Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
En ökad varu-production kan då erhålla till— räckeligt rörelsemedel, under det att Bancosedelstocken ej allenast icke ökas, utan deremot minskas och härmed anser jag den motsägelse upplöst och förklarad, som jag redan vid dess törsta angifvande kallade skenbar.
Detta räntemynts belopps rörlighet efter varumängden bidrager äfven att vid varubrist (t. ex. missväxt) bibehålla stadga i varuvärdet; ty d en minskade varu-productionen påkallar förrådernes användning ; panterne kunna ej lyftas utan insättning af lånebeloppet och penningestocken minskas af sjelfva varubristen, hvilken under nu varande penningeställning verkar motsattsen, nemligen penningens fall, det vill säga varornas dyihet.
Då sedermera en ökad production inträder med ökade varuförråd i spåren, utgår nytt räntemynt, sedelstocken ökas och varuöfverflödet kan icke höja pcnningevärdet, det vill säga sänka priserna, emedan sedelstockens okände motverkar sådant.
På dessa grunder skulle jag leda till det förslag, att alla lån på effecter skulle utgifvas i räntemynt, om jag ej ansåg försigtigheten fordra, att endast försöka i smått, på sätt jag i motionen N:o 1 vördsamt föreslagit; hvadan desse reflexioner hufvudsakeligen blifvit anförde till styrka för införandet af det mynt , sorn sålunda blifvit föreslagit på försök.
Men af det resultat i afseende på en blifvande realisation, sorn har ofvan uppkommit, att nemligen Bancosedelsfocken skulle i möjligaste måtto bibehållas oförändrad intill 950 Den 28 Februari! dess realisation kunds inträffa, föres jag på motionen N:0 6.
Till bibehållande af en i det närmaste oförändrad Banrosedelstock, föreslås vördsamt att Bankens lånebiträden til JernContoiret, Manufactur Disconten, Strömrensningarne och Götha Canal varda oförryckte bibehållne intill nästa Riksdag.
'Denna motion torde till BancoUtskottet varda remitterad.
Till beredande af en sjelfständig
Bankinrättning eriordrns vidare att Statsverket för evärderliga tider varder från Banken åtskild- Genom successiv afbetalning på StatsVerkets skuld till Banken, eller samma skulds, totala afskrifning, afhugges denna knut, mea upplöses icke; ty så länge Riksens Häglof!.
Ständer äro nödsakade att ställa credit i f på Banken, underhålles denna förening i sjelfvs; verket.
Att utställa detta ereditiv uti Statsobligationer , synes ej öfverensstämma med den fordran Kongl- Maj:t måste göra af Riksens Ständer', att nemligen äga en oafkortad tillgång att påräkna i händelse af krig , och Statsobligationers värde kan icke på förband beräknas, således ej deras tillräcklig - Ben 28 Februarii 9S;t het bero uppå ett i förhand bestämdt belopp,’
Dessa inkast låta icke afvisa sig genom hvilken konst som helst i financeuppfinning; ty endast vara, eller varurepresentanter äga bär vitsord; en krigsCassa måste bildas, en slutföljd, sorn leder mig till mqtio.nen N:o ?.
Den försvarsstyrka, som hvarje land kan underhålla uti fullkomligt skick samt utrusta till sin högsta verkan i krig, måste stå i något visst förhållande till välmåga och folkmängd.
Är denna styrka mindre än den bör; så representerar den icke nationalkraften , och en sådan nation afsäger sig sjelf de lyckliga verkningar som politisk vigt kan medföra.
Är denna styrka deremot större ån den bör, så suger den kraften från nationens inre lif, från sin egen rot och man kan säga att ett sådant folk i politiskt hänseende är mera skal än kärna.
En noga afvägning emellan dessa nationens yttre och inre krafter öfvergår vida min förmåga och kanske hvarje enskildts; torde äfven vara underkastadt ett beroende af förhållanden Stater emellan, sorn endast bestämmas af tidehvarfvets caraeter.
