Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hwad äter angär de under förra Regeringssättet introducerade Ätter och deras ogifta Döttrars förmän af den Jntroductions afgift till Stifts, Catzan som hwarje Stamfader erlagt, är förhällandet Mant, att den ingalunda mcdförer nägon rätt till intagande ä StiftetS Pensions - Stat, dcräst icke serskilt Famillc-gäfwa för Ätten, och en genom Författningarrie stadgad serskilt inskrifnings-summa för hwarje Ade, chilig Jungfru, till berörde Catza betalas. Hwartill Rid, darehus-Utffottet äfwenlcdes tror sig böra ännu tvida-- rr Z73 Den rz September. re och exempelvis anföra och omnämna, huruledes Embets - och Tjenstemän af Civil-Statcn, hwilka med Adelskap blifwa hugnade, döra wid Introduktions erhällande erlägga till Wadstena Krigsmanhus-Cassa, i män af Adelig, Frjhcrrrlig eller Grcfwclig wärdighct, en wiss genom Författningarne determinerad afgift, utan att dermed ätsöljer nägon rättighet till ätnjutande af de fdrmäner, som berörde Cassa eller nägon af de för Militairc-Staten i öfrigt stadgade Pensions-Inrältningar innefatta.
Det är sälcdcs af desse anförde omständigheter, som Riddarehus-Utskottet ansett sig äga skäl att tilstyrka det Herr ^siversten och Riddaren ^acksu wid erhällande af Introduktion ä Riddarhuset bör o, willkorligcn och likmätigt ostvan äberopade Kongl. Kungörelse, betala ben derigenom till Wadstena Adeliga Jungfru Stifts-Cassan päbudna afgift hwilket dock Högloft.
Ridderskapets och Adelns uplpstare omprdfning och afgörande underställts.
Stockholm den 9 September 18O9.
Pä RiddarehuS-Utskottcts wägnar:
Larl Wranke!, ^s. ^stlerkrsle. kecblin.
Herr o t blieb, Lsri ^restric.
Dä jag wid början af detta plenum begärde pä bordet den af Herr kaklman wäckta monvn, rörande indragning af ben i Kammar-Collcgium päbudna Cantzli-afgiftcn wid ingifwande af beswär och ansökningar, skedde det emedan mig undföll att Herr ^silman sjelf hade begärt remiss af sitt Memorial.
Det war min afsigt att nä, got närmare upplysa sakens förhällande; men när mälct remit, Den iZ September. Z79 remitteras, blifwer sädant det Utskotts äliggande som därmed kommer att sig befatta.
Jag äterkallar säledeS min begäran om fräganS hwilande pä bordet och tilstyrker att Herr kaklma-m Oictamcn till Allmänna DeswärS- och Economic-Utffottet mätte remitteras.
Herr Grefwen och Landt-Mar, skalken gjorde derefter proposition om denna Re, mi§, hwilken DiföllS.
Grefwe 6 6 la 6 nräie, ^sacob, utbad sig Högloft.
Riddcrskapets och Adelns tälamod, dä han ännu en gäng fästade deras upmärksamhct pä tryckningen af 1789 ärs Riksdags-Protocoller; men han talade nu till förmän för en af Riddarehus - CantjlietS äldre Tjenstemän.
Han hade med förundran hörk att assättningen af desa Protocoll warit sä ringa, att Förläggaren ej fält halfwa trycknings - kostnaden ersatt.
Dä Ridderffapet och Adeln bcflutit denna tryckning, och dä fbrmänen af förlaget redan för 20 är sedan tvär gifwcn ät den nu warande Förläggaren, trodde Herr Grefwen att Riddcrikapet och Adeln gerna hölle honom skadeslös, och .föreslog derföre, akt emot hypothck af ett tillräckligt antal exemplar, af RiddarehusCasan mätte ät Förläggaren lemnäs ett förskott af 5 » 602 R:d Banco.
Grefwe körner, Larl Gabriel, understödde denna Grefwe äs la Garäies motion.
Ridderskapet och Adeln hkrbcs härwid yttra sin Henägenhet att bifalla denna motion; men Grefwe 380 Den September. förner, H.6o's)'n 6<stan, under förklarande dek han gerna till hufwudsakcn kemnade sitt bifall, erindrade att formaliteten fordrade att Riddarehus - Utskottet öfwer frägan först hördes, hälst det anginge dispositionen af penningar.
