Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ordf:den, om E. o. Ad. bifölle att BondeSt:s Prot.-utdrag
N:o 452 upfördes främst å föredragningslistan för nästa plenum.
Anmäldes och lades på bordet BankoUtsk:s Berättelse N:o 63, ang:de förrättad revision af BankoDiskontverkets räkenskaper och förvaltning för år 185 6. 1-Iöglofl. E. o.
In fidem protocolli, Alberl Munck. I?
. b 28 Ilo t • u»b«r f. m.
Onsdagen den 25 November 1857.
Plenum kl. ] 0 f. rn.
Åkerhjelm, Johan Carl, sorn fortfor att i Hr Gr. o.
Land tinis ställe föra ordet, tillkäunagaf, att han trott sig upfylla K. o. A.d:s önskan, då han gjort sig underrättad om Hr Gr. o. Landtnäs helsotillstånd, och hade nöjet meddela, att Hr Gr o. Landtm, tillbragt en lugnare natt, och att haus helsotillstånd var förbii ttradt.
Jag får tacka för Hr Frih. o. Ordf:detis meddelande, och är öfvertygad, att Ståndet alitid skall med intresse och tacksamhet emottaga underrättelse om Hr Gr. o. Laudtmis helsotillstånd.
Alla R.
o Ad:s medlemmar intagas säkert, i likhet med mig, af djupt deltagande vid underrättelsen om Hr Gr. o. Landtnäs insjuknande; det är derföre med tillfredsställelse sorn vi förnummit, det Hr Frih. o. Ord liden på Ståndets vägnar gjort sig underrättad om den vördade patientens helsotillstånd, likasom vi framgent alltid med tacksamhet mottaga de underrättelser, som Hr Frih. o. Ordf:den, under Hr Gr. o. Laadtuus sjukdom, i detta afseende täckes inhemta och oss meddela.
BondeSt:s d. 28 dennes på hordet lagda Prot.-utdrag K:o 452, innehållande, att vid föredragning af StatsUtsk:s Mein.
N:o 14 9, med förslag till sammanjemkning eller voter:s-propos:r, i anledn. af RiksSlms skiljaktiga beslut, rörande åtskilliga till statsregleringeu hörande frågor, BondeSt. enhälligt förklarat sin mening vara, att der två eller flere olika meningar och beslut i RiksStm upstått, utan att tre Stånd uti fullt sammanstämmande beslut sig förenat, icke något RiksStånds beslut må undertryckas, utan, på sätt 69:de § Beg:sF:n efter dels delse innehåller, komma under omröstning i Förstärkt StatsUtsk., och i följd deraf återremitterat voter:s-propos:na under N:is 2, 3, 4. 5, 8, 9, 13, 16, 17, 19, 20, 25, 26, 39 och 40; samt derjemte beslutat inbjuda de öfriga RiksStin att, med gillande af den åsigt om allmänna grunder och tolkning af Grundlagen, BondeSt. uttalat, jemväl återremittera Mern. i de delar Utsk:s förslag, med denna åsigt af lagtolkning, icke instämmer, pä det att nya votens* propos:r må kunna af Utsk. i behörig ordning upsättas. 740 Den 25 November f. m.
Det skulle utan tvifvel vara R. o. Ad. kärt, om B. o. Ad. i denna fråga kunde gå BondeSt:s önskningar till mötes, synnerligen då nämnde Stånd genom sin deputation visat, hvilken vigt det fäster vid denna inbjudning; men, enl. min tanke, låter det sig svårligen göra.
Frågan var hos 11. o. Ad. redan afgjord innan BondeSt. utfärdade sin inbjudning, och detta icke genom något förhastande, utan efter en lugn och noggrann pröfning, hvarvid Gr.
Lagerbjelke på ett öfvertygande sätt ådagalade, att den i 69:de § lteg:sF:n vid denna Riksdag företagna ändring ingalunda bör föranleda någon ändring i den praxis, som vid sådana frågor, som denna, hittills varit iakttagen.
Jag hemställer derföre, att B. o. Ad., med all aktning för ett MedStånds härifrån skiljaktiga åsigter, likväl vidblifver sitt i ämnet fattade beslut.
