Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den 2 dennes under N:o 639 aflat - 474 Den 8 December e, m. ne, samt den 4 derpåföljde eftermiddagen på Bordet lagde, Memorial, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Utlåtande, angående upplåtelse till Hedervärda Bonde-Ståndet af den våning Kongl. Allmänna Magazins - Directionen hittills begagnat, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att enär sistnämnde Utlåtande redan blifvit af de öfrige Trenne Riks-Stånden bifallet, för
Dess del dervid låta bero.
Då na å nyo föredrogs Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie Utskottens den 2 dennes under N:o 643 afgifne , samt den 6 derpåföljde på Bordet lagde, Utlåtande ofver gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande i frågan om ett årligt understöd för Dykeri-Commissarien Westbeck j fann Ridderskspet och Adeln för godt , att, med afslag å berörde Utlåtande, tillägga Westbeck uppå Allmänna Indragnings - Statens blifvande behållningar en årlig pension af 600 R:dr Banco, mot förbindelse, att han icke allenast , enligt dess eget erbjudande , årligen skall Undervisa och tilldana fyra Elever uti dess konst, att upptaga fartyg , utan ock till trycket aflemna och befordra en fullständig beskrifning så väl på berörde konst, som på alla de till densamma hörande ritningar , dock att han för tryckningskostnaden bör af allmänna medel undfå ersättning ; uti hvilket beslut de öfrige Riks-Stånden skulle inbjudas, att sig tued Ridderskapet och Adeln förena.
Ut Supra, Den 8 December c. m. 475 S. D. Vid förnyad föredragning af Statsutskottets den 5 dennes under N:o 644 aflåtne , samt följande dagen på Bordet lagde , Memorial med Förslag till jemkning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om ersättning för Svenske Medborgares lidne förluster genom uppbringningar j fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, under förblifvande vid sine i detta ämne fö;ut fattade beslut, samt med godkännande af de utaf Utskottet föreslagne Voterings-propositioner , öfverlemna berörde frågor till Förstärkta Stats-Utskottets afgörande.
Utdrag af Protocollet hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den 8 December 1823. S. D.
Vid förnyad föredragning af Kongl. Maj;ts den 4 dennes aflåtne , samt den 6 derpåföljde på bordet lagde, Nådiga Svar till Riksens Ständer på Deras underdåniga Skrifvelse af den ig September, 10 och November, om granskningen af Allmänna Cassör, Instructionen för Riksens Ständers Revisorer af Stats* Verket , Tullmedlens öfverlåtande till RiksgäldsContoiret, och de, enligt 63 §. Regerings-Formen, afsatte Summor * fann Ridderskapet och Adeln, att Högstberörde Nådiga Svar, som icke etfordrade någon åtgärd, borde läggas till Handlingaine.
Ut Supra. S. D. Då nu å nyo föredrogs Förstärkta 476 Den 8 December e. m.
Banco-Utskottets den g dennes under N;o 92 aflåtne , samt följande dagen på bordet lagde, Memorial, angående verkställd votering till afgörande af åtskillige frågor, rörande Reglementariske Stadganden för de i Städerne Götheborg och Malmö blifvande Discont-Contoir, derom Riks-Ståndens beslut funnits sinsemellan stridige, fann Ridderskapet och Adeln, att samma Memorial borde till Banco-Utskottet öfverlemna®.
Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Lag-Utskottets den 5 dennes under N:o 245 afgifne, samt följande dagen på bordet lagde, Betänkande, angående föreslagen nödig åtgärd till betryggande af Bankens och Enskildtes säkerhet, i afseende på de Assignationer, som komma ätt utfärdas från Westra och Södra Låne-Contoiren.
S- D. Vid förnyad föredragning af Expeditions-Utskottets den sg sistl.
October aflåtne , samt följande dagen pä bordet lagde, Memorial, angående Kallelse till nästa Riksdags fann Ridderskapet och Adeln för godt att bestämma den 4 November 1828 till den dag, å hvilken nästkommande Lagtima Riksdag borde taga sin början.
Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Statssamt Allmänna Besväss- och Oeconomie-Utskottens den 2 dennes under N:0 642 aflåtne, samt den 6 derpåföljde på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af väckt motion, rörande Rustnings - Den 8 December e. m. 477 skyldighetens utgörande under Krigstid.
