Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag gillar visserligen ej motionärens framställning om vissa årliga anslag till de hushållnings-sällskap, som vilja anlägga normala humlegårdar; men tror och tillstyrker, »att ett årligt anslag af t. ex. 2,()<!0 rdr af It.
St:r ställes till K.
M:s Nådiga disposition, för alt, genom Landt bruks- Akademiens försorg, en i humleodling skicklig och sakkunnig person mätte antagas, pä samma vilkor sorn statens agronomer, alt, på reqvisition af Inishållnings-sällskap eller al enskildt*, lemna undervisning om humleodlingens bedrifvande på rationelt sall, och att älven tillhandagå med införskrifning af tle för hnmleplanteringen tjenhgaste rötter.
Af dessa skäl får jag anhålla om återremiss af den nu föredragna punkten.
Nr Montgomory; På sätt jag uppfattat Frih. von Kra3- mers yttrande, synes det mig bevisa något helt annat än Frilen afsell.
Frilen sade nemi, alt ett gille, jag tror i Södermanland, insett nyttan af en persons utsändande för berörda ändamål, 20 Den 3 Juni f. m. men att vederbörande i orten icke velat eller funnit nödigt dertill bevilja anslag.
Detta förhållande tyckes bevisa, att man i denna ort, der humle-odlingen, på sätt Frilun omlörmält, är mest utbredd i bela vårt land, icke är synnerligt intresserad för saken, samt att insigten af frågan icke en gång der är erkänd.
Jag erinrar mig att man för liera år sedan från Orebro län aflat en inbjudning till Linköpings och Nyköpings län, att dessa 3 län skulle gemensamt gå i författning om anskaffande af en humleguhhe, hvilken skulle gå tillhanda med råd och upplysningar i ämnet.
Detta förslag rönte likväl icke någon framgång; och det synes mig verkligen att denna sak ännu icke visat sig vara af den vigt, att man derlör bör anslå några medel.
I följd deraf hemställer jag att, på sätt Utsk:t föreslagit, motionen måtte lemnäs utan afseende.
Frih. von Krremer:
Med anledning af den siste talarens yttrande, får jag tillslå, det jag icke eger någon bestämd kännedom om orsaken till det af hushållnings-sällskapet i Södermanland uti ämnet lat tade beslut; men tror dock alt samma sällskap anslog några medel för den ifrågavule odlingen.
Afven bar jag mig bekant, att man för några år sedan dersamma städes införskref humlerötter från Liineburg, en åtgärd, hvilken ock medförde ganska fördelaktiga resultater; men blir man fortfarande i saknad af kännedom om rätta sältet för sådana rötters nedläggande samt om humlegårdarnes rikliga anläggning,— ett förhållande, hvilket med afseende å väderstrecken är af högsta vigt, — då blifva dylika anläggningar ^icke mycket tacksamma .
Med hänsigt härtill och hvad i ämnet förut anfördt blifvit, yrkar jag fortfarande på återremiss.
Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till Utsk:ts förevnle hemställan och dels återremiss deraf, framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till LJtsk:ts hemställan, hvartill svarades några ja och nej i blandning, och sedermera propos. på återremiss deraf, då svaren utlöllo med flere ja jemte åtskilliga nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. 42:dra punkten.
Beträffande denna punkt, har jag icke varit af lika mening med L)tsk:t, och har, på de af motionären, Ilr Lagerhjelm, anförda skäl, ansett lämpligt, att Ii. Sl:r ingå till K.
M. med den af samma motionär föreslagna underdåniga skrifvelse.
Om man nemi. anser det vara af vigt, att hästafveln i vårt land upphjelpes, och finner åtgärder derför vara af behofvet på - Den 3 Juni f. m. 21 kallade, synes det mig såsom borde deraf ovilkorligen följa, att man önskar en utredning, huru sådant kan låta sig verkställa.
