Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
BancoFullmägtige publicera Banquens ställning, med undantag af Silfverfondens belopp, årligen.
I intet fall få nya sedlar utgifvas, utom i de händelser N:o 14 omtalar, i fall det i N:o i3 omtalade anslaget ej hunnit uppfylla behofvet.
I ingen annan händelse får den i N:o 1 och 2 nämnda orubbade Sedelstocken minskas, utom i den, att lånebeliofvet minskas, och någon del af de för året anslagne lånerättigheterne ligga obegagnade.
Ö25 lioner.
Coursell att falla, så åstaclkommes väl genom den anstalt, jag föreslagit, en förlust för Banquen, men den är fullt ut betalad genom den vinst, som Nationen då gjordt, och hvarigenom Coursens fällande åstadkommits.
Till erhållande af Fond för denna Coursstyrnings-anstalt, anser jag kunna afsättas 100,000 R:dr årligen.
Inträffar således en Cours af 96 skillingar inom 5 år, så behöfver Fonden utgifva nya Sedlar; —- just i denna händelse, ensamt i denna, är Sedelfabrication icke farlig.
Dessa Sedlar fördubbla dessutom sjelfva åtgärdens verkande kraft, att hindra Coursens nedrusande.
Sedan dessa beliöft utgifvas, skola Ständer utan fara kunna stadga ett hastigare årligt Amortissement för dem, än den Summa af 100,000 R:dr, vid hvilken jag hållit mig, för att ej minska med något betydligt Rörelse-Capital, i den händelse, att 96 skillingars Cours icke inom 5 år inträffar.
Denna del af mitt förslag är likväl alldeles ej väsentligt sammanhängande med de öfriga.
Sluteligen föreslår jag såsom det enda villkor för möjligheten att stadga opinionen om orubbligheten af Banquens ställning, en opinion, som kanske är nödvändigare än orubbligheten sjelf, att Banco-Fullmäglige för hvart år, efter slutadt Bokslut, till sine Medborgare uppgifva beloppet af Sedelstocken vid förledna årets utgång; samt Summan utaf hvar Class Ridd. o. Ad.
I Afd. 79 626
Den i5 April. af Hypotlieker, lill bevis pä, att de antagna grundsatserna blifvit följda.
Silfver-Fondens belopp kan gerna få döljas, om man så behagar.
Den lilla nytta, som den efter min tanka gör Banquens Credit, och med hvad Realisations-principe, som nu vidtages, för att af kommande Ständer utbytas mot en motsatt, kanske lika ytterlig, i nu varande Handelsställning, ändå alltid kommer alt göra, — bela denna nytta, kan den lika väl och nästan lättare göra, om den är obekant.
I sammandrag äro dessa förslager i Bilagan C upptagne, och i momenler fördelade; — och härmed öfverlemnar jag till mina samfälta Landsmän, till upplysta, men, som jag hoppas, personen ursäktande Domare, detta förslag, ett moget arbete af en ung man, som yttrat sig efter sin öfvertygelse och sin åsigt, i hvars hjerta den varande stämman af hans ungdom tydligare talar, än i någons mun af dem, som skola klandra hans förmätenhet, men som, vid mottagandet af Polletten såsom Riksdagsman, afsade sig sin egen Person, blef Representant för sin öfvertygelse, afsade sig äfven den egoismen, att tänka på sin oförfarenhet, när hans själ befalte honom tala.
Herr Oxehufvud j Bo ^ anhöll det Ridderskapet och Adeln behagade anmoda Grefve Spens, att till trycket befordra sitt nyss uppläste anförande, hvilken anhållan uppå af Herr Grefven och Landtmarskalken gjord Proposition af Ridderskapet och Adeln bifölls.
Den i5 April. 627 Hen- Flach, Carl Fredric:
Flere af de begrepp jag, rörande detta ämne, fattat hafva af värde Ledamöter redan blifvit bättre sagde och omsagde, att jag ytterligare icke bör dermed besvära
Eder uppmärksamhet, Mine Herrar.