Efter nägon stunds öfwerläggning, beslöts pä derom af Herr Landt - Marskalken gjord proposition, att denna fräga skulle remitteras till Riddarehus - Utskottet, hwilkct borde anmodas att till nästa plenum med sitt utlätande dcröfwer inkomma.
Herr Lock, Lorfits ImstviZ, upläste följande Dictamen till Protokollet:
Att bidraga till det allmännas wäl, lärer ostridigt wara en medborgares yppersta pligt: uppä hwarjehanda sätt kan denna ock fullgöras.
Att angifwa ett Economiskt förflag, gagnar ofta Rikit lika sä mycket som att uppgöra ett Militairiskt, häldst dä det icke grundar sig pä möjliga tillgängar, hwarigenom det ofta icke kan werkställas.
Alla wetenskaper äro att högakta, ett upplyst
Samhälle kan ock icke utan deras kraft äga beständ, men jag tror att hushällningen äfwen förtjenar sorgfällig uppmärksamhet och är likasä nödwändig, hälst dä din werkställcS utan medborgares förtryck.
Inför Högloflige Ridberstapet och Adeln hade jag äran uti sista plenum uppgifwa ett wälmenande förflag att efter crhällcn fred indraga Swensta indelta krigsmagtcn till hälften, hwarigenom Riket tillskyndas en ärlig säker inkomst af Z8f,438 R:d Banco Specie.
Troende att detta förflag skulle befrämja allmänt wäl och minsta medborgares dryga utlagor.
En wärd Leda - Den iz September. 339 Ledamot har i dag behagat yttra sig» akt han önska, be det jag antingen skutte uppgifwet en ny dcfcnsionsplan för Riket, eller i widrigt fall hela Armeen indragas.
Att uppgiftva en befcnsions - plau för Riket anser jag wara utom min werkningS - krets, sedan jag lillio Rikets tjenst tagit afsked, om ock de Tactiske kunjkaper jag under min tjenstetid kanske ofullkomligt sökt förwerfwa, det skulle kunna utföra.
Den wärdc Ledamot, som är Militairisk tjensteman och uplyst af stora kunskaper i Tactiquen samt Adjutant i ett Militaire Departement, hwarutur han kan äga tillfälle känna de hemligaste Planer; lärer säkert bäde läktare och bättre kunna wcrkställa denna dest önskan.
Men det anser jag aldeles icke omöjligt, att med bibehällandct af töfwer-och Underbefäl samt is,sy8 Man i fredlig tid kunna npprätthälla den Militairiska kunskap och Ex» cercice uti KrigSmagken; sä att tvid päkommande krig, hwarifrän Gud i SeclerS tid Nädeligen bcware Swea Rike, de innom 6 weckors tid lätteligen skola kunna dana de anwärfdc Recrstter skicklige till Rikets sörswar.
Den säkraste dcfcnSion för Konung och Riket som jag begriper och fär föresiä, är undersätareS kärlek och förmögenhet:
Desse förenade läta hwarken twedrägt eller fienden krossa Fäderneslandet.
Herr Ercfwen och Landt-Marskalkrn tilkännagaf, att Landshöfdingen Friherre sk idloräm, för angelägna Embcks-göromäl nödgades resa borrt, hwarfbrc han anmodade Herrar Elcctorer af första Classen att efter Friherre sk ^o-äm wäija en ny Ledamot i Lag-Utskottet, äfwensom i BewillningsUtskottet efter Friherre von blnZLrn Lterab^iA, istiss ^kexsnäer.
Widare tilkännagaf Herr Landt Mar - Z8s Den 14 September.
Marskalken att Ridderskapet och Adeln i morgon kk. y f. m. skulle in klsno sammanträda, dä ibland andra mäl Stats-Utskottcts Betänkande rörande LcfweranteurernaS fbrnöjande och uptagandct af Inrikes
Län komme att till stutligt afgörande företagas.
Herr k§orstLN8tolp6, /rnster8, yttrade sin önskan att Expeditions-Utskottet till eftermiddagen mätte sammankallas för att upsätta ben besiutna detaillerade Instructioncn för Riksens Ständers Ombud wid Uptcckningen af för detta Konungens egendom.