Jag anhåller således om bifall lill Utsk:ts hemställan, för så vidt molionärernes framställningar om anslag till hästafvelns förbättrande derigenom blifvit afslyrkta, meri alt It. o. Ad. mätte besluta aflåtandet af en sådan und. skrifvelse i ämnet, sorn den af Hr Lagerhjelm föreslagna.
Sedan öfverhiggningen ansetts härmed slutad, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att derunder endast hade yrkats, att It. o. Ad. skulle bifalla Utsk:ts hemställan, för så vidt motionärernes framställningar om anslag till hästafvelns förbättrande derigenom blifvit alstyrkta, men i öfrigt för sin del besluta, alt It.
Sl:r skulle hos K. M. i und. anhålla, det K.
M. täcktes i nåder till sätta en komilé af sakkunnige män, för alt, i samråd med stuteri-öfverstyrelsen, uppgöra lörslag till system särskildt lör hvarje af Kronans stuterier till hästafvelns förbättrande i Sverige.
Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ls hemställan utan tillägg, hvartill svarades flere ja jemte ett eller annat nej, och sedermera propos. på bifall till olvanberörde yrkande, då svaren utföilo med flere nej jemte ett eller annat ja; hvarefter propos. på bifall till Utsk:ts hemställan utan tillägg förnyades samt besvarades med flere ja jemte ett eller annat nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
43:dje punkten.
Utskits första tillstyrkande.
Utskds sednare hemställan.
FIr Lagerstråle:
Jag bestrider visserligen icke det önskvärda deruti att institutets föreståndare jemväl kunde deltaga uti den derstädes ilrågakommande undervisning; men jag befarar, att, äfven vid en lörnvad pröfning af frågan, K.
M. kommer till enahanda resultat som nu, eller att K.
M. icke anser någon ovilkorlig skyldighet i delta läll böra stadgas.
Det egentliga skälet för Utsk:ts afstyrkande torde återfinnas deruti, att l'tsk:t afsett, det K. M. skulle, vid närmare pröfning af förhållandet, meddela föreståndaren föreskrift alt, jemte den öfversigt olver det hela, som honom efter reglementet åligger, — jemväl deltaga uti undervisningen.
Det största hindret emot en sådan anordning förefinnes dock uti den mängd af embetsutlåtanden, som upptaga föreståndarens tid, och de omfattande undersökningar, som måste åt honom öfverlemnas.
1 sådant alseeude lår jag exempelvis anföra några från K.
M. till före - 22 Den 3 Juni f. ui. ståndarens handläggning remitterade frågor af en vidlyftigare beskaffenhet, såsom angående lämpligaste sattet att anbringa värmeledning i Nationalmuseum, lili hvilken vigtiga fråga utredningen af föreståndaren verkställdes pä ett sätt, sorn lemnade intet öfrigt att önska.
Och samtidigt härmed remitterades äfven till hans utredning frågan om ordnandet af de försigtighetsmått, som i afseende på vår ånghåtsrörelse vore att iakttaga.
Vidare måste ganska ofta samme föreståndares utlåt, inhemtas i afseende å tullbehandlingen af en mängd artiklar m. m.
I)å man tager dessa föreståndarens åligganden i betraktande, och jemväl ölverväger de göromål, som ega direkt sammanhang med hans befattning såsom styresman för institutet, torde icke ringa svårighet förete sig att ytterligare kunna ålägga honom undervisningssky Idigheten.
.lag vill icke härmed ovilkorligen motsätta mig att R.
St:r i delta ämne uttala deras önskan; men anser mig dock höra omnämna de betänkligheter, hvilka deremot förekomma.
Man får icke heller förbise alt institutets styrelse, deraf föreståndaren är medlem, finnes i öfrigt sammansatt af personer, hvilka icke åtnjuta någon »Hölling och icke heller kunna af K. M, anlitas för upplysningars meddelande, utan är det naturligen till föreståndaren, som remisser i detta hänseende uteslutande mäste ske.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos., blef Ulsk:ls ifrågav:de hemställan af R. o. Ad. bifallen.
