Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Lanvt-Marstalken förslog alksä, att, dä saken i anseende till Riksdagens redan kungjorde afsiutande, icke kunde sältas i det stick som wederborde, Ridderstapek och Adeln nu häldre mätte behaga antaga Oeconsmiä-Utstoktets första betänkande, 78» - Den i?
Augusti. de, dä saken, säsom genom z Stånds beslut af» gjord, kunde exredieraS.
Erefwe körner samtyckte för sin del härtill, för au ra ett stut och säsom en jemkning, samt under förbehåll ark ej säsom ett präjuoicat mätte fram» beles kunna anföras, akt ett Ständ, utom ben i Riksdagsordningen förestrefne jemknings-ordning, kunnat frånträda ert af detsamma formligen fattadt och tillkännasifwit beslut. ^.err Landt-Narstalken framställde derefter sitt gjorda tö.stag i form af proposition, hwilken bifölls, med förbehåll, alt i protocolls-utdra» get mätte anmärkas, det Ridderstapet och Adeln ej kunnat anse detta mäl innefatta en pnvllegii-fräga, och att Preste StändetS frånträdande fran sitt tåg» na beslut, förefallit Ridderskapet och Adeln omantavt.
Häröfwer upsatteS och justerades genast följande : Utdrsg af Protocollet, hället hos Högloft.
Rivderstapet och Adeln, wid Urtima Riksdagen i Orebro d. 17 Augusti i8«2. S. D. I anleoning af ankommit prv ocollsUtdrag ifrån W illoff. Borgare - Ständer af denna dag, hwarigenom Ständer förklarat sig förblifva wid sitt, rörande expeditionen om salpeter-liltwerkningen i Riket, fa.tave beslut, fann wäl Ridderstapet och Adeln icke nägor skäl ur Borgare-Stän» dets privilegier lunna hämtas till hinder för expeditionen af det derom af z:ne Riks-Ständ fattade bestu'; men sedan genom Högwördige Preste-Stän» bets protocslts-utdrag meddelade owäntade fränträ» -«nde Den i?
783 dande isrän sikt först tagne och de öfrige
Ständen eommunicerade beslut, sjelfwa mälet i desi nu wa» rande stick ej kan expedieras, och tiden, sedan Riksdagen redan more afbläst, ej medgafwe att genom nödige upiysningars inhämtande utreda förberörde privilegii frägas beskaffenhet, samt saken wore af högsta wigt i anseende till landets behof af salpeter, wille Ridderstapet och Adeln medgifwa, att expeditionen uprättades i enlighet med Allmänna Beswärs- och Oeconomiä - Utskottets första betänkande öfwer denna fräga.
Ilt tuxra.
Ridderstapet och Adeln ätstiljdes kl. S. lupra.
In 66em protocolli A. L Silverstolpe.
Tisdagen den i8 Augusti.
Herr Landt-Narffalken tillkännagaf, akt sedan s:ne utsedde Ledamöter af hwarje Riksständ i Be-villnings-Ukstottet öfwerwarit och deltagit i den förbättrade redactionen af allmänna bewillningshusbehofs-bränwins-brännings- och chartä sigilla, kä-sörordningarne. hade de samma nu blifwit till Riks-Ständen inlemnade; Och blefwo desie förbättrade redaelioner nu af Ridderstapet och Adeln godkände.
Ux» 784 Den 18 Augusti. läplästes och godkändes ett frän ExpeditionsV. tstollet inkommit prvject lill underdånig strifwelse vm salpeter-tillwerkningen.
Uplästes ett protocolls-utdrag frän BorgareStändet af förledne gärdag, med tillkännagifwanbe, att wid justering af den underdäniga strifwelsen till Kong!.
Majrt, angående Bewillnings-författningarne, Borgare^Ständet bestUtit anmoda Expeditions-Urstottet, atk i denna strifwelse tillägga, det Kongl. Maj:k täcktes i näder widtaga den i BewutningS-stadgans 4 Art. förestagne författning, om conitoll i afseende pä asgifierne för kort, samt jemwal läta utarbeta tariff öfwer bränwins-brännings afgifkerne, för att i sammanhang med författningen tryckas.