Jag utber mig endast edert tålamod åt några ider, som afvika från hvad af andra nu blifvit yrkadt; nemligen:
Om motionen framställer en åsigt, att i brist af för handen varande RealisationsFond, till en framdeles Realisation, lägga de planer, samla de Materialier, sorn under tiden böra åt Sedelmyntet gifva ett Opinionsvärde, sådant att lossa dess fjettrar och utbringa det i allmänna rörelsen.
Om, säger jag, detta utgör Betänkandets andemening, då fruktar jag att de utsedde medlen skola för ändamålet vara alltför otillräcklige.
Sjelfva den så vigtiga, så användbara Meth oden, att genom ökad Varuproduction öka Myntvärdet, är isolerad från all Amortering, i sin beräkning alltför abstract att verka på Opinionen, och går alltför långsamt tillväga att gagna det närvarande behofvet:
Amorteringen deremot, om från densamma kan skiljas den liqvidationssvårighet, som för betalare derigenom uppkommer, innan de enskilte Financeförh^llanden derefter hinna lämpas.
Huru förnufts- och opinionsenlig framställer den sig icke vid frågan; om återlyftning af ett Myntvärde, som sjunkit endast genom Sedelmassans förstoring, skulle bland oräkneliga Casus bär vara det enda, då Läkemedlets natur ej lår sökas i sjukdomens?
Jag tror att vådan af Amortering skall uteblifva om Methoden lämpas icke blott 623 Den 15 April. till Mynt- utan äfven till Creditväsendet, på sätt att åt alla nu varande Skuldenärer, förunnades ett rådrum af vissa år för att i Successive ordning betala sådana skulder, för hvilka de emedlertid kunde lemna Inteckningssäkerliet, och ville betala 7 proCents årlig ränta.
Creditväsendet, (ehuru med Myntväsendet inblandat, äger dock egna hjelpkällor, och lägger för närvarande det allmänna Intresset närmast.
Det är tid att Lagstiftande Magten uppträder som en ädelmodig skiljesman emellan egoismen och förlägenheten; hvartill äfven detta förslag synbarligen leder.
Å en annan sida skulle, efter min tanka, Creditväsendet betydeligen upphjelpas, om stadgadt blefve att alla stående LaneCapitaler vore till betalning förfallne enär räntorne ej ordenteligen erlades, äfvensom, att från förfallodagen borde å alla sådana Capital erläggas öfverränta, men till blott 2 proCent, hvaröfver den icke å något ställe borde få stiga.
I förening med dessa anstalter, synes mig, AmorteringsMethoden, till Sedelmyntets förbättring, utan äfventyr kunna användas; dock först och främst på Riksgäldsmytet, så att, en deremot svarande del af Kronans mäst umbärlige tillhörigheter, sattes till afsalu emot Köpesumman i Riksgäldsmynt, men med en viss grundränta fixerad i Silfver, hvilken dock borde fu lösas efter en viss, till exempel 96 sk:s Cours, hvarigenom den tredubbla nyttan skulle vinnas; att Statsintraderna ökades; — det Representativa Myntet linge enformig - Den i5 April. 629 het och åt opinionen rörande Myntvärde förunnades någon synbar ledning.
Jag kan icke förena mig med de Herrar « och värda Talare, som anse DisconLRörclsen, ! till det Allmännas större båtnad, kunna drif vas af Privata Bolag, än af Riksens Ständers Banque, ej eller delar jag den fruktan, att Banquen kan blifva för stor Capitalist, så länge dess Öfverskottsmedel, ad Publicos usus kunna användas.
Att skatta på detta sätt till enskildta Corporationer, leder till skadan af en alltför ojemt delad välmåga, till förökandet, å ena sidan af Luxen, å andra af eländet.
Icke eller inser jag hvartill skulle gagna, att upptaga det föreslagne Lånet af Tre Millioner i Silfver, utan så vida Realisationens Culin inationspunct, i och med detsamma ovilkorligen framkallades.
