Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Reser Fussmägtig borrtutan stedd anmälan hos Ordföranden, eller han, eller Ordföranden, ulan med öfrige Fussmägtige gjord öfwerenskommclse och derigenom försummar sammanträde, eller annorledes afhä ler sig ifrån Fullmägtiges smimankomstcr, utan att äga och tillkannagifwa lagligt förfall, wara han för hwarje försummadt sammanträde förfallen till Tio NiksdalcrS Böter, som afdragas arfwodet och tillfalla Allmänna Fattigwärden r Stockholm. §. 9- Hälla Fussmägtige Sessioner esser fatta de nägot be» siut, dä endera af de Respective Ståndens Ledamöter ej ar tillstädes; eller a'Zvra Fussmägtige nägot ärende af wigt och betydenhet, säfomLän, Ncgokiatiöncr, Wexcl-inköp, Sysilors tillsättande m. m. dä icke minst ätta af Fussmägtige äro närwarandc, äge samma answar rum och förfares pä lika satt, som ! Z §. omförmälcs ; Och skall » Veste och alla andra fall den, som sig icke lill Protocol» !et yttrat, anses hafwa bejakat Pluralitctens beslut. §. »o. Förbryta Fussmägtige sig i nägot af förutnämnde fass emellan Revis,onerne. eller dä Riksens Ständer ej är» tillstädes, anmäles och beifras sädant af Riksens Stän» drrs Zusiitia-Ombu^MN. §. n. Den 21 2lpr!l. S1I §11. Lfwer Kongl. Swea Hof-Ratts Utflag i desie
Mäl kunna mäl bos Kongl. Majit underdäniga Vesmär anföras; dock ma den Fullmagtig, som genom Hok-RättenS Dom blifwit skild frän befattning med Riksgälds-förwaltningen, chwad denna Dom andras eller ej, eller den klagande bcnädas, icke ät r kunna insattas i sin befattning, utan af det NikL-St nd, hwars Fullmäktig han warit.
Kosenbirie Zcbcnn^ -> hemstälde l anledning eif det i dag justerare Protocollet af den 16 April om Jn-- struction för Riddarhus-Directionen, Secreteraren och Fiscalen, samt Ordnings - Stadgan för Ridderskapet och Adelns sammankomster, pä hwad satt hesta handlingar, sedan rcdactionen deraf more justerad, skulle expedieras, och om icke rättast ware att Herr Grefwen och Landsmarskalken dem ä Riddcrffapcts och Adelns magnar underteknade.
Denna Motion Klef uppå gjord proposition bifallen.
Föredrogs ä nyo Lag-UtskottetS sedan den 24 Augu« sti nästlidit är hwilande Betänkande om Akers läggande i linda, ärlig dikning och hägnad, samt utipidgande till andre jordägare af de i 8 §. 27 Cap. Bygninga - Balken Frälsehemman tillagde rättigheter.
Utskottets yttrande, innefattande afflag ä denne Mo« tion, bisvlls.
Utdrag af Protocollet, hältet hos Bynde-Ständet den 13 April 1810.
S. D- Wid justering af Ständcts Protocoll för ben Z dennes, rörande det bifall Bondc-Stnndet lemnat till Allmänna Besmärs- och Oeconomic-Utskotttts sista utlätande angäende medel till Beneriffa smittans hämmande, 920 Den 21 April. de, beflöt Ständet, i afseende pä andra Punkten i Utskottets förslag, att ordet: ynglingar borde utgä
Uti denna obetydeliga rättelse, som icke i minsta matto förändrar sjclswa saken, och hwilken grundar sig dcruppä, att om en Enka, som äger Hemman, assänder sin egen Son, att enligt författningarne idka Gårdfarihandel, synes han böra åtnjuta samma frihet frän visitation till godo, som werkclig Hemmans - ägare, skulle Le öfrige Respective Ständen wördsamt och manligen inbiudas, att med Bonde-Ständet instämma.
Ht supra. iLx Drorocoll» S. L. l^sZLrftkr.
Efter öfwerwägande af denna, det Hederwärda BonLe-Ständets yttrade önsten fann Nidderskapet och Adeln ej anledning att frångå sitt redan öfwer Oeconomie- Utskottets Betänkande fattade beflut. Grefwe lVlörner, /täolpb Loran.