Likaledes uplästes ett fran Preste Skändet ankommit protocolls utdrag af förleden gärdag, innefattande Ståndets beslut, wid tillfälle af r.ytzberör» de expeditions justering, att instämma ide tillagg, hwarmed Ridderstapet och Adeln samma expedition godkännt.
Justerades pleni-protocollskne för den 12 och 14 Augusti.
Herr Landt Marskalken hemställde härefter, art dä de tära och till en del wigtiga plena under dcsta sednare dagar, gjort ber för Riddarhus »Secreteraren omöjligt att medhinna protocollerne för den iZ, 16 och t 7 dennes, Ridderstapet sch Adeln behagade tillåta att, säsom manligen wid sädana händelser stelt, berörde g:ne xrotveoller, sä mål svm
Den 18 Augusti - 785 söm det för denna dag, wä re fä justeras inför Riddarhus-Direclionen i Stockholm , efter gjordt anslag, akt de af RidLerskapet och Adelns ledamöter, som denna Riksdag biwistat, äga, om de det ästunda, akt justeringen öfwetwara.
Härefter aftägade Ridderskapet och Ädeln under Herr Landt-Marskalkens anförande klockan 10 ti l kyrkan, hwarest, efter Riksvags-Predikans flut, Kong'- Maj:l i näder behagade Riksens Ständer hemförtofwa.
Klockan ^ 6 församlades aker Ridderskap^ och Adeln, dä , -Iörr Landt-Marskalken förmätte stoj häftyg xryällit Konungens näviga befallnings akt för Ridderflapet och Aoeln tiäkännagifwa, det Hans Kongl. Högher
Kron - Prinsen, som önskar gifwa Sin Son en daning, fullkomligen lämpad kill det kall Honom salom Furste och Regent i Swerige en dag fölesiär, welat ställa Hans upfostran och underwisning under swensk ledning, och i sädant afjeende hos Kongl Maj:t anhällit, det OwerfteKammar - Junkaren och Conulieudeuren Friherre täerinunä Leäerbijelm matte till Hans Kongl. Höahek P:i»s Osc.^u5 Gouverneur uknänlnas, kill hvilket wal Hans Main ock denna dag lemnat
Sitt nädiga bifall.
Herr Landt - Marskalken, försäkrad om den werkliga tillfredsställelse, hwarmed Ridderskapet och Adeln denna underrättelse motta«> öit/ Andra Del A:o 50. 736 Dett 18 Augusti. git, hemställde, au dek matte wara honom killäkik, att, i sina asstedstal till Konungen och KronPrinsen. för Dem förklara Ridderstapet och Adelns underdåniga erkänsla häröfwer.
Ropades enhälligt Ja Härefter ankomma småningom de öfrige RiksStändens Taleman och Ledamöter af den stora Deputationen, dä Ridderfkapet och Adeln efter wanligheten intog platserne ä högra sidan om Landt-Marstalken, och ve öfrige Ständens medlemmar veu »vänstra.
Sedan de famtelige dlifwu törfamlade, afgick Depurationen, aflade Riksens Ständers affteds-upwakcningar hos Hans Kongl. Maju, Hans Kongl. Höghet Krvn-Prinsen och Hans Kongl. Höghet Hertigen af Södermanland, samt återkom klockan 7. Grefwe Norner, ^.äolplr 6öran, anhöll, att Herr Landt-Marstalken täcktes inför Rrdderstapek och Adeln upläsa samcelige sine denne dag hällne tal, pä det de samma wälle sedermera i Ridderstapet och Adelns protokoll intagne, till ert minne förwaras.
Da Riddrrkkaper och Adeln häruti allmänt med Grefwe Norner instämde, upläste Herr LandtMarstalken desia tal . jä lpdande: pä Riks-Salvn, Till äanS Maj: t Konungen:
S^ormägligste Allernädl»sttc Konung!
Delta Ni smöie har nu blifvi till ända drägt, och de band arv vuvlösligen knume, som stola förena Eders Kongl. Majus med en yngre Hjeltes ära; Rikets förswar har fatt en länge saknad sjelf, ständighet, enstilkaö lugn har blifwit wärdadt och besa - Den l8 Augusti. 787 befästad:, Siarens upräkthällandr: körsälradt, desi inkomster pä oswikelige grunder bestämde och Nationens önstning-n' i öfrigt Eder Kongl.
