Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Slutligen beslöt Ståndet, som redan vid sistförflutne riksdag, uti underdånig skrifvelse af den 14 Oktober 1857, om det nådigst meddelade förslaget till ny kyrkohandbok yttrande afgifvit, för sin del och med ogillande af Utskottets tillstyrkande å sidorna 30 och 31, att Rikets Ständer måtte uti underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t anmäla, det de funnit ifrågavarande förslag lill ny kyrkohandbok böra till bruk i församlingen antagas, likväl med de af Preste-Ståndet uti förberörda skrifvelse föreslagna förändringar.
S. D. Ånyo föredrogs Sammansatta Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 1, i anledning af Kongl.
Maj:ts nådiga Skrifvelse, med öfverlemnande af förslag till två årgångar nya predikotexter och till ny kyrkohandbok.
Utskottets hemställanden, pag. 25.
Den gjorda hemställan, pag. 26.
Afslogs. 222 Prot.-Utdrag den 4 Februari 1860. och 3:o.
Utskottets Utlåtande, pag. 30 och 31.
Ståndet biföll Utskottets tillstyrkande, att Rikets Ständer måtte i underdånig skrifvelse till Kongl. Majit anmäla, att Rikets Ständer finna det dem till granskning nådigst meddelade förslag till ny kyrkohandbok icke böra vinna nådigt bifall; anseende Ståndet ett nytt förslag till föreskrift i handboken: ”Om enskild skrift, en ligt Kongl, Förordningen den 4 Maj 1855, böra upprättas. S. D. Föredrogs ånyo och återemitterades Allmänna Besvärs- och EkonomiUlshottels Betänkande N:o 20, i fråga om utarbetande af stadgar till skyddande af inhemska artisters förlagsrätt till originalarbeten i bildande konst. S. D. Vid ånyo skedd föredragning af Konstitutions-Ulshottets Memorial N:o 4, angående Talmannens i Borgare-Ståndet vägran af proposition på en inom Ståndet framställd anmärkning emot en ledamods behörighet att vara Riksdagsman, lades nämnda Memorial till handUngarne.
Föredrogs ånyo Sammansatta Lag- sami Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 2, i anledning af väckta förslag, att den Heliga Nattvarden må kunna omedelbart efter Skriftermålet, före den allmänna Gudstjensten, utdelas.
Borgare-Ståndet biföll, att Rikets Ständer må för sin del besluta utfärdandet af en författning, hvarigenom stadgas, att, när i någon församling pastor med församlingsboerna ölverenskommer, att, med afseende å särskilda omständigheter, den Heliga Nattvarden må omedelbart efter Skriftermålet och före den allmänna Gudstjensten, utdelas, en sådan förändring i den gällande ordningen för Gudstjensten må ega rum. S. D. Föredrogs ånyo och remitterades till Stats-Utskottet Kongl.
Maj:ts nådiga Proposition af den 27 sistlidne Januari, i anledning af väckt fråga om ändring af den för Westerbottens och Norrbottens län, gällande skattläggningsmethod.
S. D. Herr vice Talmannen Schwan uppläste ett Memorial, så lydande: ”Då jag anser, att den uti Siats-Utskottets nu inkomna Memorial N:o 51, afhandlade lånefrågan är ett ämne af så stor och ingripande vigt på landets så väl nuvarande, som blifvande finansiela ställning, att detsamma förtjenar blifva föremål för en gemensam och allmännare öfverläggning inför Rikets Ständer, så får jag, med stöd af 46 § 2 mom.
Riksdagsordningen, härmed väcka det vördsamma förslag, att Borgare-Ståndet, för sin del, måtte besluta, det frågan om sättet för låns upptagande må blifva föremål för gemensam öfverläggning; och, om detta mitt förslag vinner Borgare-Ståndets bifall, hemställes, att de öfriga Stånden må till deltagande deruti inbjudas. J. G. Schwan.” Prot.-Vtd.rag 225 Borgare-Ståndet biföll, för sin del, den gjorda framställningen, att Irågan om sältet för ofvannämnda låns upplagande må blifva föremål för Riks-Slåndens gemensamma öfverläggningar; och beslöts derjemte vördsam och vänlig inbjudning till de öfriga Riks-Stånden, att i detta Borgare-Ståndets beslut sig förena.