De fä göromål, som nu förefallit under twenne Plena, hwilka till största -elen warit upptagne af Protscolls justering, synas nog tydeligen bewittna att fliikedagcn nalkas sitt flut.
Det torde sälcdeL wara angelägit att nägon skyndsamhet anwändes wid Riksdags- Beflutets författande, hwilket orvlllkorligen mäste inför Riksens Ständer justeras- 8fwcnwal äterstär för.Riksens Stander ännu cit ämne af nägon wigt att bestum öfwer, nemligen om dagen till Riksens Ständers nästa sammanträde, hwilken enligt Regerings-Formen bör i Riksdags-Beflutet intagas Zag anhäller derföre, att Högloft.
Nidderskapet och Adeln behagade anmoda Herr Grefwen och Landtmarskalken att öfwer desse ämnen med Talemännen samräda, pä det att, sedan Lerås tankar blifwit inhämtade, Nidderskapet och Adeln mätte kunna sjelfwe sä mycket säkrare ventilera och besluta.
Herr Dm 21 Äpeik. 921 Herr Grefwen och Landt-Mtarskalken, uppäaf Nidderstapet och Adeln lemnadt bifall till Grefwe törners Motion, ätog sig att härom med de öfrige Ständens Taleman samräda, och sedermera aflemna deras swar.
Justerades Pleni-Protocollcn för den 14 Mars föroch eftermiddagen.
Nidderstapet och Adeln ätstiljdes klockan zr In llelem prvtocolli. (4., LIlvsrrtolp».
Plenum kl. förtniddagen.
Herr Grefwen och Landtmarstalken tillkännagaf, att Stats-Ministern för Utrikes Ärcndernc, Riddaren och Commcndeuren af Kongl. Majus Orden Herr Friherre illrrx von Lieström, enligt afgifmen underrättelse frän Nidoarhus-Utstottet, fullgjort alla för introduction erfordcrlige prästanda, samt inlemnat sitt Friherre-Diplom, hwilket ock nu företeddes; I anledning hwarafHerr LandtMarstalken proponerade, att bemälte Herr Stats-Minister mätte bewiljas Imroduetion under N:o zgZ bland Friherrarnc. Bifölls.
Widare tillkännagaf Herr Grefwen och Landtmarstals ken, att i anledning af Ridderstavets och Adelns honom i sista Plenum gifne uppdrag, hade han manligen erin» drat de andre Ständens Talemän om afgörandct af Oecos nomie-lltssottets betänkande rörande fri Bictualic-handel och 922 Der» 2L Zlpril. och erhållit de underrättelser, att Bonde,Ständet detsam, ma lika med Nidderffapet och Adeln bifallit, samt att Preste - och Borgare-Stenten skulle detsamma innan kort företaga.
Den astundade päminnclsei, till Erpeditions-Utflottet om Niksdags-Bcslutets snara inlemnande till Zusicring, hade Herr Grefwe» och Landt - Marffalken framfört till bemalte Utskotts Ordförande, som förmält sig hoppas att det samma skulle till i öfvermorgon, Thorsdag, kunna Riksens Ständers Plena meddelas.
Uti den i gäraftons hällne Talemans « Conclav - hade Herr Grefwe» och Landt - Marffalken öfwcrlagt med Talemännen och de tillstädes warande Ledamötcrne af Niks-Stäuden om hwad tid till nästa Riksdags början more den lämpcligaste att Riksens Ständer föreflä:
Och art, dä Riksdag enligt Regeringsformen ej singe utsättas förr än till fem är efter den föregäendc Riksdagens flut, dä. inncwatande Riksdag troligen ej kunde slutas förr än i de första dagarne af Maji manad, och dä sommarmänaderns wörö för Landtmannen gansta dyrbara a t fä begagna, hade man enhälligt stannat i den tanken, att den r September 1815 synes wara den tjcnligaste dag till nästkommande N-iksmötcs begynnelse, hwilket förslag Herr Grefwen och Landt-Marffalken alltsä nu finge Högloft- Ridderffapets och Adelns omprvfning och afgörande underkasta.