Majit öf« werleiiinave, sired det oiustränkta förtroende, som itran Riksdagens början förnämligast talar i RiksStåndens lugna öfwerlaggningar.
Wärdes Allernädigste Konung! deraf bedönnna den tillfredsställelse Ridderskapet och Adcln njuta, dä de nu inför Timonen, och pä detta är sanningen helgade rum, fä i undcrdänighet försäkra ark saulina länkssäit, som fbranledt deras beslut under betra Riksmöte, skall följa bein kill deras hemwist, der utgöra deras sällhet och af dem spridas kring negderna.
Matte Eder Kongl. Majit olud bibehälla Ridderstapet och Adelli u!i Desi nädiga ynnest och bewägenhe'.
Vid Afskeds ilpwaktnmgen - Till äanS Maj t Lonuilgen: Stormägstgste Atiemädrgste Konung k Da Eser Kongl. Majrr nu tili äter Ridderstapet och Adeln att, efter lyckeligen siutadt Riksmöte, aflägga deras underdäniga afskeds upwaktning, är det för dem lika ömt som rörande, att sträcka deras tankar lill de möjeliga förändringar, som kunna inträffa innan de äter stola sg, inför Eder Kgl. Maj.", såsom Riks-Stand inställa.
De känna närmarande kidehwarss förwirrade werkningar, de frukta dem; men med mod och ståndaktighet, samt lugnade genom förflulnc händelser, afresa de, ät följde af det tröstande hopp, alt ödet trött wid förföljelser, stall hädanefter med mildhet bemöta Swea land och tillära desi inbyggare att länge 788 Den i8 Augusti lange skyddas af deras wördade och älstade Konung, för hwars lifstid alla Sivears böner sig förenaRidverstapet och Adeln urkedja sig att i Eders Kongl. Majtts fortfarande nöd och bemägenhek fa wara innesiu ne.
Ridderstapct och Adeln fä stu« leligen sammanbinda med denna deras upwaklning en anledning, som de först i dag erhållit, att kolka deras underdåniga erkänsia för Eders Masim nådiga omsorg, att under en wärdig och fvenst ledning läia utwekla de goda egenstaper, som hos S.veriges unga hoop, Hertigen af Södermanlynv, redan förmärfwat Honom Swensta Folkets upmarksamder och kärlek.
Tillmans Rongl- äögchet Lron prinsen :
Durchleuch l^jie Furste!
Nadigfte Kron-Prins!
Wid den underoäniga afjkevs-upivaktnlng, som Ridderikapet och Adeln nu fä den näven aflägga, wore de icke med sig stelfwe tuisredsställte, om deras hjortan kunde tala annat spräk, än deras kän, stok af wörvnav och tillgifwenhet urelvas.
De hafwa under deita Riksmöte lärt känna, det wil' säga, beundra ve egenstaper, som famlade hos Eder Kongl- Höghet redan gjort och stola i framtiden uprätthästa Smeriges lycka; de inse redan deras egen uti den wärma hwarmed EderK:gl.
Höghet omfattar alle hwad till Rikets heber och anseende stall leda, och nögde att dertill under denna Riksdag hafwa bidragit, afresa de nu till veras bygder» att glädja hemmawarande med hoppets ljufwa löften.
Ridderstapet och Adeln utbedja sig att i Eders Kongl. Höghets beständiga mad fä wara inneslut ne.
Den 18 Augusti. . 789 lie den Eder Kongl. Höghet i dag tacktes bekrasla genom Desi nådiga omsorg, att under swensk ledare fullkomna de Utmark! goda böielfer, som Riksens S ander redan lange uptäckt hos den unga P inS, som öfwerlännäs, akt, efter Eder Kongs. Höghet och i Desi fotfpär föra Swea Rike till lycka och anseende.
Till HanS Longl- Höghet prins Qsc^u.-
Durch euchiigsic Ars Furstes Hertig af Södermanland!
Ever Kongl. Höghet wärdes emottaga R!d-- derstapet och Adelns sista upwaklning under denna Ri sdag, och derjemte deras underdäniga önskan, att Eder Kongl.
