Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag vill visserligen icke med den värde talaren inlåta mig på heraldikens område, men så mycket kan jag dock säga, att under det han, som det synes, med mycken säkerhet påstår att ett annat förhållande bevisas ega rum af det utdrag ur genealogiska tabellerna, som finnes bifogadt Utsk:ts Utlåt., så anser jag tvertom detta utdrag, såvidt detsamma är trovärdigt, just vara ett bevis mot hvad den värde talaren yttrat.
Hvad han här sagt om Brynte Berthilsson, att han skulle vara ett Svea Rikes Råd, så kan det visserligen vara en möjlighet, men om det var bevist vid den tidpunkt, då nummerering skedde af adliga ätterna här på Riddarhuset, eller år 1625, sä skulle också hans afkomlingar i rätt nedstigande led hafva kommit in i riddarklassen.
872 Den 26 Oktober.
Nu visar sig likväl af Tharas utdrag af Svenska riksdagsprot.:r att en af Brynte Berthilssons slägt, Knut Nilsson, presenterade sig vid 1687 års riksdag, icke såsom hörande till adliga ätten N:o 1 Lilliehöök, hvilket han då naturligtvis haft rätt att göra, om hars hört till denna ätt, utan till adliga ätten N:o 66, sorn han då ansåg sig tillhöra; och man kan väl icke antaga att den som tillhör en förnämligare nummer på riddarhuset, skall sjelfvilligt intaga en lägre.
Jag vill blott förklara att det ej förhåller sig så säkert som den värde talaren i förevrde fall påstått, så att saken kräfver verkligen den undersökning, som Utsk:t här tillstyrkt, och äfven Riddarh.Direktm med den erfarenhet den eger i dylika fall.
Således anser jag säkrast att R. o. Ad., utan något tillägg till eller uteslutande från Utsk:ts beslut, bifaller detsamma.
Derigenom blir all rättfärdighet upfylld och ingens rätt förnärmad.
Mörner: Sedan R. o. Ad. lemnat
Hr Anrep understöd för att utgifva Svenska Adelns ättartaflor, föreställde sig Riddarh.Direkt:n att det var dessa stamtaflor och icke några af Hr Anrep på fri hand upgjorde, som han skulle utgifva.
Då den nu utkomna delen, i hvad den rörer attén Lilliehöök, icke befinnes vara redigerad i öfverensstämmelse med de i R. o. Ad:ns arkiv förvarade stamtaflor, så fann Riddarh.Direktm sin pligt fordra att tills vidare inställa utbetalningen af det Hr Anrep tillerkända arfvode.
Jag tror icke att någon af R. o. Ad:s ledamöter, till hvilken ätt han än skulle höra, skulle finna sig synnerligen belåten dermed, att utan föregången behörig undersökning en författare, som upgifver att man gått efter de i R. o. Ad:ns arkiv förvarade handlingar, publicerar en stamtafla öfver ätten af helt annat innehåll, än det som utvisas af de genealogier, som i arkivet finnas.
Jag hemställer till Hr Printzensköld sjelf huru belåten han skulle blifva, om hans familj komme att undergå en sådan behandling, som den, för hvilken ätten Lilliehöök varit utsatt.
Det är således icke här frågan om att ingå i någon undersökning huruvida Hr
Anrep kan hafva rätt i sin mening och sin åsigt om rätta förhållandet med ätten Lilliehöök.
Dertill fordras en noggrann forskning, hvilken den ledamot, som egentligen har till åliggande att följa genealogierna, icke hittills haft tid att fullgöra; men synes det mig vara alldeles obestridligt att intill dess ett annat förhållande blir i behörig ordning konstateradt såsom det rätta, är det Hr Anreps, liksom hvarje utgifvares af offentliga handlingar, skyldighet att plublicera handlingarne, sådane de i arkivet befinna sig.
Det må vara honora obetaget att i bifogade noter göra hvilka anmärkningar, han behagar, och framlägga sina skäl, men det kan aldrig blifva hans rättighet att uti den urkund, han publicerar, inskjuta meningar, som icke i originalet finnas, eller upställa genealogierna såsom utvisande andra förhållanden, än som i dem verkligen förekomma.