Sluteligen önskade jag, att, med Fcölevlandskänslans hela värma och med sanningens fulla kraft, kunna uttrycka det deltagande hvarmed jag har äran biträda det Höglollige Utskottets tanka; att förfelade skola alla Mesurer vara om från högsta Palatset till Kojan, tonen och omtankan ej stämmer till hushållning och sparsamhet i bruket af utländskt öiverllöd af alla slag.
Uti mitt vid Utskottens Betänkande åtföljande cnskilta yttrande, har jag framställt mina åsigter al ämnet i allmänhet, men som bland de anmärk - 630
Den i5 April. ningar, hvilka nu blifvit gjorda vid Utskottefns Betänkande, jag saknar en väsentelig, nemligen den, alt frågan om FilialDisconternas Reglering, såsom stående uti ett alldeles oskiljagtigt sammanhang med frågan om Myntvärdets Reglering, hade bordt på samma gång af Utskotten framläggas till Riksens Ständers pröfning; får jag underställa Ridderskapet och Adeln, om icke Utskotten borde åläggas, att då de inkomma med svar uppå de nu vid FinanceBetänkandet gjorde anmärkningar, då på samma gång afgifva sitt Utlåtande öfver den redan före delta återremitterade frågan om Disconternas Reglering.
I afseende på den Anmärkning, som blifvit gjord, rörande beräkningsgrunden för RörelseCapitalet, anhåller jag att få tillkännagifva det jag beräknadt det, sådant det var Ultimo December 1814, emedan Riksens Ständer vid i8i5 års Riksdag heslöto, att det skulle förblifva oförminskadt till 1820.
Då var FilialDisconternas rörelse med uteslutande af sk:r och r:stn tillsammans 8,q35,547 ^:t^r> hvaraf vid sistledit års slut 2,284,140 R:dr vore indragne.
2,000,000 minskning i RörelseCapitalet är betydelig för våra Näringar, synnerligen då, genom Handelstvång, RörelseCapitalet långsamt circulerar.
Det är af dessa skäl jag anser RörelseCapitalet böra förblifva vid det belopp som af 1815 års Ständer fastställdes, och får anhålla alt detta mitt yttrande måtte få åtfölja åter rein issen af Betänkandet lill Stats- och BancoUtskotten.
Den i5 April. 631 Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg de vid Stats- och BancoUtskoltens Betänkande framställde Anmärkningar hindra detsammas antagande, samt på sådan grund behagade Betänkandet jemte Anmärkningarne till Utskotten återremittera, med anmodan att vid återremissens besvarande tillika i ett sammanhang afgifva Utlåtande öfver den på Utskottens handläggning för närvarande beroende fråga, rörande Malmö- Götha CanalBolags samt Götheborgs DiscontVerks utredning.
Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, eftermiddagen, den i5 April 1818. S. D. Remitterades lill BevillningsUtskottet, ett Anförande af Grefve Gyllenborg, Johan Henning, angående stadgande af ansvar för öfverträdelse af föreskriften i §.
7 Moni. af nu gällande Charta>Sigillatae-Förordning.
S. D. Då nu å nyo föredrogs Stats- och BancoUtskottens den 3 dennes under N:o 27 afgifne, samt den 8 dennes på bordet lagde 652 Den i5 April.
Betänk andé, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition den io December 1817, angående Allmänna Penningerörelsen och Myntvärdets upprätthållande, blef samma Betänkande, på grund af dervid gjorde Anmärkningar, till Utskotten återremitteradt, med anmodan, att vid återremissens besvarande tillika i ett sammanhang afgifva Utlåtande öfver den på Utskottens handläggning för närvarande beroende fråga, rörande Malmö-, Götha CanalBolags, samt Götheborgs DiscontVerks Utredning.
Justerades PleniProtocollet för den 24 sislledne Marlii förmiddagen.
Grefve SpenSj Carl Gustdjf, hade inlemnat ett så lydande anförande:
Hvad länge skall bibehållas, det skride till sin mognad långsamt.
