Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dyggninga Balken, angäende bestafftnheren of den gärdesgård, som för laglig hägnad till ägors fredande stall anses, nu mera icke synas swara enior ändamäler, r rhy arr samma §. som stadgar, arr gärdesgård dör stängas tät och fast, 2 alnar hög och 2 al» nar emellan hwarr par stör, wäl onn nämner att der gmd af Sten eller annar efter Grcens lägenhet gores, bör den wara sä fast, acc den ej lätteligen rifwes elier falla kan och fä hög och rar, acc Boskap hålles ute; men icke närmare bestämmer huru hög densamma bör wara, för are som Laggrld anses.
Dä err ämne af denna wige för Jordbruket ej kunnat undfalla Long!.
Maj ts Nähl, Den 27 Iattuarit. my kiga uppmärksamhet, hade Rong!.
LNajir till Rlkers förs.mlade Geander wekat öfrverlemna om icke , uppä i ^äder äderspade ska! och grunder, Bong!.
NIajns Be, faUmngshafwande i hwarfe
Läi» kunde undfä LTkädig Befalliung arc sedan dXeernes Inncwänare wrd Härads - Rätten blrfwik i decra ämne hörde, inkomma med underdånigt uk!äcande, samt Rona!.
Maj t derefter ägaaccwldraga de»k förfuttm ig, som, lämpad efter hwarjc Landsolts vehof och Locaka omstand gheter, närmast wore m:d andamä!er och Rong!, Maj:rs Näorga afstgt öfwecensstämmande.
Efter dtt Rikjens Höqiofl.
Ständers LagUlstetk, d't denna fräga först btrfwu remilterad, förklarat sij icke kunna med den samma, Moln ett dushiMämne, be^utniug togF, bär okwanberö de Rädlga proposition kill detta wffoUs hand, läggnmg d»twit öiwerlemnad Ucskorrek, (om, af denna aMednring , ingätt i pröfning deraf har deruti igenkä -t den wia och Näd.'aa uopm'rkj2Mhek pä allt hwrd tom kan bidraga till det Mminncs bätnad och Landns wäl, som utmärker hwar och en af Kongl. Majus rrägna och Landsfadelltge vmsor - H2o Den 27 Ianuarii. ger, och IWoltct har trodt sig bäst kunna gä Kongl. Monts Nädigci assigter till mötes, dä Utskottet, uppä de uti den Nädlga Prvpcsirionen samt böaste Domstolens Prorocoll anförde lkä!, j underdänrghet sär tiiistyrka bifall till kw. d Kongl. Majit deruti Aller adigst drhagot förestå; hwilket dock^ Riksens Högiofl.
Ständers eaen pröfning mördsammei-gen underställes.
Stockholm den 8 Januari, l8'0.
Pä Höglafl Rldderffgk Pä Höawordige Prestepet och Adeinö wägnar Ständess wägnar stod, O.
Oxttniii^lnz. icla^u. Zrsgn--!iu8.
Pä Höa'ä ade Bsr- PäH-derwä^daBon garr-Sändcis wäanar de - Ståndets wägnar L. f. di:k6adelr. . Z. le-joliioi!. k. f. dlet^el. Begärdes pä bordet.
Upplästes följande: Riksens Högloft Ständers Allmänna BejwälS» och) dZeconomie - Utssorts Betänkande, angående en ny Byggnads och) st ftms.
Ordning.
Da Riksens Höalost Ständer behagat till Deras Allmänna Be-wärs och Oeconvmie- Utskott ötwerlemna, att utardkta prvject till en nv Bvggnads - och HuSy '5, vrdni a, för Utskottet nu till Riksens Ständers pröfning ötwerlemna Let Förslag, hwarom Utskottei, under öswertägg« Ning 1 vetta ämne för fia de! vtwerenskemmit.