Ett sådant förfarande har Riddarh.Direkt:n icke trott sig kunna lemna oanmärkt, och de Piri', som tagit kännedom om Utsk:ts Utlåt., hafva sett den utredning af förhållandet, som Direktm ansett sig böra Den 26 Oktober. 373 afgifva.
Mot det beslut, Riddarh.Utsk:t föreslagit, har jag icke något att erinra.
Icke heller skulle jag hafva yttrat något i saken, såvida icke andra talare börjat diskussion, och då den af Hr Fahnehjelm framställda åsigt synes mig mera rättsenlig än den af den andre talaren förfäktade, får jag instämma i det af Hr Fahnehjelm framställda förslag.
Mörner i hvad jag ämnade säga.
Hr Fahnehjelm har på ett. så klart och tydligt sätt framställt förhållandena, att jag ber att med honom få instämma.
Hr Printzenskölds konklusion grundar sig pä en alldeles falsk premiss, nemi. den, att innan Hr Anrep skulle vara skyldig att vidtaga den föreslagna förändringen i sitt arbete, skulle det bevisas att Hr Lilliehöök verkligen eger rätt till det nummer han innehar.
Jag tror tvertom att, innan man kan fråntaga någon en redan tillerkänd rättighet, så skall den, som vill fråntaga honom denna, bevisa att han icke lagenligt bör innehafva den.
I öfrigt anser jag, i likhet med Hr Fahnehjelm, att det är ganska rigtigt och välbetänkt att bibehålla den enda garanti man har för att få en rättelse verkställd, i händelse den blir af nöden, eller att understödet innebålles intilldess Biddarh.Direktris möjligen blifvande föreskrifter efterkommas.
På grund af hvad jag nu anfört förenar jag mig med Hr Fahnehjelm.
Palmstjerna, Carl Fredrik:
Föreställande mig att B. o. Ad. fortfarande hyser fullt förtroende till den af densamma valda Riddarh.Direkt:n, och för min enskilta del godkännande Riddarh.Direktms åtgärder mot Hr Anrep, får jag anhålla att B. o. Ad., med vidblifvande af sitt den 21 sistl.
Mars fattade beslut, måtte lägga förevtde Utlåt, till handlingarne.
Mörner derom, att om någon, vare sig hvilken som helst, kan genom forskningar i Riddarhusets genealogier åstadkomma bevisning derom att jag olagligen innehar denna plats, så skall jag derför betyga honom min tacksamhet, ty jag har städse och alltid ifrat derför att sanningen skall komma fram, utan afs:de på hvem det än må gälla.
Hvad nu sjelfva saken beträffar, så är jag af samma tanke som Gr:u, att om icke diskussionen blifvit väckt, skulle jag icke hafva yttrat mig, men då frågan en gång kommit å bane; så är det också hvars och ens rättighet att utsäga sitt omdöme i saken.
Jag medger att
Hr Anrep begått en ganska stor oförsigtighet, då han vid ättartaflornas tryckning, mot Riddarh.Direktms föreskrifter, tillåtit sig ifrågav:de förändring; ty det hade varit ganska lätt för honom att först aftrycka ättartaflorne oförändrade och sedermera genom den upställning, han begagnat, åskådliggöra sin åsigt, men sedan Riddarh.Direkt:n nu förordnat om undersökning af rätta förhållandet, hvaraf utgången icke kan på förhand bestämmas, och 374 Den 26 Oktober. hvarigenom det kan vara en möjlighet att ätten framdeles verkligen befinnes vara utdöd, så är det mot mitt rättsbegrepp stridande att besluta det den person, som utgifvit ättartaflorne skall, iunan undersökningen försiggått, vidkännas kostnaderne af omtryckning; åtminstone hade jag icke trott att Gr.
Mörner skulle tillhöra deras antal, som önskade rättelse i sak, innan man vet om det är någon rättelse.
Liljencrants’ yttrande att Hr Anrep genom de utgifna ättartaflorne skulle beröfva Lilliehöökska familjen den representationsrätt, som den nu innehar, är enl. mitt begrepp att lägga alltförmycken vigt på en ättartafla.
Har Hr Frihm läst latin, så kommer Frihm väl ihog det gamla ordspråket:
Beati possider.t.es, och man får väl då icke på grund af en tryckt handling afhända någon en rättighet, som han länge utöfvat.
