Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr 6 est e r s t e st t, ^on, utlät sig v-d detta kilfällc, att wid den as Tredje ClahcnS Electorcc förra gängen inlemnade WaltLista den anmärkning gjorts, att cj mer än fyra Elektorer af elfwa warit wid walet närwarande, han singe den äran nämna att i dag han sjelf inkcräknad, ej flere än fem warit til» städrs, ehuru mänga worc 4 Staden, och anslag warit gjort 24 timmar före sammanträdet, han wille hofwa betta i Protokollet antecknadt till de närvarandes ursäkt, och doppades akt N-ddcrskapet och Adeln funné det dr öfrigcs försummelse blefwe för deras egen räkning.
> ^ Riddcrskapek och Adeln hördes gilla Herr Ls stsrstestts hemställan.
Justerades följande: Utdrag af Protokollet, hältet k Högloft» Ridderstapeks och AdetnS klenum d. Zo Sept.
IZoy. S. D. Föredrogs ä nho Allmänna Bcswärsvch Ec0nomie?Utsk0ktets, den 27 dennes pä bordet laggTredje Band.
N:o 14Z, 144» da 1122 Ten 2 October. da Dränkande af'dm g nästförutgZende rörande UppbördS-Werkets förbättrande, hwilkct Betänkande Högloft.
Riddcrstapet och Adeln till alla delar biföll:
Och skulle dc öfrige Rcspectivc Ständcn derom, genom ProtocolltzUtdrag
Vänligen underrättas.
Or tuxra. S. D.E Upplästes och bifölls Lag-Utskottets
Betänkande af den 15 dennes, angäcndc wärdering och offcntcligt utrop ä fast egendom pä Landet, som för gäld utmätts, hwarom de öfrige respectivc Ständen ffulle genom Protvcolls - Utdrag wänligm underrättas.
Ot Iflpra. S. D.
Riddcrstapet och Adelrr att lemna sitt bifall till Lag-Utskottets denna dag uppläste Betänkande af den 8 dennes, angäcndc det i z:dje H. af Kongl. Maj:ls Nädiga förordning den io Juni! iZoz widtagna stadgande, att Stämningar ifrän Därads - och andra Rätter, som ej äro skrifne pä stämplade papper, stola anses ogilde och hwarken part eller nttknen stpldige, att i anledning deraf, till swalomäl sig infinna: om hwilket bcflut de öfrige respectivc Ständell stullc wänligen underrättas.
Ot tuxrs.
S. D. I anledning af Expeditions - Utskottets^ denna dag upläste Memorial, innehällande pttrad ästundan om förcstrift, af Riksens Ständer i afseende pä expeditionstältet af Ständcns fattade bcflut rörande Deras Majcstaters Konungens och Drottningens samt Kronprinsens tillkommande Stater, fann Riddcrstapet och Aecln, att enär hos det Högwördiga Prcst-Ständet betänkligheter uppstätt i afseende -, pä tiden hwarifrän de ripa Staterne borde taga sin början, och hos det Hedei wärda Bonde -> Ständct i afseende pä widmagthällandct af Kongsörs och Strömsholms Stuterier, och detta mäl Den 2 October.
N,Sl icke kunde annorlunda än säsom Stats - Regleringen tillhörande anses, ett af de fall fölunda genom de wäckta betänkligheter, inträffat, som i 69 §5. af Regetings-Formcn omförmälcs; och ansäg altsä Ridderssapct och Adeln delta möl böra i kraft af samma Z till förnyadt yttrande af Stats-Utffottct remitteras, tupra. S. D. FörcdrogS hos Ridderssapet och Adeln Ståts-Utskottets Protocolls Utdrag af d. 28 dennes rörande af Riksgälds-ContoirctS Fullmägkige emot witza bestämda wilkor och säkerheter bewiljade utläningar sä wäl isynnerhet ät Herr Presidenten och Commendcuren Friherre I^Ägerkeim 8Zv,oc>O R:dr Banco, ät Götheborgs Stad 200,000 R:dr, och ät Hans Exccllcuce m. m.
