Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skatternannarätts erhållande å arne under Starby Kungsgård lydande Lägenheheter Wallaslätten och Herrsjöängen under N:o iSi afgifne första Betänkande, hvaruti Utskottet tillstyrkt, att Herr Majoren von Steijern skulle få under en tid af 20 år ifrån arrendetidens slut besitta dessa lägenheter emot den ränta till Kronan, som redan finnes dom åsatt, blifvit af 3:ne RiksStånd till Utskottet återremitteradt med anmärkningar, åsyftande dels en ökad förmon för Herr Majoren, dels afslag på all ersättning för ifrågavarande lägenheters förbättring; så har Utskottet uti dess senare nu förevarande Utlåtande N:o 258 i så måtto förändrat sitt förra yttrande, att Utskottet tillstyrkt, att Herr Majoren von Steijern skulle tillerkännas den förmon att vid nuvarande
Arrendes utgång tillgodonjuta en förlängning i Contractet derom på 10 år, och således under berörde tid hela Kungsgården jemte de ifrågavarande lägenheterne innehafva.
Vid genomläsning af Utskottets första Betänkande fann jag, som anser alt Statshushållaren lika så litet som den enskilte bör sila myggor och svälja kameler, mig icke kunna bifalla detsamma; men då Betänkandet var hos Ridderskapet och Adeln Den 9 November e. m. föredragit, och återremitteradt, förrän jag fick tillfälle afgifva mina anmärkningar, lät jag dem då förfalla.
Jag fin ner af det nu afgifne Utlåtandet, alt hvad mina anmärkningar åsyftade, blifvit an förd t inom Vällofl.
BorgareStåndet af H:rr Ålund och Noreus, samt afåtskillige Ledamöter af Hederv.
I hvad skick Kungsgården var, då nya Contractet år i8o3 vidtog, upplyser icke Utskottets första Betänkande; men väl att på 1760-talet Gårdens afkastning uppgått till 4 å 5oo tunnor Spannemål årligen, och att den nu uppgår till 1200 tunnor; att Wallaslätten och Herrsjöängen år 1^30 blifvit skattlagde, den förra för en årlig afkastning af 36| lass Hö, till 18 D:r, 4 öre, och 1 D:r Siifvermynt för 2 tunnland ensädes-och örmyllejord, samt den senare för 5o lass Hö med 21 D:r 8 öre Silfvermynts ränta; att Wallaslätten, innehållande 568 tunnland, 2j% kappland, nu mera är indelad i 4 farmer, hvilka hvardera hålla en dräng vid Kungsgården och gifva i årlig afkastning 20 tunnor Spannemål, samt alt Herrsjöängen, utgörande 144 tunnland, kappland, nu bärande gräs och säd i circulation, producerar minst 2Öo lass Hö och 180 å 200 tunnor Spannemål.
Efter hvad Utskottets Utlåtanden upplysa, skall ArrendeContractet icke medgifva någon ersättning för de kostnader, sorn på 6 o
Den 9 November e. tn.
Kungsgården blifvit nedlagde; och efter livad ArrendeContracten om MilitiasBostäl— len innehålla, sorn af Krigs- och KamraarCollegierne utfärdas, är icke allenast någon ersättning
Arrendatorer icke tillerkänd för Boställsförbättringar, utan ArrendeContracten tillförbinda dem äfven, att väl sköta och vårda Bostället, så att det genom god och försigtig hushållning på allt möjligt sätt förbättras.
Samma förbindelse måtte äfven åligga Arrendatorer af Kungsgårdar; ty MilitiaeBoställen utarrenderas efter samma grunder som desse, eller de, som äro stadgade uti Kongl. Kungörelsen af den 20 December 1799.