Således finnes icke något skäl att nu omtrycka ättartaflorne, ty de Hrrs ans:de, om hvilka bär är fråga, blir alldeles icke nedsatt derigenom att man dröjer med omtryckningen en eller annan månad.
Skillnaden mellan det beslut, som Utsk:t föreslagit, och det Hr Fahnehjelm framställt, synes mig icke vara någon annan, än att enl.
Hr Fahnehjelms förslag någon utanordning af arfvodet till Hr Anrep icke skulle ega rum, förrän undersökning försiggått.
Då Lilliehöökska ättartafiorna redan äro utgifna och inlemnade i bokhandeln, så synes mig ett sådant innehållande af arfvodet icke tjena till någonting, än att förhindra fortsättningen af arbetet, om hvars tryckning
Hr Anrep kontraherat med annan person.
Jag anser mig således böra anhålla att E. o. Ad. täcktes bifalla Utsk:ts förslag.
Jag tror som sagdt att innehållande af arfvodet endast skulle föranleda ett fördröjande med utgifningen, som endast vore att betrakta som ett slags straff derföre att Hr Aurep handlat mot Riddarh.Direkt:ns förständigande, och äfven om i en sådan handlings utgifvande ligger något som jag visserligen icke gillar, anser jag dock att tillräckligt är vunnet, om man bifaller Utsk:ts förslag.
Hr Printzensköld yttrade att man icke borde intaga en rättelse, innan man visste om det var en sådan.
Det är just hvad jag trott mig uttrycka, då jag ansåg att man icke [jorde vidtaga rättelse i genealogierna; men Hr Print zensköld tar till utgångspunkt
Hr Anreps tryckta ark öfver Svenska Adelns Ättartaflor, då jag utgår från de genealogier, som finnas i Riddarhusets arkiv förvarade.
Således kan jag icke anse annat än att det är fullkomligt öfverensstämmande med Hr Printzenskölds påstående, om Hr Anrep icke vidtager någon förändring i genealogierna, förrän han vet om de äro riktiga eller icke.
Hr Printzensköld påstod att jag skulle hafva yttrat, det jag ansåg Hr Anreps ättartaflor kunna beröfva Lilliehöökska familjen dess representationsrätt.
Det har jag aldrig sagt och aldrig trott.
Jag vidblifver mitt yrkande om bifall till Hr Fahnehjelms förslag.
Den' 26 Ok to b e r. 375 Hr Fahnehjelm:
Liljencrants, kan jag tyvärr icke börja mitt yttrande med en komplimang till Hr Printzensköld, men jag skall åtminstone söka vidhålla min sats.
Jag är upkallad i första rummet emedan Hr Printzensköld sagt att mitt yttrande skulle vara opåkalladt eller ej af nöden (orden folio väl icke så, men det var åtminstone andemeningen).
Jag tror tvertom att det var ganska påkalladt, och efter mitt yttrande icke blifvit rätt upfattadt, anhåller jag att få i korthet påpeka att det icke varit min afsigt att Hr Anreps arfvode skulle innehållas till dess de felaktige tabellerna blifvit färd ig tryck te, utan endast att Riddarh Direktm skulle ega vidtaga de åtgärder, som den funne lämpliga med ani. af det förhållande, som It. o. Ad. känner, äfvensom de hvilka kunna förekomma under ett fortsatt utgifvande.
Jag vill icke att Hr Anrep skall åtnjuta sitt arfvode sålunda, att
Direkt:n icke skulle hafva rätt ålägga honom sådana åtgärder, som den finner lämpliga.
Om nemi. arfvodet skulle fortfarande utgå innan omtryckning eger rum, måste ovilkorligen med denna komma att dröja i flera år, ty äfven för den händelse att Direkt:n skulle finna Hr Anreps påstående i afstde på familjen Lilliehöök riktig, så eger ett sådant Direkt:ns godkännande icke laga kraft, förrän E. o.
Ad. vid nästa riksdag kommer tillsammans, ty det är Ståndet sjelft som beslutar öfver en familjs uteslutande, hvilket skulle blifva följden, om Lilliehöökska genealogien ändrades i öfverensstämmelse med den anordning, som blifvit af Hr Anrep vidtagen.
