Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
St. borde utbytas emot Const.Utsk.
Jag erkänner, att jag fruktar för dessa och dylika svårigheter och derföre helst önskar borttagandet af hela §:n, i hvilket yrkande jag D c i) 7 April. 351 fortfar.
Hela anomalien uppkommer deraf egentligen, att den propos., på hvilken votering är begärd, blifvit framställd innan propos. blifvit gjord på bifall tili Utsk:s betänk. i den delen, oaktadt det just är detta bifall jag yrkat.
Om propos. på Utsk:s betänk, således ej kan få sin plats annorstädes än i contra-proposm, så anhåller jag att den måtte komma att lyda: ”Vinner nej, bifaller R. o. Ad.
Utsk:s betänk, i denna del."
Skulle Hr Cederschjöld vilja hafva fram sin contra-propos,, så förefaller det mig bäst att vi först votera derom.
Jag vill påminna mig, att Hr von Hartmansdorff yttrat, att mitt förslag vore grundlagsvidrigt och alt hittills ej funnes någon civil lag, som imreh öl le samma stadgande som grundlagen.
I afseende derå får jag hänvisa Hr von Hartmansdorff alt göra en jemförelse emellan 4 §:n i nu gällande insinuation för R.
St:s Justitieombudsman och ioi §:i» Reg.F:n, hvaraf lian torde blifva upplyst om, all han haft orätt.
För öfrigt anhåller jag att ännu en gång få uppläsa mitt förslag lill redaction "Allt hvad R.
St. efter granskning godkänt eller lemnat oanmärkt, hör anses hafva vunnit decharge i afseende på det granskade, och ingen ny, Statsrådet till ansvarighet förbindande granskning af nya Ständer i samma mål vara tillåten.
Jag har icke sagt att exempel på sådant saknades, men väl att det vore olämpligt alt vidhålla förslaget.
Och dervid blifver jag äfven, om än flera exempel, än det som Hr Cederschjöld sednast framställde, kunde anföras.
Man bör ej med nya misstag öka dem, som redan kunna vara begångna.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, det
Hr Cederschjölds förslag vore, att en ny i t § borde i ansvarighetslagen för Statsrådet införas af följande lydelse:
St. efter granskning godkänt eller lemnat oanmärkt, bör anses hafva vunnit decharge i afseende på det granskade, och ingen ny, till ansvarighet för Statsrådet förbindande granskning, af nya Ständer i samma mål, vara tillåten,” hemställande Hr Landtm., om R. o. Ad. till contra-propos. behagade antaga detta förslag.
Då Hr Landtm, förklarade det han trott sig finna att nej öfverrösta! ja, begärde Kr Cederschjöld votering.
Spens: Hr Cederschjölds propos. synes mig väsendtligen skiljaktig från den jag föreslagit.
Jag önskar att R. o. Ad. måtte gilla Utskts betänk., och då har R. o. Ad. i och med detsamma verkligen antagit att 11 §:n bör bort - 35a Den 7 April. tillas, eller rit 1 Inre, ingenting i det nya förslaget lill ansvarighetslag sättas i stället för den ri §:n i nu gällande ansvarighetslag.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde till Gr.
Spens, om hans mening kunde erhålla den lydelse, han sednast nämnt, dä Utsk., ehuru det icke intagit i sitt förslag någon i i §, likväl i öfrigt derom icke afgifvit något bestämdt tillstyrkande, hvarföre ock Hr Landtm, icke ansett sig kunna framställa propos. å något förslag af Utsk. i denna del.
Hr Landtm, hemställde derefter, om Ii. o. Ad. vid preliminärvoteringen behagade till contra-propos. antaga uteslutande af den hittills varande § i ansvarighetslagen.
Jag förglömde i mitt förra yttrande att uppläsa de ord i Utskts förra betänk.
N:o 127, som bevisa alt det just är hvad Utsk. föreslagit, som jag begärt.
Utsk. säger: ”Hvad slutligen angar 11 §:n, som innehåller stadgandena om gränserna för K.
