Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
S. D. Vid förnyad föredragning af BancoUtskottets den 8 dennes under N:o 45 afgifne9 samt den 11 derpå följde eftermiddagen påhöra det lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Memorial, om prägling af så kallade JubelRiksdaler; blef samg ma Utlåtande af Ridderskapet och Adeln afslagit.
Då nu å nyo föredrogs LagUtskottets den 5i sistlidne Julii under N:o i4o afgif - Den 27 Augusti c. Hi, ne, samt den j 1 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, i fråga om löftesmäns rättighet att uppsåga borgen; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, med förkastande af berörde Utlåtande, antaga 16 i 7 Cap. af LagCommittéens förslag till den nya HandelsBalken; uti hvilket beslut de öfrige RiksStånden skulle inbjudas, att sig med Ridderskapet och Adeln för^ ena.
Ut supra. S. D. Föredrogs å nyo och gillades LagUtskottets den 7 dennes under N:o i4i afgifne; samt den j 1 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande öfver Kongl. Maj:ts Nådiga proposition, angående förklaring öfver 5 i 25 Cap.
RättegångsBalken, samt 4 §. uti 5 Cap.
Vid förnyad föredragning af Lag-Utskottets den 7 dennes under N:o i42 afgifne, samt den 11 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående förrymd Makas rättighet att tråda i nytt Gifte; fann Ridderskapet och Adeln för godt besluta, att 4 §. i i5 Cap. Gif~ termålsBalken borde erhålla följande lydelse:
Öfvergifver och förlöper Mannen af ondsko och motvilja sin Hustru, och far utrikes i thet uppsåt, att ej mera blifva och bo med henne; håfve ingen rått sin &lott i boet, eller Den 27 Augusti e, m. fasta gods sitt att råda.
Vill hustrun från honom skiljas , tage thå Stamning hos Domaren.
Vet man ej hvar mannen sig uppehåller, förelågge Domaren honom natt och år att sig inställa, och varde detta föreläggande, genom Konungens B'fallningshafvandes försorg,' öfver hela Riket kungjordt. medelst allmän lysning, sorn jemväl bÖr innehålla föreskrift till Kronooch Stads-Be)jente att uppgifva hvar han finnes.
Kommer han ej inom föresattan tid, eller får man ej inom samma tid om hans vistande underrättelse på grund hvaraf handräckning till hans inställande hos den öfvergifna kan meddelas; döme thå Domaren till skillnad, och håfve mannen förverkat hela sin lott i boet, Samma Lag vare ther hustru förlöper man.
Uti hvilket beslut de öfrige RiksStånden skulle inbjudas, att sig med Riddérskapet och Adeln förena.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den 27 Augusti i823. S. D. Remitterades till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oecottomie- Utskotten; Grefve Spens’s, Carl Gustaf, Memorial, innefattande anmärkningar vid Utekotten3 den 25 Dm yj Ju*uHi t, m, denne» eftermiddagen återremitterade Betänkande, i anledning af väckt motion, om upphörande af KrigsAcademien m. m.
Ut supra. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Allmänna Besvärs- och OeconornieUtskottets den g dennes under N:o 159 afgifne, samt den 11 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående användande af den till Ståderne donerad® jord.
Vid förnyad föredragning af Allmäna na Besvärs- och OeconornieUtskottets den 18 sistlidne Julii under N:o lös afgifne, samt den 1 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, örn inrättning af Portofranco, samt åtföljande Nederlags-rättigheter för Ön Gottland; blef samma Betänkande, i anledning af åtskilige Ledamöters dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteradt.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan tre qvart till u om aftonen.
In fidem Protocolli O. y. Lagerheim.
Ben 30 Augusti /. m.
Lördagen den 30 Augusti, Plenum klockan 9 förmiddagen.
Herr Gyllenheim, Eric Gufiaf, bade in« lemnat ett så lydande Memorial.
Herr Grefven och LancltMarJkalken liem-- stållde, om icke berörde Memorial, sorn innefattade anmärkningar vid LagUtskottets den dennes förmiddagen återremitterade Betänkande, i anledning af väckte frågor om förändringar uti BrottmålsLagstiftningen, finge till bemålte Utskott förvisas.
Bifölls, Företogs till pröfning StatsUtskottefs den. s5 sistlidne Julii under N;o 547 afgifne, samt den 1 dennes eftermiddagen på bordet legde, Utlåtande, i anledning af väckt motion mo ändring i förvaltningen af Strömsholms och Kungs, öhrs Kungsgårdar.
