderskapet och Adeln må vid Sammankomsterna, representeras, hvarom i § 7 förmäles, har inom Utskottet utgjort föremål för mycken öfverläggning.
Fråga har nemligen uppstått, huruvida icke antingen hvar och en ledamot af Ridderskapet och Adeln, (ör hvilken i öfrigt något hinder att å Riddarhuset inlaga säte och stämma enligt denna Riddarhus-Ordning ej möter, äfven borde vara berättigad att i sammankomsterna deltaga eller ock representanter för Ridderskapet och Adeln härtill genom val utses; men, utom det att i förra fallet Ridderskapet och Adeln skulle förvandlas till ett bolag, hvilket ej står tillsammans med institutionens grund och ändamål, har det synts Utskottet, som om förstnämnda representationssätt innefattade en orättvisa mot de efter 1809 adlade ätter, hvilka blott kunna representeras af en person; för det sednare alternativet skulle åter, enligt Utskottets åsigt, allt för stora svårigheter i tillämpningen möta, hvilka säkerligen föranledde, att det ändamål, man med ett sådant representationssätt velat vinna, förfelades.
Till följd häraf och då för bibehållandet af det nu gällaude representationssättet äfven den 4 Riddarhus-Utskottets Betänkande N:o 8. historiska grunden talar, har Utskottet äfven bestämt sig för att vidblifva detsamma och endast något förändrat redaktionen af stadgandena härom uti nu gällande lliddarhus-Ordning.
Uti § 8 har Utskottet bland vilkoren för rättighet att uti Ridderskapet och Adelns sammankomster deltaga föreslagit erläggandet af den elter de afgifter, som för Riddarhusets underhall och dermed sammanhängande ändamål äro eller framdeles kunna varda af Ridderskapet och Adeln beslutade; dervid Utskottet i afseende A tiden, för hvilken dessa afgifter borde vara erlagda, ansett den för inträffandet af de allmänna sammankomsterna bestämda tidrymd eller tre år skäligen äfven i detta fall kunna ega tillämpning; äfvensom Utskottet trott, att derjemte borde föreskrifvas, det afgifterna skulle vara af Kongl. Majit till efterrättelse kungjorda, såsom förhållandet hitintills varit med de bidrag för nämnda ändamål, som under namn af kapitationsafgift och till olika belopp blifvit af Ridderskapet och Adeln alltsedan 1812 utgjorda.
Då numera den politiska representationsrätten för Ridderskapet och Adida upphört, torde Ridderskapet och Adeln äfven kunna anse sig äga större frihet att föreskrifva lämpliga vilkor för utöfvande af den representationsrätt, som för dess medlemmar ännu återstår; och billigtvis kan väl i sådant afseende fordras deltagande uti kostnaderna för Riddarhusets eller sjelfva samlingsställets underhåll.
De, som härigenom skulle blifva ifrån utöf vaudet af nämnda rättighet uteslutne, torde hafva hvarken tid eller håg att deruti deltaga.
Som allmänna uppbörden, dervid kapitationsafgiften äfven upptages, icke är afslutad i medlet af Felmia: i månad, har förenämnde, vid erläggandet af denna afgift fästade vilkor icke heller kunnat bestämmas för året näst töre sammankomsten, utan måst inskränkas till den tid, för hvilken redovisning öfver erlagda kapitationsafgifter vid sammankomstens inträffande blifvit af uppbördsmännen till Riddarhus-Kontoret afgifveu.
Den härom i förslaget upptagna redaktion kan möjligen anses gifva anledning ifrågasätta, huruvida den, som blifvit adlad ett eller två år löre en sammankomst, kan få i densamma deltaga med mindre han erlägger kapitationsafgift för tre ar.