Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Di hemställer jag, om det icke vöre lämpligt, att 'pinna någon ruin lill minne af de manga förhastade byggnader man företagit, och det, just y>d ett lärosäte, på det man ic* ke endast måtte påminna ungdomen om alla företags vansklighet, utan äfven, när de blifva Em be t s- och Statsmän, att icke påbörja sådana företag, sorn öfverstiga Nationens förmåga.
Vid mitt förra yttrande har blifvit anmärkt, att Bibliotheket icke skulle kunna förläggas i Slottet, emedan eldrum icke bör finnas
I samma byggnad, sam ett Bi-, bliothek.
I anledning deraf får jag förkcara, att jag sett åtskilliga JBibliothek afvan mindre nordliga Länder, men ännu icke något, hvarest icke funnits åtminstone eldbara lästum; och skulle derföre förmoda, att man i Upsala, der kölden kan stiga till 30 grader, i alla fall icke kunde umbära sådane: ty om betieningen och läsarns än kunde med pelsar och vantar skydda sig-sjelfva, så fruktår jag likväl att bläcket skulle stelna i bläckhornen.
Dera 59 September f. m.
Man liar sagt att det skulle losta mer» att inreda den erforderliga localen s
Slottet än att fullborda det påbörjade huset.
Jag kan visserligen icke åberopa någon sakkännedom härutinnan; men för mitt förstånd gynes det obegripligt, att det skul e kunna va* ra kostsammare, att blott inreda ett gammalt lius, äu att uppföra ett nytt, och således, utom samma inredning, äfven påkosta murar, tak, bjelklag och trossbottnar.
En värd Ledamot liar ordat om jordisiq och intdlcctuela odlingslån.
Jag får i anledning deraf för min del förklara, att jag, så väl i Qeconorniskt sorn intellectuelt afseende, anser livar och en för rik och nyttig, icke i förhål larde till livad han lant, utan endast till hvad han sjelf producera!.
Man har yftrtjt att det skulle fordra seklers längd för att åter* betala Universitetets
Ian; men man skall ge* norn en nogare beräkning fiona motsatsen, Man har ytterligare påstått, att inredningen af Upsala Slott vore mindre kostsam än den påbörjade byggnaden; men det bör <1 rågås i tvifvelsmål, ty i fall Slottet blifvit upptagit af Aeatlemien, skulle denna förrriodel igen nödgats inköpa och inreda andra lius for Landshöfdingen, LandsCancelliet och Contoiret, samt Länshäktet.
Hvad den gjorde anmärkningen om eldrum beträffar; sa trodde jag mig icke här behöfva ingå i någon definition på skillnaden mellan de för eldsvåda farligate Kök«spisar?
834 IJctj jg September f. pj, jiödiga der, hvarest boningsrum för hushåll befinna?, och kakelugnar, mindre farliga ftip eld, men likväl tillräckliga för att upvarma rum, der böcker förvaras och läsas.
Herr Uggla, Göran Gastaf ‘ Jag utbeder mig att till alla delar få instämma i hvad Herrar Lefren och JJjeria yttrat, Het skall åtminstone icke blifva jag, sorn skall åt lågornes eller vari vårdnadens rof vilja uppoffra de skönaste skatter Sverige äger af sina gamla, ärorika minnen» Jag tillstyrker således bifall af Betänkandet.
H err Munck af Rosensköld, Eberhard-, Jag får börja med att förklara mitt Infall till Utskottets JJetänkande, isynnerhet på den grund att anslaget endast är ett lånebitfäde, för hvil* let Academien lemna? full säkerhet; men jag
Ian icke underlåta, att förklara min förundran deröfver, att samme värde Ledamöter, Herr von Hartmansdorff och Herr von Hohenhausen, sorn så mycket i fr a t mot lånebiträden till befordrande af liffigare handel och näringar, hvilka återgälda valuta för de sedlar , sorn lemnäs dem, nu ifra för lån till g*1 ändamål, sorn icke ökar productionen, och icke skapar ten sådan valuta, samt att de yisat sig mer an. gelägna om att rädda en del gamla böcker fria förstöring, än tusendetajs medborgare från fysisk och moralisk rtiin.