Frän Uederv. Bonde-Ståndet.
S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Konstihilions-Utskotlels Memorial N:o 4, med utlåtande, angående Talmannens i Borgare-Ståndet vägran af Proposition på en inom Ståndet framställd anmärkning emot en ledamots behörighet att vara Riksdagsman. S. D. Vid skedd föredragning godkändes Allmänna Besvärs- och Ekonomi Utskottets nedaunämnda Betänkanden: N:o 25, i anledning af väckt motion om befrielse för rikets stapelstäder från åliggandet att årligen införa och på ständigt upplag hålla vissa qvantiteter salt; N:o 26, i anledning af väckt motion om tillämpning af decimal-systemet vid indelning och uppmätning af landsvägarne i riket; och N:o 27, i fråga om rättighet för skolorna inom
S. D. Till Stals-Utskoltet remitterades Kongl. Majlis nådiga Propositioner: l:o.
I anledning af väckt fråga om ändring utaf den för Wester- och Norrbottens län gällande skattläggnings-method; ,och 2:o.
Om öfverlåtande af ett stycke mark från Eskilstuna kungsladugård, lill egaren af Eskilstuna mekaniska verkstad, Theofron Munktell, såsom byggnadstomt för arbetarebostäder.
Efter föredragning af så väl Friherre Tersmedens, Wilhelm Fredrik, den 4 dennes väckte och bordlagda förslag, att Rikets
Ständer skola sammanträda till gemensam öfverläggning rörande Ståts-Utskottets Betänkande N:o 51, angående de för fortsättning af Statens jernvägsbyggnader erforderlige medels upplåning mot stats-obligationer å utländskt mynt, som ock Vällofliga Borgare-Ståndets Protokolls - 224 Prot.-Utdrag den 8 Februari i860. utdrag N:o 162, med inbjudning till Med-Stånden alt förena sig uti Borgare-Ståndets i enahanda syftning fattade beslut, blef, med bifall till ofvanberörda förslag, den irån nämnde Riks-Stånd aflåtne inbjudning utaf Ridderskapet och Adeln antagen.
Föredrogs Kongl. Maj:ts denna dag å Riks-salen öfverlemnade nådiga Svar i anledning af åtskilliga utaf Rikets Ständers vid innevarande riksdag antagna, Grundlags-förändringar; och skulle detta nådiga svar meddelas Expeditions-Utskottet, för att iakttagas vid Riksdags-beslutets uppsättande. S. 1).
Föredrogs ånyo och bifölls Sammansatta Lag- samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 25 sistlidne Januari och den 1 dennes bordlagda Betänkande : N:o 1, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse med öfverlemnande af förslag till 2:ne årgångar nya predikotexter och till ny kyrkohandbok. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Konstitutions-Utskottets den 1 och 4 dennes bordlagda Memorial N:o 4, med utlåtande angående Talmannens i Borgare-Ståndet vägran af proposition på en inom Ståndet framställd anmärkning emot en ledamots behörighet att vara Riksdagsman.
Frän Högt. Preste-Stdndet.
S. D. Företogs, i öfverenstämmelse med föreskrifterna i 66 och 67 §§ Riksdags-ordningen, val af Preste-Ståndets Fullraägtige uti Rikets Ständers Bank och Riksgälds-kontor, samt deras Suppleanter; och befunnos, efter valförrättningens slut, vara utsedde till Fullmägtige i Rikets Ständers Bank:
Kyrkoherden i Mariae Magdalena! församling, Kongl.
Hofpredikanten, Ledamot ten af Kongl. Nordstjerne-Orden, Joseph Nordlund.
Kyrkoherden i S:t Clara församling, Kongl.
Hofpredikanten, Ledamoten af Kongl.