Herr Kaylenjijerna.
Eric Magnus, hade iolemnat ett sä lydande
Ben jo Augusti f m.
Herr von Hartmansdorff, Auguji: Herr Kuylenstjerna har begärt återremiss, emedan han ansett inrättningen båttre, ån StatsUtskottet bedömt densamma.
Skall återremiss åga rum, så tror jag deremot den böra föranledas deraf, att inrättningens nytta år mindre, ån Utskottet sig föreställt.
Att ingå i pröfning af inrättningens organisation vågar jag ej, i brist på erforderlig sakkännedom.
Jag skall derföre hålla mig blott till de resultater, som af Utskottet blifvit bekräftade, och förbigår således Herr af Uhrs uppgifter, att ett föl skulle kosta Staten 1280 R.-dr och att med afdrag af de störtade, hvarje vid lif blifven häst kostat 2,48o R:dr B:co, att 21 uppköpta hästar kostat i5,oooR:dr, hvaremot 296 försålda endast inbringat 55,000 R:dr, o, s. v. Men sjelfva Utskottet hor yttrat» att de i5 hästar som Hofstallet skolat årligen påräkna ej kunna erhållas, att de öfrige hästarne meråndels varit odugliga, att 59 störtat på ejt år, att årliga afkastningen endast utgjort omkring 258o R.dr, hvaremot inrättningen kostar 4o,ooo, m. rn.
Jemnförer man således kosfnadssumraan med gagnet af denna inrättning , så synes det sednare ingalunda motsvara de förra.
För några år sedan var jag på Strömsholm, och såg stuteriet om hösten, då håstarne plåga vara vid båsta hull.
Men borde man döma efter utseendet, så var det anledning att tro, det för dem nyttjas den diet, sorn läkare använda på menniskor under namn af Svältkur; ty magrare kreatur har jag icke sett, då jemnförelse göres med håstarne på dylika inrättningar i Danmark och Tyskland, Om^de 26« Dtti go Augusti f% ni, suramor, som till detta ändamål åtgå, användas till uppköp af goda hästar inom landet, så skulle hästafveln förmodeligen båttre upphjelpa* genom den enskildta industrien.
Det fordras visserligen en närmare undersökning, hvad orsaken kan vara till desse menliga förhållanden.
Ligger ej felet uti inrättningens organisation, så måtte det ligga hos den personal, som till dess förvaltning användes.
I alla fall synes det vara riktigast att bifalla Utskottets Betänkande; emedan de åtgärder, som med inrättningen skola vidtagas, först böra från Styrelsen utgå; men skulle »nan likväl besluta en återremiss, så anhåller jag ött mine anmärkningar äfven måtto få densamma åtfölja.
Friherre Cederftrom, Jacobi Vid frågan om en allmän Stuteri-inrättning, bör man ej allenast taga kostnaden af de hästar som derifrån årligen utgå, uti beräkning, utan äfven och i synnerhet det inflytande den har på hästaf vein i hela provincen, och den nytta, som deraf kan uppkomma, bör ej lemnäs ur sigte, då Utskottet beräknar kostnaderne.
Jag tror det vara gifvet, att
Staten behöfver ingå uti kostnader, för att befordra hästafveln, och man behöfver blott kasta ögat på Tullspecialerne, för att se, huru mångå hästar till Sverige införas emot tull, oberäknad! alla, som lurendrågas.
Om hästafveln förbättras, kan detta förhållande småningom upphöra.
Jag anhåller, att desse anmärk lingar mätte få åtfölja återremiasen.
Den 30 Augusti J. m. Herr af Uhr, Guftaf: I anledning af Friherre Cederströms anmärkning, anhåller jng få fästa uppmärksamheten deruppå , att om Strömsholms Siuteri-inråttning gjorde den nytta för håstafveln, som han förmodar, så skulle det vål förnämligast visa sig i de orter, som omgif*,, va inrättningen.
Likväl år det allmänt kändt, att i andra provinser finner man vida båttre hästar ån i Westmanland der Strömsholm är beläget.
Dessutom år det allmänt antagit, i synnerhet i England, att råtta sättet att upphjelpa afveln af husdjur ej år att införskrifva främmande rscer, utan att de, som inom orterna finnas, sorgfälligt vårdas.
Når till exempel nierinosfår blifvit införskrifne, så vet man, att naturen, efter några generationer, har påklådt dem en annan påls, 6å att de icke likna sina förfäder.