Höghet mätte fortfara pä lika sätt som hittills, att likna Desi Herr Fader, winna Swenskarnes hiertan och i Desi nåd bibehålla ett troget Ridderskap, som bland desi första skyldigheter räkna att upoffra sig för Eders Kongl. Höghets Person, och för de rättigheter Swensta Folker Eder Kongl. Höghet tillägnat, Grefwe körner, ^clolpch 6örsn, afgick, anförande Riddcrstapet och Adelns Afskeds - Deputation sill de öfrige Riks-Ständen.
Änder Deputationens fränwaro, ankommo Afskeds - Deputcmoner fran det Högwördige PresteStLndet och det Wällofl.
Borgare-Standet, anförde, den förre af Biskopen öfwer Carlstads Stift Herr Doctor Murbeck, och den senare af Riksdags-Fullmägtigen för Stockholms Stad, Radmannen Herr Lagmannen I^snstberZ.
Deras 7Y3 Den i 8 Augusti.
Deras Tal och Herr Landt-Marstalkens
Sivar lydde som följer.- Walborne Herr Landr-Marffalk; samt Högloft.
Ridderskap och Adel! Ander den Högstes milda onuvärdnad fluras nu ett Riksmöte, hwaraf rninNet sannolikt länge skall förwaras i Smenges annaler, sedan flera derutur förswunnit.
Skistnaoens stund märker cn öm betänk, lighe^ ett alswarligt eftersinnande af menstlighetens öden; och när, inför Herr Landt>Marstalken samt Höglofl.
Ridderlkapek och Adeln, PresteZtöndet genom osi fine Deputerade frambar sin wördnad, tacksamhet och förbindelse för de tankesätt och mödor, hwacmcd Herr L mdt-Marstalken samt Höglofl.
Ridderskapet och Adeln afven ivid detta Riksmöte fö re lyst, fäster Preste-Slandet sikt hopp omen ön. stad framgång af wiotagne beflut, till markelig del, pa dek Ständ, som i alla tider stänkt fäderneslandet
Män af råd och iverkställighet.
Owanliga upoffiingar (om förwandlander af enstlldta ögyichlickecs fördelar till allmänna och mera waraktiga, kansa kallas,) fordra, wid utförandet, näst Öfwerherens nädiga åtgärd, rådighet och drift, sakkunnighetens och estertankans lugn samt patriotens kraftfulla warina.
I deria hänseende wander Peests-Stänvet as en dubbel anledning sina ögrn fdrst till det första Riks.Itändet.
Händelsernas oböjliga gäng kan ofta aldeles icke ledas af menniskohand.
Om Herren icke bygger huset, arbeta de fåfängt som derpå bygga; de stolg
Den r8 Augusti- 79 r ffvla dock arbeta; wi dödlige answare endast för ett reni upsät, ert alfwarligt bemödande.
Inom Högloft.
Ridderffapet och Adeln wördar Nationen de Embe smän, genom hwilka styrelsens rörelse krafter äl hela Ri skroppen meddelas, i rädflagen och pä stridsfältet lefwande organer för dessa lil! stelfberoende och wälfärd ledande krafter.
Säsom
Le betydeligare egendomsherrar närmast styrande och hushällande för en större mängd af den arbetande folkclassen, aro Ledamöter af Ridderffapet och Adeln menigherens fostrare, förmyndare och fader.
Preste-Ständet förklarar således sin glada förhoppning, att Herr Landt-Marffalken samt Högloff.
Ridderffapet och Adeln hufwudfakligast stall medwerka till wälsignade påföljder af denna Riksdag, sam' derjemte, art Preste-Ständet af Ledamöter af Högloft.
Ridderskapet och Adeln ffall werksamt understödjas uti sitt bemödande för samhällets wäl, grundadt pä medborgerliga, undersätliga och chrisieliga dygder.
Uti Herr Landt - Marskalkens samt Högloft.
Ridderffapet och Adelns fortfarande ynnest och bervägenhet önffar Preste-Ständet, akt nu och framgent wara inneftmet.
Aerr Landt-Narstalkens Sivar.
