Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Mer an et halft ärhundrade är förfluter, sedan den un gällande allmänna Författning härom widtogs. Ef.er den tiden ä' o hushällsanstallterna, landtstötseln, lefnadssätt, Fenninge-och waruwarden, med de flera omständigheter, hwarä en sädan Stadga bör hafwa afseende, sä förändrade at denna äldre Författning ej annat kan, an tarfwa rättelse och förbättring.
Länge är öfwer felaktigheterna och bristerna deri klagat:
Men om rätta medlen at dem afhjelpa aro alltid olika tankar yttrade.
Sä,skedde 1778, dä Kongl.
Majus Högstsalig Herr Fader, Konung den lil. Glorwyrdigst i Åminnelse, deröfwer infordrade Riksens Ständers underdåniga yttrande.
Under den tid, som sedermera framskridit hofwa ock sädana erinringar sig tildragit, som fordra förra förslags närmare granskning, och sädana uplysningar i de härtil hörande delar wunnits, som säkrare kunna leda til rnälet.
I et ämne af sä granlaga beskaffenhet och som sä nära rkrer mängden as Kongl. Majtts kära undersåtare, öar Kongl. Majit ej welat »vidtaga Sit beslut, innan Kongl.'Majit inhämtat deröfwer Riksens Ständers ytterligare trogna räd och underdäniga tankar, dem Kongl. Majit alltsä nu i väder astar.
Herr Grefwe» och äandtmarskal ken: Sedan Högloflige Ridderfkapet och Adeln nu afhbrt Kongl. Majus
Nådiga kropolirionsr, more det angeläget ak Herrar LleAorerne snart sammanträdde för at walsa Ledamöter ui de Utskott, som ägde at deröfwer afgifwa sina betänkande!!.
Hemliga Utskottets Ledamöter skulle, enligt hwad Kongl. Majit Sjelf i nader .äskat - utgöra Aderton af Ridderskapet och Adeln. Zzncoll ,kottet vä) Riddarhus-Ucskottet, hwilka förmodligen r>u såsom tilförne äfwen konims at sättas, bestode det föna af »8, det sednare af 12 Ledamöter.
Til de irenne öfriga Utskott, som nu komma i sraga, under namn as Bewillnings- Lag- och Oeconomis Utskott, hade nog allmänt et större antal Ledamöter sä wäl bland Ridde! skåpet och Ldeln som de andra Stånden astuns bats, hwarföre Hans Lxcellencs poponsraäs at et antal af 24 Ledamöter af Adeln kunde för hwardera Utsattas.
Bifölls, samt ak de öfriga LeipeQivs Ståndens skulle genom en Deputation härom underrättas.
Friherre vs 6ser, clari, frägade hurudan proportion skulle blifwa emellan antalet af Adelns Utskotts Ledamöter och de andra Standens?
Herr Grefwen och Landt-Marskalken trodde at det wanliga förhällandck af hälften skulle iakttagas, eller 12 af hivardera af de andra Scanden emot 24 af Adeln.
LxrraQum Lrokocolii om Ledamöternas antal up» sattes, susterscies och öfwerlcmnades at äeputariunsn, som efter en stund afgick under anförande af Grefwe Douglas, L»r1 VVllfteim.
I anseende til nödwändigheten af et Lanea-Utskotts sättande proponeraäs Hans LxesIIenes Herr Grefwen och Landt-Marskalken upläsning af den InstruLUon och Tysthers-Ed för samma Utskott som frän och med 1778, wid hwarje Riksdag särskildt blifwik antagen.
Efter upläsningcn häraf gjorde Herr Grefwen och Landt-Marskalken proposttion til bifall deruppå, hwil» ken as mänga med Ja! beswarades; men zr ------ Herr blolst, ^.Ks 6örso, utbad sig at sa upläsa et A/lemorirI, sä lydande: E)dl1ljukt ^lemorial.
"Wid de wigtiga öfwerläggningar, som under nu påstående Riksdag förekomma om en waraktig och för stramtiden nog werkande rexlsrinx af Rikets orediga penningewerk, torde blifwa nödigt leta sig fram til de ucwägar, som möjligast kunna förekomma flika oredor för framtiden.