Jag anhåller att få höra de öfriga Ståndens beslut, så väl med afs:de på StatsUtsk:s framställning med voter:s-propos:r, som med afs:de på BondeSt:s inbjudning.
I anledn. häraf upläste undertecknad, BiddarhusSekret, ankomna Prot.-utdrag, som innehöllo, att vid föredragningen af BondeShs förev:de Prot.-utdrag N:o 452, PresteSt., som godkänt ifrågav:de voter:s-propos:r, vidblifvit sina i detta alside fattade beslut, och lagt BondeSt.:s Prot.-utdrag till handlingarna, samt att BorgareSt., efter att, vid pröfningen af StatsUtsk:s Mern.
N-.o 149, hafva godkänt ej mindre den i 13:de punkten uttalade åsigt, än äfven de af BondeSt. återremitterade voter:s-propos:na, lagt BondeSbs Prot.-utdrag till handlingarna.
La;gerbje 1 ke:
Af de uplästa Prot.-ufdragen har R. o. Ad. funnit, att saken redan är afgjord genom tre Stånds beslut, och att R. o. Ad:s beslut således redan är i denna fråga fattadt, och hvad tanke man än må hafva om sjelfva saken, så är det derföre formelt omöjligt att med BondeStrs inbjudning företaga något annat än att lagga densamma till handlingarna.
Då denna fråga här förevar yttrade jag just den åsigt, som blifvit antagen af BondeSt. och hvilken föranledt denna inbjudning.
Då jag likväl ieke blef understödd af några flere ledamöter, ansåg jag mig icke böra yrka återremiss, och nu lär en sådan vara omöjlig.
I annat fall skulle jag varit den första att antaga BondeSt:s inbjudning.
Uppå härefter framställd propos. beslöt R. o. Ad., att, med vidblifvande af dess förut i ämnet fattade beslut, lägga BondeSLa förevide Prot.-utdrag till handlingarna.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande Sammansatta Stats-, Bevillms- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s d. 14 och 16 dennes på bordet lagda Mein.
N:o 33, i anledn. af RiksStåfi - Den 25 November f. m. dens skiljaktiga beslnt i frågor, dels om ordnandet af folkskole-väsendet, dels ock om anvisande af derför erforderliga medel. l:sta punkten, angtde genom tre
Stånds sammanstämmande mening fatladl beslut, ull den personliga skydds-afgiflens halfva belopp, upgåendc till omkring Z50,000 Rdr Rmt, må till folkundervisningens befrämjande användas.
Denna punkt Indes till handlingarna.
2:dra punkten, angtdc frågan om indragning af de i Riksslatens S:dc Hufvudlitel f. n. upförda anslag till folk-undervisningens befrämjande, tillsammans 61,630 Rdr Rmt. Gr.
Jag fruktar att den nu föredragna punk ten icke står i lull harmoni med följande punkt på sidan 5 i nu föredragna Betänk.:
»Den summa af 24,000 ltdr ltmt, som, enl.
Utsk:s förslag, skulle ställas till K. M:s disposition, att, i mån af behof, användas till understöd för inrättande af sådana högre folkskolor, som i morn. 3 under litt.
B och O omförmälas, har blifvit beviljad af li. o. Ad. samt Borgare- och BomieStm.
Stånd har likväl, i olikhet med Utsk:s framställning, ansett, att dessa medel borde utgå af anslaget vid 8:de Hufvudtiteln till folkundervisningens befrämjande.
PresteSt. har deremot förkastat hvad Utsk. uti ifrågav:de mom. 3 föreslagit.
Som förstnämnde trenne
Stånds beslut således äro öfverensstämmande i alside å anslagets belopp, har Utsk. ansett detsamma vara af R.
St:r bifallet; och torde, sedan R.
St:ra beslut i afs-.de å nästföregjde punkt blifvit fattadt, komma att bestämmas från hvilken titel nu ifrågavule anslag skall utgå.»
Vill man derföre undvika svårigheten och faran att binda sig genom ett förhastadt beslut, så gör man, enl. min tanke, bäst i att återremittera punkten till Utsk.
Då vi komma till punkten på sid. 5 ämnar jag med afs:de på den göra samma anhållan.