Med lankan fästad vid denna sanning, reserverar jag mig med mindre ledsnad än annars, emot Majoritetens beslut i den Votering, som slöt principestriden i Bevillningsfrågan den 24 Martii.
Jag hörde den dagen, en part Talare medgifva livad äfven hela BevillningsUtskottet medgifvit, att 1809 års BeviilningsFördelning var rättvisare, ehuru, som det heter, icke verkställbar.
En lid kommer då man inser att all rättvisa - Den i5 April. 633 visa är verkställbar, då man med stadgad föfesatts, med manlig kraft, angriper svårigheterna.
Innan den tiden kommer, har kanske det af Herr Stallmästaren von Törne åter uppväckta 1809 års förslag, fått en utveckling i mer än ett detaille-afseende, der den nu saknas.
Det har kanske visat sig då, att man ofta har misstagit sig om hvad som utgör väsendet af detta systeme, ofta ifrigast angripit det, som egenteligen har varit detailler.
Det är nu intet tid, att bevisa detta, eller försöka motsäga en annan Talare, som yttrade att, efter hans tanka, intet annat skäl finnes till progression, äfven i Afgifts-procenten, än att Staten behöfver och tager der det fins. —■
Jag vill blott beklaga hvar rik man, som kan glömma, i huru mångdubbelt större förhållande en rik behöfver Statens skydd.
En tredje hörde jag anföra, att
Capitalisten för några år sedan har blifvit plundrad på halfva sin egendom, såsom skäl hvarföre han nu ej borde hindras, att hvälfva sina utlagor på Gäldenären. —.
Jag undrade inom mig sjelf hvart den Stat ämnar sig, som medger sig hafva plundrat, för en tid sedan, en Class, och som derföre anser sig, för variation skull, böra lägga tyngden på de andra.
En fjerde hörde jag yttra sig, att ägarne af skuldsatt förmögenhet väl kunde förtjena straffas för det öfvermodet att vilja hetas äga det de ej ägde.
— Jag vill önska att denna Straff-principe lika väl uthärdar en lugn öfverläggning, som de öfriga principer af Ridd. och Ad.
V B. 1 Afd, 80. 654 Den i5 April sträng rättvisa, som mer än en gång utmärkt samma Talare.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan half till g om aftonen.
Protocoll, hållna hos H ögloflige Ridderskapet och Adeln, / '■ vid ' / i ' Urtima Riksdagen i Stockholm År 1818.
Femte Bandets Andra Afdelning. STOCKHOLM, Tryckta lios A.
Ga de tius, 1818.
Lördagen den 18 April 1818.
Plenum klockan half till 10 förmiddagen, Upplästes till Justering och godkändes följande från Expeditions-Utskottet ankomne Förslag tili Riksens Ständers underdåniga Skrifvelser till Kongl. Majit. 1:0
Om medel till kostnaden för Kongl. Majits Kröning. 2:0 Om Seglations-frihet för Innevånarne i Blekinge och Skåne. 3:0
Om Husbehofs-Mjölqvarnars befrielse från Skattläggning, 4:0
Om vägning af Riiotehalm. 5:0
Om föreskrifterne vid öfverenskommelser om Presträttigheter. 6:0
Om jemkning af BåtsmansRoteringeo i Haliand. 4 Den ig April.
Upplästes och ladeS på bordet följande frän nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Betankandcn: Ifrån Stats- samt Allmänna Besvärs- oell Occonomia- Utskotten Af den 26 sistledne Martil, i anledning af gjorde Motioner af Herrar von Schultzenheim, David, och Munck af Rosenschöld, Eberhard, orr. dels upprensning dels igenfyllning på allmän bekostnad af de innom och nära vid Hofvudstaden belägne såkallade Clars och Fatburs-Sjöarne samt Rörstrands och Carlbergs vikarne; deruti Utskotten af anförde skäl yttrat sig icke kunna tillstyrka Riksens Ständer, hvarken att något understöd för berörde ändamål anordna, eller, sedan Riksens Ständer redajn vid förra Riksdagen till Kongl. Maj:ts Näöigste uppmärksamhet anmält detta ärende, någon åtgärd nu vidtaga.
