Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Palmstjerna, Carl Otto: 1 allmänhet har man funit, alt det icke är fördelaktigt att tillsätta tjenster på constitutorial, så att tjenstemännen godtyckligt derifrån kunna skil jas, utan erfarenheten har ådagalagt, att tjenster skötas bäst, då deras innehafvare äro sjelfständiga och oberoende.
Det är visst icke att förmoda, att R. o. Ad. skulle af någon nyck besluta alt skilja Ridd.secret. från sin plats, sä länge han uppfyller sina tjensteäligganden; men jag ser likväl icke något skäl att frångå den allmänna regeln, att nemi. vigtiga tjenster höra tillsättas med tjenstemän pä stat, som icke kunna derifrån skiljas, utan att hafva felat i tjensten på ett sätt, som gör dem ovärdiga att densamma bestrida.
Ridd.secret. hör icke bero af en pluralitet inom Ståndet, som af någon tillfällighet kunde finna sig uppmanad, att framför honom föredraga någon annan.
Han bör icke eller vara uti menligt beroende af sine förhållanden till någon annan auctorilet än De 11 17 Oetober e. m. 199 R. o. Ad.
Detta oberoende saknar han betydligt om han blott anlages på coustitutorial; ty då det fäster honom för den tid han detsamma innehar vid R. o. Ad:s tjenst, hindrar det honom under samma lid att söka bereda sin framtid på ett fördelaktigare sätt % i Statens tjenst, enär han der svårligen kan tjenslgöra och vinna befordran under samma tid, som han innehar Ridd.secret.tjensten.
Ilan försummar således den lid, som vore för honom behöflig för alt ernå något högre Statens embete.
Under sådana omständigheter kan man icke förmoda, att den skickligaste skulle söka denna befattning hos R. o. Ad., och det lärer väl icke vara R. o. Ad:s afsigt att afskräcka skickligheten och minska antalet af sökande till Ridd.secret.tjensten.
Dessutom förefaller mig skälet, hvarföre Ridd.
Secret.tjensten endast på conslitutorial skulle tillsättas, mycket sökt.
Det förutsätter nemi. en representationsförändring, hvarom vi ännu veta ingenting.
Här har under denna riksdag hvilat på hordet ett förslag till ny representationsordning, som blifvit förkastadl.
Huruvida under denna riksdag något annat förslag kan antagas att hvila till nästa riksdag, kan man icke veta.
Det vore visserligen önskligt, men det är likväl ganska osäkert.
Skulle äfven den händelsen inträffa, att vi finge ett annat representationssätt, sä mäste man likväl alltid förutsätta, alt Ridd.secret. kommer att fortfarande utöfva vissa delar af sin nuvar. tjenstebefattning, hvilka i allt fall för R. o. Ad. blifva af mycken vigt, såväl i afseende på de genealogiska tabellernas vidmakthållande, sorn i afseende på alla de äldre och nyare, på Riddarhuset hefiutliga handlingars bevarande, äfvensom för utdelandet af pensioner och stipendier, förvaltningen af Riddarhusets cassör o. s. v. hvilka befattningar hvar för sig väl äro af mindre vigt, men sammanlagda äro ganska betydliga.
Visserligen skulle hans lönevillkor i sådant fall kunna något inskränkas, men om man vill påräkna en skicklig och fullt pålitlig person, bör man icke derpå fästa särdeles afseende; aldraminst ett afseende, sorn skulle vara menligt för tjenstens tillsättande nu, då den är af mycket större vigt, än den sedermera skulle komma att blifva.
Jag afstyrker således helt och hållet förslaget att tillsätta Ridd.secret.tjensten på conslitutorial, och får äfvenledes anmärka, att jag icke kan undgå att inse, alt det vore att något kringgå det beslut, som R. o. Ad. redan fattat, i afseende på Ridd.secret.tjenstens framtida tillsättande; enär i detta beslut ingenting finnes nämndt om tjenstens tillsättande på conslitulorial i annan händelse, än då en Ridd.secret. afgått och Ridd.Direct. antagit en annan på conslitutorial, hvilket gäller intill dess R. o. Ad. hunnit derom fatta sitt beslut.
