Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
53 eller grundlagsfrågor bringas lill afgörande, annorlunda an genom de fyra ståndens sammanstämmande beslut.
En förändring af dessa §§ blir visserligen, i följd af nya vallagens antagande, nödvändig; men då den förändringen framlägges, blir det tid för stånden att säga:
Vi gå icke in derpå, under andra än de eller de villkoren.
Hvad Hr von Hartmansdorff nämnde röride 12 §:n Riksd.Ordn., tror jag grundar sig på det misstag, som består lili alt taga delen för det hela.
Hr von Hartmansdorff upplyste nemi., att R. o. Ad. representeras efter Ridd.Ordn.
Deraf följer, att det ligger en representations-stadga i denna Ridd.Ordn, men ingalunda all hela Ridd.Ordn. hör till vallagen.
Dit hör således icke hvad som angår stånds-privilegierna.
Jag skulle derföre tro, att det vore klokast att icke besluta något i denna fråga, enär man då är säker att icke hafva öfverträdt grundlagens föreskrifter, och i afseende på privilegierna äfventyra!' man ej det aldraringaste.
Hufvudsakligen förekommen af Hr von Troil, anhåller jag att blott fä tillägga några ord.
Då Rivon Hartmansdorff framställde den ganska riktiga satsen, att stunden för eftergifvenhet äfven är stunden för villkoret, så får jag påminna derom, att denna klokhet är ganska rikligt iakttagen. R. o. Ad. har förklarat sig beredvilligt att afsäga sig sin sjelfskrifvenhet; men i samma beslut är sagdt, att R. o. Ad. qvarblir såsom stånd.
Nå väl! qvarblifva vi såsom stånd, så hafva vi ejvar privilegierna, som äro ståndet gifna.
Det är klart som vatten; men emedan, efter hvad jag nu erfarit, det ligger en oro, en ovisshet uti den önskan att få fram det der beslutet om veto, hvars angelägenhet jag icke bestrider utan tvertom ansett i sinom tid böra komma i fråga, — men säger jag, efter jag finner att det nu verkar en oro, så må det gå.
Jag skall gerna med min röst biträda dertill, ehuru jag qvarblir vid den tanken, alt det för det närvar, är öfverflödigt.
Jag anhåller, att Hr Frih. o.
Landtm, ville gifva propos. huru som helst, så att vi må komma ifrån detta ämne.
Med Hr von Troil instäm mer jag deruti, att det är lämpligast att för närvar, lemna denna fråga åsido samt afvakta Gonst.Utskts förslag, hvilket sannolikt icke kommer alt uteblifva; men om R. o. Ad. genom dess pluralitet annorlunda skulle besluta, så får jag framställa den önskan, alt icke den redaction måtte antagas, sorn Gr.
Spens föreslagit, på det icke må blifva afgjordt alt det fordras fem stånds pluralitet till grundlagsförändringar.
Jag uther mig att få fästa uppmärksamheten derpå, att sedan en ny representations-stadga blifvit antagen oell grundlagen i öfverensstämmelse dermed undergått förändringar, sedan Riksd.Ordn. måhända nästan blifvit utesluten från vår grundlag ; så återstå ganska få grundlagsförän - Den a November e. m. dringar, sorn icke röra representations-stadgan.
Då elt stånds representationsrätt förändras, så verkar det på aliade andra stånden.
Följaktligen är ett sådant villkor, sorn Gr.
Spens föreslagit, effeclivt icke annat, än ett stadgande att i den förändrade representationen åtminstone de flesta och väsendtligaste grundlagsfrågor skola afgöras genom fem stånds beslut.
Af denna arrledn. hemställer jag, att om någon tanke i detta hänseende skall uttryckas, den endast må innehålla en anmodan till Coust.Ulsk. att föreslå någon bestämmelse, hvarigenom de nu befintliga fyra stånden uti det nya representationssättet betryggas mot framtida förändring uti hvarje stånds representationssätt, utan hvarje stånds särskildta begifvande.