44:de och 45:tc punkterna.
Utsk:ts hemställanden biföllos. 46:te punkten.
Slom. a, b och c. \
Ulskds hemställanden biföllos.
Slom. d.
Frih. Bonde, Knul: Utslct har här afstyrkt den af Hr Hesselgren väckta motion, att R.
Sl:r mätte till K.
M:s disposition ställa en summa af 1,500 rdr, alt årligen i 3 år under vilkor och förbehåll, som K. SI. kari finna skäl att bestämma, utgå till vård och förökning af den i Stockholm grundade tekniska samling.
Med mitt uppträdande har jag icke velat klandra Ulsk:t för dess afstvrkande af motionen, ty Ulsk:t har i sanning frikostigt nog nnderstiidt de aldra liesta motioner, som vid delta riksmöte blifvit väckta lör närinearnes upphjelpnnde; mim då Ullåt:t gifver vid handen att motionen, i löljd af bristande upplysningar, blifvit afstyrkt, ber jag att med några ord få redogöra för förhållandet.
Den 3 Juni f. m. 23 IndnstriiHkarén och synnerligen den mindre fabrikanten har här i Stockholn) på ett kännbart sält hit t ilis varit i afsaknad af prof och rudimaterier, adresser å tillverkare, priskurranter, modeller och ritningar å machiner och verktyg m. m.
Denna brist har några lör industrien nitälskande personer sökt afhjelpa derigenom, att man för samma behofs fyllande genom bildandet af ett slags mindre museum af dylika artiklar sammanskjutit medel.
En hvar känner, att induslriidkarne bär i landet icke i allmänhet äro i en så lycklig ekonomisk ställning, att de kunna gå i land med några större uppoffringar; men, detta oaktadt, har man sandat ett tillräckligt belopp för sjelfva grundläggandet af en dylik samling.
Professorerne Ullgren, Eneberg och Palmstedt hafva genom sina nitiska bemödanden och medverkan icke oväsendtlig! bidragit till sakens framgång.
Detta har äfven varit förhållandet med Hr Wajrn m. fl. personer, hvilka under världsexpositionen i London förskaffade oss flerläldiga dyrbara gåfvor.
Sedan numera från London hit anländt denna dyrbara samling af sådane artiklar, måste man naturligtvis söka lå en lokal för deras förevisande; men, i anseende till brist på medel, har man icke varit i tilllälle att bestrida kostnaden för samma samlings uppställning.
Nästan hvarje dag infinna sig industriidkare, sorn önska taga samlingen i skärskådande; men under nuv:de förhållanden låter sådant sig icke göra, och detta, på sätt jag redan förut antydt, endast derföre, att man icke är uti tilllälle att kunna uppställa samlingen i en passande lokal.
Man har icke ens råd att inköpa de för ändamålet erforderliga flaskor och öfriga glaskärl, hvilka äro oundvikligen nödiga för förvarandet af en annan samtidigt härmed bekommen enahanda och högst dyrbar samling af lärgämnen m. m.
Det torde således vara en temligen billig begäran, att staten bekostade åtminstone de bord och hyllor, sorn kunna vara erforderliga för denna samlings uppställande, men lill hvilkas anskaffande man lills dato saknat medel.
På dessa skäl hemställer jag att lltsk:ts förslag måtte afslås och Hr Hesselgrens motion bifallas.
Egentliga skälet, hvarför Utsk:t afstyrkt ifrågavule anslag, har varit, att Hr Hesselgren uti sin motion förbehållit sig att framdeles inkomma till Utsk:t med en full ständig utredning i ämnet.
Sedermera har dock motionären aflidit, och Utsk:t således varit i afsaknad af lörberörde upplysningar.