Förov:de punkt blef, efter först till bifall derå framställd propos, som besvarades med Nej, af R. o. Ad. återremitterad.
3:dje punkten, angide de skiljaktiga besluten i fråga om mom. 4 under lill:is R och C af Sammansatta Ulsli.-s Betänk.
A:o 49.
Lagerbjelke: Utsk:s slutsats, att denna punkt i sin helhet vore af tre Stånd bifallen, är enl. min tanke oriktig.
Såsom det synes af den uplästa punkten, förhåller det sig så, att mellanmeningen: »jemte framställning af de åsigter om folkskole-väsendets ordnande, hvilka af Utsk. nu blifvit uttalade», blifvit afslagen af tvenne Stånd, nemi.
PresteSt.. sorn afslagit liela punkten, och BondeSt.
, som särskildt uteslutit denna mellanraening.
Utsk. har deremot riktigt anmärkt, att då inget annat Stånd biträdt BondeStis beslut att tillsätta orden: »af församlingen», så har denna ändring förfallit 749 Den 25 N o t era ber f. m.
Det iir således gifvet, att punkten är bifallen af tre Stånd, nemi. R. o. Ad., Borgare- och BondeSt:n. med undanlag af den utaf mig uplästa mellanmeningen, hvilken blifvit af tvenne Stånd, nemi.
Preste- och BondeStm, afslagen, och hvilken således förfallit. E. St:rs beslut iir derföre följande: »att till K.
M. aflåta anderd, skrifvelse, hvari E.
St:r i underddwät anhålla, att, med bibehållande af stadgandet i Irsta morn. af lista § af Kongl. Stadgan den 18 Juni 1842, ang:de folk undervisningen i Riket, 3:dje mom. i samma §, sådant det lyder i Kongl.
Kungörelsen den 29 Sept. 1853. må vinna den utsträckning, att dylika mindre skolor, som der omförmälas, få inom socknarna på landet allmänt inrättas till det antal, som för lättad tillgång på undervisning för hvarje af socknens barn pröfvas behöfligt.
För min del kan jag derföre icke gilla Utskrs förklaring.
» Då emellertid dessa BondeStrs jenakningar ieke inverka på det hufvudsakliga af Utsk:s förslag, hvilket sålunda iir genom tre Stånds sammanstämmande beslut af It.
St:r godkiindt, har Utsk. afrsett sig endast böra sådant anmäla.
Utan får jag. på de skäl jag anfört, anhålla om återremiss af denna punkt, på det Utsk. må blifva i tillfälle att deri göra erforderliga rättelser.
Då jag vill minnas mig hafva hört, att de öfriga tre Stånden redan fattat beslut i denna fråga, så anhåller jag, att.
Ur RiddarlmsSekret. ville »plysa om beskaffenheten af dessa beslut, hvarefter jag anhåller att ånyo få ordet.
I anledn. häraf uplyste undertecknad, BiddarhusSekret, att Prot.-utdrag rörande pröfningen af nu förev:de Mern. ankommit endast från BorgareSt., samt att detta Stånd Utskrs uti ifrågav:de punkt gjorda framställning, intill dess BondeStrs beslut i der utsedd fråga blifvit meddekdt.
DA det icke finnes något officielt vittnesbörd om att de öfriga frenne Stånden afgjort denna punkt, och då jag icke kan neka, att det ligger en viss sanning i Gr.
Lagerbjelkes yttrande, så vill jag icke motsätta mig en återremiss, ehuru E.
Strrs beslut redan torde vara fattadt i denna fråga, efter som jag vill minnas mig hafva bort.
Om jag äfven antar, att mellanmeningen: »jemte framställning af de åsigter om folkskole väsendets ordnande, hvilka af Ut.sk. nu blifvit uttalade», genom tvenne Stånds afslag bör anses hafva förfallit, så kan jag deremot icke med Gr.
Lagerbjelke instämma deri, att om den sednare meningen finnes tre Stånds beslut Uti Utskrs förslag är denna sednare mening af följande lydelse: »som för lättad tillgång på undervisning för hvarje af socknens barn pröfvas behöfligt». hvaremot BondeSt,. förändrat den till: »sorn för lättad tillgång pa undervisning för hvarje sockens barn pröfvas af församlingen behöfligt.»
