Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Grefven och Landt-Marfkalken wille göra proposition pä Betänkandet Paragraphswis, dä ftin trodde att meningarne läk are kunde förenas, elvr ock deras werkliga stiljaktighet, lättare utrönas. ^err von k-knuksrvolik, turi 6uliak Ueinboiö, När denna staga förra gange' hos Höglofliga Ridder - Den 4 November- ns derstapet och Adeln war under ökwerläggning önstade jag ändring i 2 Cap. § z Gistermäls-Balken i sä mot» lo, alt le der i fräga sakte ägkenstap mätte tillätas, emot weoerbörlig dispense.
Lag - Ut stöttet har förklarat att sädant ej more stridande emot moralite, u an endast för det narwarande emot opinionen.
Jag har detzulom i denna fräga hast ett särskildt voium^ hwarpä jag önstade, att nägot afseende mätte gö-as, att nemligen, om nägra olägenheter ej med desia giftermål more förknippade, borde de utan dispense anes tillatliga.
Jag fär derföre i O.mjukhet hos Herr G efwen och Landt - Marskalken förestä acr prooottlivnen ti l
Ja mätte bliiwa pä Lag» U stottels Betänkande, och den lill
Nej pä milt särskildta utlåtande.
Herr Grefwe» och Lan'otH?arskalken, gjorde äler proportion pä Belänkandet i hela ftn widd, Hwtlken befwarades med Ia och nägra Nej.
Grefwe körner, föreflog att proposition pä Betänkandet malle göras punclewis.
Serr Grefwe och Landt-Marskalkcn, gjorde derefter proposition pä den söreslagne anm mg i 2 Cap. z ^ Giftermåls - Balken i Lag-Utskottets Betänkande, rörande rättighet till ag.enstap med syskon barn, utan Konungens dispense.
Der - I2O Den 4 November.
Derefter upplästes förslaget till ändring i 2 Cap. 5 § GiftermälsBalken on?. Swägerffap ä sidone.
Herr von IlauxsavolK',' anförde att det work nud denna Z han tillstyrkt tillåtelse, utan att nägvn Lispense ftulle behösivas.
Herr Grefwen och Landt Marskalken, gjorde proposition litt bifall pä U. stoltets fvrstag, hwit-, ken befwarades metz Ia och Nej. Herr Grcfwen och Landt Narflalken, för reflog, att dä denna proposition nu med Ja och Nej,, blifwit beswarad, desi afgörande mätte hwila till desi Ridderstapet och Apeln yttrat sig om de öfrige, punes terna i detta Betänkande.
Gjordes proposition pä Utskottets förslag rörande 6 § 2 Cap.
Misigernings.
Balken om ägtenstäp i andra Dwägerlaget.
Ropades Ja. hlandadt med nägra V7ej Widare gjordes proposition pä Utskottets för-, stag rörande Lägersmål med Syskonabarn.
Efter någon kort öfwerläggning beM Ridder» stapel och Adeln, att de öfrige af Lag-Utskottet i desi Den 4 November. 121 Leff Betänkande af den 12 Augustt,föreslagna förändringar i hagens rum, skulle, som beroende af hwad Ridderskapet och Adeln om 2 Cap. 5 och 6 tz § Giflermäls-Balken besiuker, sedermera derefter rättas.
Derefter gjorde Herr Grefwe» och Landt-Marskalken proposition till ässing pä Utskottets försiag -rörande 5 och 6 Z § 2 Cap. GiftermälsEalken, Ropades Aa blandadt med Nes. ^ Herr von IllarwsrvyM denna fräga kan pä tre fatt asgöras, nemligen: antingen säfom!
Lag-Utskottet söresiagit, eller med den jämnkning jag tillstyrkt, eller till bibehållande af Lagens förra föreskrift.
För min del förnyar jag min anhållan, att i fall öfwer denna fräga skall voteras,' de bägge första allerna», liderna i propositionerna mätte upptagas, - friherre 6^I1enlljsrna, aUsäg propositimien till afsiag wara besvarad med Aa, och trydde således als det komma att förblifwa wid Lagens förra stÄds gande.
Ropades Nes. . Zerr Grefwen och Landt Marskalken- hemställde, om icke till undwjkoade af votering, nägon jämnkning i meningarne kui^s äga rum, Zerr von kllausvollk, cnsag den enda möjliga medelwägen wara den som Lag-Ulskottet söresiagit.