Till Preste-Ständets Deputerade Ridderffapet och Adeln, som under detta Riksmöte delar med Preste-Ständet det warmaste hjerta för fäderneslandets närwarande och tillkommande wäl, kan icke utan rörelse emottaga dek Högwördi» ge Ständets sista besök.
De önska, att förtroendet begge Slänven emellan mätte orubbadt fortfara, och 7Y2 Den 18 Augusti. och anhälla, akt i dek Högwördige Skändeks wanflap fä wara inneftnkne, alwen da dek samma nu kommer atk lemna de weildflige befallningar för dem desi egenteliga kall tillhöra.
Lagmannen b.anäbor^8 TalTill Hoaiosi.
Ridderstapet och Adeln!
Borgare.Skändet iagkiager, genom osi desi Deputerad?, icke af wänlig plägsed, ulan frän en ren och oskrymtad uprikkigbet, första ögonblicken, efter Niksdaas-arenoernes afftu ande, akt bos Höawalborne Herr L indt - Marjkalken samt Högloft.
Rid, derskapet o b Adeln, frambära Vorgare-Stanoeks wbrpsamma och wänliga hälsning, och aflägga filt afsteds-vesök.
Borgare - Skändet insäg nogsamt, akt dettg Urtima Riksmöte, förän edr af händelser, som aga dek närmaste inflytande pä Rikets närwarande och fram ida ststfbeständ, icke kunde fulländas, utan akt de mest bekymmersamma ämnen stulle förekomma; men Borgare - Skändet ägde ock wisiheten derom, art desta uräldriga Wke, ofta gänger hfwerhspadt af olyckor och nara atk bringas under främmande ok, blavik frälst af rädige mä>^ och framst bland dem, Ävlingar frän Sweriges Riddarhus, Med hugks msten harar och en saker tillförlik, att den Konung, ssm började desi lysande och milda regering, med uiftäckande af krigsläggn, redan flammande inom hjetta! af riket, afwen genom wiZhekens fredliga wapen, ytterligare stall afwända ds nya faror, som nu hörande Sverige, redau härjat andre Stater; och atk war högrälffabe
Konungs fand^fgderligq omsorger, nusultt delas af den ädls Furste, Den >8 Augusti. 793 Furste, som Swensta Nationen kallade, mar mördade och nödige Konung amagit lil!
D^tz
Son och redan i utöfning af Riksstyrelsen Svnligk upfpllt Desi dyra ka!! —. oär Porgare-Sländet kommande öden till niötcs, eldad af en fann fosterlandskänsla och den ljuswa fölhoppnino att enighet och inbördes wälwilja aila Srands Elasier emellan stall befrämja det stora ändamål som sökes:
Fäderneslandets bestånd och sällhet bl ti Högwäiborne
Herr bandt - Mrrstalkens samt Högloft.
Ridderstapec och Adelns ynnest, mälwilja och manskap aiihäller Borgare-Siandet fä maxa inneflutet. -5err Landt«j17arf?alkens Swar Till Borgare-Stäiivers
Deputerade! WUofl.
Borgare-Siandet bör waraförsäkradl VM Ridderikapet och Adelns agkning och manskap, sanik akt inga stiften stola derutinnan werka ändring.
Detta tänkesätt har under nu sörfluine Riksdag wunnik förökad stadga, dek stall fortfara ester desi flut, och dä andra yrken mera enstilta komma att uptaga Borgerstapets tid, är Ridderstapet och Adelns högsta önstan, atc begge Standens wänstapsband mätte blifwa äfmen enstilt tillknutne.
Härefter äterkom Grefwe körner med Ridderstapet och Adelns Deputation, medförande de öfrige Ständens manliga hälsning.
Uppå begäran af Herr Friherre kleming, Lstaö8, anmodade Herr Landt Marskalken Grefwe Uhrner att upläsa stna till de andxe respeciive Stan-. 794 Den 18 Augusti.
Ständen hällne afsteds-tal, hwilka lydde som följer:
Till preste Ståndet. Högwördigste Herr Årke Bi stop och Taleman; sä or? samtlige Ledaniöker af del Högwördige Preste-Ständet!
Till det Högwördige Preste - Ständet framför Ridderstapet och Adeln, genom osi sine Deputerade, desi wid detta Riksmöte sista men icke mindre agmingSsulla och förtroliga hälsning.
