Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Angående ett Lunds Academie år 1810 frånhändt penningeanslag.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken yttrade, att sedan Utskottets under N:o 135 i detta ämne förut afgifne Betänkande redan blifvit den 22 sistlidne Maji af Ridderskapet och Adeln bifallit, torde hvad derom nu ytterligare blif - Den 8 O c t o b e r e. m. 367 vit af Utskottet anfördt, böra läggas lill liandlingarne.
Ropades Ja. 8:de Punkten.
Angående tillökning i anslaget för Gymnastiska Centralinstitutet.
I sammanhang hvarmed nu äfven föredrogs Utskottets den 16 sisllidne April under N:o i36 afgifne, och den 7 derpå föl jde Maji e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af väckta Motioner, angående anslag till löner för visse Lärare-befattningar vid Gymnasier och Universiteter, samt förökadt anslag för det Gymnastiska Centralinstitutet i Hufvudstaden.
Hvad sjelfva anslaget angar, vill jag ej yttra mig deröfver annorlunda, än i reservalionsväg; men hvad gratificalionen af 2000 R:dr beträffar, så är den verkligen mycket för liten för ett arbete af sådant omfång, som det ifrågavarande.
För öfrigt anser jag det vara likgiltigt, emedan denna gratification säkerligen icke kommer i fråga förrän efter nästa Riksdag, och Kongl. Maj:t torde i alla fall af under händer hafvande medel tillräckligt afse uppmuntrandet af nyttiga arbetens utgifvande.
Jag tror mig vara skyldig tillkännagifva, alt, ehuru jag tillförene tillstyrkt ett förökadt anslag 368 Den 8 Octo b er e. m. för Gymnastiken, jag nu dock icke kan annat än motsätta mig det föreslagna anslaget, enär så stora summor blifvit anslagna till Undervisningsverken i allmänhet, hvaraf äfven Gymnastik-undervisningen måtte erhålla sin andel.
Jag anhåller sålunda, att få taga tillbaka hvad jag förut i detta afseende yttrat.
Jag trodde då, att Regeringen icke fästat nog uppmärksamhet vid Gymnastikens förtjenstfulle Stiftare och dess verk.
Detta anslag är det enda jag beviljat, och har sålunda icke på mitt samvete att vidare behöfva återtaga ett dylikt medgifvande.
Hvad det stora anslaget till Undervisningsverken beträffar, förhåller det sig dermed så, att i stället för 168,000 R:dr B:co, som behöfdes efter Committeens beräkningar, hvilka ingalunda voro öfverdrifna, har man förknappat anslaget til! 60,000 R:dr, eller ungefärligen en tredjedel af hvad som behöfdes, oberäknat de afdrag, hvilka till det ifrågavarande och flere särskildte ändamål kunna äga rum.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken gjorde proposition till bifall å åttonde Punkten, hvilken proposition af Ridderskapet och Adeln med Ja besvarades. 9: d&
I Den 8 Octo ber e. m. 369 g: de Punkten.
Angående anslag till förmän för Läroverken i Riket.
Friherre Anckarswärd :
Denna punkt är elt tillräckligt bevis, huru Ständerna handla, vid beviljandet af Skattebidrag.
Jag var ej i staden, när Stats- och Ekonomiutskottens under N:o 5a afgifne Betänkande om anslag till Undervisningsverken afgjordes, men jag hade föreställt mig, att pröfningen deraf skulle uppskjutas, så att man med full frihet kunde besluta öfver 4:de HufvudTiteln, när den till Ständerna ankom; men så har icke tillgått.
Ständerna hafva redan beslutat ett anslag af60,000 R:dr till Undervisningsverken, innan Ständerna tagit den ringaste del af Statsregleringen, eller kännedom om tillgångarne.
Delta tillhör dessa små intriguer, genom hvilka det lyckas för vissa interessen att blottställa Rikets Ständer för sådana misstag.