Nordstjerne-Orden, Magister Thure Wensjoe-, och Wetenskaps-akademiens Astronom, Professoren, Riddaren af Kongl.
Nordstjerne-Orden och af K. R.
S:t Annae-Ordens andra klass, Magister Nils Haquin Selander.
Fullmägtige i Rikets Ständers Riksgälds-kontor: Komministern i S:t Clara församling Johan Wilhelm Beckman, Riks-archivarien, Professoren m. m.
Kommendören af Kongl. Nordstjerneorden, J.
U. och Ph. Doktorn Johan Jacob Nordström; och Kyrko - Prot.-Utdrag den 8 Februari 1860. 22S Kyrkoherden i S:t Catharin» församling, Magister Eric Henrik Eriksson; samt lill Suppleanter att i följande ordning inlinda i förenämnde penningeverk, allt efter som ledighet derstädes kan uppkomma:
Komministern i S t Catharin» församling Fredrik Wilhelm Öfverström, Kyrkoherden i S:t Jacobs och Johannis församling m. m., Ledamoten af Kongl.
Nordsljerne-Orden, Magister Johan Gustaf Lundberg; och Kyrkoherden i Hedvig Eleonor» församling, Ledamoten af Kongl. WasaOrden, Pehr Lindstén.
Om hvilka val underrättelse skalle, genom utdrag af Protokollet, vederbörande meddelas.
S. D. Företogs val af Direktörer för Preste-Ståndet och deras Suppleanter vid Riks-Bankens Låne-kontor i Göteborg, Malmö och Wisby, och befunnos, efter valförrättningens slut, vara utsedde till Direktör vid Låne-kontor et i Göteborg: F. d. Math.
Lektorn, Prosten och Kyrkoherden i Säve, Ledamoten af Kongl.
Nordstjerne-Orden, Magister B. Wadström.
Prosten och Kyrkoherden vid Christin» Tyska församling Magister J. C. Lamberg.
Direktör vid Låne-kontor et i Malmö:
Prosten och Kyrkoherden i Balkåkra, Ledamoten af Kongl.
Nordstjerne-Orden, Magister C. G. Berlin.
Kontraktsprosten, Kyrkoherden i Håslöf, Ledamoten al Kongl.
Nordstjerneorden, Magister Joh. Pettersson.
Direktör vid Låne-kontor et i Wisby:
Prosten och Kyrkoherden i Endre och Heideby, Gr. L. éc Hist.
Lektorn, Ledamoten af Kongl. Nordstjerne-Orden, Magister D.
Söderberg, och Bih. tiU R, St.
Brot. 1859 t? 1860. 9 Sami. 29 *26 Prot.-Utdrag den 8 Februari i860.
Kyrkoherden i Sanda C. F. T. Herlitz.
Om hvilka val underrättelse skulle, genom utdrag af Protokollet, vederbörande meddelas.
S. D. Föredrogs ett meddeladt Utdrag af Ridderskapets och Adelns protokoll den 4 dennes, innefattande dels bemälda Riks-Stånds vid pröfning af Stats-Ulskotlets Utlåtande N:o 45, Lit. B, i anledning af väckt motion om upphörande af taekjernstionden och hammarskatten, fattade beslut, dels inbjudning till Med-Stånden alt uti detta beslut sig förena; men Preste-Ståndet förklarade sig vidblifva sitt i frågan fattade beslut och lade berörde Protokolls-utdrag till handlingar ne. S. D. Föredrogs ånyo och återremitterades Lag- samt Allmänna Besvärs och Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 2, i anledning af väckte förslag, alt den Heliga Nattvarden må kunna omedelbart efter Skriftermålet, före den allmänna Gudstjensten, utdelas. S. D. Föredrogs Kongl. Maj:ts på Riks-salen denna dag meddelade nådiga Svar, i anledning af åtskilliga utaf Rikets Ständer vid innevarande riksdag antagna Grundlagsförändringar; och beslöt Ståndet att detta nådiga Svar skulle meddelas Expeditions-Utskottet, för att iakttagas vid Riksdags-beslutets uppsättande. S. D.