Herr Grefwe» och Landt» Marskalk en inwände, det han först ej ernat sammankalla Ridderskapet och Adeln in Isiano i morgon, men att dä tiden i dag fdrlupik, utan att mänga wigtiga mäl hunnit afgöras, wore han dertill nbdsr.kad.
Nu kunde säledes ej Expeditions - Utskottet hinna sammankomma och sammansätta Instructioncn; hwarjemte Herr Landt»Marskalkcn erindrade att dctzutom derwid ingen ting kunde göras innan man erhällit underrättelse hwaö de andra Ständcn derom bcflutit.
Ridderskapet och Adeln ätskiljdes klockan 2.
In sistern krotocoll! O. Silverstolpe.
Torsdagen den 14 September. klenum klockan 9 förmiddagen. UpbrötoS Herrar Elcctorernes af Första Claftn ttvänne Listor till wal af Ledamöter i Bewillnings - och Den iz September. 385 Lag-Utskotten, och bcfunnoS wara utsedde, l Bcwillnings Utskottet efter Friherre von Dnzsiu 3ternber§, klatstias ^lexsnäer: N:o 54.
Grefwe 8per>s, Fullmägtig Grefwe klömei, Lsrt 6ab iel, Hofmarskalk, Riddare af Kongl. Rordstjerne Orden, sch i Lag-U skottet efter Friherre ak Karstin, ^oksn: N:o 278.
Friherre Lk-ckiHi8, Fullmägtig Friherre Lenner, kjell Lkristoxker.
Justerades följande; Utdrag af Protokollet, hältet i Högloft.
Ridderskapets och Adelns klenum d. iz September 1809.
S. D. Wäcktcs af Herr Grefwe Ds la 6arstrs, ^sscob, den Motion, det mätte af Riddarehuss C >tzan ett biträde af 5 L 600 Riksdaler Banco fbrskottswis bewlljas Förläggaren af Ridderskapets och A* dclns P-otocoll wid RikS"agcn 1789» emot exemplaraflemnande säsom Hypothck till ett antal, som r wärde swarade mot summan; och dä Ridderskapet och Adeln hä^wid erindradr sta, att dctza P>-otocollsutgifwande af Ständet blilwit bcstut cht, i anledning bwaraf Förläggaren inqätt i dryga kostnader, hivar! billigheten fordrade, att han borde understödjas, yttrade Ridderskapct och Adeln stg benägit, att det föreslagna biträde lemna; men wille dock förut deröfwer höra Riddarehus Ut - 284 Den 14 September.
Utskottet, dit denna fräga säledes remitterades, med anmodan till Utskottet att med sitt utlåtande beröfwcr till nästa klenum inkomma. k7c supra.
Utdrag af Prokocollct, hältet i HögloflRidderskapet och Adelns klenum d. iz
September 1809. S. D. Som hos Riddcrskapet och Adein anledningar förekommit, att, uti de till DcwillningsUtskottet aflemnade officiella upgiftcr öfwer de förra örens Bcwillningar pä Krut - och Socker - tillwcrkningarnc i Riket betydliga oriktigheter influtit; Attsä, och dä Middcrskapct och Adeln ansäg nödigt inhämta lillfbrlitclig kännedom, hwaraf beha oriktigheter härflyta kunnat, beslöts, det skulle ät Wewillnings-Utffottct updragas att igenom Herr Hof - Canzlerens ätgärd hos wcdcrbörande Embctswcrk söka härom erhälla nödige upplysningar samt sedermera med berättelse om rätta sammanhanget med ofwanberörde uppgifter inkomma ; Hwarom de öfrige Respcctivc Ständcn skulle genom Protocolls-Utdrag wänligcn underrättas, bld tupru.
Herr Gr c swen och Landk-Marsk alk cn tillkännagaf, akt han i dag talat med under - Släkhällarcn lätifenspLnre, och framfört Ridderskapets och Adelns, i afseende pä honom yttrade tänkesätt.
Herr l-iilje-nsparre hade swarat, att beträffande angifwclserne mot Tull-Oircctioncn, hwaraf Herr I^ii^ensparre wore Ledamot, hade den samma gätt i försatt - Den 14 September.