S. D, Vid förnyad föredragning af BancoUtskottets den 30 sistl.
October under N:o 66 aflåtne , samt den 3 derpåföljde November ef. termiddagen på bordet lagde, Memorial, om upprättande af en Ansvarighets-Lag för de blifvande Directionerne vid Westra och Södra Låne-Contoiren , beslöt Ridderskapet och Adeln , att, på sätt Bauco-Utskottet hemställt, anmoda Lag-Utskottet, att, samfäldt med Banco-Utskottet, uppgöra, och till Riksens Ständer ingifva, Förslag till en Ansvarighets-Lag för beinälte Directioner.
Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och gillades Lagsamt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens den 4 sistledne Maji under N:o 74 afgifne, samt den 3 derpåföljde Junii på bordet lagde, Betänkande, i anledning af väckt fråga om jemkning i Seglations-Ordningen till förmän för Rikets mindre Sjö-Städer.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragnig bifölls Stats-Utskottets den 26 sissi.
Maji under N:o I8y afgifne samt den 6 derpåföljde Junii eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af Riksens Ständers Revisorers åren 1820 och 1822 föreslagne ändringar uti den af Kongl. Allmänna Magazins Directionen hittills följde Bokförings- och Redogörelse-method, samt
Kronofogdarnes åliggande att årligen göra redo för Den S December c. m. utestående Spannemåls-undsättnings-medel.
Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Lagsamt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens den 29 sisth Augusti under N:r 161 afgifna, samt den y derpåföljde September eftermiddagen på bordet lagde , Utlåtande, i anledning af väckt motion om Fabriks Gesällers ställande under Tjenstehjons-stadgan.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Constitutions Utskottets den 21 sistledne November under N:o 77 aflåtne , samt den 27 derpåföij. de eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, innefattande Förslag till ändring af 59 §. Riksdags-Ordningen ; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att Constitutions-Utskottets berörde Förslag, till den behandling 56 §.
Ut Supra S, D.
Då nu å nyo föredrogs Stats-Utskottets den 3 sisth Maji under N:o 341 afgifne , samt den 7 i berörde månad eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, öfver särsk i 1 - te motioner om Löne-besparingarne å Embetsoch Tjänstemäns aflöning ; blef samma Utlåtande af Ridderskapet och Adeln bifallet, Ut Supra. S. D. Som Riddarhus Directionen , enligt Ridderskapets och Adelns tillförene fattade beslut , årligen utväljer Ridderskapets och Adelns Revisorer öfver Banco • Discont-Verket; fann Ridderskapet och Adeln nu för godt, att, i sam - Den 10 December J. m. 4y9 manhang dermed, äfven åt Riddarhus.Directionen uppdraga, att, å Ridderskapets och Adelns vägnar, årligen utse en Revisor jemte dess Suppleant vid Låne Contoiret i Götheborg, samt en Revisor och dess Suppleant vid Låne-Contoiret i Malmö j
Om hvilket beslut underiittelse skulle, genom Utdrag af Protocollet, Riddarhus- Directionen till behörig efterrättelse meddelas.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan io om aftonen, In Fidem Protocolli O. J, Lagerheim.
Val af en Directeur och en Suppleant vid Låne-Contoiret i Götheborg; och be - ^8o Den 10 December J, m. fanns, vid Valförrättningens slut klockan | till 11 förmiddagen, hafva blifvit utsedd till
Directeur: Herr Hjärne Carl Jacob > Öfverste, R, S.
0 102 röster.
Suppleant :
Herr af Pettersens Carl ^ Öfverste Liemenant, . . , . 83 röster.
Föredrogs å nyo och bifölls Stats- och Banco-Utskottens den 6 dennes under N:o 64^ afgifne , samt den 8 derpåföljde e. m. på Bordet lagde, Betänkande, i anledning af väekte Motioner rörande användandet af de medel, hvilka vid utredningen af Allmänna MagazinsInrättningens tillgångar och skulder till Banken inflyta.
Vid förnyad Föredragning af Stats- , Bevillnings- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens den 5 dennes under N:0 646 afgifne , samt den 8 derpå följde e. m. på Bordet lagde, Utlåtaade , i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande, angående yrkadt upphäfvande af Gränse - Den 10 December f tn.
Gränse - Tullbevakningen mot Norrige , fann Ridderskapet och Adeln , att , enär sistnämnda Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottens ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Haodlingame.
Föredrogs å nyö Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens den 5 dennes under N:o 647 afgifne , samt den 8 derpåföljde e. m. på Bordet lägde , Utlåtande öfver väckt Motion om kraftiga åtgärders vidtagande til!