Herr von klauss vill, tlsrl Oustsk kdeinbolll,' yttrade sig, säsom den enda härwarande Representant frän den Lands-ort han bebodde, nemligen Gottland, anse, såsom en skyldighet, erindra, att efter detta Förslag kunde Riksdagen komma att slutas pä en ärstid, dä under kanske ett par mänader öfwerfarten till Gottland more impracticabcl.
Han hade redan förut wid nägot tillfälle yttrat, det Ianuarii mänad syntes honom wara d-n rättaste Riksdags-termin "att antaga.
Ett Riksmöte, som börjades i September, worc förmodeligcn ej fulländadk förr än i flutet af December, dä fansta ofta Gottland wore otillgängligt:
Och han önskade att en tid mätte utsättas, somblefrve lika lämpelig för alla dem hwilka njöte den lyckan att deltaga i Landets representation.
Grefwe ve l» OarRe förmälte sig fullkomligen infe billigheten af de M Herr von ttsus-voltk anfört, men trodde
Den <24 April. 925 trodde att ehwad termin som halst fixerades, blefwe det alltid tungt, alltid sivärt, alltio kännbart alt öfwcrgnwa sitt hem.
Den tid da de angelägnaste Landtmanna-sysilor mäste förefalla, wore emedlertid den, pä hwilken Landtmannen ej, utan sin werkliga skada kunde wara fränwarande, och trodde Herr Grefwe» alltsä ait den, da säddcn någorlunda allmänt i Riket wore lullandad skulle för Rikets flesta innewänare blifwa den minst betungande: Hwarförr ock Herr Grefwen, under medgifwande af olägligheten för Gottland ensamt, i afseende pä Riksdagens förrnodeligen under en swär årstid inträffande flut, tillstyrkts bifall ä Förslaget om terminens utsättande till den i September.
Herr Grefwe» och Landt-Marskalkcn, yttrade sig känna att, eyuruwäl alla är under en wist tidcrymd communieationcn med Gottland wore nästan afskuren, inträffa e sädant likwal ej osta förr än i Januari: eller Februarii manad.
Herr v»n npgaf attpastagcn de bägge sista ören warit stora swärigheter underkastad; ine» wille för sin del ei lagga nägot hinder i wägen för det giorda förslaget, hwilket han förmarkr instämma med de flestas önskan , utan anhöll blott att hans tanka mätte i Protokollet förwaras.
Herr Grefwe» och Landt-Marfkalken: gjorde derefter Proposition om nasta Riksmötes utsättande till den r September iZiZ/ hwilken proposition med Ja be-' swarades Justerades följande: Utdrag af Protocollet, hältet i Högloft.
Ridderffapets och Adelns Plenum den 21 Apeil ihio. S. D. Föredrogs ä nyo och bifölls Allmänna Beswärs- och Oeconomie-Utstoitcfs Protocolls » Utdrag af den r dennes, hwilket den l8 nästföljande blifwit hos Ridderfkapet och Adeln pä bordet lagdt, afgifne Utlätande och tillstyrkande rörande Gärdfarihandeln. vt -uxr».
924 Den 24 Äprik.
Ridder-, skåpets och Adcliis Plenum den si April iLio. S. D. Godkändes hwad Allmänna Veswärs- ochOeconomie-Utssottet uti dest hoS Ridderffapct och Adeln den 18 dennes pä bordet lagda Protoeolls-Utdrag af den r April, tillstyrkt, i afseende pä utwidgande af VeterinaireWetcnftapcn, samt erhållande af en nägorlunda säker Läkarewärd för Boskap- supr-.
Nidderffapets och Adelns Plenum den 21 April 2810.
Ridderffapct och Adeln LagUtskottets uti Betänkande af den ir Augusti nästlidit är, hwillet den 24 i samma mänad blifwit lagt pä bordet, gifne afstyrkande ä Riksdagsmannen ^nlleiL dlilzzon; i Jongdöl Memorial, sä wäl om Akers läggande i linda, ärlig dikning och hägnad, som om utwidgande till andre jordägare af de i 8 24 Cap. Byggning»-Balken Frälsc Hemman tillagde rättigheter, vt suprs.
R!dderftapetö och Adelns Plenum den 21 April I8v>.