Föredrogs ånyo och lades till handlingarne Konstilulions-Utskollets Memorial N:o 4, med utlåtande angående Talmannens i Borgare-Ståndet vägran af proposition på en inom Ståndet framställd anmärkning emot en ledamots behörighet att vara Riksdagsman. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets nedannämnde Betänkanden: N:o 25, i anledning af väckt motion om befrielse för rikets stapelstäder från åliggandet alt årligen införa och på ständigt upplag hålla vissa qvantileter salt; N:o 26, i anledning af väckt motion om tillämpning af decimal-systemet vid indelning och uppmätning af landsvägarnc i riket; och N:o 2 7, i fråga om rättighet för skolorna inom Lunds stift att dimittera ynglingar till universiteten.
Föredrogos ånyo och biföllos Bevillnings-Utskottets Betänkanden: N:o 4 5, angående den så kallade Kurhus-afgiften; och N:o 16, i anledning af väckt förslag om förändring i Kongl. Kungörelsen den 15 December 1854, angående kortstämplingens verkställande.
Prot.-Utdrag den 8 Februari 1860. 227 Frän Vällofl. Borgare-Sldndet.
S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet» Betänkanden: N:o 25, i anledning af motion om befrielse för rikets stapelstäder från åliggandet alt årligen införa och på ständigt upplag hålla vissa qvantiteter salt.
Första yttrandet, pag. 3, afslogs och Ståndet biföll, att Rikets Ständer må, för sin del, besluta, att, med upphäfvande af föreskrifterna i Kongl.
Kungörelsen den 7 April i841, samt andra i sammanhang dermed varande stadganden, åliggandet för rikets stapelstäder att årligen införa och på ständigt upplag hålla vissa qvantiteter salt må för framtiden upphöra; i följd af hvilket beslut andra och tredje yttrandena förföllo.
N:o 26, i anledning af motion om tillämpning af decimal-systemet, vid indelning och uppmätning af landsvägarne i riket.
Bifölls. och N:o 27, i fråga om rättighet för skolorna inom Lunds stift att dimittera ynglingar till universiteten.
Föredrogs ånyo och bifölls Stats-VIskottets Utlåtande N:o 52, angående anvisande af medel för fortsatta arbeten å Statens vestra stamjernbana emellan Stockholm och Cathrineholm. S. D. Föredrogs ånyo och godkändes BeviUnings-Vtskottets Utlåtande N:o 14, i anledning af väckta motioner, angående upphörande af nederlagsrätt för bränvin och sprit m. m. S. D. Föredrogos ånyo och godkändes Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o 15, angående den så kallade kurhus-afgiften.
S. D. Föredrogs ånyo BeviUnings-Vtskottets Betänkande N:o 16, i anledning af väckt förslag om förändring i Kongl. Kungörelsen den 15 December 1854, angående kortstämpliugens verkställande; hvilket Betänkande bifölls. S. D. Efter föredragning af meddeladl Utdrag af protokollet, hållet hos Höglofliga Ridderskapet och Adeln den 4 dennes, innefattande dels Ridderskapet och Adelns beslut, i fråga om Stats-Utskottets Utlåtande N:o 45, lit. B, dels inbjudning till Med-Stånden att i detta beslut sig förena, blef denna inbjudning af BorgareStåndet antagen.
228 Frol.-Utdrag den il Februari 1860.
Vid förnyad föredragning af Sammansatla Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande: N:o i, i anledning af Kongl.
Majrts nådiga Skrifvelse med öfverlemnande af förslag till tvänne årgångar nya predikotexter och till ny kyrkohandbok, blef samma Betänkande i sin helhet af Ståndet godkändl. S. I).
Siats-Utskottets Utlåtande N:o 52, angående anvisande af medel för fortsatta arbeten å Statens vestra stamjernbana emellan Stockholm och Cathrineholm, blef, vid nu förnyad föredragning al Ståndet bifallet.