Svenska Kiädesfabrikernes upphjelpande.
Grefve Cronhjelmj Polycarpusy anhöll t att Stats- och Oeconomie-Utskottens berörde Utlåtande måtte ytterligare få hvila på Bordet till nästa Plenum.
Friherre Toll ^ Gustaf Philip förenade Sig med Grefve Cronhjelm.
Herr Grefven och Landt*Marskalken förklarade , att den af flere Ledamöter sålunda gjorde anhållan, att Utskottens Utlåtande måtte ytterligare hvila på Bordet till nästa Plenum icke kunde, enligt 49 §.
Riksdags Ordningen, förvägras.
Vid förnyad föredragrm „ Villnings-Utskottens den 6 dennes under i\:o Ridd. o. Ad.
Band. 31 48?
Den 10 December f. m. 648 aflåtne , samt den 8 derpåföljde e. m. på Bordet lagde, Memorial , i anledning af RiksStåndsns olika beslut, angående Tidningars förseende med Charta; Sigillatae-stämpel, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, under förbi ifvande vid dess i detta ämne förut fattade beslut, samt med godkännande af den utaf Utskotten föresiagne Voterings - proposition , öfverlemna berörde fråga till Förstärkta Stats-Utskottets afgörande. * "
Då nu å nyo föredrogs Stats - Utskottets den 4 dennes under N:o öyi aflåtne, samt den 8 derpåföljde e. m på Bordet lagde ^ Memorial, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande uti frågan om Saltpeterfondens utlåning; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, enär sistnämde Betänkande redan blifvit af de öfrigeTrenne Riks-Stånden bifallet, för dess del dervid låta bero.
Föreiogs till pröfning Bevillnings - Utskottets den 2 dennes under N:o 64 afgifne , samt den 8 derpåföljde e. m. på Bordet lagde, Utlåtande , i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte förslag till en förnyad författning angående Brännvinsbränningen, och de derföre bestämda afgifter.
Den 10 De cerni er f. m. 483 Herr 'von Heijne , Georg :
Jag känner ej, om flere Ättiksfabrikör än Gripsholms hafva rättighet genom Konungens Resolution att tillverka brännvin , men jag vet, att Gripsholms har en sadan Kongl.
Resolution att tillverka brännvin såsom materie , hvilken är nödvändig för fabriken, och jag anser att det vöre ett inträngande i Konungens rätt , om Ständerne skulle beskatta denna fabrik utöfver dess privilegium.
Det enda vore , om Gripsholms fabrik försäljer brännvin , som ej är förvandiadt till ättika.
I sådan händelse önskade jag , att ett tillägg, till förhindrande af en slik försäljning , måtte i privilegierne göras; roen jag tror , att en sådan försäljning lika lätt kan 'genom Läns.Styrelsen förekommas.
Jag afstyrker derföre för min del ali beskattning på Ättiksfabrikernes brännvinspannor, så vida de ej erhålla rätt, att tillika i paiti eiler minut försälja brännvin.
Grefve Löwenhjelm , Gustaf:
När fråga var om Höganäs Stenkolsverk , yttrade jag min öfvertygelse om nödvändigheten att ägna en särdeles uppmärksamhet åt industriens uppmuntrande.
Vid hvad jsg då sade, bör jag nu tillägga , att de industriella företag, sorn ledas af vettenskap, äro berättigade till ett särdeles afseende.
Industrien framskrider med jettesteg i Europa.
Andan af detta framskridande är den Technologiska — är vettenskapens användande på det practiska.
Ehvad ansträngningar vi än må göra, skola de bli fruktlösa, cm vi ej handla i samma anda , om vi fortfara att slentriansmässigt, handtveikaremässigt behand - 484 Den 10 December f »i. la slöjderne, medan i andra länder vettenskä* pen kaijas till hjelp vid de trivialaste tillverkningar.
Vi skola då med hvarje år finna ossi än längre tillbaka efter tidehvaifvet , Och med smärtsam förundran befinna oss , all flit oaktad, ständigt arbetande utan vinst och utan förkofran.
Den ifrågavarande Gripsholms fabrik är styrd af vettenskapen.
Det är derföre jag , i stöd af nu anförde allmänna grunder, uppstiger till dess försvar, och oaktadt det betydeliga nationella gagn hon redan åstadkommer, åser jag ändå mera det, sorn en så styrd fabrik skall åstadkomma , om dess verksamhet får ostörd utveckla sig.