Ordställningen i berörde Betänkande har bundit händerna på Rikets Ständer, ty då Ständerne bifallit dessa ord: och kommer således 4'de HufvudTiteln att ökas med BOjOoo R:dr R:cOj hafva Ständerna sjelfva satt sig utur stånd att kunna minska 4:de HufvudTiteln.
Men oformligheten är redan begången och kan icke hjelpas.
På det högtidligaste reserverar jag mig mot detta beslut, och mot följderna af allt det klander, som å Folkets sida måste drabba Repre 44 h. * 24 370 DenSOctobere. in. sentanterne, då de så vårdslöst behandla Statens vigtigaste ämnen.
Det återstår blott för mig, att yttra mili bogsta förundran deröfver, att StatsUtskottet kunnat framkomma med ett sådant förslag, då Utskottet erkänt sig icke äga någon kännedom om Gymnasiioch SkoiStaterne, utan tillstyrkt Rikets Ständer, att af Kongl.
Maj:t i underdånighet begära intill nästa Riksdag en fullständig utredning af detta ämne.
Innan Utskottet således det ringaste känner förhållandet med dessa Inrättningars inkomster, föreslår Utskottet Rikets Ständer att bifalla en utgift så stor, som 60,000 R:dr B:co.
Det är blott till följd af min pligt jag nödgas reservera mig mot en sådan i högsta grad oformlig åtgärd.
Den värde Talaren, som sist yttrade sig, har sagt, att man fattat sitt beslut om Anslaget af de 60,000
R:dr åt Undervisningsverken, innan man tagit den lingasle kännedom om Statens behof.
Jag får deremot erinra, att detta anslag icke beviljades förr än Statsregleringen här varit föredragen och återremitterad.
Ytterligare har samma värda ledamot sagt, att beslutet derom var en följd af dessa små intriguer, som föranleda Ständerna att afgöra vissa delar af Statsutgifterna, innan sjelfva Statsregleringen förekommer.
Deremot får jag påminna, alt då Kongl. Majrts Proposition i detta ämne här på Riddarhuset Den 8 Oetober e. in. förekom, behagade Herr Grefven och LandtMarskalken ganska riktigt föreslå, att den skulle remitteras till StatsUtskottet.
Om detta hade skett, så hade förmodligen saken förekommit på samma gång som de HufvudTiteln; men just Herr Hjerta begärde då, att den Kongl.
Propositionen äfven skulle hänvisas till Ekonomiutskottet.
Om han derunder åsyftade någon intrigue, vet jag ej; men ganska väl minnes jag, att en sådan remiss af mig bestriddes, emedan jag då likasom alltid ansett obehörigt alt StatsUtskoltet sammanträder med Ekonomiutskottet, som är talrikare än StatsUtskoltet, och röstar öfver anslag hvilka det endast tillhörer StatsUtskottet att föreslå.
Det förundrar mig verkligen, att finna en af dem, som gifvit oss den mot Statsregleringen riglade contraplan, att afslå alla begärda anslag, just vara den, som fört en anslagsfråga på sidovägar från det Utskott, hvartill hon rätteligen hort.
Man har sagt, att Utskottet ej kände, huru det stod till med Läroverkens inkomster.
Om så är, befarar jag, att felet ligger hos UlskottsLedamöterne sjelfva, ty redan innan 1820 års Skolordning ulgafs, hade man utarbetat fullständiga uppgifter på alla Läroverkens tillgångar och utgifter, hvilka jemte fullständiga tabeller deröfver bilades den sista Commiltens underdåniga Berättelse, och meddelades StatsUtskottet.
Tillgång på upp44 It. 2 1* Den Ö Octo ber e. m. lysningar liar således icke fattats, måhända tid att ingå i små detailler; men derföre fattades icke tid alt se, det vida större anslag, än Utskottet tillstyrkt, väl behöfdes.
Det är ingalunda för att bestrida Friherre Anckarswärds rättighet alt afgifva en protest mot ett redan fattalft beslut, som jag begärt ordet.
Ordalagen af denna protest må stå lör hans räkning; men tillvitelsen, att StalsUtskottet förledt Rikets Ständer, mäste tillrättavisas, och är högst otillbörlig.