Jag hoppas således att li. o. Ad. hyser för den af Ståndet valda Direkt:n det förtroende att de åt densamma lemna fria händer att i detta afs:de vidtaga de åtgärder, den finner lämpliga.
Nu förmodar jag att ingen af R. o. Ad:ns ledamöter oriktigt upfattat min mening.
Jag vill icke bestrida att när Riddarh.- Direkt:n beslutat en undersökning, som efter all sannolikhet kommer att dröja i åratal, så är det ganska rättsenligt att ett sådant vilkor, som Riddarh.Utsk:t föreslagit, bifallas.
När t. o. m. en af de ledamöter bland R. o. Ad., som sitta i Riddarh.Direkt:n, fästat det afs:de vid [Jtsk:ts Utlåt., att han föreslagit bifall till detsamma, hvilket innefattar bevis att det icke föranleder den ringaste förminskning i hvarken den ene eller andre ledamotens af adliga ätten Lilliehöök rätt, så måtte det väl icke vara obilligt att ett sådant dröjsmål med tryckningen eger rum.
Gr. Wrangel, Tönnes: Sedan Hr Fahnehjelm förklarat att hans mening icke är att arfvodet skall inuebållas, så är efter hvad jag kan finna hans yrkande alldeles lika med hvad Utsk:t i sitt förslag hemställt.
Exc. Hr Gr. o. Landtm,, att derunder yrkats dels bifall till Utsk:ts hemställan oförändrad, dels bifall till densamma, med förändring af början deraf, så att lydelsen blefve följande: »att, utan afs:de på de mot Hr Anreps förfarande med rätta gjorda anm:r, det honom 37G Den 27 Oktober f. m. beviljade arfvode likväl må fortfarande till honom utbetalas; dock emot förbindelse att ställa sig till noggrann efterrättelse det beslut, Direktin kan komma att fatta rörrde omtryckning af eller rättelser i de Lilliehöökska ättartaflorna, sa att dessa blifva i full öfverensstämmelse med originalstamtaflorna; hvarförutan etc.»; och dels slutligen af Frih. Palmstjerna, att fä. o. Ad., med vidblifvande af sitt d. 2lista sistl.
Mars fattade beslut ronde ifrågavide arfvode, matte lägga Utskits Utlåt, till handlingarne.
Exc. först propos. på bifall till Utlåtit oförändradi, dervid svarades flere nej jemte några ja, och sedermera propos. pa bifall dertill med ofvanomförmälde förändring,, da svaren utföllo med många ja jemte åtskilliga nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
K. Ad. åtskiljdes kl. l/, 11 e. m.
In fidem, O. Brakel Lördagen den 27 Oktober 1800.
Justerades 6 prot.-utdrag för den 26 dennes.
Justerades pleniprot. för den 21 sistl.
Juli e. m.; hvarefter H.
Exc. Hr Gr. o. Landtm., med tillkännagifvande att det nu uplästa protit troligtvis vore det sista sorn komme att inför R. o. Ad. justeras, hemställde att de återstående pleniprotin, på sätt förut tillgått, finge justeras inför Riddarh.Direktm; hvilket bifölls. H.
Exc. tillkännagaf sedermera att anslag blifvit utfärdadt till fortsättande af plenum kl. V* 8 e. m.
Deri 27 Oktober e. m. 377 Anmäldes och bordlädes Sammans.
Stats- samt Allm. Besv.- ocb Ekon.Utsk:ts Mern.
N:o 45, ang:de särskildt arfvode åt Utsk:ts Sekreterare. B. o. Ad. åtskiljdes kl. V4 t e, m.
Lördagen den 27 Oktober 1800.
Plenum kl. % 8 e. m.
Uplästes och godkändes nedantiämnde, från Exped.Utsk:t inkomne förslag till B.
N:0 187, med öfverlemnande af ny Bevilln.Stadga; N:0 198, i fråga om beviljande af ytterligare anslag till fort sättning af Nationalmuseibyggnaden; N:o 199, ang:de de i 63:dje §:n Beg.Eormen föreskrifna kreditifsummor; N:o 200, ang:de förändrad organisation af hvpotheksinrättningarne i riket; N:o 201, i fråga ora uphäfvande af K.