Kä han för öfrigt wore öfwertygad om Konungens 122 Den 4 November. rättwifa, att ej, wid billiga ti fällen, neka sin dl« svense, wille han gerna afstä ifrån sin yttrade mening.
Friherre (-yllenlljerna, förklarade sig ej kunna assia i>rän sin tanka utan genom votering.
Herr dllorclc-nstolsie, Gullers, hemstälde'om har »ovre sräga om annat, än hwad som rörde Religion och goda seder.
Att den tillstyrkta friheten ej more Lerenio strioande, syntes af Lag-U stöttets Betänkande.
Herr djoräeustojxe wille blott anmärka att när det utan alt strida mot religion och seder kunde rilllätas med dispense, wore det äfwen lika »stylvig! desi förutan.
Friherre 8tMnste6t, (larl 6ustak, anhöll om votering, och att proposition dertill mätte sä justeras.
Friherre Lehrström, önstade, att om de som Legärvt votering ej derifrån wille afstä, voteringen genast mätte sa begynnas.
Derefter uppsattes och justerades följande voterings proposition.
Den som bifaller Lag - Utskottets Betänkande, rörande ändring uti 5 och 6 L L 2 Cap. GiftermälsBalken, strifwer > Den det ej will strifwa Dm 4 November.
I2Z nej, fö rbl i fw er wid hwad allmänna gen förut i deli-» fali stadgar.
Anmäldes och infördes en Deputation ifrän det Högwördige Pr aste - Ständet, anförd af Biskopen r Linköping Herr Doctor Kvkenkem, hwilken tillkannagaf, att Präste.Ständet, i likhet med Ridderfla» pet och Adeln, lagt Hans Maj:ts Konungens proposition rörande en allman National - Bewaring pä bordet, till desi Ständet hunne fä del af Stats-Rädets deröfwer asgifne yttrande.
Äfwenledes hade Präste-Ständet bifallit Rtvoersrapec och Adelns fdrflag till nedsättande af ett Utskott af 6 Ledamöter af h>vari- Stä«o, för att sammanjemnka Riks-Ständens meningar rörande Riksdags »Ordningen, och skulle PrästsrStändet fina Ledamöter utnämna.- fä snart de hunne fä del af de öfrige Ständens qmyärkningar. ytterligare hade Praste-Ständet gillat Ban» co-Utskottecs omdömme öfwer Banco - FullmägtigsS åtgärd wid Realisationen af Riksgälds - Sedlarne, samt Fullmägtige ifrän allt answar befriadt och ehuru Präste-Ständet ej ansett sig behöfwa del af igcro Zrs Revisions-Protoeoll, för att kunna bedömma Fullmägtiges förhastande, hade det likwäl, pa begäran af de desi Ledamöter som wid detta tillfälle warit Revisorer och till deras jusiisication, samt till ledning wid uppfattandet af en ny Jnstruction för revisorer, besiutit, att i likhet med Ridderskapet och Adeln infordra ofördröjligen en fullständig del af istaz ars Revisions med Realisationen gemenskap ägande Handlingar, dock med undantag af calculer som kunde röra Banquens sä kallade hemligheter. 124 Den 4 November.
Deputationen afträdde behörigen utbeled-^Z^b..
Anmältes och infördes >en D-outation ifrän -et Hoderwärda Bonoe-Standet, införd af Riksdagsmannen ifrän Uppland ^,näe?8 hanton Ill^cloertA hwilken förmälde att Bonde.
Ständet enstammig! afstagit den dele>;mf .Konungens, i ä>ag meddelade proposition, som rörde 'en.'allmän National-Bewäring, och till Stats -UtfkoM remitterat ben andra delen, rörande medels ansiäenve. till Rikets förfwarswerk.
Deputationen afträdde, xä ölligt sätt u! be led--, fagad, . . . Zerr Uotbliob, Larl kreclNL, siq fä hemställa, om ehuru der ej kunde wara hans mening att betaga någon sin. vokeringsrätt, älldrämindst i ett sä inlerestant ämne som sräga vm Giftermål, polering likwäl nu icke kunde undwikas.