För mig är den satsen här tillräcklig, att beloppet af dea omkostnad en nation kan använda till sitt forsvar och underhåll på en stadig fot, är tillsit! väsende ett Stat9 oeconomiskt resultat.
Man invänder kanske att i farans ögonblick, ett folk ick& må sky. utomordentliga ansträngnm ben 28 Februarii. gar för att bevara sin frihet;" men ansträngningarna tillhöra kriget och kunna sällan länge fortsättas, då deremot försvarsstyrkans underhåll på stadig fot tillhör freden och måste underhållas oafbrutit.
Ridderskapet och Adeln behagat vid flere tillfällen visa mig dels i vali t till Ledamot af StatsUtskottet dels af revisionen öfver Statsverket, borde hafva försatt mig i tillstånd att lära känna rikets tilgångar, men för mina ögon hafva icke sådane visat sig, hvarmed detta anslag skulle kunna ökas.
Att öka bevilluingen i rikets närvarande inre belägenhet, skulle icke vara rådligtj ty blotta egendoms-innehafvaren på förlag, så återverkar denna förminskningi vida högre mått på productionen.
Men productionen utgör Nationens inre kraft i nationelt hänseende; dess fördelagtigaste förhållande till nationens arbetskraft, förutsätter full magt att sköta jorden eller näringen, och denna magt förutsätter förlag.
Är det nu en sanning, att Statsanslaget för krigsmakten icke kan ökas; men deremot en ovilkorlig fordran att en krigs cassa bildas så föijer tydeligen att den måste uppstå af besparingar i ett eller annat hänseende 3aS motser det inkast, att nationalförsvaret icke medgifver någon besparing; men ]ag kan icke anse denna krigscam såsom nå - Den 28 Februarii.
Denna hushållning är 6å mycket angelägnare, som större delen af desse persedlar äro af den natur att icke i nödig mängd vid påkommande krig i hast kunna anskaffas, som priserna i behofVens stund vanligen blifva öfver höfvan uppjagade och medan Statscassan vid sådane till fällen dessutom blifver så starkt anlitad utaf andre utgifter, att den svårligen lärer knnna bestrida alla, utan en alltför känbar tillfällig national-ansträngning
Nationen består, ur denna synpunkt betragtad, af tidens alla elementar, forntid, när* varande och efterverld.
Den generation, som vid krigets utbrott redan försvunnit, bidrager genom de förråder den lemnat i arf åt sine efterkommande; den generation som strider, får genom krigsgärd vanligen äfven sin materiella känning och kommande slägten få vanligen genom åsamkad Statsskuld sin andel af olyc 954 &>en 28 Fehruarii, kan.
Det tillhör Statsmannen att i fördelnia-J gen af Rikets behof, söka den största möjeiiga jemnhet.
Det tillhör äfven Statsmannen att söka så mycket möjligt är, att fördela krigets tyngd på nationens historiska delar jämt; ty tyngdens fördelning minskar påkänningen i hvarje punct och nationens sjelfständighet vinner således härigenom i styrka.
Förråder, krigsgärd och Statsobligationer synas mig vara de medel, hvaraf Statsmannen vid denna fördelning bör betjena sig, och må det här tillåtas mig den anmärkning, att Statsobligationers användbarhet såsom mynt, härvid torde få sin reela betydilsq såsom nemligen ett mynt, påkalladt af nöden.
Till vidare utförande af denna idée, anmärker jag, att förråder ej allenast innebära sådäne varor, hvilka directe i kriget kunna användas; utan äiven sådana hvilka gälla i handel, penningen.^
Men ej blott den jemnaste fördelningen uppå nationens historiska elementer, påkallat; förråd; utan äfven den betragtelse att tillberedande af en realisation, Statsverket ovilkorligen måste skiljas från Banken.
Men Riksens Ständer ställa vanligen det större creditivet på Banken utan fond; således och emedan denna ställning bör upphöra, mäste antingen fond tillskapas för sådan invisning afqreditif, eller också creditifvet icke ställas på Banken.