Och var härvid fogadt Utdrag af Utskottets Protocoll för berörde dag, innefattande åtskillige Ledamöters reservationer.
Ifrån Stats-Ut skottet :
Af den 2 uti innevarande Månad. 1:0
Ofver gjorde anmärkningar vid Utskottets ytt ande angående Wadstena Klosterkyrkas upplatande på vjssa villkor åt Wadstena Stads samt dermed förenade St Pehrs Landsförsamlingar, hvilka anmärkningar Utskottet Dm ig April. likväl icke ansett föranleda till ändring af dess förut afgifne Utlåtande. 2 0 I anledning af innom Preste-Sråndet gjorde anmärkningar vid Utskottets Utlåtande öfver Hetr Adlerbeths Förslag, om bidrag af Allmänna Medel till kostn3derne vid Isländska Handskrifters öfversättande; men Utskottet har ansett sig icke kunna frångå hvad berörde Utlåtande innehåller, hr list mälet redan blifvit af de öfrige 3 Respective Stånden afgjordt. 3:0
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss å Majoren Florus Tölls ansökning otn innestäende Accords-ersättnings-utbekommande; deruti Utskottet tillstyrkt att Majoren Toll må utbekomma sin Accords-ersärtningsfordran utgörande 544 R.-dr; hvartill Utskottet, i händelse af bifall, skulle föreslå t
I'gång i sammanhang med de flere ledan beviljade dylika restitutioner. 4'0 Öfver gjorde Motioner om bestämmandet af Hennes Maj:ts Drottningens underhålls-Summa, i händelse af Enke - tillstånd, samt om dispositionen af Rosersbergs Kungsgård efter Hennes Majus nuvarande EnkeDrottningens frånfälle ; och har Utskottet dels föres’agit en årlig Summa af 60,000 R:dr, att af Hennes Maj:t
Drottningen uppbäras, om Hennes Maj:t i Enkestånd skulle (blifva försatt, samt Ulricsdals Lustslott måtte till Enke-Säte utses, och dels tillstyrkt att Riksens 6 Dm 18 April.
Stander hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla att Rosersbergs Kungsgård vid Hennes Maj:t Enke-Drottningens afgång, icke måtte utarrenderas, utan såsom Kongl. Maj:t i Nåder lämpeligast finner disponeras tills Riksens Ständer vid derefter inträffande
Riksdag blifva i tillfälle »tt derom sig utlåta, 5:0
Af den 6 i denne månad ofver gjord Motion om Anslag af Allmänna Medel till kostnaden vid förfärdigandet af en Tafla öfver Högstsalig Konung Carl XI1I:S Kröning} och har Utskottet, då Statens tillgångar icke för det närvarande medgifva några medels beviljande till detta ändamål, ansett sig icke kunna tillstyrka bifall å Motionen, utan frågan böra till en lägligare tid uppskjutas.
Af den 13 dennes; 6:0 I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående Stats Verkets tillstånd och behof uti hvad som rörer Riks-Statens sjunde Hufvud-titel, hvilken innefattar Pensions-Staterne; hemställande Utskottet om icke en tillökning på ofvannämnde Stats-anslag af 5,7x0 R:dr kunde beviljas samt till Kongl. Maj;ts Nådiga bepröfvande öfverlemnas, att härmed öka och reglera Pensionerne uti 7, g, och 9 Classerne, äfvensom för Under Officerares Enkor och Barn, 7:0 Öfver gjorde Motioner om förändring i beklädnadssättet för Indeldte Arméen; derpti Utskottet uppgifvit Förslag till en förän, drad reglering i detta afseende.
Den 18 April. 7 g:o Öfver Herr Bergenschöld*, Eric Jo. lian, Motion om tillökt antal Löner för Justi. tiae-Revisions-Expeditionen; deruti Utskottet åberopat det Utlåtande, Utskottet, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga remiss i tillförordna, de Herr Justitiae-Cancellerens underdåniga hemställan om enahanda tillökning, meddeldt i sammanhang med öfrige frågor rörande StatsRegleringen under Riks-Statens andra hufvudtitel. 9:0 I anledning af gjorde Motioner om tillökning i anslaget för fria Konsternas Academie; men sedan Utskottet vid Stafs-Regleringens uppgörande tillstyrkt en förhöjning af 1,92y R:dr uti anslaget för nämnde Academie, har Utskottet ansett något ytterligare belopp icke kunna till beviljande föreslås. ro.-o Öfver väckt Motion af Herr Rothlieb, Carl Fredric, om Medels anslående till Riddarholms-Kyrkans iståndsättande -3 deruti Utskottet tillstyrkt, att så framt Kongl. Majit i Nåder ej skulle finna utväg, att, såsom förut, af serskilda tillgångar låta anordna den vidare åtgående kostnaden, bebofvet må fyllas af den Summa, som för de Publicjue
Byggnader» nes i Stockholm underhållande finnes å RiksStaten uppförd, och hvarå Utskotta tillstyrkt förhöjning; men på det ändamålet af de i detta ämne gjorde framställningar, måtte befordras, såsom Kongl. Maj:t i Nåder för godt finner, har Utskottet föreslagit att Riksens Ständer må hos Kongl. Majit i underdånighet anmäla deras härom vidtagande beslut. 8 Den 18 April. 11:0 Öfver Herr Comminister Berggrens Motion om Lönförbättring för Comministrarne i Stockholm ; men dä Presterskapet så i Stockholm, som annorstädes egenteligen lönas af Församlingarne, har Utskottet ansett sig icke kunna tillstyrka bifall å denna Motion. 12:0 Angående Grefve Lövenhjelms, Gustaf, Motion om medels anslående för repa* rationen ä Kongl. Theafre-Husen; hvartill Utskottet likväl icke funnit sig böra tillstyrka serskiidte Medels beviljande utöfver det, för Kronans Publique byggnader i Hufvudstaden ä Riks-Staten uppförde anslag.
Frän Buncc-UtskotUtZ Äf den 6 i denna Manad: i:o I anledning af flere Motioner angående Medel till Jernhandteringeus och Bergslagsrörelsens understöd och upprätthållande; deruti U skott-t tillstyrkt dels att föreskrifterne för Herrar BancoFullmägtige om Lån på exportabla Effecter må blifva oförändrade, med undantag deraf att Låne-beloppet må kunna sträckas till -|.-delar af gällande priset, men ej deröfver, samt dels att Jern-Contoiret mä, emot nöjagtig säkerhet förunnas
Discont-rättigfiet i Banquen till ett belopp af 600,000 R:dr emot 3 proCents ränta; hvilket Creditiv borde ställas till Fullmägtiges uti Jern-Contoiret disposition, för att till Bruksrörelsens nytta och båtnad bäst användas. 2:0
I anledning af så väl Riksens Stan - Hen iS April. 9 ders Revisorers till Utskottet remitterade Berättelse om den af Utskottet verkställde granskning, rörande Banco Verkets styrelse och förvaltning efter sednaste Riksdag.
Jemte det Utskottet sökt fästa Riksens Ständers uppmärksamhet å några med Verkets administration gemenskap ägande omständigheter, hvilka i Utskottens tanka fordrade rättelse , och till beredande hvaraf Utskottet äfven uppgifvit Förslag, har Utskottet icke allenast ansett sig böra lemna Herrar Fullmägtige det vitsord , att de redligen och med heder svarat emot Riksens Ständers dem uppdragne vigtiga förtroende, hvadan det för Utskottet vore en tillfredställande pligt att anmäla dem til! erhållande af decharge för deras öfver detta angelägna Verk sedan sista Riksdag förde ansvariga och mödosamma Förvaltning, utan ock meddelat , att ej mindre Banquens Commissarier hvad administrationen och förvaltningen serskilt beträffar, än i allmänhet Verkets Tjenstemän och Betjente, medelst ett oafbrutet bemödande för Arbetets behöriga och paliteliga fortgång, uppfyllt deras skyldigheter och gjort sig förtjente af Riksens Ständers fortfarande ynnest och bevågenhet; och var dervid fogaöt ett Utdrag af Utskottets Protocoll, innefattande några uti vissa omständigheter yttrade serskildte meningar.