Uti ett mäl af denna beskaffenhet, som för tzivarse Kgntzsorr egrnteliZen fordrade en serskildt för - Dett 27 Ianuttrii.
H2i författning , och hwari Lacala omständigheter krä^ wa hett vUka förejkriiter. har dek ej undfallit Utstslk-k och lärer cj eller undgä, att fästa Nrkrens Högloft.
Ständers uppmärksamhet huru omöjligt dtt ar, att kunna sörestä en stadga, svin för det hela är iMomttgt lämpeijg
Dek hade warit tor Utstottet nödigt atr inhämta frän Landsorterne Lrfv'idttiga upplysningar och wrderevr ndrs Belänkcniden, mm demi! har under pästärnde Riksdag tiss inrymme icke gifwiks.
Dä Ukssottet lälunda ej kunnat hoppas, att framlemna m fullständigt arbete, har U?sto!tet mäst mstränka sig inom det bemödande art utarbeta och föreflä en Stadga hmgre Allmänna förestnfter, fä mycket möjligt är wore lampettge tift hwarje ferstildt Ort.
Dä Riksens Högloft.
Ständer läledes täckes göra ett rältwist afseende ä di fwärjqhLt-.r, som ligga i f,'elfwa ämnets natur, hoppas äfwcn Utstött-k, art Riksens Ständer stola med öfwcrseende bedöma be brister, hwilka l prvjectit tili Försattningen tätt torde uppräckas.
Sedan Utskottet nu i Allmänhet fäkt meddela desi rankar, torde det ttllätaS alt lemna nägra tippiyomugar om de ords.tker som t w>§a fal! stadgat UlstvttetS BefllU Under öswe^äggningorne uti iftägewarande ämne har till UlstvttetS kännedom kommit ett utaf Herr Lagmannen Cockin kil! trycket belordrat och till Riksens Högloft.
Ständers pröfning öftverlemnudt
Förslag tiv en ny Byggnads- och Hussyns-Ordning.
Utskottet har funnit detta p'vject wara uppgjord! mrd sa Myckca erfarenhet och kan uc - H2L Den 27 Januarii. nedom of Författningar, att det uti åtskilligt de, lar kunnat tjena UHotket tili wägl»dntng, men dä Utskottet med Herr Lagmans» ej kun n-t l a>tt instämma, har Utskottet funnit sig iör, anlätet deri ^örttl» dets töränoringar och dels tilliagg.
Herr Lttgmon huttin har dessutom hwad Mllitlä - Boställe» angur, endast med nägra tilllägg, hänwist till förut gällande föttmkmngar; men som Utskottet ansett tstmrgt , att pä ett ställe och i ett sammanhang aga en enda stadga, som innefattade alik hwad tili rftägawarande ämne hörde och dä sä daul äswen instämde med hwed Uttksttet, redan j allmänhet för live Oeconomlike Författningar föreslagit, har Ustkotttt ut! stts Artikeln as det project, jom hämmtt öfwer emnås, j^mmandragik allt hwad 1752 ärs Boställs-Ordning, unne Förklaringen deröswer af är 1770 och andre Föriattnmgar l dttta hänseende innehälla, med uilflmande förändringar eller med de tillägg, jom Utstottet, efter de i allmänhet i dest projeet stadgade husivudgrunder och efter ttdernes förändrade stick ansett nöd-ga.
I allmänhet hor Utskottet ächftat e, witz likhet och or ' !?,a i ByggnodsUäktet.
Med förestritte om utstntkningar och wiste fstäno em lii an sä wäi gram-ars stom egne dus, har Utskottet sött b 'eda ord tttalrer och iör-wyAga större olyckor w-d tilll-ttttge Eldswädor; men dar dock ej kunnat uudgä akt sinna, att ålit fädant berodde af hwarst hemmans olika belägerchet m-d fiere omständigheter , hwilka ej rjlläta att härwid lemna andra än wstlkorliga föreskrifter.