Jag kan ej underiåsa att göra denna .anmärkning, oaktadt jag till* dyrker bifall å Utskottens Betänkande. lien ig September /. m> Herr af Uhr, Gustaf:
Man l»ar bem.Ödaf sig att framställa Upsala Bibliptheks-byggnad , såsorp gn angelägenhet, gom h.Qfdp förtjena Vettenskaps? yännernes interresse och bijfall; men detta bemör dande synes mig likväl yara tijlinfetgjordt af hvad Jlerr Lefrén nyss anfört.
För dem sorn nitälska ftir Vetenskaper och upplysning, matte det yara |iärdt att inhemta, att JJpsala Observatorium är i gå odugligt skick, och likaså chemiska Laboratorium.
Det är märkvärdigt, att, då sådana brister finnas, man ipke affijelper dem, utan i stället bygger präktiga hus för böcker.
Jag yrkar således afslag af lånet, emedan etjt bifall skulle yisa, att Bidderskapef pcji Adeln gillade det förfarande Academien hittills vidtagit, att Bibliothcks byggnaden taga medel från vida angelägnare behof.
Ett uppmärksam^ åhörande af allt, sorn i detta ämpe på både sidor blifyit yttradt, har stadgat min öfvertygelse om rättvisan och billigheten af de förenade Utskottens Betänkande.
Jag anser mig derföre böra tillstyrka dess antagande , och anhåller i detta afseende om Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition JSrefve yon Schwerir}'.
Jag skall ej bli mångordig.
Man har, för att bestämma Ridderskapet och Adeln till ett för Academien förmånligt beslut, sagt, att
Academien icke kan i sin nu iråka de belägenhet hjelpa, sig sjelf, och derföre kallat Staten till dess undsättning.
Hvad jag kan säga, och yid detta tillfälle finner mig förpligtad att säga, är, att för några år sedan köpte Academien *3® 39en 19 September /. ni. fastighet af Baron Knorring i Vestmanland, oeK
För en lång tid sedan en fastighet i Upland af en man, som nu är här närvarande; hvad jag vidare med visshet kan säga är, att Acadenaien har Capitaler utlånta; att den utlånar; eller omfattar capita l.er, och således kan fitinn utvägar
För sina hellof, utan att vända sig till Riksens Ständer.
Rör öfrigt ämnar jag e[ begära votering, om Rid* derskapet och Adeln skulle vara böjdt att bifalla motionen Ett ord anhåller jag att få i Protocoilet an* tecknadt , och det i följd af den vördnadsfull! fruktan iag hyser för pinegyristers och nuensenters onationer.
Herr Rosenblad har hört orätt, då lian citerade mina ord.
Jig sade: i Norra Amerika, sorn också är en Stat, finnér man förståndsod.. lig, vetenskaplig bildning, sinne för konst, känsla för rätt, ehuru der icke finnas några AcaJemier.
Herr Grefven öch LandtMarskalken giorde proposition till bifall å Stats- och BaucoUt* skottens förevarande Betänkande Ropades Ja och Nej. H varefter Herr Grefven och Land t Ma'shah ken hemställde , om Riddersfcapet och Adeln fann för godt afslå berörde Betänkande.
Ja och Nej. Herr Hammdrsköld hegärde votering; J)en 19 September f. flU *3$ 1 anledning hvaraf TIerr Grefven och Landtfrfiärikalkefi framställde följande voteringsproposition!
Den sorn bifaller Stats- orh BancoUtskottens Betänkande, angående ett länehitrade tili fullbordande af nya Bi bl iotheksbyggnaden Vid Upsala Universitet, voterar la 5 Den det ej vill, voterat Nej; Vinner Nej änäes nämnde Betänkande haf.
Va blifvit af Ridderskapet och Allein afslagit.