Herr Grefwe kria l^uu.k yz,6oo R:dr samma mynt, som ock ätskillige andra gjorda utläningar» hwilka i Stats-Utskottets Protocolls-Utdrag genom allmän, na ordalag äsyftas: och beslöt Ridderskapet och Adeln att till hwad Stats - Utskottet i afseende pä wilkorcn och liqvidationen af samtclige dctze Län tilstyrkt, till alla delar sitt bifall lemna:
Skolandes om detta beslut Le öfriga Rcspcctive Ständen genom Protocolls-Utdrag rvänligen underrättas. l7t lu^ra. S. v. I följe af en utaf
Herr nk 8cl>snbom, till stn efterrättelse säsom Landshöfding öfwer Stochholms Län wäckt fräga rörande Frälse-Hemmans deltagande i ben cgentcliga Kungsffjutsen, ansäg Ridderskapet och Adeln, efter öfwerwägande häraf, det stadgande i allmänhet böra gälla, att Zrälse-hcmmancn inä till hälften emot Krono - och Skatte - Hemmanen deruti deltaga, enär Konungen ever nägon af den Kongl. Familjen och deras desamma ätsöljande Sviter färdas; ' hivar - 1124 Ak" tz Dctober. hwarom be öfrige Respective Ständen skulle genom Pi olocolls - Utdrag wänligcn underrättas, llt iu^ra, Widare justerades Protocotlcrne för ben 19 och ?2 r benna mänad.
Under justeringen af det sednare och genast efter slutet af det mäl som rörde Hans Cxcellence Herr Grefwe ak lillas, anmälte sig Herr knklmsn, Ouo krsstrip, att tala l anledning af justerjngc» af detta mäl, tilläggandcs att han, öfwer det han hade att anföra, icke as Herr Grefwen och Landt»Marskalken begärde propo» sition.
Herr Grefwen ochLandk-Mar 1 ? alken förklarade att nägon dlscusiion öfwer detta mäl icke kunde äga rum, att derä ingen proposition kunde göras, och att han, sälom det justerade Protokollet wisgde, förut förklarat att det aldeles skulle afstanna.
Härgrid upykommo roy, hwarunder ätskllkige hördes yttra, att He>-r Landt-Marskalken gjort ben sistnämde förklaringen blott för den dagen dä ämnet^fbs rewar.
Hans Txeelkence Herr Grefwe sk kl 2 ! nZ, hegärde att i den händelse discutzion komme att äga rum, honom äfwen mätte tillätas, att fä Den 2 Octobee. fä kala, men Made, att, sedan Herr Landt, Mar, skalken förklarat ämnet böra afstanna, hade han ber, »vid ej nägot att påminna.
Ropades att Herr käldman mätte fä tala.
Herr Grefwen och Landt-Mar« skal k en anmärkte, att det wore mot ordningen stri, bande att öfwer nägot ämne ventilera, när ?ienum wore anslagit, säsom nu, endast till justering och up, läsning af handlingar; att Riddarhus, Ordningen äf, wen tilläte Landt,Marskalken att föreskrifwa tider och timmar till deliberation; att bet säledeS wore hans rättighet att löta biscutzionen upphöra, att Protokollet nu wore justerabt, och ämnet i kraft deraf aldeles afstan, nat.
Härefter ropades ätskilligt som ej till Protokollet kunde fattas.
LbIman erinrade, att det wore just i anledning af justeringen han begärde fä yttra sig, att han blott ästundade fä lägga betta yttrande till acterna; att han alldeles icke dcrä begärde proposition, - och att rättigheten att yttra sig i följd af justeringen kunde honom af Herr Ereswen och Landt, Marskalken icke fbrwägras.
Friherre 8tsö1 von blollsiein, 6or6t2 anmärkte, att nägon rättighet utur Riddarhus.Ordningcn icke kunde anföras, emedan den samma wore upphäfwen genom ingrehen till nu fast, stälda och bcswurna Regerings-Formen, och yrkade att om Riddarhus-Ordningen säsom gällande äbcropadcS, wore ett sädant äbcropande mot Constitutionen.
Herr 1126 Den 2 Oktober.
Herr vakna, H-uZpff, utlät stg i enlighet med Friherre Ltael, Efter nägon widare uppkommen oro, förklarade Herr Grcfwen o c h L a n d t - M a r« sk al k cn akt han säge dek more Herrarne sjclswe, ej hail, som här deciderade; men att om Herr källmans anförande blott more en tilläggning i följd af justeringen wille han ej wara emot att detsamma upplästes.