In specie vill jag anföra, att fabriken fått ett Kongl. Privilegium, att, om ett sådant kan qväljas , upphörer all säkerhet, och dermed ali båg för kommande industrie-företag, ty desse måste vara grundade på beräkning i denna ingå hufvudsakligen välfångna Privilegier, och med dessas helgd upphörer ali beräkningsgrund.
Föröfrigt förmår jag ej fatta, med hvad rätt man som bränvinsbrännare vill beskatta den, som icke bränner, än mindre försäljer bränvin; item är det blott förbränna Gripsholms fabrik till sin ättike-tillverkning bränner, och förbränna är icke brännvin.
Med samma skäl kunde alla våra Fabriks-idkare få vidkännas en särskildt skatt för sin vara i hvarje studium af dess tillverkning.
Men dessa målets speciella åsigter ha redan fullständigt af mina företrädare i ämnet blifvit inom Utskottet afhandlade.
Jag förbjuder mig derföre att deri vidare intränga , och med åberopande af de generella principer jag först framställt, an» Den 10 December f. m. 4 85 håller jag det Ståndet måtte låta bero vid hvad Kongl.
Privilegier stadfästat } och a:ne Riksdagar iemnat orubbadt* Herr Lagérhje/m, Pehr:
Då jag besva rat med en reservation i ämnet, anhåller jag blott, att sorn allrakortast få anföra några ord.
Efter min tanka har Bevillnings-Utskottet brutit emot principen i 3:ne afseenden.
Först och främst att det lagt en dubbel beskattning, nemligen på ättikan, och på brännvinet, sorn är råämne.
Man beskattar ej särskildt ull-tillverkningen och klädes-tillverkningen, ej heller särskildt malm och stångjern.
Dernäst har Utskottet misstagit sig i principen, då det trott det vara brännvin, som tillverkas vid attike-bryggerierne , hvilket det ej är.
Detta är ett teckniskt fel.
Man har föreslagit att skatten skall räknas för vissa tider, och att pannorne deremellan skola vara förseglade.
Men vid Gripsholm, der äfven blyhvitt förfärdigas af concentrerad ättika , behöfvas pannorne föy denna tillverkning emellanåt.
Sluteligen synes mig att Utskottet begått ett fel, i afseende på formen , då det sökt åstadkomma ett stadgande, hvarigenom verkas upphäfvande af Kongl, Maj:ts Resolution, som passerat 2:ne Riksdagar.
Till följd af allt detta hemställer jag, om icke Ridderskapet och Adeln vill förblifva vid sitt i afseende å detta ämne förut fattade beslut, likväl med det tillägg, att, om Privilegium missbrukas, ägaren må underkastas ett fullkomligt uppbäfvande af Privilegium, och hvad Fötfattningarne i öfrigt stadga.
Om detta beslut fattas, anhåller jag att; 486 Den 10 December f. in. det mätte meddelas de öfrige Stånden, och de inbjudas att sig deruti förena.
Jäg instämmer med de 3 siste Talame om olämpligheten deraf, att sedan man lagt nåd kostnader i grund af privilegier , kunna blifva dessa förlustig, men jag anser tillika alldeles nödvändiga de tillägg, som Herr von Heyne och Herr Lagerhjelm yrk3t, att innehafvarns, vid förnyande af Privilegium, blifva ålagde, att hvarken i minut eller i parti försälja det Brännvin de tillverka, och detta vid förlust af deras Privilegium.
Detta är så mycket angelägnare, sorn, då det nu är tillåtet, att tullfritt införa brännvin till Hufvudstaden , sådant kunde föras från Gripsholm till Stockholm.
Hvad Landshöfdinge-Embetets åtgärd angår, så kan det visserligen för minutering låta tilltala dem, men det kan ej mera än ålägga en plikt af 10 R:dr, hvilken är ganska obetydlig, i jemförelse med den stora vinst de af försäljning kunna förskaffa sig.
Således anser jag , att till Kongl. Majit den önskan bör i underdånighet framföras , att , vid' förnyande af Privilegium, ägarne af Ättike-fabriken må åläggas, att varda förlustige sitt Privilegium, om de beträdas med försäljniug af brannvin Grefve Löwenhjelm :
Jag anhåller få bi foga några anmärkningar till de, som nyss blifvit gjorde.