Till följe af dessa förenade betraktelser vågar jag vördsamligen föreslå att Riksens fiöglofl.
Ständer hos Kongl. Majit i underdå - Den 28 F'ebruarii.
9^5 vighet anmäla behofvet af krigsförråd och c3Ssa.
Statsverkets utblottade belägenhet att härtill biträda, samt nationens oförmåga att ger nom ökad bevillning skapa nödige anslag i och för detta oundgängliga behof; att Riksens Höglofl.
Ständer anse sådan fördelning af redan medgifne anslag i och för Rikets försvar, vara nödig, att något visst belop årligen afsättes för behof vid utbrott af krig; att Riksens Höglofl.
Ständer i öfverensstämmelse härmed utaf nämnde anslag årligen afsätta 3 a 500,000
R;dr Banco,, hvilka ställas under Fullmägtiges förvaltning och ansvar; alt medlen användas dels till förråders inköpande, dels till fonds bildande för inlösen af creditivet.
I afseende på det reglementarisk» härvid, får jag yördsamt tillägga, att coqtanta medlen torde böra genom BancoDirectionens försorg och unn der dess ansvar utlånas, dock utan omsättning på det att denna fond må lätteligen blifva lyftbar.
Likväl och som densamma icke så snart kunde indragas, som Kongl. Maj:t möjeli, gen kunde sådant äska i händelse af påkommande krig eller utomordentliga behof; alltså tprde Banken i sådan händelse få träda emellan ; ankommandes det på Fullmägtiges pröfning huruvida omstandigheterne kunde medgifva 2 orrpättningar vid sådane tillfällen.
In-; till nästkommande Riksdag lärer denna cassa icke kunna växa til sådant belopp, att dess användande på detta sätt kan mötas af några hinder.
Sedan jag nu framställt allt hvad jag un^ der den nogaste forskning efter det reela i den klagan man allmänt förnimmer, funnit samt vördsammast föreslagit de åtgärder, som i anledning deraf i min tanka kunna och böra vidtagas vid närvarande Riksmöte; samt äfvenledes sökt framställa min öfvertygelse om Rikets penningeväsende samt hvad dervid kan vara att göra vid innevarande Riksmöte; så får jag sluteligen öfvergå till en allmän betraktelse olver den alltsedan Regementsförändringen vid alla Riksmöten, än under en, än under annan form, framställda frågan: kunna de skatter som riket drager, nedsättas genom någon förminskning i de tärande classernas antal eller myndigheternas ändamålsenligare sammansättning?
De tärande medborgare, som kosta Sraten något äro dess tjenare, Ecclesiastika, Civila och Militairci.
Huruvida de förstnämnde äro för mångå, eller ej, och huruvida deras inkomster böra undergå någon jemnkning och inskränkning, är ännu icke undersökt; och fråga är derom af en värd ledamot inom detta hus väckt Inskränkning i de Embetsmäns antal som tillhöra den administrativa delen af den inre Riksstyrelse, och en förbättrad organisation af Styrelseverken, hafva varit i fråga alltsedan 1H09; serskildta Comitéer hafva i sådant ändamål varit nedsatte och de i detta ämne väckta undersökningar och förslag komraa i vederbörlig ordning till Kongl. Maj;ts Den 28 Fehruarii. nådiga pröfning.
Det är väl för tidigt att bedöma verkan häraf uppå Statsverket eller om någre besparingar deraf kunna blifva en följd; men det synes mig vara anledning att förmoda, att möjliga besparingar i detta hänseende icke blifva betydliga, emedan de återstående färre Embetsmännen i allmänhet böra lönas bättre än de närvarande samt förses med pensioner, hvartill anslag åter fattas.
Hvad sorn i Militairm deremot kan åstadkommas är icke utredt.