Derefter upläste Herr kahlman till Protokollet följande:
Dä Hans Excellence Herr Grefwe sk VZAlas bär upträdt med det nog aktningslösa pästäcndet akt Herr Grefwe» och Landt-Marskalken samt Ridderikapek och Adeln handlat mot Constitutions, föreskrift, sä karr jag för min del icke undgä att bestrida sanningen af Lenna lika ofönväntabe som ogrundade och följakteligcn endast dest uphossman träffande bcffyllning.
För att icke uppehälla Högloft.
Ridderskapet och Adeln med ett widlöstigt swar pä alla Hans Excellenccs tröttande an, förand n, sär jag blott i korrthet framställa, huruwida -> Hans Ercellence är under den egenskap att kunna bedbmma om Riddarhuset behandlat honom olikt Consti» tutions föreskrift, dä densamnla ej bör förblandas med hwad hederns Lagar bjuda, enligt hwilka man satt dest behörighet i fräga att uti wära sammankomster deltaga» Herr Grefwe» och Landt - Mar« sk al ken, erinrade, att detta gingc frän ämnet, och att det ej wore lofligt att derifrån afwika.
Herr Den 2 Oktober. 1127 Herr käklmsn yttrade sig att ingen Riddarhus-Ordning kunde berättiga Landt-Marskalken att föreskrifwa Ledamöter hwad de ffullc tala eller länka.
Icke att tänka, men att hälla sig i sina yttranden inom en an» ständig ordning.
Herr käklman:
Men dä man talar hwad man tänker, sä följer äfwcn deraf att det acke kan förbjudas.
Ropades att Herr Malma» skulle fortfara, hwilket skedde som följer; Jag tycker ätminstonc att han är jäfwig.
Dessutom har man wäl aldrig hört omtalas att nägon Constitution förbjuder ett Samfund akt gifwa en dess Ledamot tilkänna de ofördelaktiga tänkesätt som om honom äro rädande.
Hwar och en som känner Åtskilnad pä att wara hedrad eller föraktad, skall efter wärnan-, de underrättelser, troligen aflägsna sig frän sädane sammankomster där han wct sig icke wara wälkommen.
Skulle äter nägon sädan finnas som wida olika med det -väsende hwilket bcwittnar den tilfredsställelse medwctande oskuld lämnar, trätsandc uppträder, och tycker sig hafwa segrat dä moderation eller en öfwerlefwa af tälamod hindrat ett utbrott af den harm, som hwar och en intagen af medborgerlig anda och skyldig grannlagenhet mäste känna wid åsyn af nägon som i stället att motarbeta, undcrstödt och medwerkat till sädane företag, som gifwit detta Rike de sär hwaraf det ända till scdnastc tider skall blöda; som tror sig lika sä lätt kunna bedraga Nationen i allmänhet och detta uplysta samfund i synnerhet, som det altid warit' möjligt att 1123 Den 2 Oclober. föra bakom ljuset m inskränkt Konung hwars wälgcr»ingar förwärfwat honom rätt tik ett motsatt bemötande, en sädan kan jag ätminstene aldrig benämna säsym wärd Ledamot.
Hwatz nu äter Hans Excellence Herr Grefwe ak 17Zr;1a8 beträffar, sä och alldenstund honom blifwit tils lätit att till Ridderskapet och Adelns Protocvll aflemna sä kallade uplysningar i anledning af de honom k tryckte Skrifter gjorda tillmälen, sä följer af sakers wanliga ordning akt Hans Excellence har rätt att öftverwara justeringen af det Protocoll uti hwikket upplysningarne eller som Hans Excellence dem tiläfwentyrS kallar justification är intagen.