Med en sällsynt samdrägt och bcredwillighct äro nu de wigtiga öfwerläggningar till anda bragte, som, i samma mohn de stadgat den styrande magtens werkningsförmäga och utwiogat medlen till fäderneslandets förswac och statsbehofwens fyllande, äfwen i samma mohn stola bereda fäderneslandets wälgäng i dek de betrygga desi anseende och sjelfständighet.
Ridderstapel och Adeln, som lika med desi med-Ständer insekt wigten af ändamalet, har äfwen erkännt nödwändigheten af medlen, och Ridderstapel och Adeln instämmer i den lika gemensamma önskan, akt alwen werkan mätte smara emot afsigten, att en mild försyn mätte lira mycket wala öfwer wär Konung och Hjelten wid Desi sida, som understödja deras outtröttliga bemöoamen för fäderneslandets u, rätthällande och Sweriges framtida wäl.
Det ar med desie tänkesätt som Ridderstapel och Adeln innesluta sig i det Högwördige Ständets fortfarande wänstap.
Till ln^gare-Ständet Högädle Herr Taleman och samtelige Ledamöter af dec Wallost.
Borgare-Ständet; Rid - Den 18 Augusti. 79Z Ridderstapet och Adeln, som med det Wällost.
Borgare - Sländet delar fagnaden öfwer er lyckcligen lill ända bragr Riksmöte, befwarar med nöje det Walloch Borgare-Ständeks hälsning.
Hos Vek Ständ, hwars imer essen inga till en sä wasenteliq del, i de twisiigheler, som staka större delen af Europa-, hos detta Ständ, som wid fasta landets missöden ser beredas dess egne förluster, hos det samma kan det äswen i wärk fädernesland icke haswa undfallit, arr stridens utgång ar också för oss af yttersta wigt, att under en tid af alla krafters spänning, gifwes ingen annan urman an att genom wal beräknade tidiga, ehuru owanliga bemödanden, förekomma ännu större och mera iva,- deliga uroffringar.
Utan rwistvel ar det denna fanning som ligger lill grund för der sammanstämmande i nödiga biträden af alla stag, hwaraf der, la Riksmöte warit sa utmärkt och hwarmenom Swensta folket, redan kändr genom stna bemödäm den att längst förswara friheten, stall äswen blif wa det genom fin beredwilligher att stadga sam. hällskrasten och befästa Regeringens anseende och werknin oförmåga?
De hafwa desse upochingar, i samma mohn mrndre fordrat öfwerläggningeus inin dre pröfning, som de warit följder af lillgistverche-- ten och förtroender till den Konung och Len Fursie, hwars wälwilja och hwars instgker och sörinaga utgöra hufwudsakeligen grunden till Swerigeihopp och Sweriges wäntan.
Sedan Sivenska solket upsyllt sin pligt ait understödja deras be mod ax,, den, äierstär för det samma eiidast a t ön-ka deras lpckeliga utgång, Kl! önsta dec den lamma mättk fwara 796
Den 18 Augusti. smara emot afsigten.
D-^t är med desie tänkesätt, som Ridderstapet och Adeli, innesluter sig i det Walloch Borgare-Sundets wänstgp och hugkvmst, Till Bonde Ständer. Hederwärde Taleman ^ sä ock samkelige Ledamöter af det Hederwärde Bonde-S tände; > Med en ljuf kansta af gemensamt upsyllda pligier, gär nu Ridderstapet och Adeli, att beswacg det H-derwärda Bonde-Ständets sista hälsning.
Ekt Riksmöte är mi siuladt, icke i sin början utmark; af föregående wadeliga händelser, icke i sin sortgäna af inbördes stridigheter, men just derföre sä mycket märkwärdigare, sä myckel mera liäfredsställande fsr medborgaren och fäderneslandet, dä det stall wittna, att ibland alla samhälls-claster, känslan ak ett gemensamt behof af inbördes förening, warit lika allman, att Swensta folket, som welat söchwara friheten, äfwen wet att bruka henne och med insigt och oegennytta bedömma sin ställning och sina pligter.