St:s granskning af Statsrådets prot.; så enär föreskrifter i detta ämne finnas i 76 §:n Riksd.Ordn, och deras upptagande i ansvarighetslagen följaktligen är helt och hållet ändamålslöst, synes denna § kunna utgå.
Må det ursägtas mig, att jag ännu en gång till Hr Frih. o. Landtnäs samt Ståndets uppmärksamhet vågar framställa skiljaktigheten af de frågor, hvilkas sammanblandande nu pågår, då man vill alt vi skola votera om contra-propos.
Spens begär att 1 1 §:n skall uteslutas: på denna begäran hafva vi fått den propos.: vill R. o. Ad. behålla eller icke behålla §:n?
Svaret på denna propos. har Hr Frih. o. Landtm, förklarat sig hafva uppfattat så, att beslutet vore det §:n skulle qvarstå.
Nå väl! derpå begärde Gr.
Spens votering, och det är denna fråga som först skall afgöras, innan den af Hr Cederschjöld väckta kan komma under pröfning.
Och hvad vill väl Hr Cederschjöld?
Jo, detsamma som jag och troligen de fleste; han vill att §:n skall stå qvar, men med en viss föreslagen förändring.
Vi böra således först afgöra om vi vilja hafva §:n qvar eller icke, och först derefter, om vi vilja i densamma göra någon förändring eller icke.
Boye och fästade hans uppmärksamhet deruppå, alt nu icke annat än innehållet af den blifvande contra-propos:n borde vara föremål för öfverläggningen.
Jag ber vördsamt att Hr Frih. o. Landtm, ej ville sammanblanda frågorna.
Den första or den, huruvida R. o. Ad. vill bibehålla §:n eller icke; den andra, och den som ej kan komma under öfverläggning förrän den första blifvit afgjord, är åter den, om R. o. Ad. vill göra nä gon - Den 7 April. 353 gon förändring i ii §:n.
Beslutar R. o. Ad. alt behålla 11 §:n, då först kan fråga uppstå otn någon ändring deruti skall göras eller icke göras; det är ju så klart som Guds ljusa dag!
Upplästes till justering följande förslag till voter:s-proposition:
Den sorn till contra-propos. antager, att en ny § bör i ansvarighetslagen för Statsrådet införas, af följande lydelse:
''Allt hvad R.
St. efter granskning godkänt eller lemnat oaninärkt, bör anses hafva vunnit decharge i afseende på det granskade, och ingen ny till ansvarighet för Statsrådet förbindande granskning, af nya Ständer i samma mål, vara tillåten;” voterar ja; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, antager R. o. Ad. till contra-propos., att, på sätt LagUtsk:s förslag utvisar, hittills varande i t § i ansvarighetslagen derutur uteslutes.
Jag skall icke göra ett fåfängt försök att upprifva propostn; jag skall blott reservera mig emot densamma, såsom omfattande tvänne olika frågor, hvilka hafva rätt till hvar sin votering.
Jag måste jemväl reservera mig emot voter:S-propos:ns uppställning.
Jag tror att Hr Frih. o.
Landtm, först bort framställa propos. till godkännande af LagUtsk:s förslag i afseende på den ii §:n och om derpå votering begärts, och sedan antingen på ett oförändradt bibehållande af denna it § eller på densammas qvarstående med den förändring deruti, som Hr Cederschjöld föreslagit.
Den upplästa voter:s-propos:n blef derefter godkänd.
Efter voteringens slut, befunnos rösterne hafva utfallit, som följer: Ja — 43.
I anledn. häraf uppsattes, upplästes till justering och godkändes följande votens-proposition.
Den som bifaller att 11 §:n i nu gällande ansvarighetslag för Statsrådets ledamöter, så lydande: ”Hvad emot Statsråds-prot. intill den dag, då riksdagen börjas, under då påstående riksdag icke anmärkt blifver, derå må sedan vid påföljande riksdagar åtal icke äga rum,”— skall bibehållas och blifva 11 § i det nya förslaget, voterar ia; den det ej vill, voterar nej; 23 H. 43 354 D e 11 j April.