Men dä Hans Excellence af dem som wisa sig pä Swenska Riddarhuset är den ende emot hwilkcn i allmänt tryck beskyllningar ehuru genom
Dom ej constaterade, äro gjorda af beskaffenhet att upwäcka de mest widriga mifltankar, att ej säga begrepp om af honom och genom desi inflytelse utöfwad oräktwisa och mannamohn, hwartill kommer helt nyligen äfwcn i tryckt skrift gjorde tilmälen för Åtgärder af ännu swärare och allmän säkerhet störande beskaffenhet; ätgärder hwilka om än till stöd för deni f. d. Konungens tillätelse, ja till och med befallningar skulle kunna äberopas, likwäl icke äro af egenskap att kunna förenas med de antagna begrepp om en Swensk Riddcrsmans skyldiga grankagenhet i uppförande och handlingar; ätgärder hwilka swärkigen tillwitaS utan all anledning eller ben aldeles oskyldige; sä till följe af allt detta är att förmoda af Hans Excellences redan wisade sorgfällighet att förswara stn egen heder, af Hans Excellences skyldiga dcfcrcnce för inom detta Samfund antagna och oföränderliga Ridbersmanna principer, att dä Hans Excellcncc här nästa gäng uppträder bet sker med dell ära som är en ädagalagd oskulds ypperligaste och warakiigaste belöning.
Den s Oclober. 1129 I benna min förmodan gör jag mig förwissad, «kt pluraliketcn pä Riddarhuset med wig instämmer.
Till betta Herr källmans anförande yttrades rtt starkt bifallsrop.
HanSExcellenceHerrGrefwe ak § g i as:
Med all aktning för ordning och stick, och tillika för hwar Ledamots rättigheter, tror jag att det är dermed bfwcrensstämmandc, att wid ettProkocolls justcrande göra anmärkningar om nägot deruti finnes wara origtigt fattadt.
Det mäl som »u är justeradt, har parerat utan anmärkningar:
Ridderstapet och Adeln haren rar Riddarhus-Secrclerarr som sä rigtigt och opartiskt fört all ting till pennan; nästan hwart ord som taltes finnes uptagit: och jag-för min del har funnit Protokollet alldeles rigtigt, och skulle säledes ej hafwa welat tala i ett ämne som pä alla sidor är obehagligt.
Men dä jag genom nya motioner, som förut icke warit i frä, ga, hör mig beskyllas, att genom min medwerkan och mina räd ät för detta Konungen hafwa orsakat detta Rikes olyckor, sä tror jag att sädant är ett ämne som ej kan anses höra hit, och jag hoppas att Protocoller och Handlingar stola klarligen wisa, att jag i allt sökt iakttaga hwars mans lagliga rätt, och att det olyckliga som inträffat icke bör kunna mig tilstrifwas.
Min seger, antingen jag gär bort eller kommer, beror ej af tomma cxclamationer och utrop: den ligger förwarad Uti Acta och Protocoller.
I Kongl. Regeringen, der jag warit Ledamot, i Kongl. Beredningen, i Rikets Allmänna ärenders Beredning, i Kammar-Collegium, i de flere serstilte Committöcr, der jag warit förordnad, dels som Ordförande, dels som Ledamot, öfwerallt äro Protocoller, der mina tankar och min ätgärd ärv för waradr - 11Z0 Den 2 October. tvarade. — Zag anhäller att Högloft.
Riddcrstapct och Adeln behagade med lugn betrakta - - - Grefwe Vokns, -kuAust.
Här är lugn Hans Excellent?
Herr Grefwe skIIgi;Ias, stannade ett ögnablick, hwareftcr han frägäde om han ej finge tala oafbrutet?
Grefwe I) o finn, swarade, att dek e) warit hans tanka att wilja Hans Exccllence bet förmena.
Hans Exccllence fortfor: Genom Herr Grcfwens infallande i mitt kal, har jag blifwit sä afbruten, att jag swärligcn igenfinner hwar jag stöt.'
Men jag skall bjuda till.
Jag bar hört sägas, atk nägon Riddarhus-Ordning cj mer skall finnas, att ben skall wara uyphäfwcn genom den nya Regerings-Formen; men om de aktni-gswärda Ledamöter»? af ConstitutionsUtskottet, som sädant föreslagit, derföre kunnat mena att wi ej skulle följa nägon witz ordning till betz en ny Författning hunne blifwa stadgad, det underkastar jag Högloft.
Riddcrskapets och Adelns omdöme.
För öfrigt har jag wid upplysningarncs aflcmnande, rörande mitt sbrhällande, trott mig gä Ridderskapets och Adelns önskan till mötes, och om mina anföranden ej smakat Herrarne, är det en sak som icke af mig bcrodt.