• . Hvilken VoteringsproposiliÖfi äf Ridderskåpet och Adeln godkändes, samt anslogs.
Herr Grefven och Landt Marskalken t III kätinagaf att plenum kommé klockan half till 6 i tefteriniddag att fortsättas.
Sedan 45, 44, 45 och 46 §§• i RiddärhtnOrdni ngen blifvit uppläste, börjades Voteringen klockan a- lill 1 eftermiddagen; och befunnits vid voteringens slut , sedan en voterings sedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voterings sedlarne öppnade, rösarne hafva utfallit som följer; Ja —- 49 Kej— 17 \ ■ ( I följd hvaraf och sediari diet öfver vöté-' ringen särskilt föMe Prötöcoll blivit uppläst; Herr Grefven och tjdtiätMiihskälkeri förklarade; det Stats- och BancöUtsköttené ifrågavätaride Betänkande sålédesi blifvit äf itiddéiskd" pet Adelö äfsiägit; Höglofiigé Riddérskäpét och Adelö å/skil« des ilockaö sl éftefmiddagéri. fn fidem Prötöcolli Ö. J.
LdgérHeiHii Fredagen deri 19 September»’ Pleftuiri klockan half till sex éftérmiddageriJ
Vid förnyad föredragning af Allmänna' Besvärs- och OeconomieUtskottéta den j deri» Den 19 September e. m. 039 fifes under Nds 175 och 176 afgifné, samt den 9 derpäfoljde eftefriiiddägén på bordet lagde, S:ne Utlåtanden, i anledning af gjordé anmärkningar vid Utskdttets meddelté Betänkanden i ro Rörande vackt fråga öm förbud emöt införsel af Danska Hästar. 2:ö Angåéndé Fond till understöd för Jordbrukare, söm genom frost eller liagel-skada förlora växande gröda.
Farin Xtidderskäpet och Adeln att, enär sistnämnde Retänkanden redan blifvit af Riddérskapetoch Ädeln bifallné, Utskottets ifrågavarande tlilåtänden barde läggas till fiäridiiftgärne.'
Föredrogs å nyö beit bifölls Ålltriäfinå Besvärs- och OeconomieUtsköttets den 3 dennes under
Nto 177 afgpfrie, samt den 9 derpaföljde eftérmiddagén på bordel lagde, Förslag till jemkning uti RiksStåndens särskildtö beslut öfver föreslagne ändringar uti Forfattiiingarrié rörande' hiisbéhöfs-bränrivins-brärinih» ningen och derinfed gemenskap ägande äinrien^ Företogs till pröfning Allmänna Besvärs* öch OecdnomieUtskottets den 3 dennes under JFo 178 afgifne, saint deri 9 dérpåföljde elteriiuddagen på bordet lagde, Utlåtande öfver *4o Den ig September e, m. gjorde anmärkningar viel Utskottets förut med»' deldte Betänkande, i anledning af väckte frågor örn eli förändrsdt Sko! väsende ui i Lindt •
Försam1 ängarne, till Barns ftillständigsre och tidiga undervisande uti läsa, skrifva och räkna.
Herreau Hartmansdorff, Augustt:
Utskottet har i detta Betänkande hufvudsakeligen upprepat samma yttrande, sorn förra gången, nemligen tillstyrkande af en underdånig anhållan hos Kongl. Majt, att frågan om ett förbättrad! skoleväsende på landet måtte öfverlemna^ till UppfostringsCom milden, Jäg har deremot intet att erinra, men får anmärka, att Utskottet afstyrkt den motion jag g ort, att nemligen en dylik undersökning, som Kongl. Majtt redan låtit anställa i afseende å dé allmänna Skolornas och de civila Styrelse- Vertens organisation äfven matte göras i afseende å Ecclesiastik Verket, på det att äfven detta måtte undergå en lii ka förbättring med hvad uti andra styrelsegrenar är eller blifver vidtaget.
Utskottet förmenar denna undersökning icke vara behöflig, eller ens förenlig med PresteStåndets privilegier; idet förra emedan man redan viste hvad Lärostaien har uti inkomst, och huru stor dess personal vore.