Likväl synes det, sorn detta ämne icke ligger doldt för mensklig forskning; men att i dess utredning sannolikt erfordras helt andra kun-kaper och åtgärder ändem, RiksensStänder kunna äga och vidtaga, i anledning hvaraf jag vördsamt vågar framställa motionen N:0 8- Den nationalkraft fjäg talar om den materiella, beräkneliga) som hvarje nation kan och bör under näringars flor och nationens industriella fortgång till cultur, taga från kärnan af sitt inre lif för att försäkra sig om ytans yttre oberoende, är en uppsatts, uti hvars upplösning månglalldiga betraktelser ingå af den djupaste art.
Men detta resultat må hvila på Statsekonomiska grunder ensamt, eller tillika bero uppå det sätt hvarpå tnägtiga Folkslag under något visst tidehvarf verkställdt upplösningen af denna fråga; så synes mig likväl denna upplösning kunna antagas såsom på ett eller annat, hurusom hälst gifvit, sätt 95&
Deri 28 Fchruarii, fullbordadt; och först derefter vidtager deä Krigsvetenskapliga behandlingen.
Jag föreställer mig att Svea Rike på grund af dess inre styrka han, eller på grund af dess yttre belägenhet samt Europeiska magterhas skick i närvarande tid i detta hänseende måste uppställa en krigsmagt till länds och sjös af viss styrka; då vidtager, säger jag vördsamt, krigiske reflexioner, ty jag frågar: huru skall denna försvars-styrka vara sammansatt öå, atS den under minsta möjliga ansträngning af nationalkraft i fred, uttrycker den högsta möjliga nationalkraft 1 krig?
Frågan har både sin ideella Och materiella sida, den kan i det förra hänseendet icke medelst ziffror ställas i räkning, ty krigarens mod och härförarens snille framkallas icke af sold eller hvilken yttre bevekelsegrund som hälst, storverk utföras ej med armars antal, utan andans kraft.
Jag vet ingen herrligare tanka, då jag kastar min blick på mitt fosterland, dess glesa befolkning, motsträfvigfi natur, vidsträckta gränsor, och mägtiga grannar! men oagtadt nationens ideella kraft icke kan ställas i räkning, måste den likväl framför allt tagas i betragtande vid frå-; gans utredning.
För mitt ändamål i närvarande framställning är det nog om den tanka år grundad , att denna fråga kan vara ämne för mensklig forskning.
Jag kan då icke tillbakahålla den reflexion, att enär olika tankar länge varit af sakkunnige yttrade: så' väl rörande sjö- som landtförsvarets ändamålsenligaste sammansätt - Den 28 Februarii, 95? ning, detta ämne icke blifvit bragt till nödig klarhet.
För att rättfärdiga min öfvertygelse', ati Rikets försvar till sin sammansättning mera bör tillskrifvas en historisk härkomst än någon conseqvent uttänkt idée, bör jag vördsamt anföra:
Att Sverige, såsom ett fattigt land icke bör dela sina inskränkta tilfgångar till tvenne fulländade försvars-systémer, nemligen till sjös och lands, sorn hvart för sig fordrar fullkomlighet om det skall göra tillbörligt gagn, och som hvart för sig måhända kräfver alla de tillgångar som kunna lemnäs till försvarets iståndsättande och underhållande.
Man invänder att sjö- och landtmagterne räcka hvarannan handen till ett gemensamt ändamål, men obestridligt torde vara, att, i iänder som omgifvas af skärgård, Örlogsflottor egentligen äro ett offensivt krigsmedel; och anmärkningsvärdt, att sjö- och landtförsvsrs anstalter synas vara hvarandras kräfta i fråga om tillgångarnes användande.
Örlogsflottan fordrar befäl och manskap som icke kunna användas till lands; LandtArméen, befäl och manskap som icke kunna användas till sjös.
Sjöförsvaret fordrar befästade hamnar och sjöfästningar, hvilkas garnizoner minska landtarméen och hvilkas betäckning i otid torde kun'- Den 28 Februarri, na leda Arméens operationer från det inre tili gränsorne, möjligen emot krigskonstens grundsattser.