Herr kLkImsnt
I anledning af hwad Hans Cxcellence yttrat, att han gätt Ridderskapct och Adeln till mötes, och att hans anförande icke skulle smaka otz, fär jag för min del förklara, att hwad jag anfört, bet förswarar jag, och om det ej smakar Hans Exccllence Herr Grefwe ak OAZIns, är det en fak som jag beklagar: och skulle Hans Exccllence känna - Den 2 October.
UAL na igen stg trid sädane ställen i mitt nu uplästa anförande , bär Hans Excellencc icke blifwit nämnd; sä är det mig icke eller emot.
Herr Grefwe» och Lan dt »Marmarskalken fkreftälidc, att ventilationcn nn borde nphöra; men ätffillize anmälte sig att tala, och Friherre Lt-eel von ksto11 8 tein Larius Lu ivii-, pttrade sig:
Utan att egentligen anföra något emot Hans Excellent Grefwe »i'
GAglas person enskilt, kan jag likwäl Icke wid detta tillfälle underläta att anmärka, att det Cmbelsmanna - wälde eller wäld, som flere gängor wäckt nägon owilja härstädes, dä jag nämnt bet, pä ett ganska märkcligt sätt bewisas genom ben af Herr (He»ve8möiilen anförde händelsen Med Drefs öppnande pä Posten, genom TullDjrcctionen-s föranstaltande.
Hällinder hade Hans Excellent Herr Grefwe anmält stg att tala.
Herr Grefwen och Landt - Mar skalken erindrade Friherre LtaLI, att detta ämne alldeles icke hörde hit.
Dä Friherre Ltael wille fortfara , uppkom mellan honom och Herr Landt - Marskalken nägon twist om yttrande rättigheten.
Herr Grefwen och Landt-Mar sk alken utlät sig fltttcligen:
Detta kienum har, säsom anslaget nogsamt vtwisar, blifwit utsatt till justering, och de Herrar som biwistat förra Riksdagar erkänna, atti ett Iusterings-klanum ventilation ej fär äger 11Z2 Den 2 October. äga rum.
Sädan är ordningen.
Det säges att Riddarhus-Ordningcn är upphäfwcn; n»n km mäste wäl ejcistcra och eftcrlefwas » till desi en ny hinner införas.
Herrarne wilja gä utöfwcr ordningen.
Jag beklagar vi» mitt
Embete här (för min person fruktar jag ingen ting) men om mitt Embete ej för njuta ben aktning. som jag tror att jag för detsamma har rätt att fordra.
H e r r ? ä k I m s rr :
För Herr Landl-Mar skalkens Embete bär jag al! aktning:
Jag har endast bcstndk Herr Grefwe» och Landt-Marskalkens rättighet att hindra Ledamöter att yttra sig.
Hans Excellcnee Herr Grefwe sk Gpplkm, Grefwe borner, Hstolpil Göran , Grefwe Ookns, Huzust, med flere begärde ordet.
Friherre 8tael von Istollstoin yrkade pä sin rätt att yttra sig, understöddes häruti af åtskilligt och talade nägra ögonblick, men afbröts af uppkommit jörl, hwarundcr Friherre 8 t aö 1 hördes fräga, om Riddcrstapek och Adeln behagade att han skulle stuta ?
Härtill ropades af mänga Ja; men därefter förmärktcs ytterligare oro bland Riddcrstapct och Adeln.
När denna vägot saktat sig, uppstod Friherre Eestergtröw, )acob, och yttrade sig:
Ridderffapet och Adeln torde lätt finna, att en wip ordning i dfwerlaggningarne är nödwän dig, Den 2 October. dig.
Akt utlära sig, kan e) nägon förnekas, mm det mäste wara Landt-Marskalkens rätt» att säga hwilkm fär tala; och när nägon Ledamot yttrar sig, mäste de.t wara hans rätt att icke blifwa fallen i talct Härtill hördes ett starkt hifallSrop.
Friherre 5 ine t fortfok derefter!
Lill fullföljande af hwad jag redan sagt om händelsen med drefs dpnande pä Posten» fär jag nämna, att säsom skäl dertill tväl äberopaS en Kongl.
Förordning af den Zc) April l^Os; men som bref blifwit öppnade redan lzoZ, sälcdcs mer än ett är förrän denne Förordning utfärdades, synes att det warit en följd af den (?mdrtSmanna-nipttdighet och egenmäktighet, som under förra Regeringen ivar stigen till en sädan höjd, att deN dlef för Folket högst odräglig.