Man är ej berättigad, då pluraliteten fattat eli beslut, att påstå, det den ej betänkt hvad den beslutat.
Jag är öfvertygad, att Ridderskapet och Adeln bifallit det förra Betänkandet på grund af ett verkligt förevarande behof, och att Ståndet med ledsnad sett sig ej kunna bifalla mera, emedan större anslag verkligen hade behöfts.
Må det tillåtas mig att, förbigående Friherre Anckarswärds stötande uttryck, besvara livad han i saken anfört.
Han har sagt, att Utskottet varit i okunnighet om de personliga Lönevilkoren, och att Utskottet, utan afseende på mer eller mindre behof, och utan undersökning, tillstyrkt en utgift af 60,000 R:dr Banco.
Den, sorn läser hvad Utskottet, pag. i85, i dess nu förevarande Utlåtande anfört, Den 8 Ocloher e. rn. torde finna afsigtcn med den föreslagna underdåniga anhållan vara, att sedan en fullkomlig kännedom af de personella Lönings. vilkoren erhållits genom sammandrag och Tnbleauer, man äfven skulle erhålla en uppgift, innefattande uppskatlningsvärdet af Boställena, för att sedermera kunna med 4-de HufvudTileln verkställa samma reglering, sorn med den 3:dje.
Det är otvifvelaktig!, och ej Utskottet obekant, alt uppgifter äro att tillgå både på det conlanta anslag, och på den Kronotionde, som för Läroverken äro anslagne.
Men värdet å Boställena finnes icke uppgifvit, och delta hörer likvisst till fullständigheten och en fullkomlig kännedom af förhållandet.
Jag tror derföre, alt det ingalunda är skäl tillvita Utskottet att icke hafva tagit kännedom af de handlingar det baft att tillgå.
För öfrigt får jag öppet erkänna, att om Nationen skulle vara missnöjd med .
Representationen, för det den lenina t bidrag lill Undervisningsverken, skall jag anse det för en ära alt träffas af ett sådant missnöje.
Äfven jag var frånvarande, då förra beslutet om anslaget till Undervisningsverken fattades; jag begagnar derföre nu tillfället, att reservera mig deremot, och, alt lika med Friherre Anckarswärd, till Protocoliet afgifva min protest.
Jag vet ej, hvar felet ligger, men det är en sanning, att ordalagen i det redan bi - 374 Den 8 Octobrr e. m. fallna Betänkandet binda Rikets Ständer vid fattandet af beslut i afseende å fade Hufv ml Titeln.
Jag anser ett sådant förut fattadt beslut vara helt och hållet grundlagsvidrigt, och en protest deremot nu vara på sitt rätta ställe.
Herr Skogmans Carl David:
Då ifrågavarande anslag af 60,000 R:dr blifvit beviljadt alt uppföras på 4‘de HufvudTiteln, hemställer jag, om icke det tillägg kunde göras, alt, ehuru detta anslag är uppfördt på 4;de HufvudTiteln, det dock mätte vara Kongl.
Maj:t obetaget att derutaf, i mån af tillgång och behof, meddela Löneförhöjningar åt Lärarne vid Kongl.
KrigsAkadernien.
Jag instämmer till alla delar i det af Herr Skogman föreslagne tillägg, och anhåller om proposition derå.
Hvad beträffar Friherre Palmstjernas motbevisning, att jag skulle hafva misstagit mig, då jag påstod, att Utskottet ej ägt kännedom om SkoIStatens lönevilkor, så linner jag mig ej vederlagd deraf, emedan orden uti Utskottets förevarande Utlåtande intyga, att Utskottet ansett sig vara i sådan brist på kännedom af förhållandet, att Utskottet föreslagit Rikets Ständer en underdånig anhållan hos Kongl. Majit om upplysning af LärareStatens lönevilkor och boställs-värden.
Då denna discussion fores i elt redan afgjordt ämne, kan resultatet af densamma blott blifva några Ledamöters reservation mot ett redan fattad t beslut.