Så år det ock med Bosksps-kreatur.
Hollsteinska kor, som införskrifvas, blifva magrare, och mjölka mindre.
Jag tror således, att, i afseende på håstafveln, inrättningen icke kan uppfylla ändamålet, och detta bevises deraf, att just uti Westmanland kring Strömsholm åro de sämsta håstarne, I öfrigt förenar jag mig med Herr von HartsmandorfF, och begår återrerniss i det afseende, att det år bäst att upplösa inrättningen, om den år onyttig.
Den undersökning
Utskottet begärt vill jag ej afstyrka, men en undersökning förutsätter, att något vore att upplysa; hår år likväl allt upplyst genom en Committée, som lör denna inrättning varit tillsatt.
Således år det ej något mera att upplysa, men om man för att vinna större visshet örn odugligheten af inrättningen vill anställa en under - a(5* lim 30 Augusti J. m. sökning, så har jag ej något deremot.
Jag anhåller blott, det Eaksens Stånder måtte tillstyrka Kongh Majit, att, om inrättningen beiinries ej uppfylla sitt ändamål, Kongl. Majit då måtte tillåta, att medlen indragas och nyttigare anländas, Herr Munck af Rofenjkjåld, Eberhard:
I händelse af återremiss anhåller jag att få beledsaga den med en reflexion, sorn år den, att då vi söka med kostsamma anstalter inskaffa utländska racer, för att förbättra håstafveln, så vårdslösa vi de inhåmska goda racer, som finnas på flera ställen.
Så år i Skåne den goda Fårsinga-racen, och den så kallade Åsa-racen nästan utgångne, hvilka voro mera öfverensstämmande med vårt ehrnst och våra betesmarker, ån de utländska racerne.
Jag säger ej detta för att minska värdet af den omsorg, som blifvit använd på håstafvelns förbättrande genom införande af utländska racer, men blott för att beklaga, att en lika omsorg ej blifvit använd på våra egna goda racer.
Herr von Hartmansdorff', Jag instämmer alldeles i den mening Herr Munck af Rosenskjöld yttrat.
Om de 40,000 R:dr sorn nu synas blifva onyttigt använda på Strömsholm i stället begagnades till praemier för dem, sorn uppföda goda inhåmska hästar, så vore det vida båttre.
Vi se, huru hästarna uti Norrland, der intet Stuteri finnes, åro både större och starkare ån håstarne uti Westmanland, hvarest Strömsholm år beläget.
Förhållandet^med håstafveln
Den 30 Augusti J, rut 269 Uti Norrige och Wermland är detsamma sorn i Norrland.
Skälet är, att i stället för det bonden i Westmanland och andra mera befolkade landskap kör ut sina hästar i åkern, på foror och i skjuts, så låter han dem i Norrige och i Norrland gå lediga i fjällbete om sommaren och vinna styrka.
Om man uppmuntrade landtmannen att vårda sin hästafvel, och att blanda den vanliga Svenska racen med den Norrska och Norrländska, så torde ändamålet, att öfver allt i Riket sprida goda hästar, lättare och säkrare vinnas.
Herr Kuylenjijerna1 Beträffande först StatsUtskottets Utlåtande, så finnes ingne ting deruti, som bestämd bevisar hvad Herr af Uhr i ämnet yttrat.
Hvad jag anfört, år grundadt på officiella handlingar, hvilka jag, i egenskap af tjensteman, år i tillfälle att kånna.
Angående håstarne och deras beskaffenhet, så besigtigas de hvart år ofta iner ån en gång af Stuteri-Öfver-styrelsen eller, efter Stuteri-Öfverstyrelsens uppdrag, af Chefen lör Kongl. Maj:ts Hofstall.
Omdömet vid desse besigtningar har hittills alltid varit, att håstarne befunnits uti behörigt skick.
Och jag öfverlemnar till Högloflige Ridderskapets och Adelns egit bedömmande om icke de vitsord, som sålunda blifvit meddelade, kunna såttas i jemförelse med en enskilt mans.
Hvad den mindre eller allmännare håst-racens upphjelpande vidkommer, har Kongl. Majit äfven dertill sträckt sin omtanka, och till en början genom Nådigt Bref förledet år anbefallt att 9 hingstar af Norrik race skulle *70 Den 30 Augusti f. m. för detta ändamål utdelas i de Småländske LS. nen, hvilken anstallt troligen kommer att framdeles utsträcka sig äfven till andra orter, der behofvet sådänt påkallar.