Derjemte har Utsk:t ansett, att Regeringen skulle kunna finna utväg till beviljande al det ifrågavule understödet, fiir den händelse Regeringen funné sådant nödigt och ändamålsenligt.
På dessa skäl anhåller jag om bifall till Utsk:ts hemställan.
Jag är högst tacksam för den siste talarens yttrande i ämnet.
Af honom är nemi. ganska riktigt uppgifvet, att Hr Hesselgrens dödliga frånfälle vållat, alt de utlofvade upp - Den 3 Juni f. m. lysninearne af honom icke kunde meddelas.
Anledningen äter att slöjdföreningen icke kunnat göra någon framställning om erhållande af statsanslag för berörda ändamål, har varit, att föreningen först nu i Februari emoltagit dessa samlingar, och att riksdagen då af nämnda förening ansågs vara för långt framskriden för att medgifva aflåtandet af särskild Nådig Propos. i ämnet.
Hela denna fråga gäller 1,500 rdr under 3 år.
Att man voterar hort skyddet för industriidkarne, är ganska riktigt; men, vid sådant förhållande, måste man väl äfven lemna dem ett annat skydd, och detta är vetandet samt beredande af tillfälle för industriidkarne att hafva modeller och ritningar för ögonen.
Då man finnér alt industriidkarne sjelfva icke dragit i betänkande, att för ändamålet göra så stora uppoffringar, tror jag icke att det kan vara H. o. Ad:s afsigt att vilja undandraga detta företag ett understöd af 1,500 rdr.
Hr Montgomery; Det förnämsta skälet, hvarför Utsk:t afstyrkt denna motion, har verkligen varit, att några vidare upplysningar i ämnet icke erhållits; men då jag funnit den af Frih.
Bonde nu meddelade utredning vara ganska nöjaktig och, i likhet med honom, tror att en sådan industriexposition skulle kunna vara af stor nytta, instämmer jag i det af bemälde Frih. gjorda yrkande att il'rågav:de lilla anslag måtte beviljas.
Med afseende å nutidens förbättrade kommunikationsanstalter och den lätthet, som derigenom blifvit beredd att komma till bufvudstaden, kan man icke anse, att det endast är Stockholms kommun, som har gagn af denna samling, utan måste medgifva, att en ganska stor del af riket kan deraf draga fördel.
Jag förenar mig således uti Frih.
Bondes yrkande.
Jag kan icke neka, att det af Utsk:t anförda skäl är för mig så tillfredsställande, att jag måste begära bifall till den nu föredragna punkten.
Det synes mig nemi. gifvet, att, på sätt Utsk:t anfört, samlingar skulle kunna göras i åtskilliga riktningar; men att man derför icke kan yrka, att staten skall lemna de för alla sådana företag nödiga bidrag.
Ett sådant sätt att tillvägagå vid anslagsfrågor är en farlig väg att beträda.
Oaktadt de af Frih.
Bonde nu meddelade upplysningar, finner jag för min del denna samlings ändamål och gagn vara så outredt, att jag ej kan tillstyrka bifall till motionen.
Då jag odeladt gillar åsigten om borttagandet af alla onaturliga skydd för näringarne, skulle jag förebrå mig, om jag icke gjorde allt för deras befordrande på naturlig väg. lili England, der den enskilda verksamheten öfverlemnas så mycket åt sig sjelf, skall dock den, som gör sig Den 3 Juni f. m. 25 besvär att besöka Londons museer, finna, hvilken vigt man fäster vid alt understödja industrien i denna rigtning.
Nyttan af sådane samlingar torde väl i öfrigt knappt behöfva för It. o. Ad. påpekas.
Man bar bär invändf, alt ändamålet oell gagnet af denna samling borde närmare granskas; men då frågan bär endast gäller 1,500 rdr för 3 år synes mig att man icke bör hysa så mycken betänklighet att bifalla förslaget.
Samlingen finnes, och det är bär endast fråga om att tillgodogöra sig nyttan deraf.