Men, da wid sörsta steget pa dennä besvärliga bana, uplysning felar, mäste man naturligt» miö först söka den, innan nägra til andamalet ledande slutsöljder kunna dragas.
Det ar en allman kand sak, <it Riksens Ständers Langus under en lang följd af or, warit styrd under hemlighets och tysthets eder; at Dsnco-Utffottetö Ledamöter wid alla Riksdagar ensamme hast den äran försäkra Ständerna, at allt stöde wäl kil, och at således de i Ksnguen deltagande relxsAive RiksStanden i allmänhet ingen ting kändt om werkeligä förhållandet.
Pa lika sätt har äfwen tilgadt Med Ständernas Riksgälds - Lomoir allt sedan dest inrättning.
Nu, da man känner at Lsnguen, som nära 40 är wa» rit nästan alldeles tilfluten för uiläningar pa Fastighes ter, inom denna ?erioä, för sina utgifna i flutet af 1750 och början af 1762-talet, wistt icke rikhaltiga sedlar, fatt och dageligen får upbära antingen Luscia Riksdalrar eller sina egna nu dermed likawarande Okli.
xsrioner, at de Ian pä HikeAsr, som blott wiste privl« ligiersäe
Näringsidkare, med de kanske mera behöfs mandes uteslutande, fatt, och ännu fa begagna, nödwändigt mast indraga betydande Lumrrwr i ränta, sä ar mindre underligt, om, uti närwarande wadeliga ställuing, man tror sig böra aga någon tilgang pä et ställe, som oaktadt sina nog widsträckca förluster, ändä synes böra aga en icke obekydelig behållning.
Men hars ivid mötes man genast, af den, genom gammal häfd siadgads —— zz stadgade hemligheten, och pa samma sätt har Matt k mörker inswept förwaltningen af Riksgälds « Oontoirer, den likwäl Allmänheten nu, kanske utan skäl, will påbörda skulden kil all den willerwalla, hwaraf Rikets Penni,ige. werk är öswerhopahr.
— Likasom för den enskillda dek alltid warit et tecken ti! mindre fördelaktig ställning, at man sökt dölja rätta tilstandet af sina angelägenheter, likaså torde för Langusn och Riksgälds-Eornoiree hemligheten wara lika umbärlig, atmindstone för detta sednare, til winnande af werkeligt förtroende, som uppenr barandet af egenkeliga tilstandet blifwer nödigt, antingen styrelsen warit god, da offenteligheten än mera stadgar förtroendet, eller den warit annorlunda, da bristerna bliswa updagade, och i samma man, som de mera uppenbart fa wisa sig, utwagarna äfwen lättas at förekomma dem för framtiden.
Det är af besia, ester mm tanka nog gällande skäl, som jag får underställa Höglostige Ridderskopets och Adelns widare ompröfwande och bestuk, om icke de af wara medbroder, som bliswa Ledamöter af Lando - Utskottet, afwett som de, som skola granska Riksgälds-Lemroirers förwaltning sedan sidsta Riksdag, atmindstone defie sidstttämnde, sa wida uppenbarandet af Languens tilstand skulle anses betänkeligt, ma, i allt hwad besia bada allmänna werk rörer, frikallas fran all tysthets ed, och i stället erhålla behörig Instru» Nion at, hwad Lanrjuen angar för de trcnne deruti deltagande Standen, jamt rökande Riksgälds - Oontoirek för samteliga Riks. Stånden noga och offcnteligen upgifwa i hwad tilstand besia werk sig nu befinna , och huruwida misitag, derest de förefinnas, antingen ensamma eller sammanlaggda med andra oförsedda omständigheter wallett bristerna, pa det Riksens Ständer, om de sä nödigt pröfwa, mä til allman kundskap detta förhållande komma lära.