Vinner nej, beslutar R. o. Ad., att, på sätt LagUtsk:s förslag utvisar, hittills varande 11 § i ansvarighetslagen derut ur uteslutes.
Efter voteringens slut, befunnos rösterne hafva utfallit, som följer: Ja — 73.
Spens: Hr Cederschjöld behagade instämma i min framställning, att först efter pröfningen af bela det närvar, förslaget till ansvarighetslag företaga frågan om det stadgande, han i samma lag önskade få infördt i afseende på Statsrådets ledamöter i ett visst fall; och är det derföre jag nu anser mig skyldig begära det Hr Cederschjöld ville uppläsa ett förslag till redaction af en sådan §.
Hr C eder schjöld:
Delta förslag skulle lå följande lydelse:
Hvad i denna lag stadgadt är, gälle äfven i de (all, då Regeringen föres af Statsrådet.
Jag anhåller om Hr Frih. o. Landtnäs propos. derå.
Jag hemställer till Hr Cederschjöld, 0111 han kan tycka, allden nakna uppställning, hvarå han begärt propos., kan vara tjenlig.
Meningen måtte väl vara dm, att Statsrådets ledamöter, då de med konungslig makt styrelsen föra, skola för sina beslut ansvara, likasom för sina rådslag inför Konungen; och detta blir något annat än Hr Cederschjölds nakna framställning, ehuru meningen kan vara densamma.
[Jr Cederschjöld:
Jag kan ej förstå anledningen hvarföre Frih.
Cederström satt sig emot mitt förslag, ty om jag ej missförstått honom, så uttryckte han äfven samma grundsats som jag, eller att Statsrådets ledamöter, då de föra Regeringen, skulle vara underkastade enahanda ansvar, som då Regeringen föres af Konungen; och någon motsatt åsigt lärer ej kunna af någon hysas. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, det Hr Cederschjölds förslag vore, att i förslaget skulle införas en ny § under ordningsnummern 12 af följande lydelse: ”Hvad i denna lag stadgadt är, gälle äfven i de fall, då Regeringen föres af Statsrådet.
Frih. Cederström, Jacob: Hvad i denna lag är stadgadt, angår Statsrådets rådslag då Konungen styrer; — när Statsrådet styrer, så finnas inga rådgifvare, som kunna till eller afstyrka något, ulan de sjelfve rösta då, och flesta rösterna bestämma beslutet.
Det är således då de med konungslig makt styra, som de äro underkastade samma ansvar för deras beslut, som för rådslagen , när Konungen styrer.
Delta förstås redan med ansvarighetslag, ehuru det ej espressis veibis är uttryckt, men skall det uttryckas, då Den 7 April.
355 är det gifvet att det bör heta för besluten, men ej för rådslagen ansvarige, då de nemi. sjelfve styra och ej hafva några rådgifvare.
Jag liar varit föredragande och tillstyrkande af rådslag, under tider, då Statsrådet fört Regeringen.
En sådan kan inträffa hädanefter såsom hittills, emedan de §§ äro bibehållna eller andra föreslagna i deras ställe, hvilka föreskrifva huru en regering kan af Konungen förordnas; och sorn den icke utgöres af alla Statsråden, så är det klart, att de Slatsrådsledamöter, hvilka ej förocd,- nas alt föra regeringen, äro rådgifvare åt de öfriga.
Jagtror visserligen, att Hr Cederschjölds förslag är öfverflödigt, men det ar ej heller skadligt om det inlöres. R. o. Ad. beslöt, att en ny § med ordningsnummern 12 skulle i förslaget införas af den lydelse Hr Landtm, nyss uppläst.
Jag reserverar mig emot R. o. Adis beslut i 3, 4 och 5 §§:na i detta lagförslag. H.. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 4 tilI 4 e. m.