Om U'skottet me-a sökr btträmja uppsörand-t att (Lttm elier
Ler hus, byggnader, hgr del stedt «j den vfwerlygelfe, ktk Dcn 27 Januari!. nrz akt emot ben immade wailan; att rygga ofT>äd, alwen ber andra Byognads - ämnen med fördel funna anwäodaS mane nödwändtgr, vm dea ej bestä'Ligt stal! förköra, werksammare medel widtagas.
Akt d t dock beklagligen ej kunnat göras tili ett owlllkoUkgt älaagande, har lkkwäl icke undMil Wssottet.
Hwad angur Caracters- hus ä Officers Mililia Boställe!,, hwilka af Boställs-Cotzan destas, har Wskvttet ej ansett lämpeligt att foresta hvarken bibehållandet as hwad 1752 ärs BoställöOrdmng eller Förklartigen deröfwrr är 1772 stadga.
D-m förre tnnchäller, akt sädane hus endast af Slen barde uppföras och den sednare anbefaller blott Trähus.
Utskottet deremot har anlett sig döra förcstä en medelwäa, hwarrgenom möchghtten os Stenhus - byggnader ej more utestängd och Trähus äfwen lillälne, der de ej kunna undwikas, och trott, ott bestutande rätten deryfwer borde öfwerlemnas ät Kongl. Krigs-Collegiuni, som sädant synes böra tillkomma, t anse» ende kill betz åliggande att wälda och bedömma Bvställs-Latzans tillgängar.
D3 de för Caracters!
Byggnader nu gällande ritningar, enligt hwad Utskottet kunnat inhämta, icke mera lära wara kill ändamälct kjenllge, har Utskottet fä wäl till redighetS winnanbe, som för erlMondet as ritningar, lämpade efter närwaran» de tider, ansett det wara af nöden, att hoS Kongl. Majt t underdäniahek anhälla vm sädane förnyade ritningar för Carocttrs-hulen ä M>luiä.Boställen; och hwitfelt!!!Riksens Högtost.
Ständers widare bedömande vch Stgärd Utskvlker sär öswerlemna.
H24 Den 27 Januarii.
Hos Ulst-tttt har widare i brlraotande kommit, huru som Landt - Statens, såsom KronoFogvars, Länsmans med fieres Boställen , hikinttlls rs, ester någon gifwen grund, hlifwit med postande Boningshus sörsedde, och att om någon pä egen kostnad jädcme uppfört, har det berott af en esterttädares godtycko, att dem betota.
Men som ingen Fond tili sädant ändamäl finnes att tillgå, har Utskottet ej ernsctt detsamma kunna winnås vä annat sätt, an att In» nehafwaren uf ert dylikt Boställe, der ingen sädan Byggning fannS, glades, att en sadan uppföra, enligt de rmungar, hworom bos Kongl- Maj t r anseende till sadane Boställen, Urssvtket äkwen fär sörcstä, det unberdänig anhållan bör göras- En sadan Byggnad beräknades den, som den samma uppkörde kill wiste BoganadS - ar, och wid ett af, träde njöte han ersättning at iltträdaren, i händelse hon innan Byggnads - ärens förlopp asstyttade eller Bostället kemnade.
Stadnadr en tillträdare, sorn betalt för ät rstäende ar, ej sa länge wld tjensten, arr han sick dem olla begagna, sturle äfwen han njuta ersättning os d-n honom efterträdde och sä widare, och äge härwid Sterbhus kika rätt som Boställehcstwaren sjelf.
Delta sätt hor warit det enda lämpliga, hwarmed Ustottel ansett Landt - Statens Boställen blifwa försedde nied Caracrero-Byggnader och hwarigenom nägon hittills saknad ersättning kunde beredas dem, som sädane Byggnader uppjöra.
Dä Utssottet förest rgit att den Uti 1752 ärs Boställe'Ordlag, i:st : AfdelningrnS 5 §. stadgade och sedermera till någon liten del förhöjde dagspenning för de Ryttare, Dragoner eller Solda - Den 27 Janunrlt.
H25 bater, hwilka commenderas sill arbete wid Caracters - husbyggnaden ä Militie - Boställen, borde förhöj, s till tre sjerd;d:lar af Örtens Markegängspris för ett DräMdagswerke, har det stelt of den öiwertygese att det ej wore billigt anbefalla en handräkning emot en sä il drig betalning, att den arbetande ej deraf kan leima, dä dessutom genom hwad arbete som hälft, wanligeN kan sönjenas mera än Markegängen uift^kar.
Uti den i 2:dra A delningen 2 §. of 1752 8rs Boställs- Ordning stadgade gradation af Militie- Boställen, hvarigenom de indelas i z-.ne Classer och ByggnadSären derefter beräknas» hav Ulffolttt föresiagit den ändring, akt för alla hus, som hädanefter af träd byggas ä Mane Boställen bör denna gradation förswinna, och byggnaden a alla Boställen räknas till lika äratal.
Denna föreflagne ändring uti hmad hitintills stadgadt warit, har stedt af bet stäl, att m hus e, kan anses af längre »varaktighet pä ett Boställe af z:dje graden än pä ett af r:sta, emedan öfwer allt bör byggas lika »väl, och att nu ofta handt, det Boställen af zchje graden arnon, denna gradation blifwit obebyggda
Men för akt bereda en högre ersättning ät en afträdare, som wid Byggnader ä det Boställe han innehaft, mäst köpa
Dmmee eller hämra det längre wäg emot drm som pä egne agor ägt Byggnads - Materialier, hworpä äkwen den hittills gällande gradation sig grundat, bör enligt hwad sielswa projectel innehäller, ett kostnadöförstag alltid upprättas för hwarje Byggnad , och derefter uträknas lätt huru stor Summa för hwarje är belöper och den ersättning, som en Ridd. och Ad.
B. af 90. -» 1126 Den 27 Janna:'». afträdare tillkommer efter den Tariff, som i Projeckrt är förestaaen till beräkning af Bvggnadsär för hwarje serskildt hus.
Dä kvstnadsförstaget yödwändigt bliswer högre nar Materialicrne mäste hännas frän längre häll och der de äro dyrare , än der de bäde lättare och till bättre pris kunna erhällaö, fäs ersättningen altid i proportion, och kan till och med ännu närmare bestämmas, än genom den hittills gällande gradation ä ,'jetjwa Boställena.j
I allmänhet halma de största swärigheter mött wid äreberäkningen af Byagnadsffyidlghek, och dä Utskottet i afseende pä förändringen af Pennmgewardet funnit betänkcligt, att utsätta Byggnmgkskyidighcten till nägon wist Penningesumma för äret , har Utskottet nödsakats btbehälla det förut widtagna ^stadgande, att pä är fördela dm byggnad, som Ädo ä Kronohemman och Boställe efter
Lag äiigger.
Den t 27 C-pitl.
Bygg" mngaBalken faststälde grund för ärliga Byggnadens beräkning os Trähus är i cet närmaste föstd med nägon föreslagen tillökning i afseende pä den drygare kostnad, större och bättre förledde hus
Nid uppförandet fordra.
De i g. sf- af berörde
Capitel fastställde hus smara emot r 5 ärs byggnad.
Ester delta räknas de af Träd till Ib, rvnpade innan och utan af Tegel lill 48 och 0- brändt Tegel eller Ler till Z2, och af Gräfte» med Bruk till bo är- M?d iakttagande of hwad för Mäste Boställen uti 1752 ärs
Förordning i detta afseende enskildt stadgadt är, har Utskottet Lfwen följdt enahanda grinder.
En högre kostnad wid Byggnaden och den betyd'iaare waraktighct lvm tvinneS , gisrva <ä uppförda hus ett högre wärde, och den uppmuntran som deraf grjwes alt Den 27 Ianuarn.
1127 företaga sädont byggnadssätt, ffulle bereda obe, räknelig framtida sorsel. Rörande Prestegärdsbyggnader, äro Församlingens och PastorehuS l det närmaste utsatte, ester förra Författningar allenast, art man tillstyrkt sammanbyggnad för att minsta husens antal och säiedss bringa hela Förordningen till likstämmighet.
Uistoklet har deremot för nödigt utrymme anjekt att Wamngshuset borde fä m obetydlig utvidgning. — Hwad 17^4 ärs Huiechiiso dmng söx Preste - Boställen 1 Skäne stadgar t ftägan om Byggnader, har Utstottel t brist as erforderliga upplysningar och wederbörandes yttranden, icke ansett sig kunna för närma, rande förändra, utan kommer simma stadgande', i följd of z8 § uti bilagde Projeciet, att till nästa Rstsdag delta.
Stockholm den 8 Januari» i8ro Pä Hög!'fl- Nidderika, Pä Högwördige Preste, per och Adclns wägnar Ständers magnar sok. O. Oxenliierna. lVlagn. 8taZne!iu8.s Pä Högtärad?
Bor- PäHedermärdaBon, garr-Sänders wägnar de - Stä»d?ts wägnar L. ch kckonkeir. L. Lncklo,!. ?. ^ blek!Lsl. Ny Byggnads- och Husesyns- Ordning Första Artikeln Dm Hus r allmänber och kuru Tomr af Landcbo byggas stall. §.
r 2;dra Capirlet BygninZa- Balken ukiäster de H28 Dell 27 Iattuartk. de Hus som 3 Bondehemman bestäs, men af denna Lagens förestrist föijer icke, att til! det sä, ledes omsörmälte antal, ferstlldte hus mäste af borde byltas.
Att instränka detta antal, art sommsnbyacrga flera under ett Taklag ock) att lika lullt forse Bonde med nödigt utrymme, ersord rila beqwämltcchek ester sine behof, instämmer bäve med Landtdag wäl och en rätt HushällsPrincche.
Derföre stall ä Bondehemman, i Mangården wara Sruswa, med Förstuga och Kammar, sä inrättade, att ben senare delar med Försiufwan husttS bredd, samt jemwäl Framkommare ä dr Orter, ber säbane brukas och Äbo det ästu dar- Der Gärden större är , mä Landt' bo ock äga indel att bygga Gästestufwa under samma Taklag; bock räknas pä ärliga Byggnadsffvldigheten ett fädum större hus icke ti!! mera än hw d för Stufwa och Kammar här nedanföre uksätkeS; äkwen som, derest uti Kammaren och Gächstufwan eldstäder inrättas deste stola bestä hä'st as kak lugnar, som Landtbo efter råd och lägenhet uppsätter af Tackjern, Kakel eller Tegel, med Nvr, Ckjutspjell af jern, hälst g>utne, och Jernluckor.
Hwardagsstufwan förfts med köksspis och Bakugn, »väggfast Säng, Bord, Bänkar, lamt Käril, och Mjölkhylla- Z Boningsrummen stola wara nödige Fenster, mindst r och en sjerdedels aln höga jamt i och en hals aln breda; Golf och Tak, def sednare upp agt pä Bftlkar med behörig Trvtzbotten, Dörrar med Läs och Nycklar.
Dörrar och Fenster stola innanföre med foder fö> ses och BonmZSrummen panelas under Takel och wid Golfwet, pä manligt sätt; börandes af Fmsterkarmarne understycket wara sä bredt, att Let räcker z jkum utom wäggen och är pä öfra Den sy Januarlt. 1129 sidan sä assneddadt, att det, säsom ' watkenlist, bewarar sä wäl wäggen jom Bredfordringen ne, dansör Fenst-et ifrän röta, i hwiiket afseende äf, wen pä undra sidan af samma list bör wara en urplöjd rand.
Denna Byggnad uppföres pä en alns Stenfot mmst sexton ainar iäng och Tio alnar bred jr om knuiarne, jamt 6 och en hals aln hög nedisrän Stengren och upp under Takfoten, sä att Boningsrummen bluma inwändigt fyra alnar boga ermlin Gälfwet och Bielklaget, samt att ukt Winden berges nödigt utrymme till sörrvaring af Advs M l-och Sädesförråd, som der uti Lärår och Tu mor k n uppläagas, utan att s rffildte kostsamma Wisthus och Bodbyggnader behöiwa inrättas.
Al större hemman, som haswa mer än 6 Ttnnorö ul äde, mä dock byggas serskildt W.sthuS och Spannemäisbod, under ett Tak, som oä sör Laga Hus räknas.
Under Förstuswan och Kammaren, anläqges till förwariug af dricka och Jsrdttuckter en Källare, som muras, vä) «'ä midt möjligt är, hwalswes med Grä- eller Sandsten eller Tegel, och hwartill n.daling ut n för Hulet beredeS, äswen som ock i Förstuswan tjenlig Troppa upp till Wrnden inrättas, samt med säkert
Läs och stängsel förseSWuiom sill af ett en aln högt och tressirdedelS aln bredt Furster ä hwardera Gasweln upplysas, samt hela Husek wara uppfördt under Tak af Soän, Torf, Ler och Säglpän, Smidesflagg, Kl ppersten eiler Halm, med underlag af Bräder, Mswer eller Bark, eller ester hwarje Orts lag'en« I LZO Den 27 Januarlr'.' het.
— Ä de Orter der sä kallade Rygg - Ässtufwar wanllge ärv, mä äswen hädanefter 'ädane byggas
Är Marken under Boningsrummen för Kalr tores anläggning otjenlig, kon Kallgren annorstädes inrättas och Spannemälsbvd, hwarest serskNdt fordras, derä uppföras.
Boggas Boningsrummen as Timmer, böra owillkvrliaen genast esree upplimrmgen, knurarne derä, till Sprickors förskommande, med Tjära wä! ölwerstrykaS, samt sist inom tvenne ar med Bräder fordrat,, dä ock hela Huset skall med Rödfärg och Vitriol pä manligt sätt öswerstrykas; och skall dylik anstrykning sedermera hmart tionde är förnyas, sä att Bvggnoden mä i möjligaste mätto emot förruttnelse biifma förwarad. 8. 2.
Port och Lider, der de brukas, jemte RedffopsHus och hemligrt
Hus skola byggas tillsammans af kvrsmirke, med Bredfordrina till wäggar, pä en alns Stenfot under ett Tak af Holm, Tegel eller Tors Det Hus sär icke sättas närma? re Sätes -Stuiw-m än 52 alnar, sä wida det icke är täckt med Tegel eller Tors- — Storleken os denna Byggnad deror of Landtbos behof; men höjden derä emellan Stenfoten och öfra kanten os Hammarbindet, mä icke öfwerstiga 7 alnar eller en wänlig Brädlängd.
Hela Huset stall hwarf io:de är med Rödfärg och Viktriol vfwerstrykas. §» ?» Landtbo eller den som ä annars Jord Ftter, mä Den 27 Ianumii. nzr ma utan, Jordägarens lof, icke bygga uköswer hwod vfwaniöre stnfwil ar.
Gör Landtbo annorledes vchodkrwid älitar Hemmanets Skog, böke sälom för Awerkan ftmt Malte stadan.
I atta fall njuta för lädane vfwerloppshus, om de af wädeld mdbrinnL , hwarken^ Jordägare elter Landtbo Brandstod. §. 4.
Ifrån Mongärden, minst ros alnar bygges Ladugärden lerstiidt.
Der stola wara Skall, Fähus och Swinhus, lä ock Loze och Lador, ester lvm Hemmanets afkastning det kräfwer §.
5 Skall, Fähus och Fårhus stola byggas under ett Tak, lä höga alt allt för Kreaturen nödigt Foder maya Skullarne kunna uppläggas, man att srrstiidte sä kallade Gifwvr eller Foderrum fä »mättas.
Fähuset stal! pä del sätt inredas, att Kreaturens klubbor, hwilka mandas mot wäggarne, dock derimellan lemna rum för en och en half alns breda Fodergängar.
Häckar döra inrättas öfwer krubborne, som göras af Brädcr.
Icke mä Bottnar finnas i Bäsen, utan ds samma hälst aure alnar djupt, fyllas med Lös, Ris, Sägspän eller Torf med mera dylikt, hwilkek esler nägvn lids förlopp Lan anwändas till gödning , dä nytt i stället ditlägges.
Flon och Gangame stola wara gjorde af Plankor eller hälst Slen, och bakom Kreaturet, pä Flon, Urinrännorj som irda stil Gvdstlstacken, hwilken icke sär ligga husek närmare än s:ne alnar och der Görstin »störes genom Dörren mea HZ2 Den 27 Ianuaril. men ej genom nägra dertill inrättade Luckor.
Urlnrännon och Flon, om den ar af Bläder, ssola hwart z-dje ar med Tjära anstrykas, och utl ett elier flera körn of Fähuset böra finnas Jmtrummor eller och Dragluckor ä wäggarne nära under Bjelklaget, för akt afleda al! fugttg och uti Hu< let instängd osund luft.
Denna Byggnad som i öfrigt mäste wara försedd med 2:ne Fenster af minst r alns högd och trefjrrdedels alns b-eLd, bör der lägenhet dertill giswes anläggas nära wakten och hälst sä alt Brunn uti Hulet mä kunna inrättas, samt att Gw lewattnet Akrén eller Än, gen ttllgodokommer.
Med Halm ester Rör n-z denna Byggnad täckas. — Swinhus sä stork liom erfordras, anläggas wid Gafweln, af ett Hus der kreatur ej äro; och mä det samma äiwen med Halm eller Rör betäckaS. §. 6. Wid Gaflarne as det i sZregäende §. 'nämde Fähus, och under samma Taklag, upp! öres as Timmer eller KorSwirke med Brädsordrmq till wäggar, Loge med ett eller flere golf efter ga bens storlek.
P3 ssiljewäqgen, som blott bliftser en 8 hwarje auda emellan Fähus och Logdyqgnaden , göres Dörr hwarigenom Halm frän Logeaälswet kan intagas kill Kreaturen; äfwen som och för samma ändamäl samt foderblandning, nägot Röste för Foderssullame emot Loqgälfwen ej inrätr tas. Dctza
Hus ssola der första äret och sedermera hwart tionde är m?d Rödfärg och Viktriol anstrykas.
Tilläter ej Markens läge, att Logr byggnaden beqwämligen kan wid endera Gafweln as de i 5 §. nämnde Hus uppföras, anlägges den lätt Den 27 Jani,arki. nzz tätt härintill pä nägon annan sida dock utan serstridt mellauwägg. §. 7- Uppsäktes den uti 5 ?. vmförmä'dte Byggnad al Timmer, stola knutarne dera tjärås och brädfodraö, samt hela Husek med Röd>arg och Vitriol anstrykas, pä sätt i i §- sörordnat är« AlsideS och ej naemie
Van - eller Laduaärdshus än zvo alnar/ stall Badituf>van ell--s Mättehus, der de hittills wanlige warit, boagaS.
Uti Byalag sär icke finnas mer än ett »ädant hus ä hwarje förmedladt Mantal; vch skola de flere som kunna utgöra ett helt Hemman / byggnad / underhäll och bruk af berörde hus med hwarannan delaWid hwarje enstaka gärd, större eller mindre mä en Badstujwa eller Maltehus finnas. § 9 Der Skog och ymnig tillgäng pä W'dkranv sinnes, ma ock Nm afsides snnk mr-st g..o alnar strän Gärden sätl-iS.
För säda e
Hus as Sken, Tegel eller Ler gstwes Brandstod, n^n icke för d?m som as Träd uppföras; ick- e-.ec för Badstuswa eller Smedjor, huru ock decha k»nna wara hyggdr.
Ria afwen tom Badstuga ei!->r
Mältehuö mä täckas med Ha'm , Tor» eller Tegel, såsom för Landtbo lägligast finnes Ridd. och Ad.
Pror. 5 B- § io. 9!
HZ4 Den 27 Januarlt. §. 10.
Ej mä nägon närmare till Grannes hus bygga, än minst 50 alnar.
Bygger nägvr annorULLS, hafwe af all rätt lill Brandstod stg förlustig gjordt, om Eldskada timar, samma Lag ware vci: ter emellan egne hus det här osman förestrefre nWnd icke iakttages eller ierffilte Bränn, och Brygghus onlaaaos närmare Gärden elier andre tzuo, än minst rov alnar samt Smedjor zoo alnar §. i r. Hivad säledes och este? hwod nu sagt är, bliswit byggdt stall widmagthällos.
Brister nägvk » Häfd eller Byggnad, bättres och botes som i 27 Eopitlet ByggningaBaiken stiljs.
Andra Artikeln.
Angäende hwad r ll Byggnad anwändas dör, Husens storlek sanrr huruledes dc ucr Byggnad beräknas stola.
Erfarenheten h«r wisat- alt icke nägre
Hus äro st iittt warökrige, sä tjenlige att utestänga den strängare köld, hwtstet ut! etc mera hardt ö i - mat osta och större delen af äret inlcaffar, an de hit.
:l>s r allmänhet byggde hus af Timmer, hn ouiii Mule pä ^ mänga Orter nu äfwea b> er och dek som finnes, sällan innehar den ni-.
: ad, -wilken är nödig, om nägon warcktighet stall lunna päkäknas.
Och södaue hus fordra 0 pä stogiösa Orter lika stor, kai ste äfwen större kostnad, än den som'stulle upgä kill ett mera - Den 27 Januaris.
HZ5 ra warakligt och t flere afseenden, förmänligsre Byggnadssätt.
Härtill räknas med stät
Hus af brändt, jemwäl af obrändt Tegel, Lera eller Galten.
De i äldre och sednare tider härmed gjerda försök, willna oiwifwelacktigt om deras företräde framför Trähus; och behofwet samt en tilltagande ffogbnst kräfwer, alt berörde byggnadssätt, säwm t alla afseenden fördelaktigare mera allmänt widlagcs.
Likwäl 06) dä tillgängen af härtill eckor» de!iga materialier icke pä alla Orter är matz urda, men stundom finnes mera sivär; stundom ock k ert eller annat sall aldeles st knas, k n kill allmän efterrättelfe icke försstriswas, hwilket serstildt Byggnadssätt mä följas.
Det är hwar och en Jordägares rätt, att för sig och sine Landlbönder wäija och sörestriswa dek lätt, att bygga af Träd, fäsom i iöregämde Artikel utstakZs, eller af Tegel, Lera och Grästen, hwilket lägligast och efter hwarje Orts best^ ff-nhet finnes tienligt; men ehwav Byggnads» fält som föl>es, fk U ärliga Byggnads-.kytdlgheten
A hrl förmediav
Gärd, till storlek och är beräknas ester nedanföre faststälde -runder. §. !2. Stufwa och Kammare med Förstufwa, samt Källare under, stall inwändigt utgöra tillsammans en längd of mindst 16 alnar samt bredd as ro alnar.