Et förfarande som torde wara nödigt i en tidepunkt, da Rikets penningewerk kommit i den mest beklageliga ställning, samt et pa rigtig kännedom stad 6 ^ gadt ock) grundadt fullkomligt förtroende, blott med nog säkerhet torde kunna forma hwarje nitisk Medborgare til de »villiga upoffringar, söm för Starens gemensamma räddning nu finnas nödiga.
Jag förbehåller mig afwen ödmjukeligen at med detta kvlLmorial fa, hivad Lsnc^uen angar, Ivanda mig til de twänne öfriga deruti deltagande, äfmen som röranix Riksgälds-Lonroirer til samteliga Riks - Stånden.
Norrköping den 19.
Marni 1800. ^Irs »vist.
Begärdes as Friherre Lrjsrnelä pa bordet.
Herr Grekwen och La ndt-Marskalken prnponeraäe ac Herrar Lletlorsrns matte, sa fort sig göra later, sammanträda at wälja Ledamöter i alla de ofwauföre upräknade Utskott.
Herr l^izsrbjslm, 8 eveck 6 ulls k, anmärkte, at Lanea - Utskottet ej kunde s,mmantrada, förr än den af Herr IVlrjor lckolst wäckte fraga wore afgjord, hwilken efter hans tanka infiibsrat fragan om Lanco-InlirukUonen och Eden.
Häruti instämde Friherre Os Qser, Larl» med flera.
Hans Lxcsllsriee Herr Grefwe» och Landt-Mar skalken fragade, om meningen wore den, at äfwen fragan om et Läncu-Ulskottö kormsrLuäs skulle hwila?
Men Riddcrffapet och Tldeln fann ej något hinder derföre ligga i wägen, blott LIsÄorernss wal til detta Utskott icke upbröles förr, än den wäckce fragan wore afgjord.
Och skulle den nu lil afgående färdiga Deputation under Grefwe Douglas hos de andra LelpeLlivs Standen tilkännagifwa, ac Ridderskapet och Adeln bcsiucit et Lsnco Utskotts sättande, men latit fragan om Inltrv5lionsn och Eden för det samma tils widare hwila.
Derefter anmodade Hans Txcsi lenes Herr Grefwe» och Landt - Marskalken Herrar LIeÄorerna, at i morgon klockan Nio sammanträda för at wäija Leda - Z5 möker til de Sex ofwannämnda Utskott, hwarcfter deras wal i LIsnum klockan rolf kunde upbrykas.
Uplästes Riksens Ständers arén 1794 och 1797 til Laoco-werkets öfwerseende förordnade Lovisorers berättelser om Laneo-werketö tilständ; hwilka med de öfriga RslpeAive Scänden skulle commouucsrss.
Anmaltes och infördes en Deputation ifrån det Högwördiaa Preste-Stander, anförd af Biskopen i Borgo Herr DoLkor L^gnseus, som tilkannagaf, at PrestcSrander med Ridder skåpet och Adela instämt uti en underdånig tacksamhets betygelse mot Hans Mastt för Dest Landsfaderliga omsorg om Rikets mål.
Besvarades och afcrädde.
Under detta ätcrkom Grefwe Dsvsnbsupk, Okirirlss Lmil, med dm Detonation han anfört til de andra Ständen.
Ankom en Deputation fran det Walloch BorgareStändet, airförd af Stockholms Riksdagsman Handelsmannen ^iplunä, som förmälte, at Ständer bifallit en tacksägelses afläggande för Kongl. Maj:t samt derjamce ansett ^örelksn derom böra begynnas med et underdånigt beklagande af Högstsalig Hans Maj:tö frånfälle. fsulieraäes Liorocollsr af den 17. i denna mänad.
Begyntes upläsningen af Kongl.
Maj:ks k gar pä Riks-Salen i nader meddclta Berättelse under namn af:
LunÄsi-, om hwilka Kongl. Maj:t i Nader welac Riksens Ständer underrätta.