Onsdagen den i4 April i84i.
Justerades t prot.utdr. för den 5, och 6 prot.utdr. för den 7 dennes.
Justerades pleni-prot. för den 10 sisth Mars f. m.
Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, att Hr Prytz, Lars Adolph, ledamot i Bevilln.Utsk., erhållit 3.ne veckors ledighet, och anmodade Hr Landtm.
Hrr Electorer att någon dag i denna vecka sammanträda, för att utse en ledamot alt under den sålunda beviljade ledigheten inträda i Bevilln.Utsk.; vid hvilket .tillfälle en ledamot i Ridd.Utsk. äfven holde inväljas efter Hr Coyet, hvilken, enl. hvad i ett föreg:de plenum redan blifvit tillkännagifvet, från riksdagen a frest. 356 Den (4 April f. ni.
Lades på bordet StatsUtsk:s mein.
N:o 49°) med förslag till sammanjemkning eller votering i anledn. af RiksSt:ns skiljaktiga beslut ang:de extra-slatsregleringen.
Jag tror mig gå R. o.
Ad:s önskan till mötes, om jag hos Hr Fril), o. Landtm, anhåller, att detta mern. mätte ställas först på föredraga.listan till nästa plenum.
Naturligtvis äga alla dessa frågor inflytande på det slutliga afgörandet af statsregleringen och hafva redan derigenom sin vigt; men en möjligen ännu större vigt äga de derigenom, alt beslut om hvad som skall göras med den öfverblifna bancovinsten icke kan fattas, innan dessa frågor äro afgjorda.
Hamilton, Hugo, och Frih. Sprengtporten, Jac. Wilh., instämde med Gr. von Platen.
Uppå derefter framställd propos. beslöt R. o. Ad., alt StatsUtsk:s mern.
N:o 4qo skall ställas främst på föredragningslistan till nästa plenum.
Gr. Cronstedt, Fred)'.
På R. o. Ad:s bord livilar för närvar, ett mern. från Exped.Utsk., som blifvit afgifvet af den anledn., att då Exped.Utsk. företog sig att uppsätta en § i riksdagsbeslutet, hvilken borde innehålla R.
St:s beslut i fråga om afskrifning af undsättningsskulder, så förekom alt R.
St. aflåtit till K.
M. en und. skrifvelse under den 22 Äng. förlidet år derom, att R.
St. beslutat det undsättningsskuhlerne i Ofvan- och Nedan Siljans fögderier af Dalarne skulle erhålla l\ års betalningstid, d. v. s. alt de skulle betalas med i om året.
Deni t i förklarade R.
St. att de ej kunde medgifva någon afskrifning för sådana undsättningsskulder, för hvilka cautioner funnos.
St. i Januari månad detta år aflåtit en und. skrifvelse, sorn i afskrift åtföljer mern., och deri R.
St. i allmänhet anhålla hos K. ftl., att K.
M. ville anmoda dess Befallningshafvande, att på sockenstämmor låta pröfva afskrifningsfrågor och afgöra deni utan afseende på om cautioner finnas eller icke.
Deri är bestämdt uttryckt, alt R.
St. förklara, det cautionister ej böra antastas för sådana skulder.
Nu har Exped.Utsk. bort sammanföra detta i en §, och R. o. Ad. torde finna, att dessa beslut stå i strid med hvarandra.
Af en ledamot i PresteSt. har jag erhållit den underrättelse, att åtgärder redan lära vara vidtagne att indrifva dessa undsättningsskulder i Dalarne i Ofvan och Nedan Siljans fögderier.
Ståndet loide derföre finna, att det är angeläget, att ju förr dess hellre af R.
St. afgöres, huru dess olika beslut skola tolkas, på det att icke cautionisterne i Dalarne må efterhållas, och cautionisterne i de öfriga länen slippa helskinnade.