Den siste värde talaren har såsom skäl emot mitt yrkande anfört, att han fruktade, det R. o. Ad. möjligen skulle komma i saknad af skickliga sökande till tjensten, itali mitt förslag antoges, enär den värde talaren trodde, alt den person, som pä sådant sätt tillsattes, icke skulle kunna påräkna någon befordran i Rikets tjenst, under den tid han vore constiluerad.
Jag kan icke inse hvarföre denna svårighet skulle vara bunden vid ordet constitulorial; och att det icke funnits någon sådan svårig - 200 Den 17 Octo b er e. m. het för en ordinarie Ridd.secret. hafva vi sett, flå en Ridd.sceret. blifvit befordrad till Just.råd och en annan till Statsråd.
Om sådant kan ske, dä man innehafver fjellsten på stat, så skulle jag tro, att det likaväl kan skedå man innehar den på constitutorial.
Samma värde talare har i likhet med ett par andra yttrat, alt Ridd.secret. borde vara oberoende af all annan befallning.
Jag beklagar, att jag icke fick smickra mig med dessa herrars instämmande, då jag för någon tid sedan dref just den satsen; men sedan denna grundsats genom Ridd.Utsk:s nu gillade betänk, blef säkringgängen, alt jag icke kunde vänta att den vid tillämpningen skulle blifva respecterad, har jag ansett alt fördelarne af det förut gällande stadgandet icke mera kunde ernås.
Fördelen deremot för Riddarhuscassan att i en blifvande framtid icke vara belastad meden pension ät en tjensteman, som kanske endast en kort tid beklädt sin befattning, är gifven: och det är dessutom ingenting nytt att tillsätta tjenster genom constitutorial.
Man ser det från Styrelsemaktens sida ganska ofta, nemi. just vid sådana tillfällen, dä fråga är om en reglering af något embetsverk, hvarigenom några tjenster komma att blifva indragna.
Då det nu är troligt, att Ridd.- secret. för framliden icke kommer att fungera såsom Slåndssccreterare, anser jag det både rätt och klokt, att icke nu tillsätta honom på stat.
Jag har dessutom alldeles icke föreslagit något afvikande från R. o. Adis beslut, ehuru den siste värde talaren ansett mitt förslag vara ett sätt att något kringgå detsamma. R. o. Ad. har nemi. endast beslutit, att dä tjensten tillsättes, skola dermed vara förenade 1200 r:dr b:co i lön, samt förbehållit sig att äfven få tillstädja sökanden alt behålla annan tjenst.
Här är nu ieke fråga derom, ulan om att constituera en tjenstförrättande Ridd.- secret. till slutet af den riksdag, dä en representationsreform kunde sättas i verket.
Den siste talaren har jemväl yttrat, att R. o. Ad. ej borde äga makt alt lill följd af en dagens opinion afskeda en Ridd.secret.
Jag instämmer deruti, men torde få fästa uppmärksamheten deruppå, alt mitt förslag skulle göra ett sådant tillgörande alldeles omöjligt, att när som helst afsätta en Ridd.secret., emedan derigenom bestämdes, att han skulle permanent innehafva tjensten till en viss tidpunkt, nemi. slutet af den riksdag, då en ny representationsform antogs, och alt det sedan vore R. o. Ad. obetaget att rörande tjenstens ordinarie besättande vidare besluta.
De vidlyftiga utläggningarne ang. fördelarne eller olägenheterna af Ridd.secret.tjenstens tillsättande medelst constitutorial eller på ordinarie stat, synas mig ännu vara alldeles förtidiga och således onödiga; ty det lärer väl icke kunna nekas, att detta är en ny fråga, hvilken, då flera ledamöter begärt, att den måtte remitteras till Ridd.Utsk. också torde nödvändigt böra först der handläggas, innan beslut derom kan fattas.