Da när i der öfriga Europa länder förhärjas och medborgare nödgas i aflägse trakter strida för främmande interesten, dä när krigets rätt och den starkares tilltagsenhet ensamme bestämma den enstiltes öden, och ofta icke lemna annat wal, än emellan döden och den yttersta nöd, dä stall ännu det förundrade Europa ibland Scandinaviens berg och med haf 'omsiutne länder sinna ett folk, som wid branten af sin undergång wägade sin räddning, som asböjde främmande wald och återtog friheten, men son, nog klokt art frukta äfp wen sielfswäldek, styndgde akt gifwa sig lagar, akk till deras stöd förena sipå bemödanden, och som under - Den 18 Augusti - 79? ber ännu owista öden och hotande uksigter erkände att i styrelfemagkens werkningssörmaga fins enda Möjligheten för samhälls-krafters nyrriga anwandanLe.
Europa stall siga, -ut Swensta folket wanr, att, nar det erhöll stora Reqen er, läka sig af dem ledas, skyndade at fästa sitt hova och fin tillgif-- wenhet wid den Furste, svin wid Thronens fida utgör dcst närmaste stöd; alt förlroeiidet lii! dest in sigter och dest förmåga ledde beredwilligheken nav hittills owanliga upoffringar; men akt Swerina folket, om också det handlat mera af böjelse an af uträkning, likwäl endast hade denna utwag öfrig, för akt igenom wal anmanda tidiga bemödanden undmika hotande olägenheter.
Europa skall berömma Swensta Frlkek för dest klokhet, afwensom det skal! frukta den Furste som leder det; och Nationens Ombud stola kunna äterwanda till sina medbröder med känstan af upfystda pligier, Med öfwer, lygelsen akt hafwa intet uragilätit, som blifwit af dem fordrat till fäderneslandets framtida räddning.
Det ar med desta tankesätt, font Ridderstapet och Adeln lyckönstar det Hederwarda Bonde,Ständer till Riksdagens lyckliga stur, och försäkrar det samma om sin wanstap och tillgifwenhet.
Ankom det Hederwarda Bonde-Srändeks Afsteds-Depu alron, anförd af Riksdagsmannen buster» ^borA, som till Ridderstaper och Adeln höll följande
Tal:
Hög - 79ä
Den 18 7luZttsti. Högwalborne Herr Landt-Marskalk!
Hög- och Walborne Herrar!
Dä Bonde-Gränder, genom osi desi Deputerade, nu fär den aran, att hos Högloft.
Riddcrstapet och 2lde!n aflägga desi sidsta wördsamma hälsning, sker vet med liflig ätanka pä ett Riksmöte, som ehuru lang liden dertill kunnat synas, likwäl innefattar flera beflnt än nägot föregående inom samma utrymme lärer kunna upwisa.
Srora och wigtiga hafwa besia beslut warit, rist deras föremål, och blifwa der säkert till sina följder; och om Bonde-Ständer, wid upnäende af de förra, atrid hast ögonen fästade pä Högloft.
Ridderftapet och Adelns efrerdömme, hoppas det äfwen, att i afseende pä del sednare ofta finna en ledning af Högloft.
Ridderjkapet och Adeli',s räd, allid cn tröst i desi deltagande.
Med sädane tänkesätt önskar Bonde-Srä,.det, akt i Högloft.
Nibderstapet och Adelns ynnest och benägna ätanka fä wara inneftutit.
Arr Landt-Marffalkens GwarTill Bonde-Ständets
Deputerade:
Ridderstapet och Adeln har under det nu stukade Riksmöte rönt all det förtroende och den rena manskap afBonde-Ständet, somRidderffapetoch Adeln ivid början deras är sig förbehöllo.
Emot tagen Deputerade af detta Hederwarba Ständ derföre de npriktigaste tacksägelser, och sör-varen noga utiEore minnen, art ingen kan sätta mera warde än Ridderstapet och Adeln pä hwac och en af Evre hederlige medbröder.
Framfören detta till Edert Sttind.
Sedan Den i3 August!- 799 Sedan alla öfliga Ceremonier Riks'Sranden emellan salunda moro ftillgjcrde, uktryckke Herr LanduMarskalken munkeliaen kill Höglofl.
Ridderskåpet och Adeln sine tänkesätt, salunda: