Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Under tillstyrkan af detta förslags gillande anhåller jag derföre, att Edets Excellence täcktes göra proposition till bifall å det af ConstitutionsUtskottet vid sistlidne Riksdag och nu på bordet hvilande Memorial i afseende på detta ämne.
Herr Liljehorn, Gustaf Adolph, trodde det Vara instämmande med Ridderskapets och A* delns samfälta mening, att Herr Silfverstolpe inlemnade sitt yttrande skriftligen författadtj för att till närmare öfvervägande hvila på bordet.
I följe häraf blef Herr Silfver stolpes motion hvilande.
Friherre Rudbeck, Pehr Alexander, Uppläste följande: Sedan Bevillningsutskottet nu blifvit organiseradt, tror jag för min del det Vara angeläget,, att detta Utskott snart satteS i activité, och förelädes att skyndsamt uppgö* 84 Den 13 Marri ra principen, hvarefter BeVillningen skall utgå, samt så uppställa denna princip, att den kan blifva lämplig och i application verkställbar, hvarigenom den, utan alltför mångå delade och olika tänkesätt, lättast måtte förtjena Riksens Höglofl.
Ständers sanction.
Till denna min ödmjuka framställning föranledes jag af tvenne deraf blifvande följder den törsta, att marchen för Riksdags ärenderna derigenom skyndsammare beredes, och Riksens Ständer, genom denna förberedelse, undgå att vid Riksdagens framdeles annalkande slut i massa emottaga och antaga ett Bevillnings project, som oftast uti tillämpningen varit vådligt för de skattskyldige, samt den andra, att Jordbruket och den närande classen Medborgare snart måtte upplysas, om i följd af en vidare fortsättning >af den förutvarande Bevillnings princip, dess fall och totala undergång är oundviklig, och dess olyckliga öde af den rådande, ehuru icke allmänna opinionen, bestämd, eller om
Modernäringen ännu förtjenar något ömt afseende af de sina Barn hon hittills födt och underhållit, och sålunda med en lyckligare tillvarelse, än under dessa sednare åren, finnér en möjlig utväg att ännu kunna fortfara.
Att dömma af den närvarande allmänna Ställninge.
, väckes den billiga önskan:
Mätte Svenska Jordbruksnäringen ej återfalla till ett lika ödesmål, som för 109 år seda, hvilket likväl blir en ofelbar följd, om närvarande conjun.
Den 13 Mars. 85 cture med de hittills uppdrifna skatter skall fortfara!
Om Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes göra Höglofl.
Ridderskapet och Adeln proposition, att BevillningsUtskottet anmodas skyndsamt uppställa en billig princip förden blifvande Bevilluingen, och skulle denna propositon vinna bifall, så lärer våra MedStänder om ett sådant Ridderkapets och Adelns beslut böra communiceras.
Grefve Mörner, Carl Stellan, yttrade sig, såsom utvald Ordförande i Bevillr.ingsUtsko:- tet, i anledning af hvad Friherre Rudbeck nu yrkar om en anmodan till B »vilin ngsUtskottet, att snart sätta sig i activité, Och med lörslag tid Bevillnings principerna inkomma, det
Utskottet visserligen icke skulle underlåta att ställa sig föreskriften i 37 §• af Riksdagsordningen till efterrättelse.
Äfvenledes hemställde han, om icke Ridderskapet och Adeln nu, såsom under Riksdagen här i Stockholm år 1809, behagade tillåta att BevillningsUtskottet till samlingsrum finge begagna det i Riddarhuset befintliga, så kallade SecietaUtskottets rum.
Det af Friherre Rudbeck upplästa Anförande remitterades till BevillningsUtskottet.
Uppå af Herr LandtMarskalken gjord pro" position, blef Grefve Mörners hemställan, an* gående rum för BevillningsUtskottet, bifallen.
Friherre von Schwerin, Werner Gottlob, till» kännagaf sig vara hindrad att åtaga sig det smickrande förtroende honom af Electorerna 8* Den 13 Mart-; blifvit uppdraget, att vara Ledamot uti Be-: villningsUtskottet; och utbad sig derföre, i stöd af RiddarhusOrdningen, få sig detsamma afsäga.
Sorn tiden nu snart var inne, då de öfriga respective Stånden å Riddarhuset skulle inträffa, för att tillika med Ridderskapet och Alein uppvakta Hans Maj:t Konungen och Hans Kongl. Höghet KronPrinsen, i ändamål att aflemna den af Riksens Ständer beslutne Tacksä geise Adressen, anmodade Herr LandtMarskalken Ridderskapet och Adeln att intaga den högra sidan af RiddarhusSalen och lemna den venstra ledig för Prest-, Borgare- och BondeStånden.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken tillkännagaf sig ärna utsätta Plenum till följande dag, den 14 Mars klockan half till 12, och skulle då äfven Bänkmansval komma att förrättas i de genom val till Electorer afgångne Bänkmännens ställe, för 1, 2, 6, 7, 10, 13, 32, 24, 43 och 47 Bänkmgnsafdelningarne.
Herr Pahlman y Otta Fredrik, hemställde, huruvida, då det genom RiddarhusOrdningen vöre tillåtet att på en gång vara Bänkman och UtskottsLedamot, det blefve nödigt att utse nya Bänkman efter dem af Ridderskapets och Adelns Ledamöter, hvilka väl från Bänkmän blifvit Electorer, men ifrån Electorer sedermera genast blifvit till UtskottsLedamöter Utsedde, Den 13 Mars. 87 Herr Landt Marskalken ansåg med ordningen öfverensstämmande, att nytt val efter de till UtskottsLedamöter utsedde Electorer, hvilka förut varit Bänkman, borde förrättas, af den grund, att de upphört vara Bänkman i samma stund de blifvit Electorer.
Ridderskapet och Adeln hördes häruti instämma.
Upplästes ett ProtocollsUtdrag från Högvördiga PrestStåndet af den 11 Mars, innehållande Ståndets inbjudande till sina MedStänder att genom Herrar Taleman i underdånighet anhålla hos Kongl. Majit, det
Han täcktes till största möjliga publicitet, så inom som utom Riket, befordra den af Riksens Ständer beslutne TacksägelseAdress till Hans Majit Konungen och Hans Kongl. H.
KronPrinsen.
Uti detta beslut instämde äfven Ridderskapet och Adeln.
Sedan härefter de öfriga respective Stånden till Riddarhuset ankommit, afgick klockan half till 1 Ridderskapet och Adeln samt de öfriga Stånden, under anförande af Herr LandtMarskalken och Herrar Talemännen, till det Kongl. Slottet Sedan Ridderskapet och Adeln klockan i till 3 från Slottet återkommit, tillkännagaf Herr LandtMarskalken , det han erhållit underrättelse, att de öfriga Stånden gillat Instruetionen samt EdsFormulairet för Banco-: 88 Den 13 Mars.
Utskottets Ledamöter; i följe hvaraf han öppnade Herrar Electorernes lista till val af Le* damöter i berörde Utskott, och befunnos dertill halva blifvit utsedde; " N:o 42, Grefve Gyllenborg, Johan Henning. 12o. Liljencrantz, Johan Wilhelm, 36, Friherre Mörner af Tuna, Fullmägtig Friherre Mörner, Otto, 304, Fock, Fehr Adolph, 18G7» Herr Stenfelt, Fullmägtig Herr von Schantz, Ivar Fredric, 1885» A-nellt Lars, iy83* H’jkensköld, Dettlof. 2023, Rjerrtnansköld, Fullmägtig
Hr Rentersköld, Axel. 2161, Herr af Zellen, Johan, Härefter inträdde de närvarande af Ridkerska pets och Adelns Ledamöter i BancoUtskottet, inom skranket och aflade, tillika ined Herr LandtMarskalken, den gillade Eden, hvilken dem af RiddarhusSecreteraren förestafvades: och skulle de nu närvarande Leda. möterne komma att berörde
Ed i Utskottet vid dess lörsta sammanträde aflägga.
Ridderskapet och Adeln åtskill» des klockan tre qvart till 3.
Den 14 Mars. 89 Tisdagen den 14 Mars.
Plenum klockan half till 12 på dagen.
Justerades Fleni Proipcollerna för den U och 13 Mars.
Härefter företogs val till Bankmän, hvaröfver särskildt Protocoll författades, som elter förrättningens slut upplästes, och hvaraf inhämtades, att följande Herrar blifvit till bänkmän utvalde, nemligen:
N'o 25.
Gre fve Trolle Wachtmeister, Hans Gabriel, Justitia?- Cantzler. 54.
— Spens, Fullmägtig Grefve Mörner, Adolph Göran, StatsSecreterare. __ I, Friherre Oxenstjerna af EkayCarlGustaf, Envoyé. „ 36, — Mörner af Tuna, Friherre Mörner, Otto, Major. — 227, Rudensköld, Thure Gabriel, ÖfversteLieuteJ nant. 296, — Runth, Fullmägtig Grefve Ruuth, Gustaf Eric, Kammarherre. 501, Herr Pålman, Otto Fredrik, Major. — 745.
Bruce, Adam, Idof Junkare. irsta Afdeln. s:dra — 6;te — 7;de — loide —, I3:^e — g2:dra _~ 24lde — 90 Den 14 Mars. 43‘dje — N:o 2029.
Herr Adelskjöld, jjohan, Ryttmästare. 47:de — — 2172.
Lorichs, Nils, Lands höfding.
Friherre Lagerbjelke, Gustaf, anmälte, det han, som efter en för några veckor sedan inträffad sjukdom icke ännu kunde påräkna mer än några kortare mellanstånd af förbättring, såge sig af sådan anledning nödsakad att med tacksamhet nedlägga det honom uppdragna förtroendet att vara Ordförande i Expeditions-Utskottet.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken föredrog den på bordet lagda och vid justeringen af Protocollet för förlidne gårdag för Ridderskapet och Adeln uppläste motion af Herr Silfverstolpe, Gustaf Abraham , innefattande hemställan om bifall till ConstitutionsUtskottets Memorial af den t3 Augusti 1812, med tillstyrkan, att vid hvarje Riksdag Riksens Ständers JustitiaeOmbudsman borde till ConstitutionsUtskottets granskning öfverlemna de af honom, sedan nästföregående Riksmöte, förda Diarier öfver hans Embetsåtgärder; hvarefter Herr LandtMarskalken lät uppläsa berörde betänkande, som, uppå gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln Bifölls.
Den 14 Mars, 91 Medelst af Herr LandtMarskalken gjorda propositioner, blefvo de af Herr Stråle, Carl Fredrik, den 11 dennes uppläste och på bordet lagde tvenne Memorial — det ena angående jettoner öfver inträffade märkliga händelser; det andra angående
Markegångs-sättningarnes flyttande till en annan tid, remitterade, det förra till BancoUtskottet, det sednare till Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet, samt derjemte med de öfriga respect.
Stånden communieerade.
Upplästes å nyo och remitterades till Banco-, samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskotten det af Friherre Boye, Eric johansson, den 7 dennes uppläste och på bordet hvilande Memorial, angående inrättandet af en LandtbruksDiscont.
Herr af Darelli, Isac, uppläste följande Ödmjukt Memorial, innehållande välment förslag af några de angelägnaste medel till vårt jordbruks beskydd och förkofran. 1:0
I stället för RiksDisconten borde, under lika skydd, som nu hela BancoVerket, en ny Åkerbruks LäneBank inrättas till långifvande på fast Landtegendom, högst till en tiondedel af dess uppskattade värde, hvarå den sist betalta debetsedeln skulle, såsom säkraste bevisa biläggas Jordägarens obligation för Ban* 92 Den 14 Mars. kens räkning, kostnadsfritt vid Tinget intecknad, ställd å jemnt rottal, på 10 år, med 4 procents renta , mot förbindelse att denna ren. ta , jemte en tiondedel af capitalet årligen , inom förfallodagen , insätta, hvarom icke skulle hela capitalet såsom förfallet anses och indrifvas. 2:0 PrivatDisconter i hvarje
Län borde af Riksens Ständer privilegieras, så att hvar och en vunne rättighet att , inom det Län i hvilket han är boende, få, genom större och mindre Actier, deltaga i samma Discont, hvars Bolag skulle vinna lika executionsrätt, som nu RiksDisconten, för utgifna lån på helt år och månader mot 5 procents förut afdragen renta.
Anmärkning, De som yrka att Speciemynt, eller Sedlar som dermed till fullo inlösas, äro ett
Lands bästa rörelsecapital, och att således våra Sedlar borde realiseras, hafva rätt i hufvudsaken ; men ingen tid är dertill mindre tjern lig än den närvarande.
Sedan olyckan är skedd, Speciemyntet , från 1 7»3 års krig, ur rörelsen försvunnit, penninge-oredan alltifrån den tiden nästan beständigt tilltagit3 då Rikets import af öfverflödsvaror öfverstiger deras export af mödosamt skaffade producter, och nu, då de flesta Landtegendomar äro pantsatte för skuld, hafva de mera rätt, som påstå, att en brådstörtande realisation , eller en ytterligare sedel» Den 1 4 Mars. 93 indragning, skulle krossa myrorna, eller de närande medlemmarna i samhället.
Det skamlösa penninge-ockret, en följd af StrypSystemet, drabbar i synnerhet den skuldsatte Landtmannen, som, efter mångdubblade utskylder, under 3;ne på hvarannan följande frost och missår, nödgats betala lika gärd för graverad som för ograverad egendom, och hvars si;ta goda skörd försvinner genom ett för hastigt fall af Spannmålspriset, relaiift till andra nöd vändghetsvaror , då, i synnerhet till hans Krono-utskylder och höjda arbetslöner, nu lordias vida större Spannmålsq vantum, ©ch kanske nya lån, lör att d-m afbörda.
Månge Landtmän, oaktadt all kunskap, flit och sparsamhet, hafva redan öfverlåtit, och skola snart, om hjelp ej mellan.' kommer, allmännare se sig nödsakade att under värdet öfverlåta sin kära jord åt dem , sorn sofvit sig till höga intressen, och varit obetydligt beskattade för sin, icke synbara, förmögenhet.
Igenom den föreslagna nya LäneBanken , med fast Landtegendom till hypothek för Lån på en ringa del af dess hela redbara värde , kunde Bankens credic icke försvagas , och hvarken dess eller RiksgäldsContoirets
Sedlar förlora i sitt nuvarande värde, hvilket ofelbart skulle inträffa, om Bankens Silfverfond skulle medtagas, eller en ny Sedelmassa, utan hypothek, skulle tillskapas.
Penningmannen finge genom FrivatDis* conterna en tillbörlig och säker, men billig 94 Den 14 Åhrf, Vinst, Ocii skulle kanske hellre än liu, äftVätl» da sina capitaler i näringarna och till inköp af jord.
I hvart och ett land, der det är mera för* manligt att äga penningar än jord , är säkert tecken att moder-näringen är vanlottad, Jag har belefvat en tid, då man, utan svårighet, kunde få privata lån mot 5 procent, och gjorde då med lanta penningar en betydlig uppodling, som af 3:dje grödan hade mer än betalt både capital och renta, och hvilken uppodling, utan att minska häfden af gårdens odalägor, är nu med dem af lika värde , och har sedan gifvit flera härliga skördar, både till enskild och allmän fördel.
Ehvad inkast än må göras mot denna, eller en bättre uttänkt.
Lån-anstallt, som ökade Statens RörelseCapital, utan ett nytt chimerikt, och som derjemte ökade dess omlopp i Näringarna, är en sådan otvifvelaktigt nu nödvändig, till förekommande af procentares våld och till bibehållande och förökande af Landets produetion, och en förökad produktion äfven nödvändig både till Rudimäterier och förädling, utan att tänka sig all afsättning omöjlig, under en vis Styrelse, som, efter en ärefull och nyttig fejd, nu först fått rådrum att befrämja bättre Handels-principer än de förut rådande; såsom till exempel: 3:0.
Förbud mot Utländsk Spannmåls in* försel de år, då Landet deraf äger tillfyllest
Den 14 Mars.
95 för sitt eget behof, ocbj en afpassad Tull de öfriga.
Det är lätt att tidigt utröna hvar Sockens, och följaktligen Rikets Spannmåls tillgång, el* ler behof, och att minska eller höja Tullen å utländska Spannmålen i de år, då Riket deraf är i mer eller mindre brist.
Inhemska Spannmålen bör alltid äga ett något högre pris än den utländska införd; emedan vi, i anseende till mera arbete, kortare jordbruks-och bergnings* tid och mindre folkstyrka mot areal, än våra sydvestliga och sydliga Grannar, alltid blifve efter i en, ehuru nyttig, medtäflan. 4:0 Beständigt förbud mot införsel af utländskt Brännvin, och för Landtmannen lika beständig Bränningsfrihet årligen från 1.
November till x Juni, om icke af Säd, åtminstone, och utan undantag, af Potäter eller andra Rotväxter.
Anmärkning, Utan denna författning förblifver vår Boskapsskötsel på sin nuvarande eländiga ståndpunkt.
Ingen Landthushållare, under beständig Bränningsfrihet, skulle bränna af annan änden slöa säden, som likväl åtgår för dess kreatur, och allramindst i missår någon öfver sitt hushållsbehof.
Under kort bränningsfrihet förstöres den ädlaste och vigtigaste
Säden, för att af mindsta twnatal Spannmål erhålla största kann* 96
Dm 14 Mars. fal Brännvin.
I missar lider Landfmannen dubbel förlust vid att ej få bränna, och är då bättre att införskrifva Spannmål, än att betala Utländningens tillverkningskostnad.
Bränningsförbud rikta blott Lönnbrännaren och KronoBetjeningen.
Den bästa Lag, som icke efterlefves, är skadligare än en särare , som lydes. 5:0 Yppighetens hämmande, hvartill ÖfverflödsFörordningar, som sällan kunna allmänt verkställas, och snart blifva föråldrade, icke äro nödige ; dertill fordras blott exempel från Hofven, de höga Embetsmännen och rika Medborgare.
Vid första vink af en högst vördad Öfverö'': skulle all utländsk prakt fly från Deras .of. CitculairBref från vår Allernådigste Konung och KronPrins, som förklarade
Deras höga välbehag, att se hvar trosén Undersåte nalkas Peras högtälskade
Personer i uniformer och tarfliga kläder af inhemsk tillverkning, som faderligen förmanade hvar och en, så högre som lägre af båda konen i samhället, till tarflighet, både i klädnad och lefnad, och som endast ville Nådigt för Deras och Fosterlandets vän anse dem, som i allt afseende rättade sig efter denna förmaning, skulle verka mer än de strängaste påbud, aldrig utan småhets chikanér handhafda.
Nästan Dm 14 Mars. 97 Nästan utan införselförbud skulle importen af utlandska öfverilödsvaror af sig sjelf minskas och föisvinna, då den saknade afnämare, och vära egnt manufacturvaror vinna åtmindstone inländsk afsättning.
Den Författning, som härvid vore angelägnast, är förbud mot all Ves:görharnes Gårdfarihandel, och detta förbuds stränga tillsyn.
Vestgotharne utprångla utländska tyger åt Landtmann. n, dess tjensifolk, och åt Allmogen, på credit, och när de göra sin uppbörd , medtaga otroliga summor ur de flesta Socknar.
Sedan Handelsvågen någorlunda beständigt visat sig till vår fördel, och sedan Landet vunnit styrka att afbörda sig sina utskylder, är först tid att begynna en långsam, successif realisa: ion. 6:0
Vid en ny, högst nödig, BevillningsFörordning bör bevislig skuld å fast egendom få afiäknis från Uppskattnings summan, som deremot orde kunna ökas, till fyllnad i Statens behof, utan orättvisa. 7:0- Hvar och en Jordägare borde få till närmaste Krono vlag <zin lemna hela, eller en del, beloppet af sin Debetsedel i Spannmål, efter Länets Markegång-, och då denna Spannmål borde vata torrkad, skulle kapparne på tunnan försvinna.
Till denna uppbörd , så väl som den af KronoTionden, bör blott ett enda Härad om Ridd. 0. Ad.
Prof. N:o y, 14. 98 Den 14 Mars. dagen kallas.
Nu händer, att Allmogen får bära upp Sädén den ena, och afmäta den andra dagen, hvarföre ett helt dygn mera åtgår till resan.
En stark invändning mot denna punkt inser jag val; men månne icke en, för Jordbrukaren så gynnande.
Författning kunde leda till en del Statens aflöningar in natura, till reqvisitioner och KronoSpannmåls - transporter till Norrige, och de Provinser som årligen behöfva Spannmål, och till förmånligt förlag för Kronan af första nödvändighetsvaran, i händelse af missår. 8:0.
Skjutslegan borde, under vårbruksoch bergnings-tiderna, åtmindstone fördubblas.' 9:0.
I en lycklig stund för Jordbruket blefvo LandTullarnp , mot ersättning, upphäfne.
Vid dem uppehölls
Landtmannen med sina varor, egenmägtigt, om ej dryga drickspenningar erlades; flera gånger hände, i synnerhet under stark köld, att den hindrade Allmogen hellre ingick och berusade sig å Tullkrogarna, då deras lass plundrades.
Härvid återstår en Författning, sorn afhåller Besökare och Mätare att hindra och preja Allmogen.
Landtmannens tid, hittills ej tillfyllest vårdad, är dyrbar för honom och för Staten, och all Landtmannens förlust borde allmänt anses för tillika Statens.
Måtte åtmindstone hvarje, någon gång, afskaffad landsplåga aldrig mer uppkomma 1 Den 14 Mars. 99 Detta Memorial innehåller flera delar af ett enda helt ämne, ett af de vigtigaste för Riksens Ständers granskning, öfverläggning och beslut, hvarföre jag önskade det måtte communiceras vördade MedStånden, och remitteras till Höglofl.
Ständers flesta Utskott.
Hans Excellence Herr Grefve Runth, Eric, yttrade sig, att, ehuru han icke uti allt kunde förena sig med Herr af Barelli, vöre dock de af honom gjorde framställningar i allmänhet af största vigt, i en tid då Landtbrukets betryckta tillstånd vore hvar en så bekant; och yttrade Hans Excellence af sådan anledning den önskan , att Herr af Darellis Hietainen, såsom förtjent af den största uppmärksamhet, måtte till trycket befordras; begärandes för öfrigt att detsamma måtte tills vidare blifva hvilande på bordet.
Då flere af Ridderskapet och Adeln hördes häruti instämma, lofvade Herr af Darelli sig skola efterkomma den yttrade önskan att berörde Memorial till trycket befordra.
Efter uppläsning af PrestStåndets Proto: collsUtdrag af den 8 och den 10 Mars, samt det Hedervärda BondeStåndets af den 17 Mars, angående Remisser af Revisorernes öfver Stats-, Banco och RiksgäldsVerken, äfvensom af Deputerades till öfverseende af KrigsRedogörelsen åtskillige Berättelser, beslöt Ridderskapet IOO Den 14 Mars. och Adeln att till BancoUtskottet remittera samma Revisorers Berättelse om BancoVerkets tillstånd och förvaltning j samt till Statsutskottet äfvenledes samma Revisorers Berättelse öfver Stats- och RiksgäldsVerkens tillstånd och förvaltning, samt angående den under Kongl.
CommerceCoIlegii förvaltning ställda ManufacturDiscontFonden, och om de under samma Kongl. Collegii disposiiion stående Manufactur , Spinnhus- och Allmänna ArbetshusFonder, samt Eskilstuna Fristads Medel, äfvensom om Kongl allmänna MagazmsDirectionens förvaltning för år 1810; såsom ock
Deputerades till deltagande i öfver revision af KrigsRedogörelsen Berättelse.
Äfvenledes upplästes ett ProtocollsUtdrag från BorgareStåndet, af den 11 Mars, innehållande remiss till Lagutskottet af ett af Herr Borgmästaren Kjellander ingifvet Memorial, innehållande hemställan, att RådstufvuRätterne måtte blifva berättigade att, efter aflidne personer i Städerna , utan afseende på särskildta stånd och classer, verkställa uppteckningar och arfskiften å deras i Städerna befintliga egendom.
Herr Landt Marskalken anmodade Herrar Bänkmän att nästföljande dag sammanträda till val af nya Flectorer uti deras ställe, som tili UtskottsLedamöter blifvit utsedde.
Den 20 Mars. 101 Höglofl.
x Måndagen den 20 Mars.
Uppbröts Listan öfver Herrar Bänkmännens den 15 dennes förrättade val till Electotp' , i deras ställe, som till Utskott blifvit förflyttade, och befunnos följande Herrar hafva blifvit till Electorer utsedde: N'0 41.
Grefve Bonde , Gustaf. N:o 275.
Friherre Sprengtporten , Fullmägtig Friherre Adelsvärd, Reinh. 282.
Rudbeck, Pehr Alexander.
N o 1732.
Herr Adlerbeth , ffacob. 1751. Swedenhielm, Fullmägtig Gref ve Gyllenborg , jjohan. 2oo6.
Sandels, Benjamin. 2186. von Wahrendorff, Anders, Hans Exeellence Herr Grefven och Landt.
Marskalken anmodade Electorernes närvarande Ordförande att dem i morgon sammankalla, för att välja Ledamöter i ExpeditionsUtskottet efter Friherre Lagerbjelke, Gustaf, och i Bevillningsutskottet efter Friherre von Schwtn rin , Werner Gottlob. 102 Ben 20 Mavs.
Ridderskapet och Adeln den 14 Mars 1815.
S. D. Bifölls till alla delar ConstitutionsUtskottets vid sistlidne Riksdag, under den 13 Augusti 1812, inlemnade och alltsedan hvilande Memorial, innefattande tillstyrkande att vid hvarje Riksdag Riksens Ständers JustititeOmbudsmans, sedan nästföregående Riksmöte, förde Diarier öfver dess Embetsåtgärder måtte till ConstilutionsUtskottets granskning öfver lemnäs.
Ut supta.
Justerades PleniProtocollet för den 1 4 Mars.
Upplästes ett Memorial, af den 17 dennes, från Stats-Utskottet, med anmälan, att Utskottet den 16 dennes fått emottaga Konungens nådiga proposition om StatsVerkets tillstånd och behof, hvilket Utskottet ansett sig böra vid handen gifva, i afseende på beräkningen af Riksdagens begynnelse, enligt 27. §. i Riksdagsordningen, hvarjemte Utskottet tillkännagifver, att de<satnma låter till trycket befordra högstberörde nådiga Proposition, jemte Bilagorna.
Lades till Handlingarna.
Ben 20 Mars. 103 Föredrogs ett ProtocollsUtdrag, af den 16 klars, från BevillningsUtskottet, hvaruti, i afseende på Utskottets behof af ett utöfver Riksdagsordningens föreskrift ökadt antal betjening, Utskottet anhåller få, utom Secreteraren, antaga tvenne.
Notarier , fyra Cantzlister och tvenne Vaktmästare.
Då Herr af Barellis sedan sista Plenum på bordet hvilande
Dictamen nu skulle å nyo föiedragas , för att till vederbörligt Utskott remitteras, förmälte Herr LandtMarskalken, det Herr Silfverstolpe, Gustef Abraham, anmält sig, i afseende på detta Dictamen , önska att få framställa några anmärkningar.
Härefter af Herr LandtMarskalken uppropad, uppläste Herr Silfverstolpe följande Ödmjuka Memorial.
Ingen, som med uppmärksamhet betraktar vårt Lands ceconöauska ställning, lärer kunna neka , att de af Herr af Darelli uppgifna Förslag röra ämnen af den högsta vigt, åsyfta Landets betydligaste interessen, och i verkställigheten skulle verka till vidt omfattande löljder.