Det är på denna grund jag får hos Hr Frih. o Landtm, anhålla, alt, då nu detta mål står nast det sista på föredragningslistan, och således icke kanske på några Den i\
April f. ra. 357 veckor kan med bibehållande af en sådan ordning företagas, Hr Landtm, täcktes till R. o. Ad. framställa propos., att detta Exped.Ulsk:s mern. måtte på föredragningslistan få ställas näst efter det mein., som R. o. Ad. nu förklarat böra komma främst pä listan till nästa plenum. R. o. Ad. beslöt att Exped.Utskrs mern.
N:o 42 skulle ställas på föredragningslistan till nästa plenum näst efter StatsUtsk:s nyss främst på listan uppförda mern.
N.-o 490> Upplästes till justering och godkändes nedannämnda från Exped.Utsk. inkomna förslag till R.
St:s und. skrifvelser till K. JV1., nemi.:
N:o 286, om upphörande af de s. k. portpenningarna vid Christianstad; N:o 287, i anledn. af K.
M:s nådiga remiss uppå ledamöternes i Rikets Allmänna Ärenders f. d. Beredning und. ansökning att få såsom pension bibehålla de af dem, i berörde egenskap, innehafda arfvoden; N:o 288, om sammanslående af de bancoräkningar, hvarå det Manufacturdisconlen beviljade understöd i banken är anvisadt.
Likaledes upplästes till justering nedannämnda från Exped.Utsk. inkomna förslag till §§ i riksdagsbeslutet, nemi.:
JN':o 20, ang:de s'äderna Öregrund, Borås och Wenersborg förunnad lindring i afbetalningsvillkoren för erhållna byggnadslån; N:o 21, ang:de kurhusafgiften ; W:o 22, ang:de creditivet för belåning af Svensk ull.
Landtm, yttrade, att vid den förliden gårdag hållna Talmansöfverläggning blifvit öfverenskommet, alt samtlige Talmännen skulle föreslå sine respeclive Stånd att Lördagen i denna vecka företaga pröfningen af Const.- Utskis mern.
N:is 85 och 68; hemställande Hr Landtm, alltså nu, om R. o.
Ad. behagade bestämma, att nyssnämnda båda mem:r skola ställas främst på föredragningslistan till det plenum, som inträffar nästinstundande Lördag.
Ånyo föredrogs StatsUtskts den i3 sistl.
N:o 4^7) * anledn. af Hr Halling,s motion om användande af de å R.
St:s Banks vinst för ur i835 och de följande åren i behåll varande öfverskott.
Jag har ingenting vidare att, med anledn. af det nu förevarande utlåt., tillkännagifva, än blott för enskild del såsom ordförande i BancoUtsk., att 358 Den 14 April f. m. denna fråga kom till StatsUtsk:s ensamma handläggning vid den tid jag fick plats i BancoUtsk. och att således, i den mån någon skulle vara missnöjd med att denna motion af Hr Halling icke blifvit behandiad förr an så sent, att den först nu till B.
St. inkommit, jag vill hafva till prot. anmärkt att jag deruti icke haft någon del.
JNr:o 467 blef af It. o. Ad. bifallet.
LngUtskts den i3 sisth Mars och den 3 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 182, öfver gjorda anmärkntr vid Utskottets betänk.
N:o 123, i anledn. af så väl K.
M:s nådiga propos. med förslag till förordning emot olofliga folksamlingar, som ock särskilda i delta ämne väckta motioner.
Jag anhåller att Ridd.Secretm mätte få upplysa, huru de öfriga Stånden L detta hänseende beslutat. lindert.
Secret. tillkännagaf, att PresteSt. bifallit utlåt.
N:o 182; BorgareSt. hade bifallit N:o 12.3 med de förändringar, som i N:o 182 blifvit gjorda, och BondeSt. hade bifallit JNT:o 182, med den förändring att i 7 §:n skulle, i stället för orden — "eller ock de, som dessa embeten företräda, ”— sättas orden:
"sorn till förrättande af deras embeten behörigen förordnade äro.” Frih. Boye, Ludv.:
Till Hr Frih. o. Landtmis samt det Högt.