Det synes mig derföre sannolikt- att Svea Rike icke förmår hålla en så stor Örlogsflotta i sjön, att densamma kunde sätta Riket i detta hänseende i verklig sjelfständighet; att en Örlogsflotta som medelst stationerande i sjön för att förekomma en öfvergång ifrån fiendens sida och landstigning, genom storm lätt drifves fiån sin punkt så långt, att den operation man ve lat förekomma, hinner verkställas innan flottan kan hafva hunnit återtaga sin ställning; att Sveriges sjömakt hufvudsakligen bör beräknas uppå försvar; att riket icke förmår på en gång underhålla både tillräckelig Örlogs- och Skärgårdsflotta, utan att båda tillika medföra halfhet i åtgärder och förmåga; att
Skärgårdsflottan kan ställas i närmaste förening med den Armée som vid kusten skulle hälsa fienden, hvilket en Örlogsflotta vid Scandinaviens farliga skärgårdskuster icke kan.
Man har sagt mig att kostnaden i underhållet af krafter i striden, canonelden, skall vara så betydligt skiljaktig då medlen användas uppå Örlogsflottas eller Skärgårdsflottas uppställning, att med samma penning, nemligen 400,000 Ridt Banco, hvarmed ett Örlogsskepp om 80 Caroner näppeligen torde utredas, och hvarigenom blott 40 Canoner hållas i ligné de bataille, förslår till att bringa hela eco å 000 Canoner i spel emot fienden uppå öppna Ca - Den. 28 Februarii, sjonslupar eller Canonjollar.
Jag har anfört dessa uppgifter för att vördsamt tillkännagifva att ingen lättsinnig eller alltför ytlig reflexion förmått mig att begagna den uppmärksamhet som jag utber mig Höglofl.
Ridderskåpet och Adeln behagade lemna till detta ämne.
Storleken äf sammansättningen af Sveriges härvarande krigsmagt, synas mig vara mera ert följd af tillfälliga händelser än af begrundhing.
Den indeldta arméens stolek beror på hvad som är qvar af Konung Carl XI:s indelaingsverk; Beväringens belopp beror uppå mantalslängderne
Och den värfvade atméens uppå tillgångarne.
Örn en sådan tillfällig härkomst till krigstaagtens till lands närvarande sammansättning itke skulle motsvara de fordringar som den närvarande tidens sakkännare göra sig, så torde man deröfver mindre förundras, enär man betänker, att
Systéme icke uppkommer af tillfälliga händelsers hopande på hvarandra, eller af en ny tids inverkan på inrättningar hvilkas uppkomst tillhöra andra tider.
Då jag anför de uppgifter, hvilka föranledt mig till den öfvertygelse att problemet om fördelagtigastö organisationen af krigsmagfen till lands, icke finnes upplöst af dess närvarande skickj så sker detta anförande icke med anspråk på oielbarhet, utan till rättfärdigande deraf, att jäg Bil. till Ridd. o. Ad, Pr. I Band. 61 gfig
Den 28 Februarii, i detta ämne utber mig Höglofl.
Ridderskapet# och Adelns uppmärksamhet.
Man har sagt mig: att krighärens absoluts styrka skulle vinna betydligt genom Beväringens fullkomliga exercerande: att medel dertill skulle kunna erhållas genom indragning al 6000 numror lif stammen, hvilket utan fara skall kunna vågas; att hvarje nummer torde rendera 6 tunnor säd, som efter Riksmar kegång å 6 R.dr 18 sk. per tunna, motsvarar 38 R:dr 12 sk Banco; att värdet af en natura portion efter fältstat står i nära beroende af spannemålspriserne, hvadan verkan deraf att vacanceafgiften bestämmes i säd icke medför osäkerhet i afseende på dess tillräcklighet för Beväringens underhåll, till styrkande hvaraf jag till denna vördsamma motion bifogar en detaillerad utredning, hvaraf följer att en natura portion efter fältstat nu uppgår till 10 sk- 42 runst. så att 6 tunnor motsvara 264 portioner, samt hela vacanceafgiften för 6ooo numror, 1,584,000 portioner.