S. D. Efter öfwerwägande af det Hedcrwärda Bonde-Ständets, uti denna dag »plast Protocolls - Utdrag af L<n tZ dennes, yttrade önffan, att ur Niks-Ständens Beflut i afseende pä andra punetcn af Allmänna Befwärsoch Oeconomie - Utffottets sista utlätande angäcnde Medel lill Veneriska smittans hämmande, ordet Ynglingar, der om Gärdfarihandlandes visiterande sräga ar, mätte utgä; fann Högloft.
Ridderskapct och Adeln icke anledning wara att till nägon förändring uti sitt redan fattade Beslut öfwer berörde utlätande samtycka, ve supr->.
Föredrogs ä nyo Allmänna Beswärs- och OeconomieUtskottetö den n Augusti nästlidit är pä bordet lagde Betänkande, angäende Frihrefö-rättighet för StädeknesMaZistrater. - Herr Den L4 April. 923 Herr Grcfwcmoch Landt-Marskalken, för» malte, det han gjort sig underrättad, att Bewillnings- och Lkcconomie-Utskotten uti deras Betänkande rörande Post<- Werket, tillstyrkt ntr Magistratcrne, wid remitterande sä wäl af Kronans Upbörd, fom de dit hörande Verificationer och öfrige Handlingar, men icke uti andre angelägenheter, mage äga postfrihet; och dä Högloft Ridderffapet och Adeln redan vade detta Betänkande bifallit, torde Ridderffapet och Adeln lätt finna akt nZgot särskilt Beflut öfwer det nu förcdragne Betänkande iste mera were af nöden.
Efter förnyad uppläsning af Allmänna Bcfivärs-och Leconomie-Utssottets den n Augustii nästlidet är pä bordet lagda Betänkande, angäende tillsättande af en Läkare pä Oland, yttrade sig Herr Grefwenoch La nd t m a r ska lken: att sedan Staterne nu mera more definitift reglerade, och nägon remist till Stats-Ukffottet af detta mäl säl edes skulle wara förgäfwes, synteS honom ej nägon annan utwäg ätcrstä, än att hos Kongs. Majst., som ensam torde kunna finna oförscdde tillgängar, i underdänighct recommcudcra denna omsorg, hwilkcn otwifwelaktigt wore för Liand af mycken wigt.
Ropades Ia Uplästes följande frän Ststts-Utskottet inlemnade Me» morial: » Wördfamt Memorial: Högloft.
Ridderffapet och Adeln har till Stats-Utffottet behagat remittera ett af Herr kiim^Kotc!, I?sul, til! Högloft.
Ridderffapets och Adelns Protocoll för den 2r fistlidne Februarii ingifwet Anförande, deruti han hemstäl» ler att Stats»Utffottet mätte anmodas förestä en wi^ sum - 926 Der» 24 Apri!. mc, för Beneficii-och Bcnädn'ngs-S!atev,lämpad ej mttrdre efter dest ändamål an efter Stats-Werkets narwarande tillgäng, emedan han anser Le ä Stat uppförde summor till Pensioner för afskcds-taganLc Civile Embets-och Tjensteman samt fattige Enkor och Barn blifva för det stora antal behöfvande olillracheligc.
I anledning häraf fär Stats - Utskottet wördsamme» ligen tillkännagiswa, akt enligt hwad Stats-Utskottets
Be» tänkande af den 16 Nowembcr förlidct är innchäller, be« stäs till Pensioner för fuklige och till tjenstgöring oförmögen Civile Enlbets- och Tjänstemän, som icke uppnärt 70 sirs älder, cn summa af 10,000 R:d. om äret, för Militaire och Civile Embetö- och Ljenstemäns i fattigdom efterlemnade Enkor och Barn i8,5zo R:d. ärligen, samt föxTknder
Qfficerares och deras Wedcrlikars wid LandtArmecn och Armeens Flotta fattige Enkor och Varn 1,760 N:d. om äret.
Deste Stats-anflag, af hwilka de twcnne sistnämnde wid Stats-rcgleringen blifwit tillökte imon af bebofw.et och sä midt Stats-WerkctS närwarande tillgångar kunnat medgilwa, hafwa redan af Riksens Högloft.
Ständer klifs wik gillade och faststälde; Och hwadan nägon lörändring deruti nu icke widare kan äga rum, emedan sädant skulle leda till förändring och rubbning uti Stats-Regleringen och den derpä grundade Finanee-plan.