Z85 författning om tryckning af sina förklaringar, och att desta snart lara lemna prcsten: hwad ater hans enskilda procest med Herr 6rervcsmosi!er> angiNge, more den redan i Hof-Rutten anhängig, men där hivilandc: hwarföre han för 4 weckvr sedan derom gjort päminnelsc hos Justitiä Cantzlercn, med anhälian att den mätte till skyndsamt flut befordra^.
Ständers Allmänna Deswärs - och Economic-UtskotlS Betänkande, angäende Bränwins-brännings-rältigheten och Allmänna Magaziner.
De ! detta ämne till Utskottet ifrän Riksens Högloft.
Ständer remitterade handlingar äro följande: 1:0 Utdrag af Wälloft. Borgare-Ständets Protocoll för den i<s:de sistl.
Julii af innehall, att Stän, det förenat sig uti den allmänna önskan, det mätte för Rikets samtelig?
Städers Jnnewänare, sä wäl som Hemmansägare pä Landet, en allmän frihet meddelas till utöfning af Bränwins-bränning, utan nägon inskränkning i anseende till ärstid och Pannerymp samt Redskapens beskaffenhet emot de afgjftcr, hwilka derföre kunna wid innewarande Riksdag bestämmas; warandcs wid detta Protokoll bilagde s) ProtocvllsUtdrag frän wälbemälte Ständs Beswärs-Utskott date> rädt den i-t Junii detta är, hroaraf inhämtades, huruledes Städcrne Linköping, Söderköping, Köping, Lin, Tredje Band. 50, 5l. desberg, Z86
Den 14 September. vesberg, Skjöfde, Arboga och Fahlun gemensamt anhälHt, att Bränncwins-bränningen mätte warda öppen och fri pä alla tider af äret, samt hwar för sig serskildt följande Städer:
Linköping: att dä wid denna tid det därwarandc Bränncwins-Arrende-Contract utlupit, icke nägot nytt mätte upgöraS, utan Stadens Jnnewänare blifwa berättigade att hwar i sitt hus denna frihet begagna:
Söderköping: att det Contract dest Znnewänare med associerade ingätt om sammansatt brän» neri genast skulle uphö-a, säsom oförenligt med Jnncrvänarnes interesse: Wadstena: att BränwinS-bränningen mätte förlängas och friare öfwaS efter Contract dä ärstiden dertill gifwer anledning:
Götheborg: att dä det Arrende-Contract, som med privat man om Brännwins - bränningen derstädes warit nprättadt, nu mera gätt till ända, staden mätte hädanefter pä enahanda grunder, som för öfriga Rikets Städer äro elller kunna blifwa stadgade fä begagna BränwinS-brän, ningen och fluteligen: Bryggare-Embetet i Stockholm, att blifwa bibehällit wid det Arrende-Contract, fom Embctet den 2 October 1797 med Kongl. Majrk och Kronan ingätt om afwärkning af 10,000 Tunnor Spanmäl om äret samt rättighet till hela distilleringen för staden och minutcringcn af distilleradt Dränwin emot ett ärligt Arrende af Sexton Tusende Sexhundrade Sextiosex R:dr. Z2 ss., hwilket Arrende börjats med är 1798, men ej sätt begagnas längre än till Riksdagen är 1800, utan att Embetct undfätt ersättning för dess i sädant afseende gjorda fruktlösa kostnader; och har Utskottet, som ansett bcsty'kt att wid en inom wlsse och fä mänader pä äret inskränkt frihet att bränna, oftast den bästa och stridaste säden mäst för styndsamhetcn skull tilgripas, utan att genom sädan kortare bränningstid, consumtioncn af denna wara minstats eller hindrat löne-brännarcn att pä de statt -ra - Den 14 September. Z8? dragandes bekostnad kunna deraf draga fördel, hivatemot om en oinskränktare BränwinS-bränning warit tilläten, dett sämre sädén.dertill skulle kunnat med lika fördel anwändas, och hushållare» under en längre tid pä äret draga nytta 'af dranken till sina kreaturs underhäll, pä sädan grund tilstyrkt en öfwer hela Riket för Hemmansägare och Städernas Jnncwänare öppen och fri Bränwins-bränning utan nägon inskränkning af parrnerymd eller tid, widare än, att de irenne Sommar-mänadcrne Junii Juli! och Augusti derifrän undantagas, emot de wid denna Riksdag stadgande afgifter; men Bryggare - EmbetetS i Stockholm begäran har Utskottet funnit röra Stadens Jnnewänare enskilt, och förthy hänwist Embetet att ä wederbörlig ork sin talan anmäla, samt d) c) och ci) Riksdags,Fulls mägtiges frän Linköping och Götheborg samt Bryggares Societctens i Stockholm, till innehället osman uptags ne Memorialer, jemte wid det sistnämnde fogade afskrift af 1797 ärs Conkract emellan Kongl. Majrt och Kronan ä ena samt Societeten ä andra sidan. 