Hvad inkomsternas belopp beträffar, så anser Utskottet mig aldra minst hafva bordt sakna kunskap derom, då Särskilta Utskottet erhållit upgifter, sorn upplysa detsamma.
Vis* serligen förhåller det sig så, att Särskilta Ut* skottet fatt dylika uppgifter* men Ridderskapet fOen i 8 September t. m. och Adeln kan lätt föreställa *ig, huruvida de böra anse* tillräckliga, da, enligt enahanda Uppgifter för Arméen, den endast skulle kosta j mi linner ehuru den, efter andra uppgifter
Som under Riksdagen blifvit lemnade, kostar 6 JniUionér, och efter Friherre Anckarsvärd* beräkning 8 och en half millioner.
Jag förmodar ött det kunde förhålla sig med Lärostatens in* lcomsier på samma sätt; och om en bättre Organisation skall ske, så behöfves äfven en härmare kännedom af dessa omständigheter, än den taxeringslängderna kunna lemna.
Redan förut har Jag anmält, att det ej kan strida emot PresteStåndets privilegier, att, så länge tlågöt r-j drage* ifrån Ståndet lill andra ända* mål, jemnare och bil igare fördela Lärostaten* inkomster mellan dess Ledamöter, Jag kan Så mycket mindre finna, att denna reglering hin* dras af pri vil igierne, som nian sett Pastoratet Och hela Stift blifva delade.
Om Ridderska» pel och Adela skulle gilla den åsigt jag fram* ställt, så vågar jag tillstyrka, ätt Ståndet, jern* te bifall till Utskottets Betänkande för öfrigt, täcktes, i afseende på undei sök ningen -af Pre* g erskapets inkomster och en bättre reglering deraf, besluta hvad jag förut föreslagit, och sorn inhehålles uti följande ord s att Riksens Stander Ville lins Kongl.
Maj t i Underdånighet anhålla, att, i likhet Med hvad
Som skett i Statsförvaltningens öfriga grenar, mätte undersökas Oell Utredas, hvilka atil huru stora tillgångar fin tia t anslagna ät Käresta ten, synnerligen Preste, skåpet Kidd. och Ad.
Prat Vill Band.
J'Den 19 September «. mi i Sverige? huru de Sro fördelade? hvilka ochhu• ru många Ecelesiastiska personer finnas ? hvad de hafva att göra?
hvilka förrättningar de böra åtaga sig eller befrias ifrån? hvarefter borde uppgifvas och föresläs, hvilka indragningar och besparingar, som skulle kunna göras af personal och material ? samt sluteligen, huruledes tillgängen ä ~bada delarne mätte kunna sä begagnas, att icke allenast Religions utan äfven den öfriga undervisningen i Riket fullständigare och syftesenligare än hittills meddelades.
Jag anhåller vördsamt att proposition göres 3. bifall till Utskottets Betänkande med denna förändring.
Herr Riben, Carl Wilhelm.- Jag fö'renar mig så till vida med Herr vun Hartmansdorff, att jag tillstyrker en underdånig skrifvelse, innehållande de puncter han framställt, men jag skulle önska, att skrifvelsen ej innehölle andra förslag än just dessa puncter.
Utskottet har nemligen tillstyrkt vexelundervisningens införande å landet genom Consistorierne, och jag har redan, första gången detta ämne förevar, yttrat min öfvertygelse, att mindre uträttas, om sådane anstalter vidtages af Embetsman, än om de öfverlemnas åt den enskilt* omtankan.
Jag anhåller således om proposition rätt och’ slätt på Herr von Hartmansdorff® föreslagne tillägg.
Deri ig September e m. 243 Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus t
Jag anser mig först böra upplysa Ridderskapet och Adeln, att de exempel af olika uppgifter, som Herr von Hartmansdorff anfört inora Militaire-staten, och hvaraf han velat sluta tillen lika olikhet inom EcclesiastikStaten, snart fört svinner, om man besinnar de olika förhållanden, och obsejverar, hvarifrån olikheten kommer uti militaire-staten.