Jag röstar för bifall till motionen.
Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att derunder bade yrkats dels bifall till Utskits hemställan och dels att 15. o. Ad., med afslag derå, skulle bifalla Hr Hesselgrens motion, att 15.
M:s disposition ställa en summa af 1,500 rdr, att årligen i tre år under vilkor, som K.
M. kunde finna skäl att bestämma, utgå till vård och förökning af en i Stockholm befintlig s. k. teknisk samling, bestående af prof å rudimaterier, modeller, ritningar å machiner och verktyg m. m., förvärfvade vid sednaste verldsexposition i London.
Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan, hvartill svarades flere nej jemte några ja, och sedermera propos. på afslag derå samt bifall till Hr Hesselgrens ofvanomförmälla motion, då svaren ut föllo med (lera ja jemte några nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. 47:de, 48:de och 49:de punkterna.
Redan vid förra riksdagen framställde K. M. denna fråga till R.
Stirs afgörande.
Denna framställning blef likväl icke då bifallen, enär II.
St:r ansågo ytterligare utredning erforderlig.
Så vidt ske kunnat, har denna utredning ock blifvit verkställd; och uti sålunda förändradt skick har frågan nu åter blifvit öfverlemnad till lJtsk:ts bedömande.
Alla officiella myndigheter, som yttrat sig i ämnet, hafva förordat den ifrågav.de flyttningen.
Bruks-societeten har tillstyrkt densamma.
Föreståndaren för den uti Fahlun nu förlagda bergs-skolan liar varmt förordat den.
Styrelsen för den läro-anstalt, dit den skulle förflyttas, har uttalat sig uti enahanda riglning; så ock Kommers-Coll.
Golldi president liar dervid dock varit af skiljaktig mening med Colhii öfrige ledamöter om lämpligaste platsen, ehuru äfven han ansett skolan icke böra i Fahlun förblifva. 26 Den 3 Juni f. m.
Utsk:t måtte, enlist hvad Betänkt innehåller, hafva haft tillgång till andra upplysningar än de oflicielt afgifna, af mig nu omnämnda.
Hvarifrån dessa upplysningar kommit, kan jag naturligtvis icke veta; men Utsk:t säger: »1 främsta rummet har af Utsk:t bort tagas i betraktande huruvida behofvet af denna förflyttning är oafvislig!, och, i sådant läll, om statens tillgångar medgifva den utgift, som härtill ansetts behöflig.
Ilen i följd häraf verkställda undersökning har emellertid föranledt till den åsigt, att den föreslagna åtgärden, eller skolans förflyttning, om den ock i framtiden kan befinnas nödvändig och böra företagas, för närv:de ej är af särdeles behof påkallad, och att densamma följaktligen nu kan utan olägenhet uppskjutas.» Af K.
M:s vid sista riksdagen aflåtna Nåd.
Propos. i ämnet inhemtas att åtskilliga Fahlu bergsskola tillhöriga byggnader vid en år 1853 hållen besigtning, och således redan för 10 år sedan, befunnits vara uti så förfallet skick, att de måste utdömas.
Obestridligt är väl derföre, att, om denna skola skall qvarblifva på samma ställe, några sådana kraftiga åtgärder måste vidtagas, att icke undervisningsanstalten för rikets andra hufvudnäring befinner sig uti ett skick, som är till skam och skada fiir hela samhället.
Sjelfva hufvudfrågan, nemi. huruvida bergsskolan skall förblifva i Fahlun eller förflyttas till Stockholm, har af Utsk:t blifvit undanskjuten; och har Ut,sk:t, till stöd derför, egentligen anlört att penningar icke skulle vara att för berörda ändamål tillgå.
Nödiga medel hafva dock icke — jag tillåter mig deruppå fästa Ståndets uppmärksamhet — saknats, då fråga varit om många andra af Stals-Utsk:t tillstyrkta företag.