Ståndets ompröfvande hemställer jag, om icke föredragningen må ske punktvis, och sålunda öfver hvarje puukt särskildt beslutas.
Jag anhåller få fästa den siste talarens och Högh Ståndets uppmärksamhet derpå, att betänk, är, med en mycket ringa redactionsförändring, redan bifallet af 3 Stånd, och att således de anmärkn:r, som R. o. Ad:s ledamöter kunna komma att vid betänk göra, icke leda till någon annan påföljd, än att visa det Ståndet icke öfversett de många fel, som i denna författning, efter mitt förmenande, äga rum.
Boye och öfriga ledamöter, om det icke bäst vore, att en hvar gjorde alla sina anmärkn:r på en gång, för att både för det närvarande och för framliden visa huru man tänkt i detta fall, dock utan att uppehålla öfriga sakers gång genom den omständlighet, som en föredragning punktvis troligen skulle medföra.
Emot det föredragnings-eller behandlingssätt, som den siste värde talaren föreslår, har jag intet att erinra; men jag anser icke likgiltigt, om Ståndet låter qvarstå eller hämmar de brister, som författningen framställer.
Lika med den värda talaren anser jag visserligen, att 3 Stånds pröfning gäller; men jag tror likväl, att vid det öfverlemnande till Den 14 April f. m. 35g K. M:s pröfning, sora måste äga rum, blifva våra anmärkn:r måhända icke lemnade utan allt afseende, oell jag anser derföre nyttigt och äfven min pligt vara att göra några anmärker, dem jag nu, ifall jag i detta afseende har ordet, skall framställa.
I första gra står:
''Samlar sig menighet eller annan folkmängd offentligen tillhopa och lägger det uppsåt å daga’’ etc.
Det ordet offentligen är sannerligen, efter min tanke, högst olämpligt.
Ordet offentligen är motsatsen af enskildt, och jag förstår icke huru ett upplopp skall kunna enskildt anställas.
Det upphör att vara upplopp när handlingen verkställes af någon enskildt.
Ordet offentligen är således här alldeles olämpligt, och jag önskar dess borttagande.
Här står älven, att den civila myndigheten å stället skall uppmana menigheten eller folkmängden att åtskiljas.
Detta är ganska riktigt; men manne icke denna myndighet också bör vara öfverlemnad åt militärbefälhafvare, åt befälhafvare af vakt eller patrull innan civil myndighet kommer tillstädes.
Jag hade således önskat att orden blifvit följande:
"uppmane då den civila myndigheten å stället menigheten eller folkmängden att åtskiljas och underrätte densamma om den påföljd, som för upprorsmän, enl. 2, 3 och 4 §§raa äger rum och derefter skulle tilläggas följande: ”är civil myndighet icke tillstädes, äge befälhafvare af vakt eller patrull att denna åtvarning meddela.’’ Uti 7 §:n stå följande ord: ”dock äge det ej å upprorsmän vapen förr bruka, än den civila myndigheten låtit höja ett åtvarningstecken, och efter det ljud, genom trumma eller trumpet, blifvit äskadt.”
Dessa ord genom trumma eller trumpet, önskade jag få utbytta emot det allmännare uttrycket — ”pä 1 jenligt sätt blifvit äskadt,” emedan det oftast lärer inträffa, alt hvarken trumma eller trumpet finnes till hands.
I 9 §:n äro ordalagen sådana: ”Lag samma vare, om, vid sådant tillfälle, militärbefälhafvare, genom vapens brukande, antingen innan han af civil myndighet derom anlitad blifvit, eller eljest i oträngdt mål sig förgår.’’
Dessa ord — ”antingen innan han af civil myndighet derom anlitad blifvit, eller eljest,”—synas mig böra borttagas, då orden blifva dessa : ”Lag samma vare, om, vid sådant tillfälle, mililärbefälhafvare genom vapens brukande i olrängt mål sig förgår."