Hwad ater angär Beneficii»och Benädnings-Staten; sä är den uppkörd pä Allmänna Irdragnings-Staten att wid Innehafwarncs afgång indragas och besparas, pä sätt Riksens Högloft.
Ständer redan härom stadgat och förordnat.
Uti detta Beslut anser Stats-Utskottet sig icke eller nu äga anledning att tillstyrka nägon förändring; Och att en särskild sä kallad Beneficii- och Benädnings-Stat till särskilta Eratialer, Pensioner och Bcnädningar mä allt framgent till ett wistt fastställ ärligt belopp fortfara, medgiswa icke Statens knappa tillgängar, utöfwer de summor som härtill under 7:de hufwud-tituln i Riks-Staten re'an , bestäs Den 24 April. - 927 bcstäs och för chwilkas disposition särskilta Reglementen och Författningar äro utfärdade.
Stockholm den 12 April rLio.
Riddcrstapets och Adelns Leda» mötcrs ivägnar tl I rr e s kleming.
Pä Högwördige Preste-Skändets Ledamöterwägnar Ili. ^Veiclmun.
Pä Wällofl. Borgarc-Ständets Ledamöter wägnar / Larl kr. I.unc1bsr§.
Pä Hedenvärda Bonde-Ständets Ledamöterwägnar ^ 0 lr.
L r i c 8 8 0 n. dl. kröäellu;.
Niddcrstapet och Adcln fann detta flätande icke kunna annorlunda än som ett tillkännagifwande anses, sedan alla Beslut, som med detta Mäl lunde äga gemenskap blifwit af Riksens Ständer fattade.
Upplästes ett af Friherre korenkano ingifwit sä lydande Memorial; -bdmjukt Memorial!
Dä den af Högloft.
Riddarhus-Utssottet föreslagna Instruotion för RiddarhuS-Dircctioncn, numera stoll redigeras enligt ^Högloft.
Riddcrstapets och Adelns den 16 innewarande fattade och förliden Lördag den 21 justerade be - 928 Den 24 Äprik.
Lcflut, torde det med wänlig ynnest och godhet öfwerses, i foll jag derwid anförer na gra omständigheter som und« föllo mig dä bcstutet fattades, men som likwäl wid rcdactionen torde wara nödmändige art obscrwera.
I förwag fär jag dcN aran tillkäiyiagifwa, att de tilläggningar jag förestär icke pä nägot sätt i sjelfum hufwudsaken kränka Högloft Ridderflapets och Adelns bestut, som i alla fall bör wara heligt. 1:0 En wärd Ledamot, Herr kstblicb, (lsrl ^rclliic, anmärkte wid r § att dä Niddarhus-Directiencn numera efter den af Konungen stadfästade Riddarhus-Ordningen, kommer att besia af Siri Ledamöter, böra de ord n: seh kommer ingen suvmimerair-präses eller chfwer-Direckeuv att hädanefter rväljas, utgä.
Detta klef bifallit.
Harwid torde jag fä crindra, att dä Högloft.
Riddcrffapet "sch Adeln den 6 fistlidne Martil fattade det beslut, att NiddarhuS-Directionen skulle bestä af Sju Ledamöter, klef uphäfwandet af i?86 ärs bestut deraf ingen följd.
Afsigten ivar endast förekommandet af Dari» Voks.
För att icke tillskynda Aiddrahus-Catzan en ökad utgift, stadgades blott att ett af Dirccteurerne skulle wäljas bon-nis csuss.
Ingalunda lärer meningen warit, att den Directeur, som ej ätnjuter nägot honorarium, alltid ffulle sitta främst, dä hans Matrickel-Nummer icke sädant fordrar.
Skulle sä hända, att ibland de sju Ledamöterne, den till Attén yngste pä Riddarhuset ffulle wara hedrad nu d Epcellence - wärdighet eller Serafimer, Kedja och i sädana omständigheter, att han icke behöfwer reflektera pä honorarium, och fördenskull blefwe inwalö, lära de öfrige af äldre Ätter, ehmu afwida mindre rang, icke erkänna honom säsom öfwer - Directeur, och i sadan egenskap som Ordförande, utan den af alsta Ätten intager genast pr-eriälz.stolen.
Sädan är ätminstone min tanka, hwarlfrän jag icke kan mig begifwa.