Man har anfört såsom skäl hvarföre i förevar, hänseende såsom gemensam tanke borde uttryckas, att ståndet förbehåller sig veto i fråga om förändring af ståndets representationsrätt uti den blifvande representationen, att i annan händelse skulle ståndets representationsrätt kunna undertryckas af de öfriga stånden.
Hr von Hartmansdorff och Hr Lefren hafva talat för denna åsigt och sålunda framställt ett förslag till grundlagsförändring på sidin om Const.Utskts betänkande.
Jag hade förmodat, att nian icke skulle förgätit del vi här icke äro Ridderskap och Adel, för att försvara R. o. Ad:s, ulan för att försvara Svenska folkets representationsrätt.
Om R. o. Ad. nu skulle vilja, efter nämnde herrars förslag, ingå uti sådana bestämmelser, hvarigenom man skulle kunna förekomma, att icke något stånd måtte af de öfriga uteslutas från representationen; hvarföre vilja de då icke i och med detsamma genomgå hela grundlagen för att vidtaga de stadganden, som kunna behöfvas för att bevara ståndens ömsesidiga rättigheter?
Hvarföre nu icke göra samma förbehåll i afseende på fullmäktige i Banken och Riksg.cont., Just.- ombndsmamien och revisorer?
Hvarföre icke bestämma, att äfven de skola i begge kamrarne väljas ståndsvis?
Det nr nog möjligt, att representationen, om den blir sådan som den är föreslagen, väljer fullmäktige i banken, blott inom ett enda stånd; ty förhållandet kunde ju möjligtvis blifva sådant, som det var 1668, då R. o. Ad. och BorgareSt. förenade sig om samma person till fullmäktig i banken, nemi. Jochum Potter, hvilken icke var adelsman men på R. o. Ad:s begäran blef adlad, på det R. o. Ad. skulle kunna välja på honom.
Jag upprepar det jag anser oss gå på sidan om hvad grundlagen bestämmer för behandling af Const.- Utskts betänkande.
Jag anhåller derföre, att vi måtte komma ifrån denna öfverläggning och skrida lill öfriga ärenden, som hvila på R. o. Ad:s bord, och som äro af vida vigligare beskaffenhet, un den farhåga man hyser alt möjligen kunna blifva utvoterad.
Den a November e. m. 55 Hr Lagerhjelm:
Dn föremålet för öfverliiggningen bernias från Consl.Ulsk:s betänk., hvilket angår vallagen, och då denna skall innehålla de bestämmelser, sorn äro nödvändiga för att conslituera Riksförsamlingen, och vallagen således i det fallet kommer att snbslitueras i stället för Riksd.- Ordn., och då Riksd.Ordn., på sätt en talare åberopat, just innehåller det stadgande, enligt hvilket R. o. Ad. äger representationsrätt, och då denna Riksd.Ordn. är grundlag, och då det är stadgadt i grundlagen, att ingen ändring deruti kan ske utan alla fyra ståndens bifall; så foijer tydligen deraf, alt vallagen rör samma ämne.
När då fråga är på hvad sätt R. o. Ad. skall ingå uti nya representationen, och vallagen är det document, sorn skall förklara detta sätt; så är frågan på sin plats, huru denna valrätt skall äga bestånd och skall kunna förändras; och det synes således äfven vara på sin plats, att ifrågavar. förslag afsöndras från öfriga grundlags-§§:r. R. o.
Ad. har gjort en uppoffring, för aLt komma till ett bättre skick.
Jag är öfverlygad att R. o. Ad. skulle vara färdigt att lemna bela sin representationsrätt, blott man finge något bättre; men intill dess bör mari bibehålla hvad som finnes.
Tankarna synas vara ense derom, att någon förändring icke skall kunna af MedStånden påtvingas något stånd.
Hvarföre då icke uttrycka det?