Om nu första Glassens Beväring, som skall ungefärligen utgöra 14,000 man, exerceras Häradsvis i 14 dagar upptages deraf . . 201,600 portioner» Andra och tredje Classernes 28,000 man , exercerade Regementsvis i 18 dygn, upptaga . . . 518,400 _ Samt 6 marchadagar . 172,800 — — Summa 892)800 — — Den 28 Februarii.
Hradan en behållning af . 691,290 — — Eller omkring Banco R:dr 100,000, uppkom, mer.
De indragna 60Ö nutnrornes beklädnad skill bespara Kronan årligen . 25,000 ^« Samt mötes underhåll i 24 dygn i 5 R:dr 14 sk.
Riksgäldssedlar per dygn, eller 31*7 5° R;dr Rikgäldssedlar per är, gör . . . 21,000 _ _ Summa tillgång B:co R‘dr »46,00? _ —.
Deremot erfordras beklädnad åt desse 43.200 man Beväring, efter den grund att klädnaden bör räcka 6 år; således erfordras 7,200 klädningar årligenä 18 Rdr B:cO, eller R;dr « . 129,600
Om denna calcul håller prof, så följet* defaf att 6000 vacancer bestrida excercice äc 43,200 man Beväiing till full duglighet i fält.
Man har vidare sagt mig, att fristen af befäl härtill utan serskild aflöning skulle hvad de lägre graderna angår kunna genom urval utur Beväringen till E,;ter med vissa förmåner, un* der vilkor af 5 ärs tjenstgöring afh jelpaa.
Här* igenom skulle väl, lör att sluteligen utföra detta exempel, indelta och värfvade arméen nedsättas lian dess närvarande belopp 37}a5sj
Den 23 Fébriinrit-, till i ' . . .
31,252 Man ' mea deremot en Bevaring uppstå som vöre jemngod ined Stammen, och till belopp . . 43,200 hvarigenom Rikets krigsmagt till lands uppväxte till 74,452 «jam Skulle en ännu högre nummer verkeligen erfordras, så synes genom ytterligare förvandling af 3000 man Stamm, en Beväring å 2 1,606 man kunna hållas i éxercice, hvadan ofvanstående styrka kunde ökas med ytterligare 18,600 man och således uppgå till y3,000 man.
Om detta allt är sannt och rätt, hvilJket till sakkunnoga mäns pröfning vördsamt ofverlemnas, så följer deraf att alla de omkostnader som nu årligen användas på Beväringens beklädnad och exercice kunna besparas.
Den fråga möter vid denna idés utförande till sådan vidd, huruvida stammen härige^ norn kommer uti ett rigtigt förhållande till Beväringen- Om nu indeldta Infanteriet utgör omkring ..... 23,500 mart . samt värfvade Infanteriet , . 3,000 — Således det hela 26,000 man samt detta belopp minskades med yooo så återstår 175 0 man Transport 17,500 mas Ben 28 Fcbruarit, 96'
Transport 17,500 man Hvaremot svara en Beväring af 4 till 5 gånger så feög styrka eller 75,000
För att bilda den armée af . 97,000 man som nyss omtalades.
Härvid bör ej förgätas att den, på sätt här exempelvis anförd blifvit. 3:ne år excercerade
Beväringen lärer blifva kungjord med nu varande indeldta Infanteriet, så vida samma förhållande med Beväringen införes i afseende på rullor, kyrkoparader m. m. sorn nu utöivas uppå indeldta arméen.
Om nu Krigshistorien med ovedersägeliga intyg bevisat, att endast NationalBeväring kan åt stående hären gifva erforderlig styrka, i händelse af en rätt alfvarsam och långvarig fejd; om krigsvettenskaperne hylla den grund-* sats att för hvarje land det gifves ett förhållande emellan stamm och beväring, som uttrycker det kraftigaste national-försvar både i materielt och i idéelt hänseende, under minsta ansträngning, så kan jag icke vara likgiltig, huruvida detta historiens vittnesbörd samt denna erfarne och kunnoge krigsmäns, allmänna grundsats må qvarstå för Fosterlandets Krigshistoria såsom blott erkända sanningar, elles införas i verk och, gemm gar.