Eörordnm den 20 November 1845, i afs:de på handel om lösören, som köparen låter i säljarens vård qvarstå; N:o 202, om förändring af telegramportot; N:o 203, om förändring i gällande föreskrifter ronde använ dande af skogsalster inom WesterNorrlands län; N:o 204, aug:de undersökning af nu befintliga segellinieskepps användbarhet för krigsbruk; samt N:o 205, ang:de regleringen af utgifterna nnder Biksstatens Nionde Hufvudtitel.
Vidare uplästes och godkändes Exped.Utsk:ts nedännämnde förslag till §§ i Biksd.beslutet, nemi.; N:o 46, ang:de inskränkning af rättigheten att börda jord å landet; Den 27 Oktober o. m.
N:o 47, ang:de ny lag om tioårig preskription ock om årsstämning; N:o 48, ang:de tillsyn å förvaltningen af omyndigs egendom; N:o 49, ang:de en författning rör:de vård af död mans bo; N:o 50, ang:de en förändring i K.
Förordmn om inteckning i fast egendom; N:o 51, ang:de ändring i 11 :te kap. 7:de §:n Rätteg.Balken, i fråga om stämning; N:o 52, ang:de en förordning om mord, dråp och annan misshandel; N:o 53, ang:de förändrad lagstiftning rör:de förslag m. m.; N:o 54, ang:de ändringar i 17:de kap. HandelsBalken m. m.; N:o 5 5, ang:de uphäfvande af nu gällande föreskrifter om bysättning; N:o 56, ang:de förändring i stadganderna om lagfart å landet; N:o 57, ang:de en mellanrikslag med konungariket Danmark; N:o 58, ang:de anslag till folkundervisningens befrämjande; N:o 59, ang:de allmänna bevillningen; N:o 60, ang:de beräkningar af bevillningsmedlen; N:o 61, ang:de särskilda underd. skrifvelser i bevillningsfrågor; N:o 62, rör:de Bankofrågor; samt N:0 63, ang:de iåneuuderstöd för jernvägsanläggningar.
Anmäldes och bordlädes nedanniimnde från Utsk:n inkomne Meni., nemi. från StatsUtskottet: N:o 222, ang:de den uprättade nya Riksstaten; N:o 223, med förslag till stadganden i Riksg.kontorets Reglemente, ang:de detta verks inkomster och uplåning rn, ra., samt ang:de upbörden och redovisningen af dit ingående bevillningsjemte andra medel; N:o 224, med förslag till de 2:ne sista afdelningarne af det Reglemente, som före denna riksdags slut skall för Riksg.kontoret utfärdas; N:o 225, med förslag till reglementariska stadganden ang:de några, vid upgörandet af förslaget till Riksg.kontorets Reglemente af R.
St:r ieke slutligen behandlade ämnen; N:o 226, med förslag till pensionsstat vid Riksg.kontoret, äfvensom expektansstat vid f. d. General assistanskontoret; N:o 227, ang:de öfverlemnande till K. M:t af det nya Reglementet för Riksg.kontoret; BankoUtskottet:
N:0 52, i ani. af återreiniss å Mem:t N:o 48; ExpeditionsUtskottet:
N:o 15, ang:de rättighet för Utsk:ts kanslipersonal oell vaktbetjening att upbära aflöning någon tid efter riksdagens slut; Den 28 Oktober.
N:o 16, ang:de acceptering efter riksdagens slut af räkningar å tryckning och häftning af Bihang till It.
St:rs protokoller; N:o 17, ang:de förhöjning i det åt föreståndaren vid Utsk:ts tryckeriafdelning anslagna arfvode; RiddarhusUtskottet:
N:o 21, i ani. af Gr. af Ugglas’, L., motion om pension för Riddarh.Sekreteraren. R. o. Ad. åtskiljdes kl. % 9 e. m.
Söndagen den 28 Oktober 4860.
Plenum kl. l/2 8 e. m.
Föredrogos och bi föllos 8tatsUtsk:ts den 27 dennes bordlagde Mern.:
N:o 222, angrde den uprättade Riksstaten; samt N:o 223, med förslag till stadganden i Riksg.kontorets Reglemente, ang:de detta verks inkomster och uplåning m. m., samt ang:de upbörden och redovisningen af dit ingående bevilluingsjemte andra medel.