Ijran Coust it utions-Ut skot let:
Af den 10 i denna manad: i:o I anledning af den till Utskottet re - IO Den tS April. mitterade Anmärkning af Stafs-Utskottet emot Konungens Rådgifvare i Commando-mål för Arméen eller Föredraganden af Kiigs-Ärenderne, i afseende å vissa föreskrifter rötande SoldatBeklädnaden vid Vesterbottens Regemente.
Men Utskottet har af anförde skäl ansett ej mindre Konungens Rådgifvare i Commando-mål för Arméen än Föredraganden afKrigs-Ärenderne vara i denna sak från allt ansvar skiljde, samt den gjorde Anmärkningen således böra förfalla. 2:o I anledning af Herr Schönströms, Pehr, gjorde Anmärkning emot Herr Stats-Ministern för Utrikes ärenderne, i afseende på ett af honom den 21 Martii 1817 till Konungens Befallningshafvande aflåtit Circulaire, angående de af Regeringen vidtagne anstalter till Spannmåls införskaffande; men då berörde Circulaire-Bref icke emanerat till följd af Konungens i någon af Dess Stats-Expeditioner fattade beslut eller ägt gemenskap med beredningen och anmälandet af de Ministeriella Malen, utan blifvit af Herr Stats-Ministern enskildt efter
Hög authorisation utfärdadt, har Utskottet ansett sig icke böra förevarande dess befattning ej tillhörande anmärknings-fråga till vidare pröfning upptaga. 3:0
I anledning af Herr Hertzenhjelms, Orl, anmärkning emot Stats-Rådet samt Föredraganden af Handels- och Finance-Ärender, i afseende på deras tillstyrkan af Konungens den 27 September 1817 i Nåder vidtagne och korrt derefter återkallade beslut, rörande Malmö Ben ig April. ti Discontverk; deruti Utskottet anmält sig hafva öfver de nämnde
Discont*Verk beträffande omständigheter redan fattat sitt beslut i sammanhang med de ämnen, som under gransk, ningen af Stats-Rådets Protocoll förekommit, och att
Utskottet således ej kunde den nu framställde Anmärkningen serskildt till pröfning upptaga. 4:0 i anledning af Kongl.
Majtts Nådiga Proposition om en förändrad Redaction af 7 §, i Regerings Formen j och har Utskottet ansett sig böra lemna sin enhälliga tillstyrkan till det uti högstberörde Proposition uppgifna förslag till en ny Redaction af nämnde §.
Företogs till pröfning Stats-Utskottets under N:o 132 afgifne samt den 7 och 11 dennes på bordet lagde Utlåtande öfver gjorde Anmärkningar vid Utskottets den 21 sistledne Februarii meddeldte yttrande, angående Arfvoden och Tractamenten för Riks-Ståndens och deras Utskotts Secreterare, Cancellier och Vaktbetjening.
I sammanhang härmed upplästes de 3:ne öfrige Respective Riks-Ståndens Protocolls-ötdrag för den 11 dennes, innehållande att Preste- och Borgare-Stånden bifallit Herr Grefvens och LandtMarskalkens samt Herrar Talemäns den 4 sistledne Februarii meddeldte Förslag till Arfvoden och Tractamenten för Riks-Ståndens Ben iS April. och deras Utskotts Secreterare, Notarier, Ordinarie och Extra Ordinarie Cancellister samt Vakt-Betjemng; äfvensom att den blifvande af.