I den andra frågan åter är discussionen redan slutad, och jag skulle derföre högeligen önska, att Hr Gr. o. Landtm, malte komma i tillfälle alt fortsätta sin resumé', dä R. o. Ad. otvifvelaktig! ganska lätt skulle komma till eli beslut.
Den 17 Octo ber e. m. 201 Frih. Cederström, Jacob:
Den vigt man bär synes sätta på ordet conslitutorial, i st. f. fullmakt, har jag svårt att rätt förstå.
Det är klart, alt om man jemför en Ridd.secret.befattning med en Statens tjenst och ställer honom inom cathcgorien af dem, som icke hafva förtroende-embeten och således icke kunna utan dom och ransakning från embelet skiljas, så blifver också följden, alt R. o. Ad. mäste behålla sin Ridd.secret. äfven sedan det såsom
Stånd upphört, i händelse af en representationsförändring.
Men jag känner ej den författning, som ger anledn. till en sådan jemförelse.
Tverlom höra de tjenster, som R. o. Ad. eller enskilda i allmänhet tillsätta och aflöna, naturligen under samma cathegori som förtroende-embeten hos Konungen.
Om R. o. Ad. förlorar förtroendet för en af Ståndet tillsatt secreterare, genom förordnande, fullmakt, conslitutorial eller hvad man behagar kalla det, så är
Ståndet icke af någon lag bunden att honom behålla.
Men om man genom förutsättning af constitulorial till en bestämd tid bestämmer, att Ijensten dä skall upphöra, så följer också deraf, att sökande, som skola anmäla sig till tjensten, mäste vara betänkta på, att in termino hafva annan sysselsättning och så mycket sorn möjligt undandraga sig allt bestyr med R. o. Ad:s angelägenheter, för alt hafva en återgång öppen.
Delta torde blifva följden af Gr.
Det är föröfrigt likgiltigt hvilken term man begagnar ; men om en persom såsom Ridd.secret. med skicklighet och redbarhet fullgjort sitt kall, så måste jag säga, alt det vore mer än besynnerligt, om Ståndet sedan den bestämda liden tilländalupit skulle säga: svampen är utkramad, vi behöfva honom icke mera, derföre kasia vi honom bort.
Mig synes, alt Ståndet har betydligen återkommit till öfverläggning om sjelfva hufvudsaken, ehuru Ståndet, på Hr Gr. o. Landtnäs propos., svarat, att det ansåg discussionen fulländad.
Frågan skulle nu egentligen vara om framställning af propos. på det tillägg, som Gr.
Cronhjelm ansett böra göras vid sjelfva kungörelsen om ansökningstiden.
Jag tror, att man kommit att ledas in på den närvar, tvisten, hufvudsakligen derföre, att man ansett någon våda. följa med ordet conslitutorial; men jag ber att få fästa uppmärksamheten derpå, att detta ord ganska väl kan undvikas, om man i slället blott bestämmer, att tjensten tillsättes intill den tidpunkt, som Gr. Cronhjelm föreslagit.
Det skall dä sedermera visa sig, huruvida någon skicklig sökande äfven under detta villkor kan komma att anmäla sig.
För mig synes det klart, alt e'n sådan person alltid kan hafva förhoppning, om han väl beslridt sysslan, att framdeles komma i åtanke, äfven om en representationsförändring inträffar, och hans tjenst inskränkes till den egentliga befattningen vid Ridd.Direct.
Ståndet har sig blott öppet lemnadt, att då vidtaga sitt beslut.
— Medan jag har ordet skall jag jemväl taga mig friheten besvara något, som Frih. Cederström yttrat, i afseende derpå, att han icke skulle tillåta en embetsman i det verk, hvars chef Friherren är, 3 H. 26 202 Den 17 Octo b er e m. att tillika innehafva Ridd.secret.tjensten.
Sedan R. o. Ad. redan beslutit, att en sådan tillåtelse må äga rum, så lärer det blifva en särskild fråga, huruvida Friherren kan förbjuda det.