Han har citerat en uppgift, efter hvilken den skulle uppgå till 8 millioner, då enligt andras beräkning den stad* nar vida derunder.
Det kommer derutaf, att man värderat alla soldat-torp.
Detta är riktigt , när man söker att uppgöra nationens conto, men förhållandet är olika, när man endast söker statens conto.
Inom EcclesiastikStaten finnes icke något sådant Nations conto; der ager man taxerings-uppgifterne, och dem noggranna.
Hvar och en, som är grannlaga, specificerar sina inkomster uti uppgiften till TaxexingsCommittéen, och då kan ingen tvekan uppkomma.
Göres uppgiften summariter, sä åligger det Committéerne, att sjelfve specialisera den, och att se, om den är riktig.
Granska ningen sko* aF personer, som finnas på ställetj och äro i tillfälle att m*»rl sakkännedom kunna granska.
Jag har bivistat många --Jana Committéer, och min öfvertygelse ar, det ingen anledning är att betvifla, att ju uppgifterne till bevillningen *af Presterskapet äro enliga med sanningen.
Det behöfves således ej, att med petition ingå till Konungen i det ämnet. 444 Den i| September «. m.
Herr von Hartmansdorff är mycket böjd för bevillnings systemet.
Alla Prester bora, efter hans tanka, vara lika lönte; då skulle väl också alla kyrkor nivelleras, alla göras lika höga, breda och langa, och sluteligen åter" stöde att göra alla Ministrars löner innom Europa lika Det kunde bli ämne för en petition till någon congress.
Jag tror det vore ett högst onödigt bésvär, att söka jemna alla penn in ge-in koms tet.
Att det dagliga brödet icke må tryta, och ,att tillfälle att förvärfva det, icke må för någon stängas, det är en loflig omsorg, inen till de onödige räknar jag den, att bereda jemlikhet i alla andra inkomster och utgifter»
Jag anser mig derföre böra bestrida art" tagandet af Herr von Hartmansdorff* föreslagna tillägg, och anhåller om Proposition endast på Utskottets Betänkande.
Det förevarande Betänkandet åberopar sig det föregående.
Således liar ]>g ej kunnat efterse rigtigheten af Herr tlibens uppgift, &,t UoVartet skulle hafva föreslagit bestämt aliggande för -it införa Vexel - Under visningen.
Jag tror likväl ej, att så förhåller sig.
Tvärtom har jag lyckt mig firinä Utskottet hafva sagt, art t man icke bör skynda med vexelundervisningens införande, utan ä<t det bör ske småningom.
Således finner jag ingen betänklighet alf antaga Utskottets förslag i denna del.
I afseende å Grefve von Schwerin* Ders 19 September r, rr\.
H5 yttrande, angående pålitligheten af Presterskapets uppgifter, så vill jag ej bestrida elen, e» medan jag ej kunde göra det, utan ett slags misstroende till eller förebiaelse för StåndetMen i det Betänkande om Rikshufvudboken, hvilket vi föileden gårdag godkände, står ibland utskylder, sorn der icke äro specificerade, afgifterne till Clereciet Det är, således både för Regering och folk svårt att rätt känna, huru stora de äro.
Dessutom äro en mängd Prestbol icke skattlagde, hvadan roan om dem saknar den kännedom, hvartill skattlägga.ingen kunde föranleda S1 ut]igen får jag fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet derpå, att jag ej sträckt mina förslager hvarken nu eller eljest till ytterligheter.
Den ädle Grefven förde i förmiddags våra tankar öfver Medelhafvet till Asien- X eftermiddag förer han dero öfver Östersjön till Continenten.
Jag har stadse med taina förslag slädnät innom vår halfö..
Herr von Hartmansdorff har ganska rätt deruti, att Utskottet ej velat skym. da med införande af vexel-undervisningen, roen om jag icke bedrager mig, tillstyrker Utskottet likväl en underdånig anhållan till Kongl. Majit om yexel undervisningens införande innom Stiften, så vidt ske kan.