Vid föredragning af StatsUtsk:ts den 27 dennes bordlagde Mern.
N:o 224, med förslag till de 2:ne sista afdelningarne af det Reglemente, som före denna riksdags slut skall för Riksg.kontoret utfärdas, biföll R. o. Ad. de i Mem:t föreslagne reglementsparagrafer, äfvensom förslaget till aflöningsstat för Riksg.kontorets embetsoch tjenstemän samt vaktbetjening.
Föredrogs och bifölls StatsUtsk:ts den 27 dennes bordlagde Mern.
N:o 225, med förslag till reglementariska stadganden ang:de några, vid upgörandet af förslaget till Riksg.kontorets Reglemente af R.
St:r icke slutligen behandlade ämnen. 380 Den 28 Oktober.
Vid föredragning af StatsUtslcts den 27 dennes bordlagde Mern.
N:o 220, med förslag till pensionsstat vid Riksg.kontoret, äfvensom expektansstat vid f. d. General-assistanskontoret, biföll R. o. Ad.
Utsk:ts hemställan och godkände de ifrågav:de staterne.
Föredrogs och bifölls StatsUtskts den 27 dennes bordlagde Mern.
N:o 227, angide öfverlemnande till K.
M:t af det nya Reglementet för Riksg.kontoret.
Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.Utsk:ts den 27 dennes bordlagde Mern.
N:o 45, ang:de särskildt arfvode åt Utsk:ts Sekreterare.
Föredrogs och lades till handlingarne BankoUtsk-.ts den 27 éennes bordlagde Mern.
N:o 5 2, i ani. af återremiss å Mern:!
Föredrogos och biföllos Exped.Utskrts den 27 dennes bordlagde Mern.:
N:o 15, ang:de rättighet för Utskits kanslipersonal och vakt betjening att upbära aflöning någon tid efter riksdagens slut; N:o 16, angide acceptering efter riksdagens slut af räkningar å tryckning och häftning af Bihang till RiksSt:ns protokoll; somt N:o 17, ang:de förhöjning i det åt föreståndaren vid Utsk:ts tryckeriafdeluing anslagne arfvode.
Föredrogs och bifölls Riddarh.Utsk:ts den 27 dennes bordlagde Mern.
N:o 21, i ani. af Gr. af Ugglas’, L., motion om pension för Riddarh.Sekreteraren.
Uplästes och godkändes Exped.Utskits skrifvelseförslag: N:o 207, i ani. af K.
Skrifvelse ang:de af dertill förordnade komiterade utarbetadt förslag till förordn. om landsting; N:o 208, ang:de beräkningen af Statsverkets inkomster; samt
Nio 209, angide tillägg till 15:de kap. 2:dra gin Rätteg.- Balken, i fråga om fullmäktigskap.
Vidare uplästes och godkändes Exped.Utskits nedannämnde förslag till gg i Riksd.beslutet, nemi.:
N:o 04, angide hvilande grundlagsändringsförslag; N:o 65, ang:de Hufvudtitlarnes belopp m. m.; N:o 66, ang:de disposition af besparingarne på Hufvudtitlarne m. m.; N:o 67, angide fonden för folkskolelärares pensionerande; Den 29 Oktober f. m. 381 Nio 68, ang:de beräkningen af Statsverkets ordinarie inkomster; N:o 69, ang:de de i Reg.
Formens 63:dje § föreskrifna kredi ti v s u rn ra o r ; N:o 7 0, ang:de kreditivet för-fårskötseln och ullproduktionen; N:o 71, ang:de kreditivet för ackordsregleringen inom arméen; N:o 72, ang:de kreditivet för arméens pensionering; N:o 73, ang:de kreditivet för flottans pensionering; Nio 74, ang:de ny konkurslag m, m.; N;o 75, ang-.de förändring i lagstiftningen röride utsöknings väsendet; samt N:o 7 0, i fråga om upbäfvande af K.
Pörordn:n ang:de lösöreköp.
Sedan 6 prot.utdrag för detta plenum blifvit justerade, åtskiljdes ii. o. Ad. kl. nära 9 e. m.
Måndagen den 29 Oktober 1880.