Hei’r af Uhr:
Då jag inlemnade mina uppgifter till StatsUtskottets StatsVerksAfdelning, skedde det med begäran, att Afdelningen skulle undersöka, om de voro enliga med verkliga förhållandet.
Det år ej mitt fel, om Utskottet ej gjort det, men då Utskottet icke ansett mina uppgifter oriktiga, så borde det tysta bifallet anses såsom ett prononcieradt bifall.
I afseende på Herr Kuylenstjernas anmärkning, att håstarne ej kosta mera ån 160 R:dr i underhåll, så kan jag ej bestrida det, emedan jag ej eftersett det, men om ock det så förhåller sig, så frågar jag hvad nytta det medför, att ett antal hästar underhålles på ett ställe.
Nyttan skulle vål vara, att man kunde få ett antal hästar från inrättningen ut i landet och till Cavallerierne, men då detta antal år så litet, att hvar häst kostar mera ån 2000
R:dr, så frågar jag, örn icke håstarne åro alldeles utan ändamål underhållne, och den derpå använde kostnaden förlorad för Staten, Herr Grefven och LandiMarslalken frågade, om Ridderskspet och Adeln ansåg StatsUtskottets Utlåtande böra, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteras.
Ja, jemte några Nej, Dtn 30 Jufusti /, nu Sjl I anledning hvaraf Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att som, efter hvad han tyckt sig finna, Ja öfverröstat
Marfkalken gjord proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt tillåta, att Herr Kuylenstjernas ofvannåmnde Memorial finge, pä sått han begårt, med de öfrige RiksStånden commu-- niceras.
Föredrogs å nyo Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ofcconomie- Utskottens den 23 sistlidne Julii under N:o 077 afgifne, sams den lc dennes eftermiddagen pä bordet lagde, Utlåtande, öfver väckt motion, rörande grunderne för inrättande af Rikets försvars-styrka.
Herr Bruncrona, Nils, anförde skrifteligen:
(So Bilagan N:o 3.)
Herr Hjerta, ffohan Gufiaj:
Af den si ste varde Talarens yttrande har jag icke kunnat finna hvad jag väntade, nemligen en begäran om återremiss, och om en sådan ej yrkas, så är det öfverflödigt, att jag yttrar mig.
Grunderne, hvarföre Utskotten tillstyrkt Riksens Ständer framlemnandet af en sådan skrifvelse, äro så räl utvecklade uti Betänkandet, att jag ick» 272 J)en 30 Augusti /, m, t vill Försöka att göra det bättre.
Dock får jag, i anledning af elen siste Talarens anmärkningar, tillkännagifva, att Utskotten just utgått från den grundsats, att det tillhörde Kongl. Maj;t att ordna Försvarsverket, och Riksens Ständer att anslå medlen, och det har varit just för att icke behöfva neka medel, som man ansett att man borde bedja Kongl. Majit först ordna Krigsmagten, så att någon besparing kunde ske under fred, på det man måtte kunna använda en större kraft uti kriget.
Jag tillstyrker således bifall å Betänkandet. llerr Grefven och LandtMarJkalken gjorde proposition till bifall af Stats- oell Oeconomie-Utskottens förevarande Utlåtande $ hvilkeii proposition med ja besvarades.
Föredrogs å nyo och gillades Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottets den 9 dennes under N:o ibi afgifne, samt den 11 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde} Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, i fråga om upphörande af de Sjö- och Stapelstäderne beviljade afgifter för fartyg, som besöka Köpingar och Landthamnarj samt der intaga laster.
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs - Dm 30 Augusti f. m'. svärs- och OeconomieUtskottets den g dennes under N:o i63 afgifne, samt den 11 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, i frågan om niodification af författningarne, angående meddelandet af pass åt utländske män, som i Riket söka inträde; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af de öfrige frenne RiksStånden bifallet, för dess del dervid låta bero.
Företogs till profning Lag- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens den 18 sistl.
Julii under N;o ia5 afgifne, samt den 11 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande öfver Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse, jemte åtskilige enskilte motioner i frågan om näringsfriheten, samt om förslag till nya Handels- och Handt verkeriReglementen.
Hett' Grefven och Landt Marjkalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg nödigt, att ifrågavarande särdeles vidlyftiga Utlåtande, som blifvit tryckt utdeladt bland Ståndets Ledamöter, nu behöfde uppläsas.
Herr von Hartmansdorff, Augujh] Jag in - Ridd. o. Ad.
B a.dra Afd, 18, 274 Ven Augusti f. ni; stämmer alldeles deruti, att Betänkandet ej må uppläsas, men underställer Ridderskapet och Adeln, om icke hvarje särskilt punkt af de föreslagna stadgarne finge uppläsas, så att anmärkningar kunde göras särskilt vid hvar och en efter dess olika beskaffenhet.
Herr Hjerta, Johan Gujtaf:
Jag underställer, om icke det med andra ord blefve detsamma.
Jag tror det vara bäst, att de som hafva anmärkningar färdiga, åberopa den pagina, vid hvilken de göra sin anmärkning.
Jag får anmär ka, att om blotta stadgarne uppläsas, så skulle det börjas med pag. 66 och slutas med pag. 11 r.
Det är blott en fjerdedel af Betänkandet.
Skulle Ridderskapet och Adeln åter finna, att hvar och en uti sin ordning må tala om Betänkandet uti hela dess vidd, så komma ämnena utan tvifvel att med hvarannan sammanblandas.
Friherre Cederjlrom, Jacobi Då Betänkandet nu är för första gången före, och ej kan med förändringar antagas, kan det ej eller punktevis granskas.
Derföre är, efter mitt begrepp, det enklaste sättet, att forst företaga alternativen, för att utröna, om Ridderskapet och Adeln vill ingå uti det ena eller det andra, och att sedan anmärkningar göra vid det hela, då man derefter får utröna, om de kunna föranleda till återremiss.
Jag inser ej, Den 27 Augusti e, m. huru man skall kunna pröfva alternativen, innan man förut genomgått grunderna, och att genast tala oni den förra, skulle föranleda till granskning af hela Betänkandet.
Jag tror således den ordning Friherre Cederström yrkatj icke Vara den rätta.
Herr Lefrén, Johan Pehr; Sorn detta Betänkande är vidlyftigt, och troligen granskningen blir vidsträckt, torde lämpligast vara om Ridderskapet och Adeln öfverenskommer om ett satt att öfverlägga, som afviker från det vanligast begagnade.
Friherre Cederströms anmärk, ning torde ej Våra bindande.
Att punktevis of~ verlågga ar ej Ståndet betaget, men vi få ej punktvis fatta hejlut, förr än Betänkandet efter återremiss återkommer.
Jag vågar således vördsammast tillstyrka, att Betänkandet, på sätt Herr Von Hartmansdorff föreslagit, må till öfverläggning företagasj emedan redighet, och jag tror äfven tidsbesparing, derigenom vinnes.
Herr Grefven och LandtMarJkalkeri hemttällde, om Ridderskapet och Adeln önskade; att, på sätt Herrarne von Hartmansdorff och Lefrén föreslagit, de af Utskotten utarbetade förslag till förordningar: 1) angående Handt Verkerierne i Riket; 2) om de handtverk; som Utom burskap få å landet idkäs, så ock om den landtmannen förunnade handels- och slöjdefrihet, samt förslaget till förnyad handels-ordning, skulle punktvis uppläsas och discuteras.
Ropades Jas Den 30 Augusti f, m. Herr Hjertat
Då jag val finner att detta kan leda till ordning uti öfverlåggningen, skall jag anhålla att få yttra några ord angående den skilnad Utskotten gjort emellan Landimanna- och Stadsmanna-nåringarne.
Utskotten utgå pag. 22 och 25 ifrån den åsigt, att det vore previlegier, som hindrade en vidsträcktare utsträckning, ån den Utskotten föreslagit.
Utskotten hafva visserligen mycket vål och fullständigt framställt sine åsigter, och jag tror, att Utskotten hafva i visst afseende rått, men tillämpningen har blifvit nog utsträckt, når det blifvit bestämdt, att blott vissa sorter handtverk få idkas på landet.
Jag tror, att handtverk dock ej borde inskränkas till några vissa localer, ty det år enligt sakens naturliga ordning gifvet, att de större nåringarne med båttre lörmon drifvas i Ståderne, der mångå menniskor åro tillsammans.
Dock bör detta ej vara bestämdt.
Det år möjligt, att localen år båttre på landet ån i närmaste Stad, att drifva en rörelse i stort.
Jag tror således, att tillåtelsen bör utsträckas, men att skatt bör i alla fall betalas till Staden.
Herr EJienberg, Pehr, hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplåstes, så lydande:
(SetBilagan N;o 4.)
Innan man går till uppläs ning af artiklarne, anhåller jag få göra en anmärkning vid hvad som står pag. 55, och som år så generel, att den bör föregå, då den derigenom kan förkorrta discussionerne.
Det år Den 30 Augusti f, m. *77 nemligen mot den princip, att näringsidkare böra vara af Christna läran.
Jag underställer Ridderskapet och Adeln, att det finnes hos oss en del medborgare, sorn ej Sro uti den cathegorien, nemligen Judarne.
Då jag ej kan finna, hvarföre man ej skulle göra afseende å de handtverkerier, som enligt JudeRegleinentet åro dem tillåtne att idka, och då andre näringar kunna finnas hos oss, som ej nu åro dem tillåtne, hemställer jag om man icke kunde yttra sig bestämdt vid alla de punkter som angå vilkoret, att, för att idka näring, man bör vara Christen; ”att man skall vara af Christna Läran, så vida icke Kongl. Maj:t lemnar särskilt tillstånd för andra Religionsbekånnare."
Detta år en så generel anmärkning, att jag trott mig böra framställa den, innan den partiella granskningen företages.
I afseende på den fö ista anmärkningen Herr Hjerta gjort, får jag erinra, att uti 4 Art. 2 §., der det år bestämdt, hvilka handtverk som på landet få drifvas, innefattas all den vidstråckthet man kan begära.
Der lyder det sålunda:
Handtverk och Slöjder, forn antingen åro egenteligen grundade på förädling af inhåmjka ra ämnen, eller fordra vidjträckt utrymme, beqväm tillgång pd vatten, betydliga Jörråd af ved och brännkol, eller andra dylika förnödenheter, måga pd landet, äfven utom Stådernes grund och område, få idkas.
Jag tror, att under dessa bestämmelser den vidstråckhet innehålles, som man kan åstunda, och att iå handtverkerier finnas, 278 Den 30 Augusti f, m. sorn ej under denna rubrik kunna till landet flyttas, Jag anhåller äfven att få tillägga nå gra ord rörande den sednare anmärkningen om föreskriften, att man skall vara af Christen trosbekännelse.
Deruti har jag med Utskotten Varit af skiljaktig tanke.
Jag tror ej detta stadgande stå tillsammans med den uti RegeringsFormen stadgade Religions-frihet.
I afseende på Herr Hjertås anmärkning om den Christna trosbekännelsen, så kommer Ridderskapet och Adeln vid uppläsningen af förslaget att inhämta, det man gjort undantag i afseende på Judarna, Hvad Friherre Cederströms anmärkning beträffar, sä förmodar jag, att Svenska Folket icke
Utan sitt uttryckliga begifvande, lärer tillåta an-1 dra trosförvandter, eller Turkar och Hedningar få nedsätta sig uti Sverige, och här åtnjuta medborgerliga rättigheter.
Således låra uti förevarande stadga inga närmare bestämmelser i detta afseende ån de redan befinteliga, erfordras, och de värde Talarne följaktligen varu tillfredsställda.
Her Hefren:
Jag år af Herr von Hart-* mansdorff förekommen, i afseende på den an-' märkning, att Utskotten skulle hafva glömt att upptaga liyad Judarne angår.
Då jag utbeder mig, att sedermera få veta af de värde Talarne, hvar det står föreskrifvit, att man ej kan hindra Judar, att inträda uti andra handtverk, ån de som åra Den 30 Augusti /, m. 879 uti JudeReglementet föreskrifne, sä vill jag uppskjuta att yttra mig derom, till dess den saken förekommer.
Hvad åter den förra saken angår, så ligger orsaken, hvarföre jag anser den af vigt, deruti, att uti de Norra provinserne af Riket kan man ej vänta, att några nybyg. gen skola kunna inråttas af större omfattning, om ej landtmanna-nåringarne få en stor utsträckning.
Således anser jag bäst, om alla handtverkerier finge idkas på landet, lika som i Ståderne.
Detta år en principefråga, vid hvilken jag velat fästa uppmärksamheten.
Förflag till förordning angående Raudiv erke rieme i Riket. 1 fia Artikeln.
Om HandlverksSeciteters inrättning och befattningar.
Utskotten hafva föreslagit i j Art. och 1 $. inrättning af såkallade HandtverksSocieteter, i stället för de hittills existerande Skrågillen; men dervid tagit till grund, att blott handtverkande Borgersmån åro valbara.