Det är just emot denna önskan jag yttrat och yttrar mig, ty jng anser bättre att icke ingå roed någon skrifvelse i detta ämne, än att lägga vexefundervWningen i Embetsmäns händer, de ui| S46
Den ig September e. m. vara verdsliga eller andliga.
Skulle således Bidderskapet och Adeln vilja bifalla Herr von Hartmansdorffs föreslagne tillägg, så begär jag afslag å Betänkandet Herr vän Hartmansdorff:
Jag har nu i Utskottets Betänkande funnit det ställe , som angar Vexelundervisningen och anhåller få uppläsa det:
En värd Ledamot af Ridderskapetoch Adeln synes hafva befarat, att, om inseendet öfver Vexelundervisningen eller omsorgen om dess införande, anförtroddes Presterskapet såsom Embetsåliggande, skulle resultaterne blifva vida mindre fördelagtiga, än om denna omsorg öfverlemnas ät den enskildta välviljan.
Utskottet kan ej deta denna fårhaga, dertill skälen icke eller annorlunda uppgifvits, än att utträdt blifvit, det den, som af egen välvilja grundlagt en vexelundervisningsanstalt, med mera oförtrutenlut vakar Öfver dess ändamålsenliga användande, än den, som endast af tjenstepligt och till undvikande af ansvar skall derom besörja.
Utskottet anser tvertom, att den syftning, som
Presterskapets kall innebär till beredande af ali religiös, intellectuel och moralisk utbildning, gör med naturen af samma kall oförenligt, att pligternedervid skulle utöfvas endast af frugtan för ansvar, sorn instämmande, att, sjelfmant och med den välvilja, för hvilken ledning och anvisning stundom kan vara bade nyttig och kärkommen, men påbud och föreskrifter sällan behöftige, befordra undervisningsemstalterne, i afseende pä hvilka det alltid mäste blifva för Presten både en lättnad och tillfredsställelse, ju snarare och säkrare ändamålet derige•
Den 19 September c, ni, nom kan vinnas) att, Om Vexelundervisningens me» thodiska inrättning skulle innebära något stridan» de mot r ig t ningen till en sannskyldig religiositet och Uational-anda, hvilket dock Utskottet lika litet kan medgifva, som det anser nämnde mechaniska inrättning utgöra det hufvudsäkeliga af undervis• nings-methoden, synes äfven Presterskapet, i följe af sin andeliga bestämmelse, bäst i tillfälle att genom lämpelige modificationer och genom sättet för. bibringande af den egenteliga Religions-undervis* ningen, förekomma en sadan skadelig missvisning i Allmänna bildningens fortgångJ och att, thuru, den enskildta välviljan visserligen redan visat sig och ytterligare skall visa sig verksam, att tillvägabringa i frdgavarande nyttiga inrättningar, någon mera allmän verkställighet icke synts vara att påräkna, utom biträde af Pastorerne, hvilka i män•> ka församlingar ärö nästan ensamme, att gifva ledning åt besluten och anstalterne i sådane mål, och hvilkas sorgfälliga åtgärd^vid verkställigheten är i de fleste fall ännu mera angelägen och oumbärlig.
Häraf har jag ej kunnat finna, att
Utskottet tillstyrkt ett absolut införande af metho* den, rnen att, i den inån hon införes, hon mat1* te ställas under Presterskapets inseende och ledning.
Detta tror jag vara rätt, och det är i öfverenstämmelse dermed som jag gjort min motion, att Uäro-statens inkomst måtte så för» delas att de utan ytterligare särskildta anslag blifva tillräcklige för hela undervisningsverket. 14S Hen 19 September t, m.
Således tror jag, att Ridderskap®! och Adeln , utan någon farhåga i detta afseende, kan bifalla Utskottets Betänkande roed den ändring j3g föreslagit.
Herr Grefven och LandtMarstkalken gjorde proposition till bifall af OeconomieU t skottets ifrågavarande Utlåtande.