Vid sådant förhållande synes det mig vara med all billighet öfverensstämmande, att B.
St:r, som vid sista riksdagen dels till undervisningsanstalterna för jordbruk och landtmannanäringar, enligt gällande riksstat, för år 1862 anvisat anslag af 139,500 rdr rmt, att utgå till 2:ne landtbruksinstituter samt åtskilliga landtbruksskolor i riket, dels 131,000 rdr till C tekniska elementarskolor m. rn., dels ock 33,638 rdr 75 öre till navigationsskolor i 9 släder, äfven måtte anse sin värdighet fordra att icke låta den emla undervisningsanstalten i riket för bergsbruket åtnöja sig med elt anslag af 7,500 rdr.
Ut>k:t har visserligen förutsatt, alt hruks-societeten, hvars ledamöter hafva den största nyttan af denna anstalt, icke skulle undandraga sig att fortfarande understödja densamma, äfvensom att byggnaderna, utan särskildt statsanslag, skulle kunna försättas i brukhart skick.
Att man icke skäligen kan tillvita hriiks-societeten att med allt för ringa bidrag understödja utvecklingen af denna näringsgren, åfiigges deraf, att, eldigt mig meddelad upplysning, jernkontorets bidrag lör år 1862 utgjorde; Den 3 Juni f. m. 27 Till bergsskolan i Fahlun 15,500: — » d:o i Philipstad 4.500: — » jernkontorets metallurgiska stat . . 23,700: — » d:o mekaniska stat . . . 4,293: 75. » elever, smidesverkmästare m. fl. . 18,51 (i: 67. » elever i Motala och Eskilstuna . . 2,289: — eller tillsammans rrut 68,889: 42.
Om härtill ytterligare lägges de frikostiga anslag, som jernkontoret årligen utbetalar för resor, rön och försök m. m. tili samma ändamål, uppgår nyssnämnda summa till ett ännu högre belopp.
Huru det skall vara möjligt att utan ett statsanslag iståndsätta byggnaderna i Fahlun, kan jag, för min del, icke fatta.
På hvad sätt man än algor frågan, måste man dock tillse att skolan, hvar den än finnes, må försättas uti vederbörligt skick.
För närv:de finnas der 20 elever med 2-årig kurs, så alt endast halfva antalet lärjungar årligen ombytes.
Det har visat sig, att de anmälde lärjungarne uppgå till dubbelt så stort antal, som det antal, hvilket kan mottagas.
Enligt det uti den Kongl, Proposm gjorda tillkännagifvande, upptager kostnadslörslaget 200,000 rdr lör byggnadernas iordningssliillande i Fahlun, hvaremot till uppförande af den lör bergsskolan erforderliga nybyggnad å teknologiska institutets tomt kostnaden endast uppgår till 100,000 rdr.
Afven sistberörde summa kan synas vara rätt betydlig; men jag får dervid meddela, att hvad som synnerligen bidrager till denna kostnadssummas höga belopp, är inrättandet af ett för elevernas arbeten erforderligt större laboratorium derstädes.
Min anhållan är, att R. o. Ad. måtte till Utsk:t återremittera denna fråga, på det att Utsk:t, elter verkställd utredning och inhemtande af de upplysningar, sorn Ulsk:t kan finna uti ett eller annat hänseende vara ytterligare af beiiofvet påkallade, må inkomma med ett bestämdt till- eller afstyrkande i afseende på skolans qvarhlifvande eller lörfljttning, samt att, huru än resultatet gestaltar sig, nödiga medel måtte för ändamålet anslås.
Alt det af K.
M. framställda förslag synes mig, som förordat och kontrasignera! deri Kongl.
Proposm, vara det lämpligaste, tycker jag mig knappt behöfva särskildt antyda.
Otvifvelaktigt är väl, att den uti K. M:s Nåd.
Propus, framlagda utredning af ämnet bör vara tililyllestgöramlo.