2:o Hebcrwärda Bonde-Ständcts genom Pros kocolls-Utdrag af den 21 Julii till detta Utskotts handläggning bfwerlemnade Beswärs-puncter af hwilka ukk första puncten yrkas fri och obehindrad Bränwins-till» werkning utan inskränkning af pannerymd och försäljning wid hwad tid som hälst,
dock att inga andra krogar mä finnas än dem, som Konungens BefallningShafwande förordnar, och hwilka för flik rörelse betala skatt; samt uti iPde puncten, att i Landsorterne mätte inrättas flere Sädes Magaziner, hwarrst för Kronans räkning, af hwem som will sälja uphe ndlades dt Spanncmäls-fdrräd, som Jordbrukare kunde hofwa atk afläta, samt att dä mihwäxt inföll, M agazinS-förrädclt »plätts till de behöfwande att köpa efter det pris, som upkortt Z83 Den 14 September. upkom, dä Kronans kostnad i och för inrättningen la, beS till inköps-summan. gro Herr ^öfwerste - Licutenanten och Riddaren of Kongl. Majrts Swärds-Orden benning LKrikiLN Sckmitterlöevs frän Högloft.
Ridderffapet och Adeln ben 27 nästledne Juli! remitterade Memorial, hwaruti fbrcfläs en oinskränkt frihet till BränwinS-bränning för olla utan undantag, som hafwa nägon jord ä Landet, samt att afgiften derföre mätte förwandlas till en allmän koppskatt. 4:0
Ett af Commerce-Rädct kaul ?rint2lkölö till Högloft.
Ridderffapet och Adeln ingifwit och derifrän ben z i ststledne Julli rcmitteradt Memorial, hwarutin» nan pä anförde ffjäl tilstprkcs, att Bränwins-brän, ning mätte inställas under Juni!
Julii Augusti och September mänader; att Husbehofs-bränningen borde owilkorligcn och utan all slags inskränkning wara tilläten för alla Hemmans-brukare under de öfriga ätta mänaderna, sä wäl under härda, som goda är; att panncrymden utan förändring eller förökande mätte fram, gent förblifwa, som den nu är, men att i fall den skul» le ökas, Bränwins-afgiften mätte dä fullkomligen blif, tva lämpad derefter, dock att trcnne kannors tilökning ivid BränwinS pannans förfärdigande uti ben tillätne panncrymden, hwarken skulle medföra answar eller ökad Bränwinsffakt; att i öfrigt den Jordbrukare, som Ville begagna tillökning uti ben allmänt tillätne panne, rymdkn, borde ett sädant fbrhällande wid Mantals, skrifningen tilkännagifwa samt debiteringen och up» körden i likstämmighet dermed sedermera ske, hwaref, ter wcderbbrandes äliggande och rättighet blefwe att hafwa kilspn dcrä, sä wäl om nytzberörde upgifter wo, ro riktige, som ock om nägre förökade pannerpmder blif - Den 14 September. Z8S wik förlegade, men ben som befunnes hafwa större än tilläten pannerpmd, skulle icke allenast böta 5 Riksdrr. utan ock erlägga Bränwinsskatt för ben icke upgifna större pannerymden, hwilka böter blefwo äklagarenS ensak, och skulle honom jcmwäl tilfalla hälften af den i mohn af pannerymdens öfwcrflödiga storlek blifwan, de förhöjda Bränwins,skatten för det äret, dä beslaget göres; att beskattningen för Bränwins-brännings-rät, tighcten ej mätte blifwa personel, utan ätfölja Hemma, nen; och Torpare, jemte flera dplika, icke erhälla rätt att bränna, samt flutcligen, att Bränwins-minuteringcir pä behörige krogar mä ä nyo blifwa tilläten, men afgif, tcn derföre icke bestämmas högre än ifrän och med en till och med 4 R:dr.