Vid nu förnyad föredragning af Bevillnings-Utskottels Betänkande N:o 15, i anledning af väckta motioner, angående dels den s. k, Tolagens utgående på sätt före senaste riksdag varit stadgadt, och dels upphörande af våg- och stämpel-penningars erläggande, blef, på grand af framställda anmärkningar, Betänkandets första punkt återremitterad; hvaremot andra och tredje punkterna i berörde Betänkande, äfvensom samma Utskotts Belänkanden: N:o 14, i anledning af väckta motioner, angående upphörande al nederlagsrätt för bränvin och sprit, m. m.; N:o 15, angående den så kallade kurhus-afgiften; och N:o 16, i anledning af väckt förslag om förändring i Kongl. Kungörelsen den 15 December 1854, angående kortstämplingcns verkställande, af Ståndet biföllos. S. D. Föredrogs och remitterades till Expeditions-Utskotlet Kongl. Maj:ts nådiga Svar, i anledning af åtskilliga utaf Rikets Ständer vid innevarande riksdag antagne Grundlagsförändringar.
Bidderskapet och Adeln. S. D.
Vid förnyad föredragning af Stats-Utskotlets den 4 och 8 dennes bordlagda Utlåtande N:o 47, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Första Hufvud—titel, stadnade Ridderskapet och Adeln uti följande beslut:
Utskottets tillstyrkanden uti Usta punkten, 2:dra punktens begge momenter, Prat.-Utdrag den 11 Februari 1860.
229 morn. a, af 3:dje punkten, 4:de, 8:de 9:de och 40:de punkterne samt mom. a, uti 1 \
:te punkten biföllos.
Med afslag å Utskottets framställning i 5:dje punkten, mom. b, beslöt Ridderskapet och Adeln, att från och med början af det år, hvarunder H. K. II.
Hertigens af Dalarne förmälning möjligen kommer att ega rum, hans hofhållnings anslag skall förhöjas med det af Kongl.
Maj:t för sådant fall föreslagna belopp, 17,000 R:dr Runt.
Den uti 5:te punkten gjorda hemställan afslogs och det af Kongl.
Majit äskade särskilda anslag af 6,000 R:dr Runt till utfodring af H. K. H. Hertigens af Östergötland stall beviljades; Utskottets framställning uti 6:te punkten bifölls, dock med förbehåll, att de förändringar i afseende å siffrorna, som blifva en följd af Ridderskapet och Adelns förut fattade beslut, skulle iakttagas; Den i 7:de punkten gjorda hemställan bifölls med det tillägg, att det af Ridderskapet och Adeln beviljade anslaget till utfodring af II. K. II.
Hertigens af Östergötland stall skulle jemväl under innevarande år utgå; Slutligen biel'det uti i Ute punkten, mom. b., gjorda förslag utaf Ridderskapet och Adeln afslaget.
Vid förnyad föredragning af Stats-Utskotlets den 4 och 8 dennes bordlagda Utlåtande N:o 48, i anledning af väckta frågor, huruvida de vid sednaste riksmöte embets- och tjeustemännen beviljade löneförhöjningar skola bibehållas och på ordinarie stat uppföras, eller om nedsättning deri bör ega rum m. m., bifölls livad Utskottet deruti föreslagit, endast med den förändring uti förra delen af 3:dje punkten, att den skulle erhålla följande lydelse: ”det Rikets Ständer måtte förklara alt här ofvan intagna vilkor och föreskrifter, — med iakttagande af nu tillstyrkta förändringar af andra och tredje punkterna — skola blifva gällande för civile embets- och tjenstemän;” och lades till handlingarne Utskottets yttrande rörande frågan om de allmänna grunderna för embets- och tjenstemäns pensionsrätt. S. D.