Dokna:
I anledning af hwad Herr Erefwen och Landt-Marskalkcn behagat säga, att Riddarhus-Ordningen ännu existerar , fär jag anmärka, att den samma genom den nya RegeringS-FormenS antagande är afswurcn.
Jag disputerar ej derföre att den mä följas: jag erindrar blott att den är upp^ höfwen.
Grefwe borner, ^.stolp 6är»r>:
Min afsigt är endast att päminna, det wi enligt ansiag äro härstädes samlade till ett Justerings - klenum.
För möjligheten af en öfwerläggning mäste en wist ordning derwid iagttagas.
Begreppet af Protocolls - justering medför det förhällande som dcxwid bör iagttagas.
Hwar och en äger derwid att tillse, huru hans tanke är där upptagen, att förklara densamma, och äfwen göra tillägg!, ,ngar i detta afseende.
Men enskilta
Discnssioner emellan» 11Z4' Den 2 October. emellan Ledamöter hafwa wid ett sädank tillfälle aldrig warit brukliga, och tpckas wara äfwensä stridiga emot ordning, som emot ändamälet af öfwerläggnin, gen.
Om wi skulle anse otz utan Riddarhus-Ordning, sä mäste wi ätminstone erkänna en ordning, nödwändlg för sakernas gäng, och derföre i Mant afseende blifwa wid det som gammal praxis längesedan gjort allmänt gällande wid alla öfwcrläggningar; och hop. pers jag i anledning häraf, att den nu uppkomne DiScutzionen mätte fä upphöra.
Större delen af Ridderstapet och Adeln hördes häruti instämma.
Ett stort antal ropade om Proposition, att denna Lfwcrläggning mätte afstanna.
'Herr Erefwen oeh L a n b t - M a r« ska< ken:
Riddcrskapet och Adeln tpckas sjelfwc finna, att Discusioncn öfwer detta ämne bör alldeles up« höra, och den afbrutne Protocolls-justcringen ätertagas.
Ropades ett starkt Ja. Hanö Exccllence Herr Grefwe » k 8 1^ atf han anmält sig att tala i anledning af hwad Friherre 8mLI anfört; men sedan ventilationen wore uphbrd, hade han ingen ting att anföra: talade jilräckligt.
Grefwe kelörnar, /eclolpfi 6Lrsn, ropade: Discutzionen är flutad; hwarcftcr Justeringen af Protocollct för den 22 September ätcrtogs och full, följdes till fluk.
Den 3 October. 1135 Derefter justerades Protokollet för den 2s September förmiddagen, hwarunder i anledning af dek deruti intagne Memorial af Grefwe Ookna, undertecknad Riddarhus - Secreterare, anmälte stg hafwa ifrän Grefwe Oe la tZsräic;, sucob, som pä nägra fä dagar bortrest, erhällit en billjet i följande ordalag:
I fall wid justeringen af Protocollet för den 2^ September, jag ej ännu skulle wara ätet kommen, fär jag anhälla, att wid mitt swar ä Grefwe Ooknss yttran. de rörande Stats-Rädet Baron koiLnblasis qwarwarande i Nummer-Lotteri-Oirectionen, mätte tilläggas, att bet arfwode Herr Baron kolenbirsi härwid ätnjuter är ej för ett Embete, utan för ra serskildt Commission.
Ridderssapck och Adeln fann detta säsom ev tilläggning böra i denne dagens Protocoll intagas. Widare justerades Protocollerne för ben 2s September eftermiddagen, samt Protocollerne sbr dea 26, 27 och zo September.
Under justeringen hade Herr Leäerstolxe, Earl /euZUsr, anmält stg att tala.
Herr Grefwe» och Landt-Mar. skatten frägade, om hivad Herr Leäerstolps hade att anföra rörde justeringen.
Oä Herr Leäerstolps härtill swarabe, att det rörde ett annat ämne, pttrade sig Herr Grefven och Landt-Marlkalken, att en justering ej finge geTredje Band. 145,146. nom Den 2 Oktober. nom nya ämnen afbrytas, och att; anseende till nbdwändlg uppläSning äfen »längd eftcrligaande Handlingar, kunde Herr LecisrLkoipe ej denna afton fä ordet, men skulle hafwa sitt rätt dertill förbchällcn en annan gäng, när han sig derom anmälte; hwarmcd Herr Lellerstdi^L förklarade sig tillfreds.