Jag har hört i en af reservationerne med bitterhet omtalas de stora pannorne vid Gripsholm.
Jag har i några år med smärta sett, att man med Den 10 December j. m. 487 en större panna kan tillverka mera brännvin af mindre säd och ved, men att Förfaftningarne hindra det.
Delta obestrideliga onda säges vara ett nödvändigt ondt , och för ett sådant vill jag låta det gälla, nu, då det icke är derom vi ha att öfverlägga.
Men det är åtminstone tröstande, att inrättningar finnas, der sådane stora pannor kunna bespara säd och ved, utan olägenhet af stora pannor.
Långt ifrån att Fabriks-ägarne böra tryckas derföre , att de sjeifve verkställa alla mellanprocesseme, och bereda rudimaterien , är detta tvärtom ett skäl, att vilja sådana imättningars väl , och uppmuntra dem, ty just derigenom att etc enda verk. bemästrat sig hela tillverkr.ings-processen af sitt fabricat, ifiån första rå-ämnet ända intill den högsta förädlingen, just derföre, säger jag, har man i andra länder kommit till så stora och tillfredsställande resultater.
Sluteligen får jag erinra, att Gripsholm ännu är långt ifrån sin möjliga utveckling, och att derifrån ännu torde komma att utgå rätt intressanta tecknologiska inrättningar, grundade på tecknologiens theoder.
Man har ibland annat ett sätt, att använda indigo, hvilket, om det försummas , lemnar oss efter alla andra nationer.
Herr von Hartmansdorff ., August:
Jag instämmer med de Talare, som yrkat , att ingen vidare afgift än hittills för Brännvinstillverkningen, såsom förberedande ämne till ätrika vid de ifrågavarandeFabrikerne, må äga rum, emedan undantaget grundar sig på ett Kongl, privilegium , och emedan det vöre för mycket 488 Den 10 December f. m. betongande, att beskatta både rå-ämnet, och den deraf förädlade varan, Hvad frågan beträffar, att, vid ett nytr Pnvilegii utfärdande, förbjuda föisäljning af brännvin, så tror jag ej ett sådant uppskof behöfves, ty Konungen har gifvit Prjviegiutn att tillverka ättika och brännvin, blott för ättikans skuld.
Mig synes följakteligen , som skulle Riksens Ständer genast kunna fästa det vilkor vid brännvins-tillverkningens undantagande fran den högre beskattningen , att Fabriken ej får försälja rudimaterien , emedan det vore att begagna tillverkningen till ett annat ändamål, än hvarföre undantaget blifvit bevil-' jadt. och emedan intrång i andra briinnvinsbrännares näringsfång derigenom skulle vållas.
Således anser jag lämpejigt, att man beslutar det inga ytterligare band, såsom försegling af redskapen , eller afgifter på brännvins-tiliverkning för beredande af ättika, måtte åläggas, mer än tillförene , men att det deremot tor vara fabriken förbudet, att försälja bränvin, vid förlust af rättigheten , att tillverka sådant för ättik-be-. redningens skuld.
Herr CederschjöldPehr Gastaf'.
Jag är förekommen af den siste värde Talaren deruti , att man ej behöfver afbida den tid, då Privilegium tilländalöper, för att bestämma, det ej brännvin får försäljas; helst såsom samme värde Talare upplyst, att intet Privilegium blifvit gifvit på att få tillverkab rännvin, än mindre att få det genom afsalu föryttra.
Grefve von SchwerinFredric Bogislaus.'
Den 10 December f m, Mig vill det synas, att om missbruk bunde äga rum, hvilket visserligen blefve förhållandet, om pannorne begagnades till brännvins-bränning, är det en fråga, hvaruti Lagstiftaren ej be. hofver ingå; då Privilegim är gifvet endast pä tillverkning af ättika , men ej af brännvin, si tillhör det Konungens Befallningshafvande, att bevaka privilegii efterlefnad.
Jag anser att Ridderskapet och Adeln bör afslå Betänkandet i denna del , då det förblifver vid hvad hittills varit.
Jag gillar full komligt Grefve von Schwerins anmärkning, då saken för sig sjelf betraktas.
Men , som jag fruktar, att några af de andra Stånden ej torde instämma i ert sådant beslut, om de ej sago någon bom satt mot privilegiets missbruk , så tillstyrker jag, att Ridderskapet och Adela mätte antaga det tillägg jag nyligen föreslagit.