Afgär RiddarhusDirectionens nu warande förste Ledamot utur Directionen, och en annan af hans wärdighet blefwe Kvnoils csu?» inwald, men som pä Riddarhuset hade sitt säte , epcmpelwis pä fjerde bänken, kommer han ätminstone aldrig, sä länge jag, som sitter pä tredje bänken, är Niddarhus-Directcur, » besittning af?i-esiöii-Klubban.
Härutinnan lära ock mina Den 24 April. 92? mine Herrar medbröder instämma.
Detta lärer undfallit den wälda anmärkare!!, som torde häraf sinna en anledning hwarföre man är 1785 ansäg nödigt, att de semi Swea Rikes Städ haft
Säre icke borde till Riddarhus-Direeteurer mäkjas.
Således tror jag, att §. bör redigeras ungefärligen som följer: "Riddarhus-Directioncn kommer enligt, igro ärs Rid"darhus-Ordning, att bestä af siu Ledamöter, af hwilka den »'äldste enligt Matrickeln kommer att föra ordet, dock utan "namn afOfwcr-Dirccteur, enligt det beslut, som wid 1786 "ars Riksdag af Höglofl.
Rrdderstapet och Adeln blef stadgadt". 2:0
I ro §. stadgas, att Riddarhus-Directeurerne gemensamt med de afgående Nevisorerne stola urmälja de tillkommande Revisorer af Ridderstapet och Adeln öfwer Rikets Ständers Mörk.
Directeurer och Ser Revisorer utgöra Tretton Wal-Hcrrar.
Men wid nästa Revisors-wal bllfwa de blott Tolf, emedan wid innewarande Riksmöte en af Höglofl.
Ridderstapets och Adelns Ledamöter , af utmärkta bade upplysning och talanger blifwit wald, först till Riddarhuö-Dirccteur och sedermera till Revisor.
Långt ifrän mig är, att wilja klandra hans Wal till Revisor.
Denne man är wärd Höglofl.
Ridderstapets och Adelns oinstränkta förtroende, och till följe deraf alla Le Hedersbewisningar detta Ständ kan meddela.
Det är m!g ock en ära, att en tid bortät fä anse som medbroder en man, som pä ett lysande satt utmärkt sitt första inträde pä Riddarhuset, och ofelbart i en framtid blifwer en af detsammas förnämsta medlemmar.
Mitt omdöme öfwer denna wärda man är sä mycket mindre Partiskt, som jag icke alltid med honom warit af lika tänkesätt.
I allt fall hoppas jag, att han icke anser säsom riktaht mot honom hwad jag nu gär att anföra.
Möjl-gtwis skulle kunna härida, att sex NiddarbusDirecteurrr blcfwo walda till Revisorer- Häraf skulle hända, att wid Revisionens flut di' wäljande blefwo blott sju i stallet för tretton.
Säledcs blefwe det NiddarhusDirectionen ensam, som walde Revisorer da likwäl sä dant Aid-, och Ad. prot. 6:te Vand, -Sr, Afd. ff?;- 5?. §88 Ben S4 April. bank Nwke ralt stridande emot de hittills gassande och Konung och Ständer w-dtagne Förstttningar.
Ehuru fega Hrobäbclt det är, att sex Riddarhus Tu>crcurer stuss» fä denna besgttning, är det kjkwäl icke mot postibilitetcn» DH är det Högloft.
Ridderstapets och Aoelus, att jag sä -nä säga, styldighet, att äfwen förekomma möjligheten.
Fag hemställer fördenskull, om icke den tilläggning böx Löms i iv , att ingen Riddavbiis r icecteur mä e-nelian Aiksdagavne till Revisor wäljas.
Under pästas ende Siiksdag, och sä framt icke dc pä det i §. stadgade satt utwälde Revisor-.rnc stadfästas, ankonimer dct pä Midderffapet och Adeln «tt utse hwilka sein gott synes, och säledcs kommer denna tilläggning ej pä minsta sätt att -nstränka den rättighet och walsrihet
Ständet har sig sjelf förbchällit.
Z:<> 9 § - rörande förbudet för Riddarhusets Kienstemän, att pä Riddarhuset såsom Futtrttgtige intaga annan ätts säte m. m. klef icke af Högloft.
Ridderstam
Het och Adeln godkänd.
Den kommer säledeö att utgä.