Härunder återkom den under Grefwe Douglas afsända Deputation. Z6 —— s?fnkom en vsputäiian frän det Högwördiga Prcstes Ständer under amörande af Herr Vistopen och Ledamoten af Kongl. Nordstjerne-Orclen Ooeior ^Vallguili, som tilkännagaf, at Ständet förenat sig med Ridderstam?
pet 06) Zldeln om en underdånig tacksägelse kil Hans Masit, och derjamte med Borgare-Standet uri desi Be« sink, sa wal ar begynna Tacksägelse-^ärestsn med en underdånig Lonäoiesnos öfwer Högstfalige Konungens död, som at betyga Riksens Ständers afsty för der sätt, hwangenom Hans dagar blifwjt förkorrtade, Veswarades och afträdde.
En Deputation frän det Hederwarda Bondes Ständet, anförd af Riksdagsmannen l^ils Lvsnsson fian Skäne, som förklarade Ständets instämmande med Ridderstapct och Adeln och Borgare-Standet, samt at Ständet funnit sig böra i underdånighet förestå strasfetL skärpande för den som framdeles more nog brottslig at bara ivaldsam hand pä Konungens Person.
Bcswarades och afträdde.
Hans Dxcellence Herr Grefwen och Landk-Marskalken uroporieraäo Höglofiige Rkdderstapet och Adeln ac med de öfriga kespeäiive
Ständen instämma deruti, at dm beslutna Tacksägelse - ^ärelfen begynnes med den af dem föreslagna underdåniga sorgcbeklagelse.
BisöllS; och skulle en Deputation under anförande as Grefwe Oxen lisorna, ^scob 6usts5, med detta Bestut afgä til de andra Ständen.
Infördes en Deputation fran det Högwördiga Prestc-Slandet, anförd af Bistopen i Skara och Ledamoten af Kongl. Nordstjerne-Orcien Herr Dotior VVei-^ steman, som tilkännagaf, at Ständet instämt med Ridderstapet och Adeln uti förökning af det wanliga antas -------- Z7 lek Ledamöter uti BewillningS - Oeconom is . och Lag Utskotten.
Widare en Deputation frän det Wallof. Borgare» Ständer under Stockholms Riksdagsmans Åldermannen sellins anförande och med et tilkännagifwande af lika innehåll. Beswarades och aftradde.
Afgick Ridderskapcts och Adelns Deputation under Grefwe Oxe nlis erna, hwarefter fortfors med upläsandet af Kongl. Mapts
Berättelse til desi Depuialionen återkom.
Uppå Hans Lxcellence Herr GrefwenS och LandtMarskalkens proposition skulle sa wal Högbcrörde Berättelse, som Kongl. Masits Nådiga kropoiitioner samt Hans Kongl. HöghetS Hertigens af Södermanlands underdåniga Förmyndare Berättelse kil nogare genomläsning af Högloft.
Ridderskapcts 06) Adelns Ledamöter ligga pä bordel i Riddarhus Lancellisr.
Ds 6eer, Oarl.
Sedan samkelige Riksens Ständer beskurit en underdånig Tacksägelse/tärsts til Hans Majit, ansäge han den största tacksamhet wara den, som snart adagalades.
Han utbad sig, alltså, at Herr Grefwen och Landt-Marskalkcn tack, tes i underdånighet fraga Hans Mast huru snart Rik, fenö Ständers Depursrion kunde i Nader blifwa emottagen; hwarjämte han önskade, ak för denna Depurskion särskilldt anslag mätte göras, sä tidigt, at hwar och en kunde hinna bertil bereda sig.
Hans Lxcellencs Herr Grefwen och Landk-Marfkalken lofwade at genast i eftermiddag hos Hans Majit göra denna underdäniga förfrågan, samt Desi NadM swar derpå i morgon i Lisnum tilkännagifwa.
Höglofilge Ridderjkapct och Adeln ätffilldes klockan half til Et.
In stclem Lroroeollj 6.
Lilverstol^s. H.
Thorsdagen den 20.
Martil. klenum klockan 12 förmiddagen. ans Txcellenee Herr Grefwen och LandkMar skalken tilkännagaf, ot han uppå sin underdåniga förfrågan hoS Hans Maj:t om tiden, da Hanö Majit skulle behaga emottaga Riksens Ständers Tacksageisevepuksrion, fatt det Nådiga sivar:
Ar Hans Majit skulle derom avertera, sä snart de kina rum, som nu more under byggnad och inredning för Hans Majits räk» ning, hunnit blifva färdiga.
Upbrvts
Herrar kileAorernss listor til wal af Ledamöter i de i gär beflutna Utskott, och funnos hofwa blifwit walde til Ledamöter:
I Hemliga UtffoLtet.
Af Lörsta Llatzen: Grefwe kksmilron, ^äoljob kmövig, Kammarherre.
Grefwe von Lcbvverm , Larl ktii!i^>, Lensral-IVIajor, Ridd. af S. O. St. K.
Friherre Oexonbukvuä, Lustaf, Ofverste-Istsmenank, R. S. 0. Friherre Lbrencrona, Lric kbilio, Hof-Stallmästare, R. N. 0. Friherre Istljsncramr:, polian, f. d. Swea Rikes Rad^ c»m. K. M. 0.
GenomLleAorernss ?Iur sliker: Grefwe Lilienborg, ^oban lstenning, Lagman» 39 Af Andra Lintzen: Herr Loop, trusta, Major.
Herr Ssrsle af Oknahoim, Larl Mlk., ^Lestor» Riddarhus .
Kannuererare.
He-r klingsporr, 6Lrl ^Zolk, Ryttmästare.
Herr ssrnstiölö, Fulimagrig Herr.^älerkparre, 6sorz, Ryttniästare, R. S. O. Herr Oronstcäk, Oari Olok, Oomre-ämirsl, Ridd. oa) Oom. S. 0. St. K.
Herr kolen van kotsniisin, Fullmagtkg Herr Bertmecien, kslar R.sinf>olä; R. S. O. Af. Tredje Lintzen: Herr Lisell, jsalaan ^xsi, Major.
Herr von Lmclienström, Lalomon, Bergs-Rad.
Herr Ocleneranrr, ^okan, Hof»Ratts-Rad.
Herr von LckulrLnlaeim, Öaviä, krokeLor, R. N. O. Herr von Koseniisin, d<ils, Landshöfdinge, R. N. O. Herr von kskr Olof, Onvo/e, R. N. O. I Bewillmngs-Utffottet.
Af Första Lintzen: Grefwe Lraias, Fullmagtig Grefwe k.e>veniiaupt, Olar.
Grefwe ksllinZ, kär, Msjor.
Friherre knoge, Oari, Ofverste, R. S. O. Friherre kobbina, Lsngt, Major, R. S. O. Friherre
Os 6eer, Oarl, Kammarherre, Oom. af W. O. Sk. K.
Friherre vennelin, Lamuel, Bergs-Rad.
Friherre Haoir, 'kåge, Landshöfvinge, R- S. O. Friherre Larpelan, ^odao kreärie, fandöhöfdinge.
Oom. S. O. Af Andra Lintzen: Herr Lonäe, Oart kkilip, Major» R.
S» 0.
Herr von 2eloav, Okrili., Major.
Herr krinrsnsttvlst, Oart, Oapikaine. — i Herr 3noilsscv> Fullmägtig Friherre I.s§srdjslke, Kammar-Junkare.
Herr Kneikälä, Larl OonilLnrin > Lg^irains, R. S. O. Herr krytr, Hnäers ^fodsn, Ls^irgins.
Herr SljLrnci-anr?
, Fullmägtig
Herr 8i!5>vsrf^3rrs » Ofwersse, N. S. O. Herr a5 dioräin, ^okau iVIsZnur, Landöhöfdinge, Oom. N. O. Af Tredje Classen: Herr I-Ismmarberg, KIsnric, Ofwersse--Lieukenanc» Herr von 8elb, kebr, Landshöfvinge.
Herr Ksurcrlkolä, /^6zm Oieäricb, Major.
Herr von Lögeström, ^sonäs, Lazmais.
Herr Kalkenileär, ^j-Man Keinhoiär, lagman.
Herr Ljörniljsrna, Magnus, Ofverste.
Herr I^gnZsnticälZ, Fuilmägriq Herr Grefwe von 8cb>ve> rin, Werner OecloK, Kammarherre.
Herr 8etzerksim, ^oban Daviel ^miraliksls Kammar-Räv.
I Oeconomie - Utffottet.
Af Lörsta Classen: Grefwe körner, Larl 8reIIsn, Landöhöfdinge, L.
S« 0. Grefwe von bäsrmLmton, Larl, Major.
Friherre VVreäs, Kabian, Ofwersse Kammar-Junkare, Ridd.
Loin. af K. M. O. Friherre kalbnrki, ^äam.
Lraet von ^olliiein, Lorin?
I.uävi§, Laxirsins.
Friherre von l-annnZsbaulsn, Albreckt, Ofwersse, dom. W. O. St. K. Friherre Knäbeck, ?ekr ^lexanäsr, Ofwersse.
Äf - 4» Af Andra Llasten: Herr Carpelan, Fullmägtig Herr ^älertpArrs, ^xel, Ryttmästare.
Herr Märner, Cliristcr, 6a^i»ine.
Herr kmli, Fullmägtig Friherre Istjerta, krsäric, Mijor, R. S. O. Herr kolsnstjerna, Ryttmästare, R. S. O. Herr ^nrsp, Fullmägtig Friherre Alcsrlstelm, Samuel, Ofwerste-I^isukeasnr.
Herr LilfverlLs?» Fullmägtig Herr Qripsbslä, Ofwerste- lstemsnanr.
Herr ^rmlelr, Lstristostsr, Lg^irains.
Herr von ^axenäorn, Fullmägtig Herr I.a§ercr»mr:, Major, R. S. O. Af Tredje Linsten:
Herr k-eijonaälsr, Fullmägtig
Herr klammardsrA, (larl.
Ofwerste-I^ieurenanr.
Herr lilinglelr, Fullmägtig Friherre LstrsntvZrä, 6uliaf krsäric.
Herr von I.ipliarör, Fullmägtig Herr I^gAsrerrntr, kreäric, Hof- Jägmästare. Herr Istre, /^Istrecstr, Kongl.
Sscrsrsrars.
Herr von V/rigstr, lstenric Osor§, Ofwerste.
Herr von Jacostslon, ><ils. Herr Lerron» Alexander.
Herr LsrgsnereuiL, I^ars, Stallmästare» Uti Lag - Utffottet.
Af Första Llasten: Grefwe koste, ^r>viä Lric, krestäenr) 6. N. o. Grefwe kun^s, Marken, Cantziie-Räd.
Friherre KZIgmk, 0Is8, Förste Hof-Stallmästare, 6. af alla K.
M- 0.
' Friherre Laek, polian 6a'oris!, Maior. 6 4- !
Friherre von snickeri, ^raviä, Kammarherre.
Friherre Lagerbjelke, polian Lustaf, Vice-Amiral, c. S. 0. St. K.
Friherre örnstcjölcl, Jokan Wilhelm, Ofwerste.
Friherre Lo/s, Lric, Hof-Marffalk. 2lf Andra Llatzen: Herr Olklpsrre, Lagman.
Herr Klammarlkälä, Haradöhöfdinge.
H rr käck, - I^ilcal.
Herr 'viAerkjelm, Hof - Jägmästare.
Herr HmirioK', I^öoäor, Öfwerste-Lieurensnr, R.S. O. Herr Lejonsten, Fullmägcig Herr Lronsteik, Jokan Larl.
Herr lanclefslr, LandShöfdinge.
Herr Kauckkoff, Klenric Jokan, Lonrre - Amiral» R. S. 0. Af Tredje Classen: Herr R.lä(lerstcölä, Fulimägtig Friherre Bjerka, k^sns, krorocolls - Lscrererare.
Hrr I,ejonstolpe, Jonas Lamuel, Haradöhöfdinge.
Herr vanck>varär, lV1agnu5 Lustak, Lagman.
Herr 8>vak, .^nrun, Bergmästare.
Herr von lXiackre/, Ikure, Hof-Junkare och Häradshöfding?.
Herr A/larcks von Wurtenberg, dlils Wilhelm, Kevistons-8ecrererars, R. N. O. Herr klummslkjelm, Larl krsäric, Haradöhöfdinge.
Herr ^cllsrbranclr, Lakris!, Hss-RättS,Rad.
Uti Riddarhus-Utffottet.
Af Lörsta Classen: Grefwe vs Is Lrröis, ^xel, Kammarherre, R.S.o. Grefwe Oxenstjerna af Kortskolrn, Jacob Lustaf, Öfverste Kammar-Junkare, R. N. O. Friherre klemming, Lias, Ofwerste Kammar-Junkare.
Friherre kolenkans, Lcksring, CantzlieMad, R. N. O. Af Andra LlaZen:
Herr 8o,rre> I^recjric g<l.
Ulric, Ryttmästare.
Herr 8 rcltentelr, Larl Llsclrerr, Ryttmästare.
Herr ^Vitrean^, dlilg Larl» Ryttmästare.
Herr Oilijcdorn, kedrOIric, Leneral-lVIajor, L. S. 0. Af Tredje Lintzen:
Herr 6ri^ensteär, Hoksn ^kso6or, Ofwerste.
' Herr Lrjernblaä, ^xel, Ofwerste-Lieutenant.
Herr Leeclenstjsrna, Fullmägtig Friherre Liljsncranrr, polian willielm, lVIajor.
Herr von kranken, Llän 8 ILeindoläk, Vice-Amiral.
Uopa hemställan af Grefwe IVIörner, Larl 6adriel, skulle Listorna pa Ledamöter i Lanea-Utskottet förblifwa oupbrutna til dest fragan om InstruLLionsn och Eden more afgjord.
Herrar afsade sig, det dem af Herrar LlsAurerna wifade förtroende ac nämnas til Utskotts »Ledamöter, nämligen:
I Lag.
Utskottet, Herr l^er djelm, Levsä 6ustaL; Herr LLmmarstcälä, ^.les. I Oeconomis - Ulskoltet, Herr däörner, Lkrister, Lapitains; Herr -Xnrep, Fullmägtig Friherre ^kerdjslm, Lamuel, Ofwerste-Lieutenant; Herr von ^scobilun, k>lils, och Herr von vv^rigkt, henric 6sorx, Ofwerste.
I Hemliga Utskottet, Herr Isrkmeäen, kelm Ueindolcii, Ofwerste.
I Vewillnings-Utskottet, Herr Lrinirensträlä, Larl, Lachraine; Herr kalleensteclr, polian Lcindolä, Lagman; och Herr Lrjernecranrr, Fullmägtig Herr Lillvericharre, Itac Lars, Hos-Marskalk.
I Lag-Utskottet, Friherre Lack, ^odan 6adrie!,'
Major; och i Riddarhus-Utskottet, Herr 8rjernblaä, ^xel, Ofwerste - Lieutenant; I anledning hwaraf LleLorerns anmodades, at l eftermiddag, fam - 44 mankrada, för at »pfyllache härigenom i berörde U i skott lediga blefna Ram.
Herr bovist, -^ke foran, begärde, at hans Memorial, som i förra ?Ienum blcf »plast och lagdt pä bordet, matte ännu widare hwila.
Grefwe Mörner, ^ckolpb Loran, »plasts följande
DiÄamen til i?rc>t0Lo!
Isl: ' Da jag i dag för första gången har den aran tala inför Eders Lxeeliencs och Högloflig?
Riddel skåpet och Adeln, skulle jag ej förmätet rycka Dest upmärksamher ifrån de wigtigare wärf, forn för der »ärwarande fosto» satta densamma, om jag icke wid kilfälle af de Uiskott som i anledning af Kongl. Mastts
Nådiga lttopulilion uu blifwa satte och da jag deribland hör nämnas et, som har til föremål den inwärleö Hushållningens och GästgifwareOrdningens förbättrande, trodde mig icke böra löta förbigå ec tilfälle, at i Högloflige Ridderskapetö och Adelns Minne återföra et mai, som torde kun, »a anses som et Bihang lil en förbättrad GästgifwareOrdning, men hwilket i anseende til sin natur och sina följder är af en kan hända wigtigare, atmindstone mera ömmande beskaffenhet.
Da en Konung, hwars karlek för sit Folk och omsorg för dest wal, äro lika allmänt tända, som Dest rättwifa och Dest noga wärd om hwarje enskillds rätt, uti sin Nådiga kropoilrian om en förbättrad Gästgifware-ordning gifwit ost et nytt prof af Dest bemödande, at lätta de bördor, som dragas af den mest betungade, men mest nyttiga delen af Sweriges Innewanare, har utan twifwel
Dest afsigt warit, at hindra skjutsning!? beswäret, sa wida möjeligt är.
Men ibland de anstallter, som utan twifwel äro en följd af denna Allmogen ifrån urgamla tider aliggande skyldighet, gifwcs det en, som ej allenast är mödosam, men tryckande och skadelig i mer än et afseende.
Jag menar den, som utaf en Bonde gör en Fångförare, som satter til waktare öfwer en Skälm, den, hwars lott det dör wara, at under enfald och arbetsamhet bibehålla renheten i seder äfwe» genom okunnigheten om brott.
Da wi betrakte en Bondes belägenhet, det enkla as dest yrken, del husliga och ensamma af dest lefnadssätt, da wi dermed jämnföre det lynne och de egenskaper, som fordras för at wara skälm och som utmärka densamma, äre wi med skal förundrade, at se rwanne Personer af denna beskaffenhet satte emot hivarannan uti sörhallandec af wäktare och bewakad.
Den ena lättrogen, god, okunnig om höjden af elakhet och slughetens list, den andra bewäpnad med alla desa egenskaper, hotad af karan, upmuntrad af möjligheten, at frälsa sig fran densamma.
Om efter denna jämnförelse man skulle säga ost ac det är af den stdnareö öde som den förres beror, at han blir brottslig om under hans ward den andre undgädt lagens hamnd; skulle wi icke da rosa för et stadgande, som blottställer ärligheten för den brottsligas öde, som utsätter den för en sirid, der dest wapen äro sa föga afmätta emot faran?
Jag wet det Lagens ine ning har ej warit denna.
Lagen har endast welat förekomma wärdslösheten, endast welat straffa medwetandct af den brottsliges undanflykt.
Men är Lagens werkön swarande emot dest afsigt; är den icke snarare helt och hållet stridande deremot?
Lagen har welat, ak den brottslige under säkert förmår skulle komma lil den ort, som skulle blifwa et fällt antingen för dest försmår eller för dest straff.
Lagen har welat, at han med mindsta möjeliga kostnad skulle blifwa dit öfmerbragt och har derföre i de manliga fallen ej cilsatt någon witz
Ämbets» man, ej utsett för honom annan bewakning an de sa kallade FjerdingSmän, hwilka wäljas bland Bönderna uti et Härad, och hwilka Tourmis äga den befattning at mid en Fänges fortskaffande ej blott wara ansmarige för sin wagn och sin häst utan äfmen för hans Person.
Det är ej pä et korrt afstånd under nagra timmarS 46 tid, som detta answar åligger dem, det är pa flera mils wag och om nättrén uti sina egna Stugor, som dcfia
Man, beklädde med en ny Titel, men ej med uria egenskaper, ej med hwarken mera fintlighet, eller mera waksamhet ar emotstå sömnens och trötthetens retclser, skola sköta et märs, för dem sa alldeles främmande.
Lagen har derföre wid decca tilfälle gatt miste om ändamålet, och följden af denna anstallt blir den, at Fan, gen merandels slipper undan, och da —- at dest ölycke» lige wäktare blir utsatt för et nesligt straff.
Tilläten niig ak säga det, Mine Herrar, jag har sett et olyckligt offer af denna olycksaliga tillställning.
Jag har sett en aldrig gråhårig