Och enär, efter hvad ej mindre Utskottets första Betänkande gifver tillkänna, än hvad af flere Ledamöter inom BondeStåndet ifrån Östergöthland är anmärkt, Lägenheterne Wallaslätten och Herrsjöängen icke bestått af oländig mark af kärr och mossar, utan vanlig fruktbar jord; alltså och emedan, sedan odlingsföretagen år 1810 af Wallaslätten och 1814 af Herrsjöängen börjades, dessa lägenheter redan hunnit till ofvan unpgifne mångdubblade afkastning, emot hvad de förut lemnade, hvadan otvifvelaktigt är, att Herr Majoren von Steijern redan skördat full ersättning för sin nedlagde möda och kostnad, och ännu har 4 Sr qvar för ytterligare vinning deraf; finner jag för min del icke skäl, att den af Utskottet lill - Den g November e. m. 6r styrkte förlängningen på nuvarande Arrende beviljas, hvilken skulle tillskynda Statsverket en betydlig förlust, samt derjemte lemna öppet för alla Arrendatorer af Kungsgårdar och Boställen, att under egiden af detta exempel söka ersättning för minsta förbättring på Kronans jord, då likväl ändamålet med. utarrenderingen på 3o år är, såväl att den utan Kronans kostnad skall blifva förbättrad, som att Staten under tiden skall njuta en skälig afkastning af sin Egendom.
På alla dessa skäl tillstyrker jag vördsamt afslag å Utskottets Utlåtande, och att Rikets Ständer, vid besvarande af den Kongl.
Remissen, öfverlemna till Kongl. Maj:t att öfver den underdåniga Ansökningen besluta, enligt ArrendeContractets och Allmänna Författningarnes föranledande.
Hans Excellence Herr Grefven och LancltMarskalken gjorde proposition till bifall af StatsUtskottets förevarande Utlåtande.
Ja och Nej. Hvarefter Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade bifalla Utskottets Utlåtande med den förändring, att Major von Steijern skulle ytterligare i 5 år, i stället för 10 år, få efter nuvarande ArrendeContracts slut, under samma vilkor bibehålla Arrendet.
Ropades äfven Ja och Nej. 6a Den 9 November e. m. Grefve Gyldenstolpe, Anton Gabriel:
Jag får hemställa, om det ej vore bäst förblifva vid det redan fattade beslutet, hvarigenom 20 års besittning endast af lägenlieterne Wallaslätten och HerrsjöÄngen blifvit
Major von Steijern tillerkänd.
Friherre Boje, och Herr Hjerta_, Gustafj förenade sig med Grefve Gyldenstolpe.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln, med afslag å Utskottets ifrågavarande Utlåtande, behagade förblifva vid dess den i3 sistlidne Julii e. m. fattade beslut, hvarigenom Utskottets under N:o iSi afgifne första Betänkande blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit.
BorgareStåndets den 28 sistlidne September aflåtne, och den 4 dennes på bordet lagde, ProtocollsUtdrag, innefattande bland annat BorgareStåndets beslut, att i den nya redactionen af Förordning, angående BränvinsBränningen, borde, till undanrödjande af tvetydighet, intagas följande Beskrifningar.af dubbla, enkla och half-Pistoriska Bränneri Verk, nemligen: att ett dubbelt Pistoriskt Verk utgöres af 2:ne Afverkningspannor, jemte 2:ne så kallade förste Mäskvärmare eller Förpannor, samt dessutom af 2:ne Mäskvärmare, Den 9 November e. m. 63 hvardera af de sednare, försedd med sitt Klar-apparat eiler så kallad Rectificator, med tillhörande afkylningsanstalt; att ett enkelt Pistoriskt Verk består af en Afverkningspanna med sin tillhörande förpanna, jemte Mäskvärmare, Rectificator och Kyl-apparat; och att ett half-Pistoriskt Verk består af en Afverkningspanna utan Förpanna, men försedd med Mäskvärmare och Rectificator; uti hvilket beslut de öfrige RiksStånden blifvit inbjudne, att sig med BorgareStåndet förena.