Hvad det föreslagne tillägget beträffar, så kan det väl icke bifallas, enär det inverkar på ett redan vidtagit beslut.
Jag anhåller således, all Herr Grefven oell LandlMarskalken täcktes fästa Ståndets uppmärksamhet derpå, att saken redan är afgjord.
Då Stats- och EkonomiUtskottens första Betänkande förevar, anmärkte jag emot detsamma, att af ifrågavarande anslag äfven någon del borde användas åt Adjunkterna vid Lunds Akademi, emedan Professorerne der äro bättre lönta, men Adjunkterne deremot vida sämre lönte än de i Upsala.
Då Utskottens sednare Utlåtande i detta ämne bär förekom, förnyade jag nämnde anmärkning, men utan verkan på beslutet.
Jag anhåller derföre, att nu i Protocollet få reservera mig deremot, att Utskotten ej behagat göra afseende på min anmärkning, hvilket var så mycket mera oväntad t, som i Ekonomiutskottet fanns en Representant för Lunds Akademi.
Ej blott Professorer, utan äfven Adjunkter, böra så länge sådane anses behöflige, och hafva öfvervägande meriter till professionen, vara väl lönte, tv annars söka Adjunkterna att blifva Kyrkoherdar, hvarigenom brist på skicklige ef - 376
Den 8 O c tobe r e. m. terlrädare uppstår, då någon Professors-vacance inträffar, liälst en del Kyrkoherdar nu äro vida bättre lönte, än Professorer vid Universiteterna.
Jag instämmer till alla delar med Herr Ribbing, alt, då Ridderskapet och Adeln genom votering afgjort ett ämne, bör ej öfverläggning derom å 113m företagas.
Tvenne Ledamöter hafva gjort förslag till modification af Ståndets beslut; men jag anser så mycket olämpligare att besparingarne på 4;de HufvudTiteln få användas till 3:dje HufvudTilelns behof, som man med synnerlig ifver nekade , alt besparingarne på anslaget till KrigsAkademien under 3:dje HufvudTiteln, skulle få användas till Läroverken under 4:de HufvudTiteln.
Man skulle eljest alltför påtagligen erinras om det gamla ordspråket: det var en annan sak sade Lagläsaren.
I afseende på innehållet af den föreslagne underdåniga c* o skrifvelsen till Kongl.
Maj:t vill jag blott upplysa, att Utskottet tillstyrkt, det Rikets Ständer må hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, alt vid nästa Riksdag bekomma SpecialStater ej allenast för SkolLärare, utan äfven för Clereciet.
Det var egentligen förhållandet med SkolStaten, hvarvid Friherre Anckarswärd fästade sig; men för - Den 8 Octo!)er e. tn. 377 hållandet med ClerecieStaten är icke så noga kändt, och della erfordras likväl för en fullständig reglering.
Jag tror mig således hafva upplyst anledningen lill den foresiagne underdåniga Skrifvelsen.
Till svar på hvad Herr von Hartmansdorff yttrat, får jag nämna, att jag ej hort någon yrka öfverflyltandel från /{:åe HufvudTiteln till den 3:dje af några besparingar, utan har här blott varit fråga om beslämda Lönetillökningar O O för Lärarne på Carlberg.
Anledningen, hvarföre jag yrkar en sådan Löneförhöjning, är, att jag redan i Februarii månad gjorde motion derom, som remitterades lill Stats-samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskotlen, i anledning af hvilken motion Utskotten uti deras Betänkande om de 60,000 R:dr sagt, alt TillämpnirigsSkölorne, hvaribland Carlberg räknas, deraf skulle erhålla anslag, samt att min motion genom delta Belänkande vore besvarad.
Jag finner det ej oformligt, alt rätta elt fel, som man begått, och jag hemställer till Herr von Hartmansdorff, om min motion utan detla tillägg i beslutet skulle blifva besvarad.
Jag förenar mig med Herr Skogman, och anhåller om proposition på del af honom föreslagna tillägg.
Herr Skogman:
Hufvudsakligen förekommen af den siste talaren, vill jag blott erinra, att. det uti Kongl. Maj:ts Proposi - 378 Dei) 8 O c t o b e r e, m. tion äskade anslag är begärdt ej blott för ElementarSkolorna, utan äfven för andra Läroverk.
Hans Excellence Herr Grefven ock LandtMarshalken yttrade, att som Ridderskåpet och Adeln redan den 14 sistlidne Augusti f. m bifallit Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens under N:o 52 afgifne ytterligare Utlåtande, i fråga om tillökadt anslag för UndervisningsVerken i Riket, torde hvad Utskottet i denna Punkt anfört, icke erfordra någon åtgärd af Ridderskapet och Adeln; hvaruti Ridderskapet och Adelil äfven hördes instämma.
Hvarefter Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade bifalla det af Herr Skogman föreslagne tillägg, att ehuru ifrågavarande anslag är uppfördt på 4:de HufvudTiteln, det dock mätte vara Kongl. Maj:t obetagit, alt derutaf, i mån af tillgång och behof, meddela Löneförhöjningar åt Lärarne vid Kongl. KrigsAkademien.
I fall ett sådant tillägg, som det af Herr Skogman föreslagne, skall göras å ena sidan, må det äfven å andra sidan tillåtas mig föreslå det tillägg att på samma sätt de besparingar, hvilka kunna å ifrågavarande anslag uppkomma, skola gå från allmänna Läroverken till KrigsAkademien, äfven de besparingar, Den 8 October e. rn. 379 hvilka kunna uppkomma vid KrigsAkademien, må gå derifrån till de allmänna Läroverken.
Jag får för andra gången fästa Herr von Hartmansdorffs uppmärksamhet derpå, att här ej är fråga om användande af några besparingar.
Det är ej Herr von Hartmansdorff obekant, att Committeen för Undervisningsverkens organiserande ansåg ett anslag nödvändigt, och att detta anslag skulle användas håde till KrigsA kademien och Läroverken.
Jag tror således ej, att här beliöfs något tillägg synnerligen , då i Stats- och EkonomiUtskottens af Ståndet bifallne Betänkande står, att Herr Bråkenbjelms motion af Utskotten anses vara besvarad.
Jag är viss, att Konungens Rådgifvare ej bryta mot Grundlagarna, om de under sådana omständigheter tillstyrka, att af detta anslag äfven anordna åt KrigsAkademien.
Då Stats- och EkonomiUtskottens i ämnet afgifne
Utlåtande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit, anhåller jag, att frågan nu endast måtte läggas till handlingarne.
Jag kan ej finna annat, än att, då anslaget är beviljadt på 4-'de HufvudTileln, måste det der förblifva, och ej någon del deraf kunna till annan Titel öfve:flyttas.
Jag är visserligen ej annars emot, att anslag äfven göres till KrigsAka - 38o Den 8 O c t o b e r e. in. dernien, men jag måste vid detta tillfälle ifra deremot för prasjudikatet och formen.
Jag hemställer derföre, om ej denna discussion kunde slutas.
I fall de 60,000 R:dr B:co, om hvilka här är fråga, blifvit öfverlemnnde till Kongl. Majlis disposition, hade visserligen en sådan dispositionsrätt, som Herr Lefren ifrågasatt, varit grundlagsenlig; men då anslaget nu blifvit uppfördt på 4;de HufvudTiteln, tror jag ej, att Kongl. Mnj:t kan grundlagsenlig! öfverföra detsamma, eller någon del deraf-, tili annan Titel.
Jag anser således det tillägg Herr Skogman föreslagit, vara nödvändigt.
Jag instämmer helt och hållit i hvad Grefve af Ugglas yttrat.
Jag kommer visserligen i håg allt hvad Herr Lefren återkallat i mitt minne, men jag påminner mig äfven hvad sedan här tilldragit sig.
Det står nemligen sidan 176 i SlatsUtskottets Betänkande N:o i3a om 3:dje HufvudTiteln: ”att hvad genom framdeles skeende ”indragningar å KrigsAkademiens Stat kan ”besparas, må blifva en tillökning i ansla”gen för Undervisningsverken i allmänhet.”
Jag anhåller, att i Ridderskapets och Adelns minne få återföra, alt när jag yrkade bifall Den 8 Octo ber e. in. härtill, protesterade man deremot.
Om det således är orätt, att ett anslag går från 3:dje HufvudTiteln till den f.åe, malte det äfven vara orätt, att ett anslag går från 4:de HufvudTiteln till den 3:dje.
Jag önskar visserligen ej något tillägg, men skall tillägg äga rum, yrkar jag, att mitt tillägg måtte äfven så väl, som Herrar Skogmans och Bråkenbjeims, antagas.
För att ej förlänga discussionen, skall jag förena mig med Grefve af Ugglas.
Herr von Hartmansdorff torde ej illa upptaga, att jag erinrar honom att göra skillnad emellan den casus han nyss citerat och den, som här nu är i fråga.
Då var frågan blott om Krigsakademiens materiel, ej om aflöning; således är det nu ej samma sak.
Extra anslaget af 6o,ooo R:dr är af Rikets Ständer beviljadt i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, och i denna Kongl. Proposition säges uttryckligen, att deraf äfven skall användas till Lärarne vid KrigsA-kademien.
Såsom principfråga vill jag visserligen ej bestrida den allmänna sats Herr von Hartmansdorff framställt, synnerligen som det i 3o §.
Riksdagsordningen står:
Skulle, emot Rikets Ständers beslut, de till hvarje HufvuåTitel anslagne summor befinnas dr agne till andra ändamål, än dem, som under samma HufvudTitel 382 Den 8 October e. m. höra &c.; det vill likväl säga, om sådant sker mot Rikets Ständers beslut; men om Rikets Ständer bos Kongl. Maj:t anhålla, att någon viss summa må dragas från, en HufvudTitel till en annan, blir en sådan anordning ej grunglagsstridig.
Mig synes deremot af Grundlagen följa, att Rikets
Ständer ej äga ^ att upphäfva ett redan fattadt beslut.
Jag kan ej inse det värde Herrarne von Hartmansdorff och Ribbing fästa dervid, att ej upprifva ett redan fattadt beslut; men om man genom en sådan öfverraskning, som den, hvarigenom beslutet om de 60,000 R:dr tillkom, binder händerna på Rikets Ständer, så att de ej kunna, göra något tillägg, är det vida farligare.
I afseende på det tillägg Herr von Hartmansdorff yrkat, så, enär någon besparing å KrigsAkademiens Stat ej kan uppkomma, lärer detta blott vara en liten rolighet.
Jag får verkligen bekänna, att Friherre Anckarswärd sjelf förledt mig till denna rolighet.
Samma sida 176 uti Betänkandet N:o i3a om 3:dje HufvudTiteln står: ”Ehuru StatsUt”skottet instämmer uti den af Friherre Anc-”karswärd, Carl Henrik, hos Ridderskapet ”och Adeln yttrade förmodan, att vid Krigsakademien sådana indragningar kunna äga De .i 8 Octo ber e. m. 383 ”runi, hvarigenom anslagen må kunna räc”ka till sina ändamål; har likväl Utskottet "trott, att desse indragningar först kunna ”förekomma i sammanhang med regleringen "af Undervisningsverken i allmänhet; och "då emedlertid Utskottet, efter tagen kän”nedom af de för KrigsAkademien upprät"tade årliga Stalerne och dess räkenskaper, "ej haft anledning att något vid husbållnin"gen med de ansiagne medlen anmärka &c.” Således har Friherre Anckarsvvärd förut anseri L indragningar vid KrigsAkademien kunna verkställas, hvarigenom besparingar måste uppkomma, fastän Friherren nu är af motsatt tanka.
I fall Ridderskapet och Adeln bifaller det tillägg flere andra Talare yrkat, torde Ridderskapet och Adeln äfven bifalla det af mig yrkade tillägg.
För min del tror jag det ej vara med formen öfverensstämmande, att göra sådana tillägg till redan fattade beslut, synnerligen som man då ej kan veta, huru många beslut möjligen kunna komma att af Rikets Ständer i samma fråga fattas.
Det bevisningssätt Herr von Hartmansdorff mot mig använt, lemnar jag i det värde, hvartill hvar och en kan uppskatta detsamma.
Jag har ej begått någon inconsequence, då jag trott besparingar kunna tillvägabringas genom för - 384 Den 8 October e. rn. minskning af Gratialister och Pensionärer vid Carlberg, och det oaktadt nu yrkar någon tillökning i löneinkomster för en förtjent Lärarepersonal.
Huru Herr von Hartmansdorff kan säga, att jag förledt honom till den lilla rolighet, han här tillvägabringa!, kan jag ej fatta.
Då vi af Herr von Hartmansdorff blifvit så olyckligt öfverraskade med en utgift af 60,000 R:dr, får jag vid detta tillfälle verkligen förklara, alt jag, endast såsom ett återstående hopp, fäster mig vid den förtröstan, att Styrelsen ej måtte bortkasta dessa medel till sådana Läroverk, hvilka ej vidtagit de ändringar i sina institutioner, hvilka tidens fordringar kräfva.
Jag instämmer i hvad Grefve af Ugglas anfört, och anhåller, att, i anledning af hvad Herr von Hartmansdorff yrkat, få uppläsa, hvad StatsUlskottet i dess sednare Utlåtande angående 3:dje HufvudTiteln N:o 23q sidan 108 yttrat sålunda: ”Vid Utskottets hemställan, ”att hvad genom framdeles skeende indrag”ningar å KrigsAkademiens
Stat kan bespa”ras, må blifva en tillökning i anslagen för ”Undervisningsverken i allmänhet, har hos ”Högloft.
Ridderskapet och Adeln Herr Fri”herre af Nordin, C. J., anmärkt, att en ”af Stntsregleringens hufvudgrunder derigenom skulle rubbas, om detta anslag å Tredje Huf - Den 8 O £: t o ber e. m. 385 ”HufvudTiteln skulle dragas till föremål, ”sorn tillhörde en annan, nemligen den ”Fjerde; och som för öfrigt Rikets Ständer ”livart femte år reglerade Statsanslagen, och ”då voro i tillfälle att öfverföra en, genom ”ny reglering möjligen uppkommen, besparing till den HufvudTitel, som deraf kun”de pröfvas vara i behof, har Herr Friller”ren trott, att den summa, som för ett el”ler annat år linnde blifva besparad, icke ”försenade det afseende, alt derigenom inskränkning göres i den Konungen hittills ”lemnade rättighet, alt fritt och obehindradt ”för Tredje HufvudTitelns föremål disponera alla å densamma uppkommande besparingar; hvadan Herr Friherren yrkat, ”alt det af Utskottet föreslagne tillägg måt- ”te uteslutas.”
— Denna min anmärkning har Utskottet i samma Utlåtande tillstyrkt, samt Ridderskapet och Adeln sedan gillat.
Således har Ridderskapet och Adeln redan fattat det beslut, att af anslagen till KrigsAkademien ej något får afgå till de öfrige Läroverken.
Herr von Hartmansdorff? yrkade tillägg innefattar följaktligen ett bestämdt upprifvande af ett utaf Ridderskapet och Adeln i denna omständighet redan fattadt beslut.
Grefve af Ugglas: Sedan Friherre af Nordin utredt, att Ridderskapet och Adeln verkligen redan fattat ett beslut, som ej kan 44 H. 25 386 Den 8 O c t o b e r e. in. häfvas, tror jag mig böra upplysa, att om några besparingar uppkomma vid KrigsAkademien, äro de blott temporära.
Men detta nya anslag* som skall utspisas till alla Läroverk, bör äfven komma KrigsAkademien till godo; och då Committeen tillstyrkt detsamma, samt Stats- och Ekonomiutskotten äfven i sådan mening afgifvit deras Betänkande, är det nödvändigt, alt ett sådant tillägg, som Herr Skogman föreslagit, nu göres.