Det är upplysande för Const.Utsk. alt känna R. o. Ad.s tanke i denna punkt, och jag tillstyrker derföre bifall till hvad Hr von Hartmansdorff i detta hänseende föreslagit, dervid någon rcdactionsförändring likväl torde behöfvas, i hvilket hänseende jag icke vill göra svårigheter, blott hufvudsaken bifalles.
Sedan genom votering på f. m.
Hr von Hartmansdorff} förslag blifvit sönderdelad!, så anser jag det beslut, sorn nu är i fråga, vara det vigti— gaste, åtminstone för R. o. Ad. enskildt.
Jag anhåller derföre på det högsta, alt hvad Hr von Hartmansdorff, Hr Lefre'n, Frih. Hamilton m. fl. ledamöter i denna fråga talat, måtte behjertas af majoriteten; ty jag litar icke på Const.- Utsk:s noggrannhet att i detta fall bevara Ståndets rättighet, lika litet som jag litar på Frih. Boyes och Frih.
Cederströms säkerhet att få denna saken vidare afgjord , när granskning förekommer af Coust.Ulsk:s förslag till ändring af de §5 uti grundlagen, hvilkas omredigering blir en följd af det förändrade representationssättet.
Jag kan hafva missförstått Frih.
Sprengtporten ; men såsom jag uppfattade hans Yttrande, så önskade han uppskof med frågan, derföre att han ville hafva öppet för Const.Utsk. att yttra sig, huruvida till grundlagsförändring skulle erfordras alla fem ståndens samtycke eller ej.
Jag bekänner, att det är denna uppfattning af hans yttrande, sorn fört mig in på farhågornas sida.
Jag trodde 56 Den a November c. m. icke alt det vore möjligt, det någon kunde tänka sig, att icke hvarje stånd skulle aga veto i fråga om att bibehålla sig sjelft.
Om jag icke galet uppfattat
Frihlns mening, så finner jag uti hans yttrande, att det möjligen kan blifva föremål för Const.Olskts öfverläggning, huruvida stånden skola äga ett sådant veto eller icke, och från den stunden korn jag att med Hr Lefren -begära propos. derå att veto måtte vara ståndet lillerkändl, och att sjelfskrifvenhelen icke må anses eftergifven under annat villkor.
Hr Lefre'11:
Jag hade ämnat något vidlyftigare yttra mig i frågan; men sedan jag och andre, som yrkat samma sak, lyckats öfvei tyga Frih.
Boye, att saken är af vigt, hvaröfver jag gläder mig, och då jemväl
Ilr Frih.-n funnit ämnet bora behandlas på sätt som Hr von Hartmansdorff yrkat, så tackar jag Hr Frihln och slutar.
Boye har ganska mycket misstagit sig, då han trott, att den mening, som jag anförde i sak, skulle leda till något annat, än det som Gr.
Spens, ehuru på ett annat sätt, framställt.
Jag uther mig att få nämna en olägenhet, som är förenad med att tillerkänna hvarje stånd veto i afseende på sina privilegier, beslående deruti, att tvister kunna uppkomma emellan det stånd, hvars privilegier äro i fråga, och den öfriga delen af representationen, om hvad som är eller icke är privilegier.
Till hvilka brytningar sarinna tvister kunna föranleda, vågar jag icke bestämma.
Men alt de skola blifva ganska allvarsamma tror jag mig kunna förutse.
För att icke binda händerna på Const Utsk. , hvarest en bättre redaclion tvifvelsutan kan uppgöras än som nu i hast vore möjligt, torde R. o. Ad:s gemensamma tanke i förevar, hänseende böra uttryckas ungefär så bär: alt grundlagen bör upptaga ett stadgande, hvarigenom dc fyra stånden, som nu hafva representationsrätt, betryggas att den representationsrätt, som valder dem bibehållen i nya representations-ordningen, icke må i framtiden kunna förändras utan begifvande af pluralileten inom det stånd, hvars lätt ifiågasättes.
Spens: Jag erkänner att jag icke rätt fattar, huru, sedan beslutet om Hr von HartmansdorfFs föregående §§ förflyttat denna § i ett helt nytt skick, derom må kunna af R. o. Ad. nu beslutas.