Vid förnyad föredragning af Siats-Utskottets den 4 och 8 dennes bordlagda Utlåtande N:o 49, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Andra Hufvud-titel, stadnade Ridderskapet och Adeln i följande beslut: l.sta punkten Juslilie-Stats-Expeditionen : momentet a) Utskottets förslag afslogs och Expeditions-chefens aflöning bestämdes till 5,500 R:dr R:mt; 230 Proi.-Utdrag den ii Februari 1860. momentet b) Utskottets hemställan, i fråga om lönen för Byrå-chefsbefattningen, afslogs och bestämdes denna lön till 4,500 R:dr R:mt; Yttrande, i anledning a( frågan om Expeditions-sekreteraren Lovéns förflyttning på allmänna Indragnings-staten, lades till handlingarne.
Den i slutet af morn. gjorda hemställan, rörande arfvodet för beredning och föredragning af lag-ärendena, bifölls. momentet c) Utskottets häri gjorda tillstyrkanden biföllos under vid slutet af morn. gjord erinran om iakttagande af de förändringar i afseende å summorna, hvartill Ridderskapet och Adelns föregående beslut föranleda. 2:dra, 3:dje, 4-:de.
5:te och 6:te punkterna:
Utskottets samtliga häri gjorda förslag och hemställanden biföllos.
Utskottets hemställan bifölls under enahanda erinran, som den vid morn. c, i Usta punkten framställda. 8:de, 9:de och iO:de punkterna:
Utskottets, tillstyrkanden biföllos. S. I).
Vid förnyad föredragning af Stats-Utskoilels den 4 och 8 dennes bordlagda Utlåtande N:o 50, angående regleringen af utgifterna under Riks-stalens Tredje Hufvud—titel, blef detta Utlåtande bifallet, med undantag af Utskottets uti Usta punkten gjorda förslag, hvilket afslogs utaf Ståndet, som bestämde Utrikes Statsministerns aflönings-anslag till 24,000 R:dr R:mt; och skulle detta beslut vid uppställningen af Hufvud-tilelns anslagssummor iakttagas.
S. D. Föredrogs och bifölls Stats-Utskottets den 4 och ti dennes bordlagda Utlåtande N:o 52, angående anvisande af medel för fortsatta arbeten å Statens vestra stamjernbana emellan Stockholm och Cathrineholm. S. D.
Föredrogos B evillnings-Utskottets nedannämnda Betänkande» och Memorial, nemligen: N:o 15, i anledning af väckta motioner, angående dels den s. k. inlagens utgående, på sätt före sednaste riksdag varit stadgadt, och dels upphörande af vägoch stämpelpenningars erläggande m. m. Prot.-Utdrag den 11 Februari 1860. *231 Utskottets samtlige deri gjorda hemställanden biföllos.
N:o 14, i anledning af väckta motioner angående upphörande af nederlagsrätt för bränvin och sprit m. m.
Utskottets uti första punkten framställda förslag samt i 5:dje punkten gjorda hemställan biföllos; och lades Utskottets yttrande uti 2: dra punkten till handling arne.
N:o 15, angående den s. k. kurhus-afgifteu.
Utskottets hemställanden rörande ifrågasatt ny grund för afgiftens uttaxering samt ny benämning derå godkändes, och bifölls det i sisla punkten framställda förslag, angående den ifrågavarande afgiftens utgående m. m.
N:o 16, i anledning al väckt förslag om förändring i Kongl. Kungörelsen den 15 December 1854, angående kortstämplingens verkställande.
N:o 17, med hemställan att ett af Kongl. Majit och Rikets Kammar-rätt angifvet underdånigt utlåtande målto lä tryckas, för att bland Riks-Ståndens ledamöter utdelas.
Bifölls. S. D. Föredrogos och godkändes Stats-UIskottets den 8 dennes bordlagda Memorial Nio 58, i anledning af återremiss å Gite § af del i Stats-Utskottets Utlåtande N:o 15 framställda förslag till förnyad Instruktion för Rikets Ständers Revisorer vid granskningen af Riksgälds-kontorets ställning och förvaltning.
S. D. Föredrogs och bifölls Sammansatta Stats- samt Allmänna Besvärs och Ekonomi-Utskottets Memorial N:o 1, angående arfvode åt den af Utskottet antagna särskilda Sekreterare.