Han trodde att Lag-Ulffottcts förflag innefattade en mede lw ig som. more i hög grad billig, och tillika lade e-t hinder för -tygellöshet och oseder bland mindre, upplyste Medborgare.
Friherre O/IlLnlljsrna och Friherre Stjern-. stestt, förklarade akt deras önskan more Let Lagen i sin kraft malte förblifva oförändrad, och yrkade derföre a nyo votering.
Derefter upplästes ä nyo v^terings-propositionen ^err von kllauLvolkr, hemstälde om icke del af honom föreflagna alternaiiv, kuride i contrapropv-.
Worren fä införas. Ro.«
Den 4 November. -25 Ropades att voterings»propositionen redan wo. re Justerad.
Utdrag af P^otocollet, HLllit i Borgare-Staiv dets Plenum wid Riksdagen i S^ock^olm, Len 2 November 1809.
S. D> I öfwerensstämmetse med hwad Hög» lofliga Ridderskapet vch Adeln» uti meddelt Pro orolls Uldrag yttrat» beslöt Borgare-Skättdet, att till ett särskildt af 6 Ledamöter frän hwartde-a af Ri sStänven sammansatt Utskott Uppdraga befattningen, att öfmerse och jemnföra de i sam sige Sländön, öfwer Rtksdags-vrdningen' fattade beslut, samt sadane jämnkningar af de skiljak ige mcningarne föreflä, som kunna till enstämmiga stadganden af Riks »Ständen leda, men hwarwid Borgare Ständet för sin del ansäg, det af Höglofliga Ridderskapet och Adeln .stadgade tillägg wid flutet af 29 § g mom. icke kunna, såsom stridande mot Constitutionens utryckeliga föreskrift i dest lv6 §» under nägon.öfwerläggning komma.
Och som Ständet härefter afwen innom sig utsäg de till berörde Utskott bestämde 6 Ledamöter; Alltsä skulle om allt delta de Respective Med-Ständen wördsamt och manligen underrättas genom detta Protocolls-Uldrag.
Lx krotocollc» ^ keterston. äerr k26
Herr Grefwen ochLandt-Marffalken.
Som Präste» och Borgare -Ständen sälunda tillkannagifwit art de bifallit Ridderstapet och Adelns förflag rörande nedsättande af ett Jemnknings-Ukstott, och jag af Bonde-Ständets Secreterare blifwit underrät» tad, att Bonde-Ståndet äfwen deri instämt, borde Ridderstapet och Adeln nu täta stna Electorer utse Ledamöter dertill.
Herr Legerström, ^okm, frägade om Personer som förut i andra Utskott äro Ledamöter dertill kunde fä wäljas.
Gref vs !a 6aräie anförde, att nägot beslut som derwid läge i wägen af Ridderstapet och Adeln ej hade blifwit fattadt.
Friherre bllsmmmA, Claes, androg, att han wal hade hegardt undantag för Slats-Ukstottet, men att nägoc beflut i afseende derpå ej blifwit tagit.
Herr d>loräenstolxe, ingers, föreflog att Le« damöterne i de Utstött som hade mest akt göra stulls undantagas.
Derpå uppkom en kort öfwerlaggnlng om tiden, nar Electorerne till wal af desie Ledamöter borde sammanträda, hwarefter Ridderstapet och Adeln beflöt att detta borde
Ike i eftermiddag kl. half Z, sa att deras wallistor i Plenum hwilkrt kl. Z stulle begpnnas, kunde uppbrytas.
Den 4 November. r-?
Friherre klemming, förklarade sig wörda alla bestut, mea insag ett stort uppehåll i S.ats-Uistottet arbete, om någon Ledamot derifrän maldes.
För Lfrigt utbad han sig fä erlndra det Riks-Ständens sammanträden pä samma tider mätte utsättas, och an. höll att Herr Grcfwen och Landt.
Marstallen derom med Talemannen mätte öfwerenskomma, emedan Utstotkens arbete eljest allt förmycket hindras. Zerr (Arefwcn och LandtMarskalken, swa rade a!c fädant redan sörut more öfwerens ommit, men akt han widare skulle samrada med Talcmannen derom.
Derefter begyndes voteringen kl. half r öfwer den vfwananförde propositionen, hwillen sedan rösterne wörö insamlade och uppbrutna besans hafwa utfallit sälunda.