Så länge som Hr von Hartinansdorfifs fö’reg:de förslag var återstående för R. o. Ad:s öfverläggning, tillkom det icke mig alt i denna § bestrida den sats, i hvilken redan R. o. Ad. kunde hafva öfverröstat mig, nemi. att de §§, sorn af Hr von Hartmansdorff voro föreslagna, skulle förekomma till debatt, örn de också af några personer ansågos vara på sidan om det föredragna betankandet.
Nu deremot synes det mig som om den generella frå - Den a November c. m. 57 frågan, luiru grundlagsärender stola beliandlas, vore något till Const.Ulskls betänk.
N;o 38 tydligen icke hörande ärende, och jag instämmer derföre med Frill.
Cederström i detta fall; men det finnes en annan utväg, mine herrar! hvarigenom R. o. Ad. i delta hänseende skulle kunna uttrycka gemensam tanke.
Vi påminne oss att Const.Utsk. uti betänk.
N:o 38 bar behandlat valformen för Riksförsamlingen i en särskild vallag, under tillkännagifvande att Utsk. ämnade uti särskildt betänk, föreslå de grundlagsförändringar, hvilka i följd af vallagens antagande kunde blifva nödvändiga. Const.- Ulsk. har dervid icke uttryckt, huruvida dess mening är alt sammanföra Riksd Ordn. och Reg.Fm.
Allt nog, Const.- Ulsk. bar bestämdt föreslagit, alt en del specificerade punkter uti Riksd.Ordn. skulle borttagas och ersättas genom en ny grundlag under namn af vallag.
Ad. såsom slutsten på sin gemensamma tanke skulle tillkännagifva, att R. o. Ad. anser Coust.Utsk. böra utarbeta en dylik, vallag efter de af R. o. Ad. uttalade grunder, och all i den vallagen äfven skulle intagas frågan om de särskilda garantier, som kunde blifva nödiga för bibehållande af ståndens representationsrätt; så hade R. o. Ad. i och med detsamma gifvit Utsk. för behandling af frågan en ledning , hvilken visst icke blifver förlorad, och Ståndet bade derigenom undvikit gifva den yttring, som jag tror mig finna uti Frih.
Sprengtporlens förslag angtde grundlagsärenders behandling i allmänhet, hvilket innefattar en fråga, som jag icke tror höra till vallagen.
Landtm, yttrade, alt då han af discussionens gång trodde sig finna, att några af R. o. Ad:s ledamöter ansåge det ifrågavar. förslaget angå sättet alt förändra grundlagen eller att behandla grundlagsfrågor, ansåg han sig böra ånyo uppläsa redactionen af den föredragna punkten, varande deruti iakttagen den förändring, som Frih.
Hamilton föreslagit, att ordet ''ordning” skulle utbytas emot ordet ''representationsrätt.”
Sedan denna uppläsning blifvit verkställd, yttrade Frih.
S p reng t por ten Jag har redan från början af discussionen instämt med Gr.
Spens deruti, alt det vore lämpligast att ingenting yttrats till Coust.Utsk. i denna fråga.
Jag tillägger ett ytterligare skäl för denna åsigt, bestående deruti, att i min lanke bör något annat i della hänseende icke stadgas, än en bestämmelse burn grundlagsfrågor i allmänhet böra afgöras; men uti den föreslagna redactionen har intet ord influtit, som nödvändigt måste tolkas såsom afseende grundlagsförändringar; ty den innefattade blott den generella satsen, alt något stadgande mätte inflyta i representations-ordningen, som betryggade de när iG H. 8 Den a November c. m. var. fyra stunden, all icke i framt iden, nian deras egel begifvande, motse förändringar i den rrpresentalionsiiilI, hvarvid de kunna blifva bibeliåilnc genom den nya representations-stadgnn.
Hr Frill. o.
Landtm, yltrade, alt hvad först anginge frågan huruvida den punkt, hvilken för R. o.
Ad, nu vore föredragnings-ämne, kunde komma under ompröfvande, så iinge Hr Landtm, erinra örn del yttrande, lian i anleda, af en sådan framställning vid början af disenssionen afgifvit, då han förklarat huru han uppfattat meningen af förslaget och ansett alt det grundlagsenlig! borde för R. o. Ad. föredragas.
I afseende på de särskildta förslag, sorn Gr.
Spens och Frih.
Sprengtporten nu sednast framställt, torde R. o. Ad. finna, att de icke borde blifva föremål för R. o. Ad:s pröfning förr än R. o. Ad. pröfva!
Hr von Hartmansdorffs förslag, och i händelse det af R. o. Ad. förkastades; anseende Hr Landtm, sig nu böra framställa propos. å Hr von Harlmansdorfls förslag.
Jag anhåller, alt så väl mitt, som Hr von HartmansdorfFs förslag måtte blifva uppläst.
Sprengtporten förslag upplästes, så lydande: ”att grundlagen bör upptaga ett stadgande, hvarigenom de fyra RiksStånd, sorn nu utöfva representationsrätt, betryggas att den representationsrätt, som varder dem bibehållen i en ny representalions-ordning, icke må i framliden kunna förändras, utan deras eget begifvande.”
Derefter upplästes Hr von Harlmansdorffs förslag, lydande, med den förändring sorn Fiih.
Hamilton föreslagit, sålunda: ”Väekes på sednare riksdag, än di n der beslut fattas om intagande i Riksförsamlingen af 5:te ståndets ombud, fråga om ändring i något stånds representationsrätt, sammanträde del ståndets på riksdagen närvar, ombud från begge hamrarne, och blifve intet annat ändringsförslag
Riksförsamlingen understäldl, än det som dessa ombud genom flesta rösterna godkänt.
Till antagande af sådant förslag fordras sedermera Riksförsamlingens bifall och Konungens samtycke.”
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade antaga detta förslag såsom Ståndets gemensamma tanke.
Landtm, föl klarade, det han trott sig finna att ja öfverröstat nej.
Jag anhåller att lill prot. få anmäla min protest mot R. o. Ad:s nu fattade beslut, så väl som mot den propos., sorn gilvil anleda, lill beslutet, hvil - Den a November e. m. ä9 ket innefattar en redaclion till grundlagsförändring på sidan om Cnnst.Utsk:s betänkande.
Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg, alt alla frågor, som borde pröfvas i anledn. af Coust.- TJtskts mein.
N:o 38 och tle i anledn. deraf gjorda anmärkntr, blifvit slutligen behandlade.
Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla, alt de anmärkntr, hvilka R. o. Ad. förklarat såsom Ståndets gemensamma tankar, finge till Coust.Utsk. hänvisas all i grundlagsenlig ordning behandlas.
Hr Löwenström, Joli. Jac., hade inlcmnat ett så lydande anförande.
Da jag försummat högst få voteringar under denna långvariga riksdag, skulle det synas, lindrigast sagdl, vårdslöst, att jag ej en enda gång deltagit i voteringarna, sorn förevarit i och för de nu under flera pletiidagar diseulerade representationsföi ändrings-förslager, som Coust.Utsk. med flere enskilde riksdagsmän uppgjort, mot hvilka sislhemälda voteringar jag reserverar mig, och jag derigenom skulle kunna blifva bedömd såsom varande emot all förändring af den nuvar. representationen; så har jag trott mig sjelf skyldig, för att ej blifva missbedömd, alt uppgifva orsaken till detta milt förhållande.
Vare det långt ifrån mig att önska bibehållande af nuvar. representation, och har jag, som bevistat alla riksdagar sedan 1809, med undantag af den i Örebro, minst i 25 år varit öfvertygad om behöfligheten af dess förändrande, hvilket mina politiska likstämmiga vänner nog ofta hört mig yttra; men min öfvertygelse har varit och är, all en förändring till mitt fäderneslands bästa skulle blifva den, som formerades genom allmänna val och en kammare.
Jag har nog hört påstås, att det skulle blifva högst olyckligt, 0111 det ej funnes en återhållande kraft, hvilken skulle åstadkommas genom en öfre kammare; men jag kan ej låta öfvertyga mig derom, helst som jag ej hört något förslag att borttaga deli § i grundlagen, som bestämmer: alt R.
St. ej äga att besluta uti en fråga i vigligare fall, utan all den blifvit anlagen af alla stånd gemensamt att hvila till slutligt afgörande vid påföljande riksdag; hvaremot jag tror, att om tvänne kammare antagas, skall den, 0111 ej till fullo, dock nära nog blifva likaså ofördelaktig, som den representation vi nu äga, medelst splittring och tidsutdrägt; och enligt denna min öfvertygelse kommer jag icke alt deltaga i någon votering i och för denna fråga, och anhåller jag att denna min reservation blifver intagen i Ståndets prolocoll.
Go Den 2 November e. m. Frill.
Jag vågar vördsamt framställa till Hr Frih. o. Landtm., om icke Hr Landtm, täcktes medgifva, alt vi i afton icke må ingå uti behandling af de ganska vigliga ärenden, hvilka stå främst på föredraga.- listan.
Troligen lärer ingen af R. o. Ad:s ledamöter beredi sig derpå, enär alla varit upptagne af det nyss slutade vigtiga ämnet.
Delta är åtminstone förbållandet med mig, men jag underställer det naturligtvis Hr Frih. o. Landtnäs bepröfvande.
Jag förenar mig så mycket hellre med Frih. Hamilton, som jag anser det vara min enskilda pligt, mer än mängdens, att med särskild uppmärksamhet följa lagfrågorna; och jag bekänner, att jag varit så upptagen af den nu förehafda vigtiga frågan, att jag icke hunnit taga kännedom om det LagUtsk:s betänk., som följer i ordningen.
Jag anhåller derföre vördsamligen alt Hr Frih. o. Landtm, täcktes upplösa sessionen.
Hr Frih. o. Landtm, yltrade, att då, på sätt Frih. Hamilton och Frih.
Boye anfört, säkert äfven de öfrige af R. o. Ad:s ledamöter under dessa dagar icke ägt ledighet att taga kännedom af de återstående mål, som stå närmast på föredraga.listan, torde R. o. Ad. finna, att den vidare föredragningen borde uppskjutas till nästa plenum , då den genast komme att börja med dessa mål, under iakttagande likväl af den på f. m. beslutade förändring i föredraga.- ordningen, att främst på listan borde uppföras StatsUtsk;s utlåt.
N:o 345, hvilket likväl, såsom endast en gång bordlagdt, ånyo kunde läggas på bordet.
Bifölls. H, R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ lill 9 om aftonen.
111 fidem protocolli F. O.
Siljvcrslo/pe.
Onsdagen den 4 November 1840.
Justerades 1 prot.uldr. af den 21, 24, 27, 28 och 3i sisth Oct. samt den 2 dennes, innehållande R. o. Ad:s beslut i anledn. af Const.Utsk:s mern.
Frölich, David":
Jag hade ämnat att vid detta Den 4 November f. m.
Gr tillfälle skriftligen aflemna min reservation emot Ståndets linder föregtde plena fattade beslut i representationsfrågan, men jag liar i dagens tidningar fått läsa ett af Professor Geyer inom PresteSt. afgifvet yttrande i denna fråga, hvaruti enahanda å sig le r blifvit utvecklade, som jag uti min reservation ämnat framställa; hvarföre jag nu inskränker mig till att anhålla, att få i prot. antecknadt, att jag, roed instämmande i ofvannämnda yttrande, ber att det malte få anses såsom min reservation.
Justerades pleni~prot:n för den 17 sisth Oct. e. m. och den ig October.
Ånyo föredrogs StatsUlskts den i4 sisth Oct. på bordet lagda utlåt.
N:o 345, i anledn. af dels afslag, dels återremiss å åtskilliga uti mern.
N;o 3oi framställda voteriogspropositioner.
Som StatsUlsk. hemställt lill Borgare- och BondeSttn att låta åtskilliga votcrings-frågor förfalla; så får jag vördsamt underställa R. o. Ad., om icke det vore skäl alt låta anstå med föredragningen af detta betänk., intill dess prot.utdr. i delta ämne hade ifrån de öfriga Stånden inkommit.
Om jag ratt minnes, har PresteSt. angtde dessa frågor gjort en inbjudning till R. o. Ad., hvilken detta Stånd biföll.
Det vore derföre så mycket mera skäl att afvakta prot.utdr. från de öfriga Stånden, som man då äfven kunde få fullständig kännedom 0111 de beslut, som PresteSt. derutinnan lättat.
Jag hemställer således, att denna fråga måtte få anslå, intill dess R. o. Ad. emottagit prot.utdr. från de öfriga Stånden.
Om den värde ledamoten, som sist yttrade sig, önskar alt få detta ärende ånyo bordlagdt, och någon annan ledamot sig derutinnan med honom före nar, så kan sådant naturligtvis icke förvägras; men 0111 hans afsigt är, att till obestämd lid uppskjuta ärendets föredragning, sä mäste jag söka all sätta mig deremot.
Det väcker någon förundran alt den värde ledamoten just i detta ärende velat fästa så mycket afseende på hvad de andra Stånden kunna besluta, då det visat sig till öfverflöd, att sådant eljest icke mycket ådrager sig hans uppmärksamhet.
Äfven har jag hört en talare inom detta Hus yttra, all man borde afgöra sådana mål här, utan allt afseende på hvad de öfriga Stånden besluta.
De skäl, som nu blifvit framställda, äro af beskaffenhet, att jag fruktar att derunder möjligen kan ligga någon afsigt alt till en obestämd tid uppskjuta statsreglertn, hvilket skulle hafva den påföljd, att nästa års skatter skulle komma att utgå efter den gamla.
Om sådant är afsigten, och afven om så icke är, bör all upp - 6a Den 4 November f. in. märksamhel iakttagas, på tiel atl icke händelsevis en sadan tendens måtte göra sig gällande.
Jag anhåller derföre vördsamt, all i stallet för Hr von Hartmansdorffs förslag, alt målet må på obestämd lid uppskjutas intilldess prol.uldr. ifrån de öfriga Stånden inkommit, 11. o. Ad. ville besluta, att detsamma sättes främst på föredraga.listan för nästa Lördag, d. v. s. i nästa plenum, och anhåller om Hr Landtnäs propos. derpå.
Frih. Cederström, Jacob: Jag instämmer med Hr von Hartmansdorff’ i hans begäran.
Jag (inner det vara alldeles tydligt, alt då man frågar, vill man hafva svar, och atl man ej kan någonting afgöra, innan man fått svaret; men jag instämmer med den sista värda talaren så till vida, att när prut.uldr. från de öfriga Stånden ankommit, Hr Frih. o. Landtm, täcktes låta uppföra ilrågavar. betänk, främst på föredragn.listan för påföljande plenum.
Innan vi få svar, lärer det likväl ej vara lämpligt afgöra frågor om votertspropostr, sorn bero på de svar, hvilka från de andra Stånden införväntas.
Sprengtporten, Jac. Willi.; För min del måste jag be.trilla lämpligheten af en sådan bordläggning, alt det ena Ståndet bordlägger ett betänk, under afvaktan af ett annat Stånds beslut.
Med samma skäl kunde UorgareSt. och BondeSt. bordlägga frågan under afvaktan af R. o. Adis beslut, och på del sättet skulle uti ett ärende af vigt, och Ilvars skyndsamma afgörande icke betyder mer eller mindre, ån att statsi egler:ns uppgörande inom årets slut derpå beror, kunna ifrågasättas om densamma skall kunna vidtagas i den oi ilning, sorn grundlagen afsell.