Ja och Nej, Hvarefter Herr Grefven och Landtmarskalk ken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade gilla berörde Utlåtande, med det af Herr von Hartmansdorff dervid föreslagna tillägg.
Ropades äfven Ja och Nej, I anledning hvaraf Herr Grefren ack LandtMarskalien frågade, otn Ridderskapet och Adeln ville afslå Utlåtandet.
Herr von Heyne, Georg Jag kan för min del ej ånna, att Herr von Hartmansdorff* önskan innefattar något misstroende till de uppgifter, som af Presterskapet intemnas.
Hatt anser dem blott ofullständiga, Hå Riksens Ständer redan låtit företag* en undersökning lill reglering af EmbetsUer* 0 ken, så (»ror jag det vöre mycket nyttigt, oram X>«n 19 September e. m- *49 ladan äfven skedde inom EcclesiastikStaten 1 si val lill vinnande af Statistiska upplysningar, 6om ock för att leda till jemnkning och reglering af lopevilkoren.
Jag kan således ej annat än förena mig med kier von Hartmansdorff, och tror ej, att man derigenom trädet PresleStåndets privile» gier för nära.
Herr Timm, Wollrath l af egen erfarenhet gåsom den der bivlstat åtskillige TaxeringsComrninéer, får jag vitsorda hvad Grefve von Schwerin yttrat.
Jag tror så edes icke, att en undersökning skulle gifva bättre resultater, än hvad som genom sammandrag af Taxerings* Tängderne kan erhållas, Jag får dessusoin fästa uppmärksamheten dervid , att denna fråga så nära rörer PresteSiåndets privilegier, att den ej af dem lärer bifallas, utan torde blifva utan verksamhet, och således vöre det blott att besvära Kongl. Majit, ty troligen lärer Harr icke bifalla någon undersökning, då den sä nära rörer de inkomster, som genom Constumiurien äro PresteStåndet försäkrade, Herr Lefren, Johan, Pihr.
Om jag fattat Herr von Hart mansdorffs förslag rikligt, så tror jag, att han, med sin vanliga varsamhet att icke stöta något Stånds ömtålighet, behandlat detta ämne, Jag finner att PresieStandets privilegier alltförväl kunnat vara i helgd, och dei3 Den 19 September i. ni. jemte Jen undersökning ske, som Herr vori Hartmansdorff föreslagit.
Ständer hafva redan vid föregående Riksdagar anhållit, att en undersökning skulle företagas, och förslag uppgöras om en näringsfrihets införande i landet.
Denna har ägt rum, utan att man ansett sig hindrad deraf, att en beröring med BorgareSfåndets privilegier skulle komma i fråga.
Det ämnet har blifvit behandladt med all den ömtålighet, som BorgareStåndet hade rätt att fordra.
Jag tror, att denna sak skall blifva behandlad på samma sätt.
Jag önskade således, att den icke motverkas, emedan alltid goda följder måste uppstå af undersökningar rörande sådane saker, som man skall bedomina.
Jag tillstyrker Herr von Hartmansdorff* förslag.
För deras till fredsställelse, som frukta, att PresteStåndets privilegier skulle trädas för nära, genom ifrågavarande beslut, får jag upplysa, att den reglering af Skolverken jag i början af discussionen åberopade, och sorn nyligen är fullbor* dad, hegynte med en undersökning om Gymnasiernes och Skolornes inkomster, och att den.' na undersökning angick personers löner, hvilka innefattas under PresteStåndets privilegier, lika väl som någon Biskopp eller Kyrkoherde.
Allt detta har fortgått i flera år5 utan någon klagan af Presterskapet, och lönerne äro nu så reglerade, att alla kunna hafva sin utkomst.
Såsom en ytterligare besegling af denna reglering gåfvo Riksens Ständer vid sista Riks - Den 19 September e. m, 351 ilag betydliga spannemålsansl3g till detta ända* mål.
Således är ingfn fara å färde.