Banco pä hwardera, betragtad efter dest läge och afsättnings tilfälle. 5:0 Ett af Utskottets Ledamot Handelsmannen 6ustsk Stabeck till Utskottet inlemnadt Memorial an, gäende Allmänna Magazins-Inrättningen och Krono, Dränncrierne samt dchas sammanhang med den cnskil, ta Bränwins-bränningcn; warandes wid detta Memori, al bifogad en tryckt afhandling, under Titul: Berät, telse om Swensta Allmänna MagazinS-Inrättningens »phos, fortgång och närwarande stick samt undersökning om inrättningens nytta, försök atk bewisa de olyckor, som genom betz indragning i närwarande exogus skulle kunna upstä, jemte ett förslag till en inom den samma mera gagnelig administration, hwilken afhandling Herr Stabeck ansett kunna tjena Utskottet till handledning. 6:0
Ett till Högloft.
Ridderskapek och Adela ytterligare ingifwit Memorial af Herr Eommcrcc-Rädek krintLlkoIcl, hwaruti förestäs, att en sädan KronoSpannemäls Magazins-inrättning, som börjades är 1788- ztzcz Den 14 September. 1788, men uphörde med är 179Z, mätte Zkcr upkifwas att till förekommande af den förlust, som genom rtt större vriadt Spannemäls-lagers försämring kunde Inträffa, ej allenast wid utfärdande Kungörelser om Spannemäls-uphandling wid Kronans Magazincr, de säljande dorde förbindas att lefwerera nägon del torkad säd emot ett bilkigen förhöjdt pris, utan ock Bränwinskilwerkningcn wid här i Staden warande Brannerier för Kronans räkning framgent fortsättas, samt enahanda anstalt widtagas i Götheborg, hwarigenom tikfälle bkefwe att anwända 6o u 7O Tusende Tunnor af ben oriadc Spannemälcn och med dek samma erhälla ett förhöjdt Capital till förnpad samt, om nödigt sinnes, större sädes-uphandling; samt ändteligen, art allmänna Magajlns-inrättningen borde päräkaa biträde af Riksens Ständers Banque. 7:0 Herr Hof-Junkaren Larl steuterkjelm» äflven frän Hbglofl.
Ridderskapet och Adeln remitterade Memorial; innefattande wedcrläggning af Herr Commerce-Rädet krint^lleÖists o-fwan uptagne förflag att allmänna Sädes - Magaziner äter mätte inrättas, och BränwinS-bränningen för Kronans räkning werkställas. 8:0 Herr Prosten Ooekor kakrei Memorial re» mitteradt frän Hbgwdrdjge Präste-Ständct under den is Augusti, hwaruti ibland annat yrkas, att allmänna Magazins-inrättningen i Riket skulle undergå den nogaste undersökning, efterseende och granskning pä dek derefter mä kunna bestämmas huruwida denna inrättning borde underhällas och ulwidgas. 9:0
Ett ännu ytterligare af Herr CommerceRädet krint2lkö!6 till Hbglofl.
Ridderffapet och Adeln hit ingifwit Memorial, innehällaude wedcrläggning af Herr Den 14 September. 39!
Herr keuterbjelmg päminnelser emot Herr CommerceRädets
Memorial angäende allmänna MagazinS-inrättningcn; och 10:0 Memorial af Herr Hof-Junkaren Keuterk^elm, som innefattar ytterligare bestridande af allmänna Magazins - inrättningen.
Af de i dcfla skrifter uptagna hufwudsakeliga ämnen, hwilka med hwarandra hafwa ett nästan oskiljaktigt samband, har Utskottet fdrst företagit stg rill afgörande frägan om allmänna Magaziners inrättande och Krono Brännericrne, emedan Utskottet ansett frägan om den enskilta Bränwins-bränningen helt och hällik bero pä de förras afgörande.