En nations ära och det rum densamma bereder sig i krigshistorien bestämmes icke af krigshärens talrikhet, men af dess bedrifters cch. jag tillägger, att allmänna historien upp - 66 Den 28 Febr unni. tecknar icke blott krigiska bragder, men äfven de storverk sorn under fredens lugn i tysthet byggas.
Men allt menskligt stort förutsätter lif, och lifvet näring och näringen ej blott skydd m o ä*ven lörkofran.
Pä alla dessa förenade skäl anser jag rn undersökning af nöden gerom män, hvilkas kunskaper tillhöra alla frågan angående grenar och yrken:
Huruvida Riketx försvar, <å till sjös sorn till lands, är sant. tunn*att efter menskligt! reflexionens hcgjla Jordringar i d. ttn ämne; om uppbörden, förvaltningen och redovisnivgm af de härtill bestämds anslag ej tarfvor förändring; och sluteligen hvilka besparingar härigenom kunna åstadkommas, då försvaret noga ajvägas efter nationens km/ter att bära dess tyngd', samt föreslår vördsamt Riksens Höglofh Stan. der, att härom hos Kongl. Maj.t göra underdånig anmälan: jemte anhållan att Rikets Stan» der vid nästa Riksmöte må få emottaga Kongl* Maj;ts Nådiga proposition i detta ämne.
Skulle Riksens Ständer gilla detta förslag, så torde den önskan äfven i underdånighet böra anföras, att en fullständig plan för rikets hel* krigsväsende, Armée, Flotta och Fästningar, så för krigs* som freds-fot, måtte i dess minsta detailler på grund af rent militairiska, hufvudsakeligen defensiva åsigter, utarbetas, dock utan att meddelas ät Rik-ens Ständer-, men, på det att ko»tnaderne för utförandet af en sådan plan, Sam*- årliga kostnaderne för krigsväsendets underhäll och nödige Den 28 Februarii, 9e? rsserveförråds bildande för kommande krig, måtte utrönas och Riksens Ständer meddelas, så att det måtte visa sig, till huru stor del en sådan plan kan verkställas med de tillgångar som Riksens Ständer framdeles kunna anse Rikets välstånd medgifva att anslå.
Denna motion anhåller jag ödmjukeligen måtte varda till Stats- samt allmänna Besvärs-' och OeconomieUtskottet remitterad.
Beräkning öfver värdet af en nstura por-! tion efter Fältstatens (1808) 7 serskilde spisordningar, beräknadt efter nedanstående nu gångbara briser: a Lisp. oriadt Rågmjöl — 40 I tunna Korngryn 18 12 Lisp. I — hvita Ärter 15 1 Lisp, salt Kött 28 tunn.
14 Lisp. I — salt Fläsk 425 1 —, salt torrt
Kött 2§ å 3 1 — färskt Kött 3: 26 å 3: 16 1 — torrt rökt Fläsk 6 Allegat, _ Sill Smör Koksalt kanna Bränvin 1 6 8 tunn. å 16 Lisp. 36 å 40 sk.
Den 2* Februarik r • *' y •: - ■ -v " • l4 skålp. mjukt bröd R:dr RGS. 24 qvarter Korngryn 4 -1* 31 — Ärter 3 6. 2 . skålp.
Rågmjöl 4 ig — salt Kött 6 salt Fläsk å 4 R:dr 3.
•§ — salt torrt Kött å R;dr 3 2- — färskt Kött å, 3; 16 4 torrt rökt Fläsk å 6 Rtdr 3 7 _ Sill å 1 R dr 2, 41* % _ Smör å 6 Ridr Lisp. 3 7?*. ' ^ _ Koksalt å 24 sk.
Lisp, 3f* 7 Jumfrur Bränvin å 36 sk. kannan 7 105.
Tobaksskilling i, 6.
Afskrifning 8.