Hittills har det alltid varit vidtaget, att Staten icke lagt hinder i vägen för sina embetsman att innehafva andra Ijenster utom stat, så vida de icke genom dessa Ijenster förhindras i utöfningen af sin innehafvande befattning i Statens tjenst.
Jag vet således icke, huru Hr Friherren i detta fall skulle kunna sätta något sådant i fråga.
Detta nämner jag endast sä lill vida, som Frih.
Cederslröms yttrande kunde hafva något inflytande pä det beslut, som R. o. Ad. går att fatta.
Jag får såvida förena mig med Hr Gripenstedt, att jag vördsamt anhåller, att Hr Gr. o. Landtm, täcktes gifva discussionen den vändning, som Hr Gr. o.
Landtm, börjat att gifva densamma, pä det alt den måtte leda till något resultat och upphöra att utsväfva på området af en redan slutad discussion.
H. Ex. Hr Gr. o. Land tm. yttrade, att då discussionen fortgått en längre stund, äfven sedan R. o. Ad. beslöt, att densamma skulle upphöra, ansåge H. Ex. sig skyldig tillkännagifva orsaken, hvarföre han icke sökt lägga hinder deremot, hvilken vore, att Gr.
Cronhjelms förslag icke agde direct sammanhang med Ridd.Utsk:s betänk.; och att H. Ex:s förfrågan lill Ståndet, huruvida öfverläggningen ansågs fulländad, således endast haft afseeude på discussionen om Ridd.Utsk:s mern., hvarföre H. Ex. nu finge framställa frågan, huruvida R. o. Ad. ansåg öfverläggningen slutad ang:de Gr.
Cronhjelms förslag?
Hvarefter II.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att, som ifrågasatt blifvit, det nämnde förslag skulle vara stridande mot R. o.
A,d:s fattade beslut, ronde förändrad redaction af 2 mom.
13 § i Ridd.Direcbs instruetion, H. Ex., enär denna §, sädanden blifvit antagen, endast afsåg Ridd.secret., som på ordinarie stat tillsättes, men Gr.
Cronhjelms förslag hade afseende på Ridd.- secret., som med constitulorial förordnas, just i denna olikhet icke fann något hinder för upptagande af Gr.
Cronhjelms förslag; men att, dä detsamma vore af alldeles ny beskaffenhet, aldrig varit af Ulsk. behandladt, samt flere värde ledamöter föreslagit, att remiss af detsamma till Ridd.Utsk. måtte äga rum, ansåge H. Ex. sig derom böra framställa propos. H. Ex. afbröt här sin framställning, i anledn. af Frih.
Palmstjcrnas, Carl Otto, begäran om ordet, hvarefter Frih.
Palmstjerna yttrade:
Jag anhåller, att Hr Gr. o. Landtm, behagade skilja frågan i särskilda propos.r, sä att R. o. Ad:s svar kunde få omfatta en fråga i sänder.
Efter som jag fattat ämnet, så har Ridd.Utsk. föreslagit, alt den nu tjenstförrättande Ridd.secret. skulle af R. o. Ad.
Den 17 Oclober e. ra. 203 (ill tjensten utnämnas, oell under öfverläggningen derom har uppstått en annan mening, nemi. alt R. o. Ad. skulle utsätta ny ansökningstid, och intill dess den förlupit, uppskjuta sitt beslut i afseende på tjenstens tillsättande.
Jag anhåller, alt på detta förslag mätte blifva en särskild propus., och om R. o. Ad. icke antager det, så kommer dernäst Gr.
Om Hr Gr. o. Landtm, behagar dela frågorna på detta sätt, så skulle jag tro, alt R. o. Adis beslut lättare kunde fattas, än om ett enda svar skall afgöra alltsammans.
Landtm, erinrade Frih. Palmstjerna, det H.
Ex. redan framställt propos., om R. o. Ad., på sätt Ridd.- Utsk. föreslagit, behagade besluta, att nu, utan ny ansökningstids bestämmande, företaga frågan om tillsättande af Ridd.seeret.sysslan, men att, då denna propos. blifvit med nej besvarad, det sålunda vore afgjordt, att ny ansökningstid skulle utsättas, innan tjensten på ordinarie stal tillsattes.