Men dä Znstuctionerne för Riddarhus - Secreteraren, Riddarhus-Fiscalen och Riddarhus-Kaminrrraren utgöra r6, i?, och 18 §. § , torde blistva nöoigt att den iy fiadgak nägoN förestrist för häda Riddarhus--Cancellistcrs
Ne. Z anledning häraf har jag trott mig böra foresta följande §r "De häda Rid^ärhus-^ancellisterne stola i allmänhet Oförrätta allt, hwad dem af Riddarhus - Secreteraren an» ''tingen vä Ridderffapets och Adelns eller Ridoarhus-Direc ''tionens wägnar anbefalles.
''Särstilt äliggcr den aldre, att i Riddarhus-Direc"tioncn föra Protoesllct, och i öfrigt wid förefallande tills ''fällen biträda den Riddarhus-Directcur, ät hwiistn de» "speciella wärdén öfwer Archivet är onsö krodd.
Under päs "stäende Riksdag är dan Seereterar. i Riddarhus
Utstöts ''tet och besörjer sä wäl Protocollct, som alla dr Expedis ''tidner, hwilka ifrän detta Utstött emanera.
"Den yngre Riddarhus-Cancellistcn ar särskilt Upps "-tagit, att under inseende af den Direeteur, som.hafwer gene - Den 24 April. 929 "genealogiffe samlingarne under sin wärd csmplettera och "iordning hälla,genealogiffe tabellernc
Derjemte är han "Secreterare i Adeliga Jungfru Stifts-Directioncn, och sä"lcdes answarig för alla dit hörande Handlingar.
Under "Rcksdagarne ar han, nast Riddarhus.
Secreterare», när« »'mäste föreståndaren för Ständcts Cancellie, och komma "således de wid flika tillfällen antagne Extra Cancellister "att under hans tillsyn förrätta deras arbeten.''
Detta allt underställes i ödmjukhet Högloft.
Ridderflapets och Adelns mogna och uplysta bepröfwande.
Stockholm den 24 April 1L10. L.
NosEnkrsns.
Justerades Plcni-Protocollet för den rsi Mars eftermiddagen.
Uplästes till justering Riksens S tänders underdåniga Skrifwelse rörande Chartä-Sigillatä-Zörordningen.
Grefwe ve ig Ogrllie yttrade sig i denna Expedition sakna det af Riksens Ständer widtagne Beslut att efter den i Januari, 1811 nägre andre än de nya Chartorne icke skulle för gällande anses. Z anledning af denna anmärkning skulle justeringen as Expeditionen hwila.
AnmältcS att renftrifna Exemplar af Riksens Ständers Reglemente för Riksgälds.-Contoiret, Instuctionen för CommifiarierNe derstädes samt Riksgälds - Contvirets aflönings-stat sedan den nya Drganisationen kommit till werkställighct, blifwit frän Expeditions-tttffottet inlemna' de, och skulle de samma af Herr Landmarffalkcn och Herrar Talemännen undertecknas samt sedermera till StatsUtskottet öfwcrlemnas.
Föredrogs till jusicring det fran G peditionS-Utstot ttt - Den 24 Aprkk. tet inlemnade förstsg till Jnaresi för Dewillnings s
Förs srdn rrgen sann till Ny dedaction af berörde Förordning, Wid den uplästa ingresien anmärkte.
Grefwe p» Is Osrlljej, att deruti saknades stadgan» Le öfwer den fräg>'N huruwida af hela summan
K skulls rrnses säsom Bewillning och §- säsom Krigsgärd.
I anledning häraf skulle justeringen af denna kngrcA anseS hwilande; men redUctivncn af sjelfwa Föror nii.get» Lvdcändes - Just rades Pleni»P otopollcrne för den 77 Mars förs och eftcrn! iddalen, 19 / 22 och 2L Mars samt 2z MarS förmiddagen. iklplästcs följande: Riksens Högtost.
S'andcrs Allmänna Bkswars-oH Occni mie Utssokts Betänkande, i anledning af föliande fran
Hög ost.
Ridderstapet och Adeln samt'Hederwärda Bonde-Ständet till sttstockets titiätanee remit e>ade Memori.iker, angäends Salpetter -tillwerkningen i Riket nemil.
I:v Af Herr F)fw rste-Lieutenantcn L. 6.