Den mängd af olika Bränvinsredskaper, som blifvit uppfundna, och kunna uppfinnas, gör det nödvändigt, att hafva rigtiga definitioner derpå, men de af BorgareStåndet nu uppgjorda äro origtiga, och vittna, att vana saknats hos författaren att uppsätta definitioner, ty då ett dubbelt Verk omtalas, beskrifvas likväl tvådubbla Verk.
Dylikt åstadkommer bara villervalla, och då Preste- och BondeStånden afslagit de proponerade definitionerna, på den grund att de äro oanvändbara, yrkar jag alt Ridderskapet och Adeln icke eller måtte antaga ifrågavarande inbjudning.
Herr Hjertaj Gustaf: Jag får vid Herr Thams proposition, att afslå inbjudningen, endast göra den erindran, att det vore bättre, att Ridderskapet och Adeln qvarblef vid sitt förra beslut.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att delta ämne 64 Den 9 November e. m. vöre alldeles nytt, och att något beslut i afseende derå således icke ännu blifvit af Ridderskapet och Adeln faltadt.
I det beslut Ridderskapet och Adeln fattat om Bran vinsbränningen i allmänhet, finnas äfven uttryckliga beskrifningar öfver olika slags bränvinsredskaper, och det är endast ett förtydligande deraf, som BorgareStåndets förslag innefattar; men då detsamma icke kan antagas, såsom behäftadt med stora brister, önskade jag, att Ridderskapet och Adeln måtte förklara, att Ståndet förblifver vid sitt i ämnet redan fattade beslut.
Uti det ProtocollsUtdrag, som innefattar Ridderskapets och Adelns beslut i bränvinsfrågan, finnas inga definitioner på bränvinsredskaper, utan blott att Ridderskapet och Adeln förblifver vid de i 1824 års Bränvinsförordning antagne benämningar, och att ett Pistoriskt
Verk ansågs lika med 2 enkla po kannors pannor; men deruti omtalas alldeles icke någon Rectificator, hvarom fråga då ännu icke uppstått.
Jag får alltså förnya min begäran, att inbjudningen måtte afslås.
Friherre Cederström , Jacob: Lika med Herr
Tham får jag vitsorda, att Ridderskapet och Adeln ännu icke fattat något beslut angående de så kallade Konstbränne ri - Den g November e. rn. 65 rieme, då Ridderskapets och Adelns Protocolls Utdrag i Bran vinsfrågan expedierades.
Jag anser definitioner å Bränvinsredskaperne vara nödige och njttige, men kan icke antaga de af BorgareStåndet uppgjorda, utan hemställer till Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken, om icke ämnet är af sådan vigt, att det borde remitteras till Ekonomiutskottet, för att tillse, om och hvilka definitioner må kunna bestämmas.
Herr Nordenankar, Gustaf: Betänkandet angående Bränvinsbränningen har blifvit af 3:ne
Stånd godkändt, i hvad rörer benämningarne å redskapen, och dessa äro så tillräckliga, att vidare förklaringar deröfver icke erfordras.
Med Herr Tham är jag fullkomligt ense derom, att BorgareStåndets definitioner blott skulle förvilla, i stället för att förtydliga.
Jag anhåller derföre om afslag å inbjudningen.
Då det nu blifvit upplyst, att ingen definition å Konstbränneri* redskapen af Ridderskapet och Adeln blifvit beslutad, förenar jag mig i allo med Friherre Cederström, att frågan framkommit i origtig form, och att den först bör hafva passerat Bevilfnings- samt EkonomiUtskotten, men dit kan den icke remitteras af Ridderskapet och Adeln; och jag 49 H. r> GG Den 9 November e. m. hemställer derföre till Herr Grefven och LandtMarskalken, om liela Inbjudningen ens kan komma under öfverläggning, då ämnet icke blifvit grundlagsenlig! behandladt.
Jag är äfven af Friherre Cederströms tanka, att frågan bör af Ekonomiutskottet handläggas, hvarvid jag har åtskilliga anmärkningar att framställa, dermed jag dock ber att få vänta, till dess afgjordt blifvit, om remiss kommer att ske, eller ej.
Då frågan endast innefattar ett enda ämne, som hör till Ekonomiutskottet, och BevillningsUtskottet, sedan Bränvins-bevillningen blifvit af Ständerne fastsläld, ej har med hela bränvinsfrågan vidare att skaffa, hemställer jag, om icke målet bör endast till Ekonomiutskottet förvisas.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken fiågade, om Ridderskapet och Adeln instämde uti BorgareStåndets beslut.
Hvarefter Hans Excellence hemställde, v om Ridderskapet och Adeln behagade förklara, att Ridderskapet och Adeln för dess del icke fann skäl, alt uti BorgareStåndets berörde beslut instämma.
Den 9 November e. m. 67 Friherre Cederström:
Jag anhåller om remiss af ämnet lill Ekonomiutskottet.
För att om möjligt bespara olägenheten af att remittera en afslagen inbjudning, hemställer jag till Friherre Gederström, om han icke ville upptaga frågan såsom sin egen motion, hvarigenom hinder för dess remitterande icke möter.
Då frågan blifvit väckt i ett annat Stånd, men dess beslut, Iivari det inbjudit sina MedStänder att deltaga, icke är i det skick, att det kan godkännas, bör den, när ämnet är af den vigt, att hvar och en, som aldrig så litet handlagt saken, måste inse nyttan af att hafva bestämda definitioner på en redskap, hvars förändrande vid hvarje Riksdag orsakar betydliga kostnader för Medborgare, väl icke helt och hållet förfalla; på det vi icke åter vid nästa Riksmöte måtte blifva föranledda till nya bestämmelser.
Jag instämmer likväl icke uti förslaget, och bar icke eller någon kallelse, att ikläda mig ansvar derföre.
Hvar och en må svara för sitt eget foster här i verlden.
Nyttan alt utreda saken är dock obestridlig.
För min del kan jag ej finna annat, än att det är orimligt remittera en inbjudning, som man vili afstå. 49 H. 5+ 68 Den 9 N o v e 12 b e r e. m.
Ändamålet att få frågan remitterad vinnes likväl, om Friherre Wrangel behagade framställa sina anmärkningar i form af ny motion, då den kunde remitteras, och saken komma i ordentligt skick.
Hvad beträffar frågans remitterande endast till Ekonomiutskottet, får jag förklara, att Bevillningsutskottets Ledamöter blifva glade, om de slippa att befatta sig med uppgörandet af definitioner, hvilka dock årligen blifva underkastade förändringar och missbruk.
Uppmanad att såsom ny motion framställa de begrepp, hvilka efter min tanka böra fästas vid de ifrågavarande särskiite slag af Bränvinsbrännings-redskap, som i Sverige användas, anser jag mig icke annorlunda kunna uppfylla detta uppdrag, än att meddela en öfversigt af alla både existerande och möjliga Apparater, som af hittills kända hufvuddelar kunna sammansättas; dessa hufvuddeJar äro till antalet fem, nemligen: Panna> För panna Mäskvärmare j Rectificator och Kylare.
Af dem kunna fyra särskilta classer af sammansättningen äga rum, nemligen af två, af tre, af fyra och af fem sådana hufvuddelar.
Första Classen:
Af två hufvuddelar, nemligen Panna och Kylare.
Ett sådant Apparat är vår vanliga Bond-redskap.
Den Den 9 Norember e. m. ^9 liar alla lyten af sin enfald, att öda spannmål, bränsle och arbetskraft, att gifva sur drank och förderfva kreaturen, och att egna sig till ett husgeråd i hvar koja, hvarigenom den bringar massan af nationen på både ekonomiskt, fysiskt och moraliskt obestånd; hvilka olägenheter ökas i män som pannerymden är mindre, och gäller i synnerhet om de så kallade lyftpannorna.
Andra Classen’.
Af tre hufvuddelar, hvilka kunna vara antingen Panna, Mäsk•, värmare och Kylare, och då utgöra en vanlig Iierregårdsredskap, eller bestå af Panna, Rectificator och Kylare, såsom den allmännaste redskapen i Frankrike, eller ändteligen af Panna, Förpanna och Kylarej en förbindning begagnad i Österrike.
Tredje Classen:
Af fyra hufvuddelar; och då antingen af Panna, Mäskvärmare, Rectificator och Kylare, hvilka innefatta den i Preussen brukliga Dornska apparaten; eller ock Panna, Förpannaj Mäskvärmare och Kylare, en förening, som på ett och annat ställe i Sverige begagnas; eller slutligen af Panna, Förpanna, Rectificator och Kylare, hvilken förening jag väl icke sett, men som icke dessmindre är verkställbar.
Fjerde och sista Classen:
Bränredskap bestående af alla fern hufvuddelarne, således af både Panna, Förpanna, Mäskvärmare, Rectificator och Kylare.
Af denna full - 7o Den g November e. m. ständiga sammansättning, hafva i synnerhet tvenne constructionssätt, genom det allmänna bifall och de offentliga uppmuntringar de vunnit, erhållit en Europeisk ryktbarhet.
Det ena är uppfunnit genom gemensamma bemödanden af Collier-Blumenthal i Holland och Derome i Frankrike; det andra uppfunnit af Pistorius i Preussen, har blifvit en skräckbild för den Historiska Skolan i Ekonomien uti vårt kära Fädernesland.
Ville man ännu göra afseende på de olika constructioner, som begagnas för hvar och en af desse hufvuddelar särskilt, och förelägga Utskottet taflan af desse i oändelighet varierande uppfinningar, så tviflar jag icke, att Utskottet sjelf skall inse fåfängan af dess, så väl som af hvarje annans, bemödande, att hämma konstfliten och menskliga uppfinningsförmågan.
De dislinctioner, som inom Välloflige BorgareStåndet blifvit gjorde emellan dubbla Pistoriska och Halfpistoriska Verk, äro alldeles olämpliga och leda blott till förvirring i begreppen.
Mången kunde deraf förledas att tro på möjligheten af två Pistoriska Apparaters förbindning till ett, ehuru meningen är, rätt och slätt, två Pistoriska Apparatj likasom när man talar om två go-kannors-pannor.
Och hvad det Halfpistoriska Apparatet beträffar, så har BorgareStåndet sålunda benämnt ett Dornskt
Den 9 November e. m.
Apparat, bestående af en Afverhiings-pan7i(ij en Mäskvcinncire och en Kylare, hvaraf flera särskilta construclioner finnas, sora till deras effect äro högst olika.
Om denna framställning, hvilken jag anhåller måtte till Ekonomiutskottet remitteras, icke öfverensstämmer med de alltför begränsade åsigler, som ligga till grund för de förenade Utskottens Betänkande, så vågar jag likväl försäkra, att den troget öfverensstämmer med verkliga föhållandet, så vidt jag förmådt detsamma uppfatta.
Å nyo föredrogs och bifölls Bevillningsutskottets den 6 sistlidne October under N:o 5o afgifne, och den 16 i samma månad e. m. på hordet lagde, Betänkande, i anledning af väckt motion, att vaktare vid Flygsandsfälten i Halland må befrias från Bevillning.
Företogs till pröfning Stats- samt Allmänna Besvärs-och Ekonomiutskottens den 6 sistlidne October under N:o 77 afgifne och den 19 i samma månad e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens under JNT:o 26 förut meddeldte Betänkande, om anslag af allmänna medel för Arbets- och Correctionsinrättningar i åtskillige delar af Riket. 72 Den 9 November e. m. i:sta Punkten.
Angående Utskottens yttrande, hvarigenom Utskotten ansett sig icke kunna tillstyrka öfverlemnandet med full äganderätt till staden Landskrona af den så kallade Prippska Baracken.
Uppå derom af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställd proposition, blef denna punkt af Ridderskapet och Adeln bifallen. 2:dra Punkten.
Att Rikets Ständer borde i afgående skrifvelse i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj.t täcktes låta undersöka lämpligheten af den af Götheborgs stads Fullmägtige alternatift föreslagne utvidgning af berörde stads Spinnhus, i ändamål, att derigenom erhålla ett efter ortens behof afpassadt utrymme till en Arbets- och Corrections-anstalt för personer af mankönet, samt resultatet af en sådan undersökning, tillika ined uppgift å den med tillbyggnaden förenade kostnad, vid näst inträffande Riksmöte, Rikets Ständer i nåder meddela; och att, innan en så beskaffad undersökning förutgått, några medel för detta ändamål icke borde anvisas eller af sältas.
Ehuru tre Stånd redan bifallit Utskottens förevarande Utlåtande, anser jag mig likvid Den 9 November e. m. 75 skyldig, att gifva tillkänna den förändring i förhållanderne, sora ägt rum, sedan Styrelsen öfver fängelser och arbetsinrättningar i Riket den 3o sistlidne Julii aflat den skrifvelse, hvarpå Utskotten grundat sitt Utlåtande.
Götheborgs stads Fullmägtige •vid denna Riksdag hafva framställt behofvet af en med tillräckligt utrymme försedd Correctionsanstalt för mankönet i staden Götheborg, eller dess grannskap, med förklaring, att staden icke vidare mägtade underhålla den mindre och numera otillräckliga Correctionsanstalt, som hittills varit af staden bekostad; och har för detta ändamål en utvidgning af Götheborgs Spinnhus blifvit föreslagen.
Då emellertid Kongl. Maj:t gillat och fastställt den af Styrelsen öfver Fängelser och Arbetsinrättningar uppställda princip, att karlar och qvinfolk alltid vid Correctionsanstalterna skola vara åtskilde och fördelade på olika ställen, men detta icke varit eller kunnat vara iakttagit vid Götheborgs så kallade Spinnhus, hvaraf följden varit oreda, trängsel och svårighet i tillsyn för administrationen, så har Styrelsen öfver Fängelser och Arbetsinrättningar sökt afhjelpa detta genom ett numera fattadt beslut, att Götheborgs Spinnhus skall emottaga endast qvinfolk, och utvidgas lill utrymme för 70 å 80 personer, hvilket anses svarande mot ortens behof, men alla försvarslösa och vanartige af mankönet, så väl ifrån Staden som Länet för - 74 Den 9 Nove m ber e. m. flyttas till Warberg och Malmö, för alt slutligen stadna pä det sednare stället, så snart Correctionslnrättningen derstädes hunnit fullbordas.
Officiel skrifvelse om dessa åtgärder har redan afgått till vederbörande Aulhoriteter; och något trängande behof är således numera icke för handen, hvarken för den nya Correctionsanstalten, som Götheborgs stads Fullmägtige påyrkat, eller den undersökning Utskotten i aldra Punkten föreslagit.
Då likväl tre Stånd redan beslutat, att en underdånig skrifvelse i enlighet med Utskottens förslag skall afgå, ligger det ingen makt uppå, hvad beslutRidderskapet och Adeln i delta ämne behagar fatta; men om den underdåniga skrifvelsen beslutas, hemställer jag, huruvida icke en redactionsförändring må äga ruin i anledning af de upplysningar jag nu meddelat.
Utskotten hafva tillstyrkt: det Rikets Ständer borde i afgående skrifvelse underdånigst anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes låta undersöka lämpligheten af den af Götheborgs stads Fullmägtige alternatift föreslagne utvidgning af berörde stads Spimihus, i ändamål att &c. Härvid skulle jag vilja föreslå tillägg af följande mellanmening: att, i händelse de numera vidtagne anstalter, i afseende på sysslolöse och vanartige personers af mankönet försändande från Götheborgs stad till Correctionslnrättningen i Malmö icke skulle svara mot behof vet, Kongl. Maj:t då täcktes låta un - Den g November e. m. 7^ dersöka lämpligheten af den af Götheborgs stads Fullmägtige &c. på sätt Utskottets förslag vidare innehåller; och jag tror att detta skulle uppfylla det af Götheborgs stads Fullmägtige åsyftade ändamål, efter det förändrade förhållande, som numera inträffat.
I sednare delen af Utskottens tillstyrkande i denna punkt, eller att inga medel böra anvisas, innan en undersökning ägt rum, instämmer jag fullkomligt, och har ingenting vidare att tillägga, utan hemställer blott, huruvida den redaction jag föreslagit, må intagas i propositionen tili bifall af Utskottens Utlåtande.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till bifall af 2:a Punkten i Utskottens Utlåtande.
Nej. Hvarefter Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade bifalla s:a Punkten med det af Friherre Åkerhjelm dervid föreslagne tillägg.
Ropades Ja. 3:dje Punkten.
Angående Utskottens hemställan, att, i den händelse Götheborgs invånare icke skullej oaktadt fortfarande beredvillighet, kunna intill nästa Riksdag vidmakthålla den, uppå. stadens enskilta bekostnad, derstädes inrättade Arbets- och Corrections - 76
Den 9 No rein b er e. in. anstalt^ samt utrymme och tjenlig sysselsättning för till allmänt arbete dömde personer af mankönet således skulle komma att inom staden saknas, Götheborgs Stad och Län må vara tillåtits att tills vidare afsända sådane personer till Arbets- och CorrectionsInrättningen i Hufvudstaden.
Den förevarande sista punkten af Utskottens Utlåtande synes mig endast böra läggas till handlingarne; ty sedan bristen på plats för de från Götheborgs Stad och Län till allmänt arbete dömde personer af mankönet nu mera blifvit afhjelpt, genom förordnandet om deras afsändande till Malmö, derom jemväl underrättelse blifvit meddelad Götheborgs Magistrat och vederbörande Authoriteter, genom officiel skrifvelse från Fångstyrelsen, så är Utskottens tillstyrkan af dylika personers försändande till Correctionslm ättningen här i Hufvudstaden alldeles öfverflödig.
Hans Eoccellence Herr Grefven och Landt Marskalken gjorde proposition till bifall af 3:dje Punkten i Utskoltens Utlåtande.
Hvarefter Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg denna punkt böra läggas till handlingarne.
Den 9 November e. m. 77 Föredrogs å nyo LngUtskottets den 27 sistlidne October under N:o 121 afgifne, och den 3 dennes e. m. på bordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 49 förut meddeldte Betänkande, i anledning af åtskillige motioner om ändring af 17 Capitlet HandelsBalken och 20 Capitlet ÄrfdaBalken.
Ehuru jag instämmer med Utskottet, beträffande sjelfva liufvudsaken, underställer jag likväl, om icke en redactions-förändring bör äga ruin i Utskottets förslag till 8 §. 17 Cap. HandelsBalken, deruti Utskottet efter orden: och tage hvar betalning utur sin pant, hvarmed nu gällande Lagen slutar, tillagt den mening: med dess afgäld intill betalningsdagen.
Jag finner ordet afgäld alltför obestämdt; då jag icke vet, om här menas netto eller brutto behållningen; och jag befarar, att stadgandet i anledning häraf skall föranleda till beständiga tvister och rättegångar.
Jag anser äfven gamla Lagen vara rigtigare deruti, att den betraktar afgälden af en egendom såsom lösören, hvilket efter min tanka är det prineipenligaste.
Jag skulle derföre tillstyrka bifall till Utskottets Utlåtande med den förändring, att det omnämnde tillägget i 8 §. blef borttaget.