I motsats med den siste värde talaren får jag förklara, alt min mening fullkomligen öfverensstämmer med den framställning, sorn Hr Gr. o. Landtm, gjort.
Det är klart, ali Gr.
Cronhjelms förslag måste först vara afgjordt innan ny ansökningstid kan ivsättas, och det var ju icke någonting annat, som Hr Gr. o. Landtm, var på vägen alt framställa.
Palmstjerna, Carl Otto: Efter Hr Gr. o.
Landtnäs nyss gjorda framställning, är jag helt och hållet tillfredsställd.
Jag hade icke alldeles sä uppfattat saken, och flera hade måhända med mig misstagit sig.
Nu är ovissheten skingrad, och jag har icke något det ringaste att erinra.
Landtm, hemställde derefter, om R. o. Ad. bi Lille, att Gr.
Cronhjelms förslag till Ridd.Utsk. remitterades, samt alt, med beslut om utsättande af ny ansökningstid till Ridd.- secret.tjensten skulle anslå till dess R. o. Ad., i auledn. af Gr.
Cronhjelms förberörde förslag, lättat sitt beslut.
Ropades ja. T. f. Ridd.secrehn inkallades och återtog protocollsföringen.
In fidem, Knut Bosin. 204 Den lif O c t ober.
Lördagen den 19 October 18Vi.
Justerades 10 prot.utdr. för d. 17 dennes f. och e. ni.
Upplästes Gr.
Cronhjetms, Polycarpus Erik, följande d. 17 dennes e. m. väckte och till Ridd.Ulsk. remitterade motion, sorn un blifvit skriftligen inlemnad:
Genom beslut af denna dag, har H. R. o. Ad. stadgat, att Ridd.secretrs conlanta lön hädanefter skall fortfarande med 1,200 r:dr b:co utgå.
Men dä man, lill följd såväl af den allmänna öfvertygelsen om behofvet af en förändrad nationalrepresentation, som af Konungens rådgifvares inom detta rum afgifne yttrande, att frågan om en dylik numera ej kan falla, nödvändigt måste vänta, att en sådan förändring inom en icke alltför lång tidrymd måste inträffa; och då jag anser den för Ridd.secret. nu fastställde lön vara alltför stor, i förhållande till omfattningen af hans tjenst, i händelse denna ej skulle komma att inom nationalrepresentationen anlitas, utan endast i och för Ridd.Direch.s räkning tagas i anspråk, samt för att betrygga Ridd.cassan för framtiden för en utgift, som med större nytta skulle kunna i välgörenhelsväg användas, får jag härmed föreslå, att ingen Ridd.secret. pä ordinarie stat för närvar, antages, ulan att Ijensten endast tillsattes genom coustitutorial; att den person, som constitueras, tillförsäkras att åtnjuta alla med Ijensten nu förenade contante och andre fördelar intill slutet af den riksdag, då en förändring af nationalrepresentationen tilläfventyrs kan komma alt af Konungen och R.
St. beslutas, samt att R. o. Ad. förbehåller sig, att då, med fästadt afseende ä tjenstens blifvande vigt och beskaffenhet, rörde löneförmånerne närmare besluta och ordinarie Ridd.secret. antaga; ägande likväl den fierson, som nu kan till tjenstens bestridande blifva förordnad, naturligtvis full rätt att, under den tid förordnandet varar, jemte detta sitt förordnande, innehafva annan publik tjenst i eller utom Rikets stat.
Jemte det jag tillstyrker bifall till Gr.
Cronhjelms motion, vågar jag, med anledn. af den utaf flere talare, sisth Thorsdag under debatten om Ridd.Utsk:s mern. ronde Ridd.secret.sysslans tillstättande, yttrade åsigt, alt ny ansökningstid dertill borde utsättas, sedan R. o. Ad. genom ett föreg:de beslut ändrat villkoren för samma tjensts besättande, vördsamt fästa Ridd.Utsk:s uppmärksamhet derpå, att om Gr.