Det är en afgjord sanning, grundad i sakenS natur, bcwittnad af Scclcrs erfarenhet och lätt fattlig för människo-sörständet, att den wahra, som allmännast och oumbärligast fordras för människans lifsuppehälle, har det mäst direeta inflytande pä priscrne af nästan allt annat, och att ingen säkrare mättstäck för wahruwärde gifwes, än wahrors förhällande till mensk» liga behofwen.
Dä säd är hos ost bet nbdwändigaste födämne, har sälcdeS efter betz pris andre wahror och allt hwar»vid menniskans krafter behöfwa anwändas, rättat stg.
Daglöner och i följe deraf fabriques - och alla andra hand-arbeten hafwa altid warit i fbrhällande dertill.
Det kan säledes icke bestridas, att ett jemt Sädcspris, drägligt för ben köpande och tillräckligt för den säljandeS billiga winst, skulle wara den största förmän för hwarje individu.
Hwar och en ordentlig och uplyst Hushällare fotar stn hushällning pä calenler, och dä alla sa - 392 Den 14 September. kers wärde i fbrhällande till Sädens, fätk en nägorlunda bestämd gräntö, mäste dessa calculer blifwa sä mycket säkrare, den allmänna wälmägan mera utsträckt, och Statens fördel deraf icke twetydig.
Utskottet har ansedt detta jämna medelpris pä Säd kunna winnås, genom inrättning af Allmänna Spanmäls-Magaziner.
Att Riksens Högloflig- Ständer redan tvid 1786 ärs Riksdag känt nyttan af desse inrättningar, bcwiscs fullkomligen deraf, att till sädanc Mrgazincrs anläggande anslogs 52 Tunnor Guld ur Banquen.
Anledningen till detta steg war tagen frän de flera före denna Riksdag frän hwarandra följande misswäxtär, hwarigenom allmänna nöden, den Staten icke kunde afhjelpa, steg till ben största höjd, mycket mcnniskor omkommo, och alle andre utwägar, — inrättning af Sockne-Maga-iner, enskilt införskrifwandc af Spanncmäl, samt Bränwinsförbud, m. m. funnos otillräckclige, att afhjelpa det onda.
Efter denna tid särdeles frän förra Finska krigets stut, hafwa allmänna Spannemäls-Magaziner warit förenade med wissa Krono - Bränneriet-, och om de ej till fullo uppfyllt hwad det
Allmänna trott stg kunna fordra, hafwa de likwäl, utan att upptaga hwad Riksens Ständer dem anslagit, i förening med dessa Bränneriet- ansenligt ökat sin fond och warit Landet till förmon.
Den allmänna besparing, som de tvid Armee-iS utredande till nämnde krig werkade, det, i jämförelse deremot, ivid nu warande krig kände olika förhällande, förorsakadt genom ändrade principer, mera mercantila, än Ekonomiska, och den osäkerhet, att kunna införskrifwa utländsk Spanncmäl, som af närwarandc Politiska ställning i Europa, dä Skaternes Jntercssen sä lätt kunna förändras, uppkom, mit, böra wara talande skäl fö,r desse inrättningar.
Det Den 14 September.
Z93
Ock är devföre och i stöd af ofwan upptagne grunder, Utskottet anser sig böra hos Riksens Högloft.
Ständer tillstyrka: att Allmänna Spannemäls-Magazincr mätte inrättas under styrelse af en Dircction, hwars änbamäl skulle wara att, jemte det den behöfwande genom
Län understöddes, sä styra Sädespriserne, att ä ena sidan Landtbrukaren mätte upmuntras till nya odlingar och Jordbrukets förbättring, samt af sin näring blifwa i ständ att utgöra sina dryga utskylder, och ä ben andra, att Stadsboen, Näringsidkaren, Löningstagaren och den fattige ej mätte lida för mycket af uppjagade priser: att, om möjligt wore, den, na Magazins-inrättning under innewarande är kunde taga sin början, i anseende till den nu förwäntande härliga ärswäxt, bä Spanncmälen borde upphandlas, för att sä wäl derigenom, som genom snart widtagandc ätgärder till hindrande af för mycket utländsk Spanncmäls införsel, förekomma det wanpris, som till Jordbrukarens stora förlust kunde inträffa.
Och förbehäller sig Utskottet, att i händelse detta Förslag af Riksens Högloft.