Plenum kl. */2 12 f. m. H.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att, enl. hvad H. M:t Konungens Ofverste-Kammarherre meddelat, ankomma i dag kl. 12 två Konungens Otverste-Kammarjunkare för att bjuda K. o.
Ad. att i morgon infinna sig i Storkyrkan till afhörande af riksdagspredikan samt derefter begifva sig till rikssalen för att öfvervara riksdagens afslutande; och hade Ofverste-Kammarherren derjemte underrättat, att 50 ledamöter af it. o. Ad. jemte Hidda rh.Sekretra blifvit af H. M:t Konungen inbjudna att i morgou intaga middag å Kongl.
Slottet vid den för Ståndet anordnade taffel uti den blåa salongen af Kongl, gästvåningen, 2 trappor up från vestra Slottshvalfvet; hvarefter H.
Exc. anmodade de ledamöter, som önskade begagna sig af den Nåd. bjudningen, att lala anteckna sig hos Riddarh.Fiskalen, som jemväl egde att utdela 50 biljetter till Storkyrkan och lika många till Riks-Salen, hvilka biljetter blifvit till lt. o. Ad:ns förfogande öfverlemnade. 382 Den 29 Oktober f. m.
Vidare tillkännagaf H. Exc., att Gr.
Lagerbjelke benäget åtagit sig att anföra den afskedsdeputation, sora i morgon afton komme att afgå till de öfriga RiksSt:n; och anmode H. Exc. de Hrr ledamöter af It. o.
Ad., som önskade i deputationen deltaga, att anmäla sig hos Riddarh.Fiskalen.
Anmältes och inbeledsagades Öfverste-Kammarjunkaren, Gr.
Erik August Lewenhaupt och tjenstförrättande Ofverste-Kammarjunkaren, Kabinetts-Kammarherren Frih. Fredrik Alexander Funck, hvilka på K.
M:ts Nåd. befallning bjödo och kallade H.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, samt R. o. Ad. att i morgon bevista Gudstjensten i Storkyrkan och derefter infinna sig å Kongl. Slottet för att derifrån åtfölja IL M. Konungen till RiksSalen och öfvervara riksdagens afslutande.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, svarat, att R. o. Ad. komme att ställa sig K.
M:ts Nåd. befallning till efterrättelse, blefvo Hrr Ofverste Kammarjunkare utbeledsagade; hvarefter H.
Exc. tillkännagaf, att anslag blifvit utfärdadt till fortsättande af plenum kl. */2 8 e. m.
Uplästes och godkändes Exped.Utsk:ts skrifvelseförslag N:o 206, i ani. af K.
Propos. ang:de grunderna för en reglering af biskoparnes aflöning.
R, o. Ad, åtskiljdes kl. £ till 1 e. m.
Måndagen den 29 Oktober 1860.
Plenum kl. £ 8 e. m.
Uplästes och godkändes Exped.Utsk:ts skrifvelseförslag: N:o 210, med Reglemente för Bankens styrelse och förvaltning; - Deii 29 Oktober e. in. N:o 511, med ny Riksstat; och N:o 212, ang:de uprättadt nytt Reglemente för Riksg.- Kontoret.
Vidare uplästes och godkändes följande från Exped.Utskit inkomne förslag till §§ i Riksdagsbeslutet, nemi.:
N:o 7 7, ang:de ett tillägg i Lagens stadgande i fråga om fullmägtigskap; N:o 78, ang:de anslag af lån för tillfälliga behof; N:o 79, ang:de Riksg.Kontorets utgifter och inkomster; HST:o 80, ang:de medels uplåuing inom riket genom fonderade statsobligationer; N:o 81, ang:de de i statsregleringsfrågor m. m. aflåtne särskilda underd. skrifveiser; samt N:o 82, ang:de särskilda underd. skrifveiser i frågor ronde Rikets allmänna hushållning m. m.
Föredrogs ett från Exped.Utsk:t ankommet Mern.
N:o 19, i ani. af RiksStms skiljaktiga beslut rör:de åtskilliga formulärer, som borde bifogas den af R.
St:r beslutade nya Bevilln.Stadga; och biföll R. o. Ad., uppå framställd propos., hvad Utsk:t uti detta Mern. hemställt och föreslagit; hvarefter ett prot.utdrag härom upsattes och justerades.