Cronhjelms motion bifalles, så måste en sådan åtgärd som den, att fastställa ny ansökningstid, belinnas alldeles öfverflödig, emedan i sådant fall det icke mera är fråga om att tillsätta en ordinarie Ridd.secret., utan endast att förordna denne tjensteman tills vidare.
För mig förefaller nemi. frågan helt enkelt vara den, att då R. o. Ad. genom clt föregale beslut bestämt, att Ridd.secret.- Den 1!) 0 c t o b e r. 205 tjenste!) skulle få förenas med tjenst på Rikets stat, och att Ridd.- secrehs lön skulle utgöra 1,200 r:dr b:co, hade R. o. Ad. likväl icke beslutit något om tillsättningen af berörde befattning.
Det ligger sålunda i R. o. Ad:s skön att dermed låta anstå en eller flere riksdagar.
Jag kan således icke annat finna, än att R. o. Ad. är oförhindrad att, i st. f. att tillsätta en Ridd.secret. på ordinarie stat, blott antaga denne tjensteman på förordnande, såsom Gr.
Cronhjelm föreslagit, och hvilket jag tillstyrker, under tillkännagifvande af den åsigt, att i sådant fall någon ansökningstid icke behöfver utsättas.
Cronhjelm, Polycarpus Erik:
Jag anser äfven, att någon ansökningstid så mycket mindre bör utsättas, i händelse tjensten endast tillsattes genom förordnande, som det väl är vanligt att berama en viss ansökningstid, då fråga är att tillsätta en tjenst på stat, men deremot en dylik åtgärd icke är vanlig, då det endast gäller ett tillförordnande.
Hr Aminoff, Joh. Fredr.:
Utan att för det närvar, yttra mig öfver ifrågavar. ämne, hvars behandling först beror af Ridd.- Utsk. och dernäst af R. o. Ad., anser jag nödvändigt, i händelse Utsk. tillstyrker och R. o. Ad. sedermera skulle bifalla Gr.
Cronhjelms motion, att stadgandet icke bör gälla endast Ridd.secret. utan äfven för Riddarhusets alla öfrige tjenstemän, i händelse så inträffade, att, under liden mellan riksdagarne, någon af desse tjenstemän komme att skilja sig ifrån sin vid Riddarhuset innehafvaude tjenst, antingen genom befordran inom annat verk, eller de:igenom att han med döden afginge.
Hvad tvenne andra vigtiga tjenster beträffar hos R. o. Ad., nemi. kamererareoch fiscals-tjensterne, så äro de båda, lika mycket framgent som nu, i och för cassornas vård högst behöll ige, och jag ser icke något skäl, som kunde föranleda till att dessa tjenster endast skulle på förordnande tillsättas.
För min del tror jag icke eller något skäl vara för handen, att Ridd.secret.sysslan ensamt tillsättes på förordnande; derom yttrade jag mig i förra plenum, och vill således icke upprepa detsamma nu, men i anledn. af Hr Aminoffs yrkande, får jag säga, att förutnämnde sysslor lika litet kunna umbäras som cancellistbiträdet och jag anser, att dessa tjenster icke eller böra på förordnande tillsättas.
Jag kan icke finna någon skillnad i ansvaret hos en ordinarie tjensteman och en tillförordnad.
Enligt mitt begrepp är detta ansvar enahanda.
Kamereraren måste ställa samma säkerhet, för hvad honom anförtros, och hans anvarighet är densamma, vare sig att han har tjensten pä stat eller på förordnande.
Jag har framställt detta tillägg i motionen endast för conseqvensens skull, i händelse R. o. Ad. skulle linna, att Ridd.- secret. icke bör pä stat tillsättas.
Hr Gripenstedt, Joh. Ali g.:
Så vidt jag kan påminna mig, ingick i det beslut, som R. o. Ad. fattade ang:de remissen 206
Den 19 October. till Ridd.Ulsk. af Gr.
Cronhjelms motion, äfven den bestämmelsen, att frågan om ny ansökningstid skulle anstå intill dess motionen vore afgjord.