Han har i oträngt mål gjort det, då han ännu icke blifvit tillsagd. 1 12 §ra står: ”Hvar, som i ondt uppsåt diktar eller sprider kring landet ut lögner och falska rykten, de der röra Rikets säkerhet, eller kommer dermed allmänt buller och oväsende åstad."
Detta ord "eller” bör, efter min tanke, utbytas emot ordet och, ty annars är försatsen ett stadgande, som tillhör Tryckfrihetslagen och icke upprorslagen.
Det kan icke inflyta i upprorslagen för annan händelse, än 36o Den 14 April f. m. att man dermed kommer allmänt buller och oväsende åstad.
Jag begär således att ordet eller utbytes emot och.
Jag hade visserligen flera andra anmärkntr att göra, men jag anser dem icke så hufvudsakliga eller så nödvändiga, som de, hvilka jag nu haft äran framställa.
Hr von Heyne,- Georg:
Jag ber att få göra en anmärkn. emot hvad Frih.
Boye yttrat, att militärbefälhafvare skulle äfven kunna lemna varningen, sedan en föregående skett af civil auctoritet.
Jag tror, att hvarje uppmaning, som bör ske för att skingra folksamlingar, bör göras af civil auctoritet.
Skälet är det, att jag fruktar, att det, då en militärbefälhafvare kommer för att hämma oordningen, är för sent för honom att yttra något, så mycket mera som, ifall folkmängden icke skingrar sig på civilauctoritetens tillsägelse, den snarare retas än den lugnas, då den ser de vapen, med hvilka den hotas, och det kan blifva en möjlighet att sådant verkar till att försöka styrkan.
Jag tror att det är bättre att icke använda den militära styrkan, innan det är nödvändigt, och att då använda den allvarsamt i handling, utan att hålla några tal förut; ty hjelper icke varningen af civil myndigheten, så hjelper den icke af militärbefälhafvaren.
Jag anser mycket vigtigt att en upprorslag finnes och att den uppläses af civil auctoritet, men jag anser högst olämpligt att den militära styrkan användes, innan det af nödvändigheten påkallas.
Det är denna anmärkn. jag trott mig böra göra, att det icke är nödvändigt att en militärbefälhafvare håller tal till folket.
Han bör icke handla förr, än han har bestämda order att handla, och då utan att gifva någon varning; ty upprorsmännen veta hvad deras frid tillhörer, då vakten ankommer.
För att bringa ifrågavar. discussion till något bestämdt resultat, får jag, enär Hr Frih. o. Landtm, icke hittills gjort någou annan propos. till R. o. Ad., än den, huruvida betänk, behöfde uppläsas, hvilken propos. besvarades med nej, vördsamt föreslå att likväl propos. må komma att göras punktvis på §§:na i detta betänk., och det af det skäl, att i annat fall skulle R. o. Ad. antingen helt och hållet bifalla eller helt och hållet afstå betänk., och om blott enskilde ledamöter göra anmärkn:r dervid, så betyda de ingenting, derest förslaget blir bifallet.
Jag tror således, att det är en nödvändighet, då vi nu skola antingen bifalla eller afslå eller också med förändringar antaga betänk., och då det lärer vara, såsom jag skulle förmoda, efter hvad som förut varit discuteradt i denna fråga, pluralitetens åsigt att en upprorslag behöfves, jag tror, säger jag, det vara en nödvändighet, att hvarje § särskildt blir föremål för beslut jemte de anmärkn:r, som deremot göras.
Jag tror det vara svårt, ehuru - Den 14 April f. m. ru livar och en lärer bemöda sig att göra disctissionen mycket kort, att afgöra frågan på annat sätt, än genom någon discussion vid hvarje punkt.
Jag har derföre trott mig böra härom till Ur Landtm, oell herrarne göra framställning och anhåller 0111 propos. härpå till Ståndet. R. o. Ad. beslöt, att detta mål skulle punktvis föredragas.
Ingressen och rubriken.
Liföllos. i §:n.