Ia — 6Z.
Nej- Z-.
Och hade således Lag.
UtstottetS förslag af Ridderffapet och Adeln blifwit gilladt.
Ridderstapet och Adeln ätstildes kl. half 4,. ln kiäem 6.
LilverstolM. 128 Dm 4 November.
Utdrag af Protocoll hällit uti Riksens Högs lofliga Ständers Smts-Utstott den rt Oc» toder 1809. G. §).
Uti flere till Stats-Utfkotket ifrån sä ival Höglofltga Ridderstapet och Adeln, som Wälkofliga Borgare- och Hederwärda Bonde-StaNden remitterade Memorial, har blifwit föreflagit och yrkadt indragning af Adels-Fane NegementetsJndelningar och Boställen, säsom M härtill har blifwit anfört:
Att detta Regemente pä ett seeulum, icke stall hafwa warit eller nu wara uppsatt; Att det ej synes instämma med god hushållning att Kronan i Räntor till Adels-Fane Indelningar ärligen betalar en be» tydelig summa dä Trouppen eller Manskapet ej existerar.
Att den inkomst, som genom Officers Boställens sörsälgning, kan winnås, Utgör en ren be» hällning för Kronan och Staten, M. m.
Stats - Utskottet har häkwid trött fitz böra oM denna Corps inrättning och närwarande stick meddela Riksens Höglofiiga Ständer den upplysning, som af Handlingarne kunnat inhemtas.
Adels-Fanan har warit nästan frän nräldriga tider; Och intill dest wista Negementer blifwit inrättade, har Adelens Rust - Den 4 November.
Rusttjenst utgjort, snart sagt enda styrkan af Rikets krigSmagt till hast.
Likiväl leder veu sin cgente liga upprinnelse ifräu Konung Lianus UaänILs tid; Och den första författning derom finnes utfärdad, är denne Konungs stadga af är 1285.
^ Huru den skulle utgöras, har sedermera tid ester annan blifwit förordnadt; Och likmätigt 21 Z i Adelig» Privilegierna af den 16 October 172g, skall den Adelsman, som hafwer Z80 marker RusttjensiS
Ränta af sitt gods, derföre hälla en hel mondering, !nen i Skäne,- Halland, Blekinge och Bohus Län, beraknas
Veu i hardt korn; sä all as hwarjs 312 Tunnor hardt korn, hålles en hel Häst, likmätigt nyss, nämnde § i Adelig» Privilegierna och Rusttjenst» ordningen af är 1687, dock njuta enligt 22 § i samma Privilegier Enkor och Faderlösa Barn, sä länge Enkan är ogift, sönerna omyndige och dötlrarne ej gifta, frihet pä deras morgongafwa och alla mfwegodS, som äro deras rätta Fäderne eller Möderne; men hwilken frihet lilwäl ecks sträcker sig till Skäne, Halland, Blekinge och Bohus Län, Utan skall Adeln derstädes rusta efter Rusttjenst-ordningen» Enligt ofivanberörde 21 8 i Adelig» Privilegierna skall Adels-Fanan aldrig brukas utom Sveriges och Finlands gamla gräns och Landamäre, och dest Osti» cerare ej förordnas af andre än besnine Svenska Adelsmän; men Under Officerare har Öfversten, enligt Kongs.
Brefvet af den 27 December i68g, rättighet att sjelf tillsätta.
Äldels - Fanan bvtde Ms hwärt A-hje är mLiistras; men som Frälsemäunen utfäst sig, att hafwct Fjerde Band. 17, 18.
Rust - izs Dcrr 4 November.
Rusttjensten i beredskap, när det häldst päfordraS, ärv de derföre frikallade. och. under sädant begifvande om det sä Dundas, befriade ifrän Hästars och Karlars underhällande.
Heta AdelS »Fanan ar indelt i (6) sex Compagnier, som ära kringfpridde i hela Riket, och bestä af Lif Compagnie som utgöres af Uppland, Westmanland.
Dalarne och Norrland: (^fwerste* LieutenantcnS, innebcgriper hein Finland, görsta MajorenS, af S araborgs,,Elfsborgs' och Bohus L-ur, 2Lndra MajorenS at Ostkrgöchland och Smålånd, Södermanlands' af Södermanland.