D. Efter föredragning af Friherre Creutz, Stelfan, den 8 dennes bordlagda anförande, i anledning af bemälde ledamots motion om införande af det s. k. civila äktenskapet, blef detta anförande tillika med de deraf föranledda yttranden till Lag-Utskottet remitteradt.
S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottets Utlåtande N:o 52, angå ende anvisande af medel för fortsatta arbeten å Statens vestra starojernbana emellan Stockholm och Cathrineholm. S. D.
Vid ånyo skedd föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 4 7, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Första Hufvud—titel, stadnade Ståndet i följande beslut: 252 Prol.-Utdrag den 11 Februari 1860.
Med ogillande af Utskottets yttrande uti 5:dje punkten, lil. b, beviljade Ståndet den af Kongl. Majit begärda tillökning uti anslaget för H. K. H.
Hertigen af Dalarne, i händelse af Hans Kongl. Höghets förmälning.
Likaledes beviljade Ståndet, sorn ogillade Utskottets yttrande i nite punkten, det af Kongl.
Majit föreslagna särskilda anslag af 6,000
R:dr till utfodring af H. K. H. Hertigens af Östergötland stall.
I alla öfriga delar bifölls förevarande
Utlåtande oell godkändes vidfogade tabell, så vidt ändring deruti icke påkallas af förutnäömda beslut. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Siats-Utskottets Utlåtande Nio 48, i anledning af väckta frågor, huruvida de vid sednaste riksmöte embels- och tjenstemännen beviljade löneförhöjningar skola bibehållas och på ordinarie stat uppföras, eller om nedsättning deri bör ega rum m. m. S. D.
Föredrogs ånyo meddeladt Utdrag af Vällofliga Borgare-Ståndets protokoll den 4 dennes, med inbjudning till de öfrige Riks-Stånden att instämma i Borgare-Ståndets beslut, det Rikets Ständer måtte sammanträda lill gemensam öfverläggning rörande Stats-Utskottets Betänkande Nio 5i, angående de för fortsättningen af Statens jernvägsbyggnader erforderlige medels upplåning mot stats—obligationer å utländskt mynt; och fann Pre.ste-Ståndet, som inhemta! att Ridderskapet och Adeln samma beslut biträdt och frågan således vore genom 2:ne Riks-Stånds sammanstämmande beslut afgjord, förevarande Protokolls-utdrag icke erfordra annan åtgärd än alt läggas till handlingarne.
S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets nedan omförmälda Utlåtanden.
Nio 49, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Andra Hufvud—titel.
Med ogillande af Utskottets förslag i lista punkten, lit. a, beslöt
Ståndet för sin del, alt allöningen för Expeditions-chefen i Justitie-stats-expeditionen må, i öfverenstämmelse med Kongl. Majits nådiga Proposition, bestämmas till 5,500 Ridr R:mt årligen.
Likaledes afslog Ståndet
Utskottets förra hemställan i nyssnämnda lista punkt, lit. b, och beslöt för sin del, alt för Byrå-chefsbefattningen i Justitie-slats-expeditionen må bestämmas en aflöning af 4,500 Ridr R-.mt, eller lika belopp med det i Kongl. Majits nådiga Proposition föreslagna.
Betänkandet i alla öfriga delar bifölls, med erinran om iakttagande af de ändringar i bifogade tabell lit.
A, hvartill ofvan omförmälda beslut föranleda.
N:o 50, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Tredje Hulvud—titel.
Presle-Ståndet, som ogillade Utskottets förslag i lista punkten, bestämde, för sin del, allöningen för Utrikes Stats-ministern till 24,000 Ridr Ruut årligen eller samma Prot.-Utdrag den 11 Februari 1860.
233 samma belopp, hvartill den för närvarande är bestämd, och biföll i öfriga delar förevarande Utlåtande, med erinran om den ändring i bifogade tabell, som blir en följd af Ståndets vid Usta punkten fattade beslut. S. 1).
Vid förnyad föredragning af Bevillnings-Utskotlels Betänkande N:o 13, i anledning af väckta motioner, angående dels den s. k.