Det synes mig således både af detta beslut, och af sakens natur vara klart, att man ej bör vidröra denna fråga innan man får se utgången af motionen.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade till Ridd.Ulsk. remittera hvad nu i anledn. af Gr. Cronhjelms till berörde Utsk. remitterade motion blifvit yttradt.
Justerades pteniprot. för d. 9 dennes. H. Ex. Hr Frih. Gyllenhaal, Lars Herman:
Ehuru jag var närvar, i R. o. Ad:s plenum d. 9 dennes, då Frih. Cederström, Thure, yttrade sig i anledn. af LagUtsk:s betänk.
N:o ] 1, hvilket en stund förut blifvit till Utsk. ålerremilteradt, var det mig icke möjligt att så tydligt afhöra bans anförande, alt jag genast kunde bemöta det med svar.
Jag har sedan haft tillfälle att taga kännedom deraf i Ridd.cancelliet; yttrandet är numera intaget i prot., och jag anhåller, alt i anledn. deraf fä tillägga ett par ord.
Gyllenhaal uppläste derefter följande:
Det liar blifvit anmärkt såsom en brist i den K. propos., att, ehuru densamma i 2 § innefattar, att om någon upplåter åt 2:ne nyttjanderätten till fast egendom å landet, den, som inteckning först söker, skall njuta sin rätt till godo, har likväl uti propos. icke influtit något förklarande, att härigenom ändrades lii § uti 16 cap.
Jordabm, som lyder sålunda: :’Städjer någor hemman å landet, eller leger hus och gård i staden, till tvenne; behålle den, som först stadde eller legde; och ägaren höte etc."
Dä jag för min del icke kan biträda denna anmärkn., anhåller jag vördsammast, att få kortligen utveckla min åsigt rör:de detta ämne.
16 § uti 16 cap.
.lördalen, fastän icke omnämnd i K. förordn. d. 13 Juuii 1800, ang:de städsel och lego af jord på landet, måste dock anses vara genom samma K. förordn. inskränkt i sä måtto, att inteckning för legoaftal har bestånd emot äldre städja, som icke blifvit intecknad.
Då nemi. det intecknade yngre legoaflalet gäller framför köp, som sedermera sker, och detta köp åter gäller framför det aldre ointecknade legoaflalet; så följer deraf uppenbart, att det intecknade legoaflalet ändå sä mycket mera mäste anses gällande framför det ointecknade, om än detta sednare är af äldre datum.
Orsaken hvarföre nyssberörde lagrum (16 cap. 16 §J.b.) icke omnämndes uti 1800 års förordn., torde kunna uppsökas i den omständigheten, att inteckning för legoaftal alldeles icke är afsedd i 16 cap. 16 § Jordabm, eller varit medgifven före utfärdandet af samma förordning.
Det skulle således varit mindre riktigt, och måhända med skäl framkallat anmärkn., om den K. propos. förmält sig införa en förändring, Den 19 0 c t ober. 207 !éller, rättare sagdt, en inskränkning i 16 cap. 1(5 § Jordabm, hvilken inskränkning för mera än 40 år tillbaka redan skett; och della var orsaken, hvarföre härom i propos. sades ingenting.
Det bör för öfrigt utan tvifvel erkännas, att det nu föreslagna stadgandet i 2 § af den K. propos. är alldeles tydligt och bestämdt, så alt ingen rimligtvis kan tveka derom, att detsamma skall, om det antages, gälla i frågan om intecknade upplåtelser, utan hinder af 16 cap. 16 § Jordabm, som hädanefter, likasom hitintills, endast angår ointecknade, och i afseende på dessa qvarstår utan förändring.
Skulle, emot all förmodan, 11.
LagUtsk. af den skedda återremissen hemta anledn., att i den nädigst proponerade författningen föreslå något tillägg i afseende på 16 cap. 16 § Jordabm, så är jag förvissad, att sådant sker med all den varsamhet, som af ofvannämnde förhållande påkallas.