Nerike och Wermeland, samt Skanffa Lompagniet, af Skäne, Haland och Blekinge; Dcfle 6 Compagnier skulle ugöra 395 man, under följande Osmer» och U ider Befäl; samt Betjente, nemligen i Ofwerste, a O'oerste-Lieutnant, i Regements Owartermastare, i Regements Prest, hwars aflöning irrnehafwes af Regements - Auditeuren, i Regementsskrifware, 1 Regements-Pukare, 5 Ryttmästare, 5 Lieutnan» ler, 5 Cornetter, 5 Q varkernnstare, 5 Atunsterstrif» ware, Z Förste Corporaler, Z Andre Corporaler, Z Tredje Corporaler, 5 Trumpetare, Z Hoffmeder och 2 Pcofetzer, hmarförukan redan äro indragne PukHäst Rancorne, i Andre Trumpetare wid Lif-Compagniet, 7 fördubblings Corporaler och z Profofler. H vad Ofverste Lieutnantens Compagnie angär, sä är detsamma, såsom i Linland sörlagvt, härutinnan icke innebegripi , eller betz aflöning i Calculen bera.nåd; Till de öfrige Compagmernes och Statens aflö - Den 4 November'. »gr aflöning består Kongl. Maj:k och Kronan 41 holft Mantal i Boställen, 1210 Tunnor afrads Spannemäl, n8o Riksdaler efter Krono wärdie.
Uti Hästhemmans Räntor, samt ik>66 Riksdaler likaledes efter Krono wärdie beräknade, u i fördels Räntor eller Löningar.
Om nu desse Hästhemmans och fördels eller Lönings^Räntor uträknas efter manlig förwandling, som torde öfwer hufwud kunna tagas till 6 gånger, och Spannemälen beräknas efter Z Riksdaler per Tunna, sa lttgör detM en ärlig summa af omkring 24,200 Riksdaler Banco, obmaknadt förmonen och dispositionen af ofwannämnde 41 halft Manial uti Boställen.
Det är en kand fak, att Adels-Fanan pa en längre lid icke warit uppsatt; Och sedan Riket, efter det upprättade Jndelmngswerket, blifwit med en tillräckelig ständig milice förfett, torde behoftvek af en sädau Corps wara ännu mindre, och anledningarne kill dest första uppsättande i det mesta förfwunnit.
Detta instämmer ock med de af Regeringen i sednare tider med denna Corps widtagne förfatmingar i thy, akt genom Kongl.
Brefwen af den 15 Aprill och den 25 Junie 179g, den 12 Junii 1797 och den 1 Augusti innewarande är blifwit körordnadt, att alla Indelningar wid Adels-Fane Regementet, som blifwit ledige, böra för Kongl. Majit och Kronans räkning indragas och de dem atföljande Boställen pä Zo ars lid i wänlig Ordning utarrenderas.
Pa desse grunder har Stats - Utskottet ock icke dragit i Betänkande, atk nu till Rttfens HSglofliga Etan - IZ2 Den 4 November.
Ständer en flik indragning wid Jnnehaflvarnes afgång hemställa.
Detta flulle wäl i sä wätto kunna anses för en Privilegii flaga, att enligt 2l H i Adeliga Privilegierne, inga andra an besutne Swen^ fka Adelsmän böra till Officerare wid Adels-Fanan förordnas; Men Högloflige Ridderflapet och Adelns adagalaggde Patriotisme och warma nit för allt, hwad som lan bidraga till Statens upprättande, och i Rikets närvarande tryckande belägenhet underlätta desi behof, har hos StakS-Utflottet stadgadt den öfwertygelse, hwaruii sä wäl Högloflig»; Ridderflapet och Adeln genom de flere lill Stats-Utflotiet L detta ämne fleode Remisier, som Stats-Utflottets egne Ledamöter af Höglofliga Ridderflapet och Adeln äfaven instämt att Högloflig» Ridderflapet och Adeln icke lärer yrka bibehållandet af en förmon, hwilken L stöd af P-ivilegierne blott 17 Ledamöter af Höglof» liga Ridderflapet och Adeln flulle kunna tilläggas.