Md tillfälle af den l Prokocollek för ben zo
September förekommande ventilation om oriktigt upp» gifnc Bewillnings-Poster tillkännagaf H c r r I'si a m , 1'esir, att Dewillnings - Utskottet just i dag öfwer detta ämne crhällit frän Hof. Eantzlcrcn det swar, att upplysningar om Socker-Be, winningen blifwit infordrade frän Tull-Direcklvncn, om Aluii-Dcwillningen frän Bcrgs-Collcgium, och om Krut, Bcwillningcn frän Krigs-Collcgium.
Efter fulländad^ Justering, upplästes följande Handlingar; Mrag af Protocollct, hältet hos Hög wörkige Präster Ständet d. 19 Sep tember 1809. S. O. Uppä de wälgrunbade skäl, hwilka Riksens Högloft.
Ständers Banco-Utskott, uti nu förekcdf Protocolls Utdrag af dm 22 nästl.
Augusti andragit, fann Ständkt sig icke.för bet närwarande kunna bifalla Herr Landshöfdingen och Riddaren Friherre k. till Högloft.
Rilderskapets och AdelnS Proto, roll Den 2 October. coll afgifnc samt derifrän till Banco-Utskottet remitterade anförande om nödvändigheten af
Län för lindrig ränta till Landtbrukets samt alla öfriga Näringars uprätthöllande och förkofran, till winnande hwaraf Räntans nedsättning pä Riks - Discont - Werkcts utläningar ifrän sex till 4 procent, af Herr Landshöfdingen blifwit ansedd lik. sä billig som för ändamälet tjenande; Hwarom Protocolls-Utdrag till de Respcctivc Mcd-Ständcn samt Banco-Utffotlet skulle wbrdsamt och wänligcn expedieras.
Hr lugrs. Lx krotocollc» ^s. O. Almguist. S. D.
Upplästes Kongl. Majus Nädiga Proposition af dcn 18 innewarande September, angäende ärligt underhäll för dcn ökerstäcnde delen af Finska Armeen, och bcstötS, att denna Nädiga Proposition till Riksens Högloft.
Ständers Stats - Utskott remitteras skulle; Hwilket genom Mdrag af Protokollet till de Rcspcctive Med - Ständen samt Wälbcmälte Utskott inbc, . rättas bör. lie siirra. kix krvtOLosto S. V. Efter uppläsande af Riksens Högloft.
Ständers Stats-Utffotts Protocolls-Utdrag af förlednx gärdag, har Prästc-Ständet under ömt betraktande af den olyckliga ställning, hwarutt Westerbottens Inne. .. s wänare, 11Z3 Den 2 October. wänare, genom fiendens inträngande i Landet, blifwik försatte, samt med afseende uppä de skäl, hwilka Utskottet anfört, för desi del bifallit, akt af de i Riksens Ständers Banque för StatS-Werkets räkning insatte, och ännu odisponcrade friivilliga Län och Gäfwor, ett län af Femtio Tusende Riksdaler Banco mä lemnäs Westerbottens Läns Jnncwänare akt fördelas och anivändas pä bet sätt Kongl. Maj:t i Nädcr finner lämpligast till befrämjande af Landets förmän och bästa, samt den allmänna nödens afhjelpandc, och pä det Länbett Jnncwänare mä med den möjeligcn minsta tunga kunna werkstäsla äterbctalningen häraf, sä har Ständer i enlighet med hwad Utskottet föreslagit, funnit att de under de 2:nc första ören mä blifwa förskonte för all återbetalning, men akt de sedermera ärligen böra betala en tredjedel, som till Riksens Ständers Riksgälds-Contoir erläggas bör, och hwarmed börja» kommer att göras är 1812, sä att förskottet pä Z:ne är eller till och med 1814 mä warda fulleligen ersatt; hwarförutan Ständer ansett betta Län böra Jnnewäs »arne i Westerbotten räntefritt bcwiljas: Hwarom Prolocolls - Utdrag till de Resprctive Med-Ständen samt Stats-Utskottet skulle wördsamt och »vänligen expedieras. luxrs. Lx krotocollo v. S. D. Sedan Riksens Höglost.