Hvad jag dock tillåter mig fästa uppmärksamheten uppå är, att det här icke allenast är fråga orri hvggnadsanslaget, 100,000 rdr.
Dertill komma ytterligare 12,000 rdr lör lärarnes aflöning, och 6,000 rdr till elt laboratorium.
Alt det torde vara nyttigt för eleverna alt lefva, som man säger, ett bergslagslif, torde väl äfven vara säkert.
Under ären - 28 Den 3 Juni f. m. dets behandling på afdelningen gjorde sig ock den åsigten gällande, att denna skolas ändamål hufvudsakligen var praktiskt, samt att, om en flyttning skulle ega rum, en sådan borde försiggå till en annan bergslag, äfvensom att Nora eller Philipstad* bergslager i sådant hänseende vore att tillgå.
Dessa hafva varit de verkliga skälen, hvarföre man icke direkt uttalat sig i afseende på flyttningen.
En återremiss vill jag dock icke motsätta mig.
Då ingen talare motsatt sig åter remiss, torde det kanske vara öfverflödigt att ytterligare förorda densamma; meri jag kan dock icke undgå att fästa uppmärksamheten uppå det obilliga behandlingssätt, hvarmed Utsk:t, elter mitt förmenande, jemförelsevis med andra punkter på denna hufvudtite], a fia r da t denna fråga.
Utskit har nemi. vägrat allt väsendtligare understöd till en allmän anstalt, som åtnjuter ganska frikostiga bidrag af en enskild korporation; och detta uti samma lielänk., som Utsk:t tillstyrker t. ex. 300,000 rdr för en alldeles ny inrättning, nemi. till uppförande af en ny byggnad i hufvudstaden för Svenska slöjd-löreningens söndags- och aftonskola, och der Utskit ytterligare förordar 18,000 rdr till ett stall vid Ulluna. lie nu ifrågavide undervisningsanstalterna äro dock ovilkorligen nödiga att på ett ändamålsenligt sätt ordna; och det synes mig högst obilligt att man lemnar ganska mycket understöd åt vissa yrken, på samma gång som man icke vill i någon mån uppmuntra andra yrken, hvilkas nytta dock lange varit pröfvad och om hvilkas ändamålsenlighet rrieningarne aldrig varit delade.
Jag förenar mig uti anhållan om återremiss.
Det har icke kunnat undgå att väcka en viss förundran, att då ett sådant anslag som detta blifvit af Utskit afstvrkt, man icke funnit detta afstyrkande vara åtföljdt af någon reservation.
Man måste således antaga att Utskit i denna fråga varit ense.
Att denna riksdags Stats-Utsk. icke haft något särdeles intresse lör en af Sveriges vigtigaste industrigrenar, — detta är ett förhållande, som jag icke kan annat äri högeligen beklaga.
Hvad betra
Här fördelarne af denna bergsskolas förflyttning till hufvudstaden, har derom länge tvistats mellan jernhandteringens idkare.
Det har nemi. länge utgjort föremål för öfverläggning mellan bruks-societetens medlemmar.
Det väckte till en början motstånd.
Man ansåg nemi. alt denna skola skulle bättre uppfylla sitt ändamål, om skolan vore förlagd i en bergsstad, sorn Fahlun, än i Stockholm; emedan på förstnämnde ställe eller någon annan dermed likartad ort tillfälle skulle finnas att studera grulhrytning, m. m.
Sedan Tecknologiska institutet utbildat sig, har man dock kommit till den öfvertygelse att hela den första delen af undervisningen skulle kunna med större fördel bibringas vid nämnde institut.
Den 3 Jani f. m. 29
För den sednare delen af undervisningen vid bergsskolan, nemi. frägans praktiska del, mäste naturligtvis en särskild afdelning finnas.
Alt denna praktiska undervisning icke kan lemnäs vid institutet, lärer enhvar kunna inse.