I ett sadant sakens flick öfwerlcmnar StatsUlflvltet lill Höglofliga Ridderflapet och Adeln, samt de öfrige Respeclive Riks-Ständens egit bepröfwande, om icke det mä förblifva wid hwad Kongl.
Maj t rörande Adels.
Fane Regementets Indelningars och Boställens indragning, redan i Nader funnit god förordna, och att de häraf redan fledde och framgent fleende indragningar och Besparingar wäse ofelbart till Statsverket inflyta. Twänne Ledamöters särflildlc tankar, följa härjemte.
Ar och dag ml, förr flnswit star, Pä Befallning dl. ^roäalius.
Tran - Den 4 November. -zz Transund, af Protocollet, hällit uki Riksens Höglofliga Ständers Stats Utstötts afvel, ning för Statsverket den 20 September 1809.
D. Profefloren Dockor blarlingskon nxpläste ett sä lydande anförande till Protokollet:
Dä till siu liz öst werläggniug frägan förekommer om pästadda indragningar af Collegier,,Puvlique Inrättningar, Ämbeten och siere andra Ämbetsmanna Corpfer m. m. torde Höglofliga Stats-Utstottet tillåta mig att deröfwer aflemna mitt utlätanoe.
Till undwikande af widlyftighet ingär jag nu icke, i nägon Historist jämnförelse emellan Rikets belägenhet 1718, 1719, ^720 och 1721 samt 1809 icke heller i bewisligheten att Riket nu har. flera och större tillgängar an 1721; Att luxe och säfanga utsugit
Nationens gamla alfwarsamhet och energie och derunder ökat icke allenast behofwen utan ock det än mer fördärfwade tycket att alltid behöfwa: att wär wanmagt akt indraga Luxen och fåfängan, leder vff till den i min tanka förtwrflade frestelsen att yrka indragningar, af^ fadane gamla Inrättningar; igenom hwilka Riket bäde warit lysande och, wiv olyckligare belägenhet annu, haft styrka att ater resa sig ur gruset.
Jag gär genast kill hufwudfrägan och gör still, nåd emellan de Collegier, Publique Inrättningar, Äm - IZ4 Den 4 November.
Ämbeten och Änwetsmanna Crpftr, som grunda sig pä ben ganlla organisinion, och dem som i sednare tider tillskapade blifwit!
De förra hafwa genom Sec!er bewisadl ej mindre sin nödwändighet, styrka och nytkige werkfamhet, an en sadan sina <Stiftares wishct, hwitken wi ej mä tana ost före akt öfwerträffa.
De utgöra ett helt i Rikskroppens lif och rörelse : att förändra eller borttaga flere eller färre delar Leri, ar detsamma som att ge honom en omanlig rigkning och waklande gang.
Pä en sadan grund kan jag för min del icke inga i någon förändring med den Civila afdelningen af gamla Ämbets organisation.
— Beträffande den Miiikairc, fä erkänner jag upprigtig! min lyckliga okunnighet i detta amne, men tror en gammal Milikaire principe, att man ej får för mycket Officerare wid en wäl organiserad
Ar» mee.
Ur detta jkäl och vin en ny tactique fordrar en annan organisation af Regementerna eller Armeen, sa anser jag för ett opolitiskt tilltag, att genom Reduction af Officerare, i hwilken grad som häldst betaga osi tillfälle till en nödwändig jämnför lighet med bet öfriga Europas krigswäsende.
Ät mindsione kan wid den indelta Armeen ingen ändring
Lag - behörigen ske, förr än Konungen och Ständerne, lill följe af Regeringsformens 80 § samfält den göra, och torde den dock annorlunda icke böra fle an under wilkor af fred, och att Lönerna ma wara lillgängelige, dä krig och Rikets förswar det fordrar — skulle denna delen af indragnings-frägan kunna hänföras till CommandL mål som 15 Z i Regeringsformen omförmäler torde den klndersakliga granlagenheten medföra nya betänkligheter att något härom decidera. Hwad Deir 4 November. *85 Hivad dernäst angar indragningen af AtclsFanan, som i synnerhet wäckt reductions - nuet; ja anser jag för min del den wara en Pcivilegii sak.