Penna fråga är efter min tanka i sä måttoaf mycken vigt, som beslutet derom kommer att ådagalägga Ridderskapets och Adelns tanka om fabrikerne f allmänhet, och om uppmuntrands af en näring i stort.
Jag är sä mycket mera ojäfvig
I denna fråga, som jag sjelf anlagt en ättiksfäbrik i Stockholm , der jag ej begagnar sådane rudimaterier, som Gripsholms Fabrik !
Jag känner, att man från Liibeck hittills infört mycken ättika, och jag vet vidare, hvad denna Svenska Fabricat kan blifva nyttig om den vinner afsättning pä Finland och Norrige, Man 49° Den 10 December J. m. bör således ej vara liknöjd, då det är fråga om att betunga en näring, som hittills här blott drif vits i smått.
Jag får understödja Grefve von Scbwerins mening , att om missbruk finnas , är det authoriteternes skyldighet att vaka geröfver, och att således ej något annat stadgande, än det lagen i allmänhet föreskrifyer , bör äga rum.
De, som ej känna denna näring, skulle kunna tro , att det vöre en obetydlig sak för fäderneslandet, om den lefver ellet dör, men jag åberopar , hvad kändt är, att en stor del af Lybecks innevånare lefva deraf, och draga stora summor ifrån andra länder för denna artikel.
Jag tillhör ej dem, som önska itnportsystemet sådant , att fabrikerne aftyna.
Frankrikes välstånd genom prohibitiv - syste. met är ett talande exempel för det, och våra fabriker hafva redan kommit till den höjd , att det ej kan vara oss likgiltigt , om da stå eller falla.
I anledning häraf förenar jag n>ig med Grefve von Sehwerin, och anhåller om afslag å Betänkandet.
Då jag vördar de grundsatser, som Grefve von Schwerin och den siste t3laren framställt , så i afseende på fabrikerne i allmänhet , som styrelsens förhållande till näringarne , och medgifver, att det är styrelsens naturliga åliggande , att vaka öfver de privilegiers helgd, som den gifver; så får jag Vördsamt fästa uppmärksamheten deruppå . att då i privilegium ej bestämmes något straff för öfverträdelscn , ingen
Domare kan taga bort privilegium från dess innehafvare.
Man kan Den 10 December f. m. val sägs , att ifrågavarande privilegium är gifvet för ett arnat ändamål, än föt att bereda brännvin.j men om det öfverträdes, tror jag ej att dst kan uppbäfvas.
Derföre torde det tillägg böra inflyta , att vid privilegii förlust intet missbruk må äga rum.
Herr Gref ven och Landt-Marskalken till— kännagaf, att Plenum komme klockan 6 i eftermiddag att fortsättas.
Herr Grefven och Landt-Mar skalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln fann skäl, att, på sätt Beviilnings-Utskottet föreslagit, ined särskild afgift belägga de brännvinspannor, hvilka vid de privilegierade Ättikefabrikerne begagnas.
Ed varefter Herr Grefven och Landt-Marskalken frågade , örn Ridderskapet och Adeln behagade afslå Utskottets i berörde afseende gjorde förslag.
Ropades J a. Herr Grefven och Landt-Mar skal ken gjorde vidare proposition uppå det af Herr von Hartmansdorff föreslagne oivanberörde tillägg.
Ropades J a oeh Nej.
Herr ven Hejne:
Jag föreser visserligen, Den 10
December J. m. att det torde vara nöödigt att bestämma ett s8~ dant förbud för en eller annan inrättning , mell om det skulle hända, att någon af Fabrikens folk försålde brännvin, och det kunde tydas derhän, att det vore med Fabriks ägarens tillåtelse, så vore vådan för stor.
Jag tror det vara tillräckligt, om dessa inrättningar underkastas samma lag , som för sådane inrättningar i allmänhet gäller.
Grefve Cronhjelm> Polycarpus:
Jag tror det ej under någon grund vara billigt, att en modification af representationen göres i ett privilegium , som Regeringen gifvit.
Om i privi-. legium ej är utsatt särskildt förbud mot brännvins -försäljning , sä förstås det dock under.
Hvad beträffar det, som en Ledamot anfört, att man bör fatta ett sådant beslut, att man. kan väcka de öfrige Ståndens instämmande deruti, så kan jag ej förena mig i en sådan, klokhets mesure.
Om ock de andra Stånden ön->. ska detta tillägg, kan jag likväl ej tillstyrka det..