De uppå Riksdagen i Stockholm under den 16 October 172g stadfästade Privilegier för Sveriges Rikes Ridderjkap och Adel, upptaga i 21 § AdelsFanan till sitt ursprung, sammansättning och rä tigheter, och deraf synes mig ostridigt, att dä Konungen icke kan till Officerare wid samma Regemente förordna andra, an dem som arv Swensta besutna Adelsmän, det will säga utnämna Adelsman lill ätnjutande af Le denna Officers Corps anstagne Löner, Boställen och förmoner, hwilka alltså Högloflig» Ridderfkapet och Adeln excluflvt tillkomma, akt Kgl. Maj:l i r § af samma Privilegier lofwat och tillsagt, att lata den samtelige och hwar och en i synnerhet, utom nägot qwal och inträng njuta deras »välfägna friheter, Privilegier, förmäner och Rättigheter af hwad na,nn de »vara mä, samt dem dervid, i alla mätto handhafwa, och säledes ivid fördelarna af 21 Z, Att som
Adelig »värdighet är en sädan nåd och belöning för förtjensier af Konung och Fosterland, som »ned alla tillhörande rättigheter sträcker sig till Stamfadrens Barn och efterkommande, sä syns nug i min tanka Högloflig» Ridderstaoet och Adeln likaså litet kunna afsäga sig denna deras Barn och ef. terkvmmande rörande rätt, sou» en Fidei C miflarius kan upphäfwa ett icke sig ensamt och Personligen Mhörigt Fidei Commifl.
Och ändteligen att någon rubbning harwid sä »nyckel mindre synes kunna ste;, svm Hg L af 1829 ars Regeringsform härtill sor drar - 136
Den 4 November. drar samtliga Riks-Ständens öfwerenskommckse och Konungens bifall; hwilka likwäl böra sökas och beredas pa fäkt nyssnämnde Regeringsforms 8r, 82 och 8g S Z sörestrifna.
Det enda i denna fräga jag bör medgifva ar Let, att Konungen i högstberörde Privilegiers 21 icke ar förbunden ati nöd»vändigt besatta de wid Adels-Fanan warande Officers Ämbeten och tjentier, och ian säledes aga magt att lqta dem under tiden stä vaeanta.
Men härwid torde den fräga skäligen kunna uppsta?
till hwit las förmän böra inkomsterne under vacance tiden anwändas?
Som Konung och Stander en gang högtidligen i en offentlig Riksact eller Privilegier afstätt dejsa Inkomster till Rikets Adel; sä synes de ock böra thy tillkomma, men pä hwad satt? kastom en likasä tacksam som förfarande blick uppä krigets Pagtfäit.
Somlige liflöse i sitt eget blod, hafwa efter sig lemnadt wärnlösa Makar och Barn, och somliga da d? återkomma wanlytte och obrukbare. mötas af en kall beundran af behof och armod.
De förre lyckligare, ty hastigt kemnade de lifwets dödlighet, för att genast ingä i odödlighetens tempels
De sednare mäste Pö långsamt af hunger, behof och bekymmer.
Är det nu en upplyst och adel Nation wardigt att gä fram om dessa sargade och hqlfdöde?
Och är någon närmare wär nästa än dessa? kunna wi gifwa ät wär sä kallade Nackonalstolthet den hushällsakliga köld, att utan förebräelse se wära Lagrade Hjeltar nalkas oss pä trädben, och med en hand af träd klappa pä wart hjerta och päminna oss om wär pligtig» tacksamhet? och är Lenna pligt uppsyld med en Pre'.issi st anwisning pä en usel Postmästare syssla Den 4 November. rz7 systia i en Småstad?
Jag anser således lämpeligast och naturligast alt de vacanta Officers Lönerne wid Adels.Fanan anwändas, titt Pensioner ät sä wäl ds Adeiige Officerare, som med äran, bewis om sitt mod och wansörhet att tjena,' offenteligen öppna wär blick och päkatta wär arkänsta, som ock deras Hustrur och Barn, som stupande pa slagtfältet med wärjan i handen ristat i egen blod deras ratt dertill.
— Jag mö tes med ropet af Statens behof.
Men är det wärdt att hafwa Stat och Fosterland utan försivarare, och bör man hoppas att fä kunnige och Redelige förswarare med der willtor, att de eller deras Enkor och Barn stola smälta ihjäl i skuggan af Mannens och Fadrens brödlösa.
Lagerkrants?