Det är en ej obetydlig skillnad mellan uttrycket »hvarje af sock - Den J5 November t. m.
T4S nene barn» och orden »hvarje sockens barn», och för min del kan jag icke förstå, huru man kan föreskrifva, att skolväsendet inom socknen skall ordnas med afs:de på hvart särskildt barn inom socknen.
Jag anser således den redaktions förändring, som blifvit gjord af BondeSt. ega företräde, men då R. o. Ad. ej nu är i tillfälle att i detta beslut instämma, torde det vara mest lämpligt att npskjuta frågans afgörande till dess BondeSt:s beslut blir kändt, då man kanske skulle kunna förena sig uti dess mening.
Afven jag anser härvid angeläget, vara, det den af Sammansatta Utsk. uttalade åsigt ingalunda må bifallas, att Utskrs förslag redan vore. genom tre
Stånds sammanstämmande beslut, af R.
St:r godkäridt, i följd deraf nemi., att BondeStis jemkningar deri icke skolat inverka på det hufvudsakligä af besagde förslag.
Skulle punkten ock endast blifva lagd till handiingarne, utan särskildt gillande eller ogillande, så befarar jag för Exp.Utsk. vid upsättande af förslag till underd. skrifvelse i ämnet en viss förlägenhet, huruvida ärendet kunde anses hafva nått den definitiva handläggning, som gjorde det för Exp.Utsk. till åliggande att utleta och framställa beslutets verkliga innehåll.
Måhända finge Utsk. härom till R.
St:r ingå med förfrågan om rätta meningen.
Tjenligare torde det derföre vara, jemväl till undvikande af dylik omgång, att punkten vid Meinrs nu pågående handläggning varder till Sammansatta Utsk. återremitterad, Gr.
Lagerbjelke har ansett BondeStis först uptagna anmärkn. icke vara förfallen, ehuru Utsk. så betraktat den; jag delar den värde Gr:ns åsigt härom; men tror icke. på sätt jag tyckte mig höra honom antaga, den sednare, af BondeSt. jemväl gjorda anmärk , vara, såsom Utsk. förmenat, likaledes förfallen; tvertom hyser jag, lika med Gr.
Mörner, den mening, att ett beslut alldeles icke kan sägas vara af 3 Stånd fattadt, när ett af dem gjort en sådan ändring i ordalagen.
Det vore ock i sjelfva saken rätt beklagligt om sistberörde anmärkn. skulle så lösligt öfverhalkas, ty den innebär tydligen en verklig förbättring af Utsk:s framställning.
Mig förefaller det åtminstone som om uttrycket »undervisning för hvarje sockens barn» vore långt antagligare än det af Utsk. begagnade, »undervisning för hvarje af socknens barn.»
Om Utsk. menat detsamma som BondeSt., är meningen ej så klart uttryckt; — men äro meningarne skiljaktiga, likasom ordalagen, så bör sammanjemkning ske innan ärendet kan sägas till fullo utredt och med gällande beslut afgjordt.
Mörners hemställan, att upskjuta punktens handläggning till dess BondeSt:s beslut blir kändt, anser jag denna utväg mindre ändamålsenlig än en återremis vore, ty endast genom den sistnämnde åtgärden kommer Sammansatta Utsk. i kännedom om den utredning af det, som jag tror, formelt bristfälliga i I . -s åskådningssätt, hvilken i denna discussion egt rum.
Huru långt pröfningen af besagde punkt i öfriga Stånden framskridit, känner jag ej, med undantag deraf att PresteSt. lärer företagit Mein. till behandling; —med hvad utgång, är mig obekant.
T denna ovisshet ra Deli 25 November f. tfi. vill jag hoppas på att éii härifrån skeende åtérrefrtiss lian bfÖVa en anlfedn. till enahanda åtgärd från flere håll.
Mörners frätnställning rörande orden »hvarje af socknens barn», bland hvilka öfdet »af» enl. BondeSt:s beslut skulle upsk jutås, är uppenbart att förhållandet blir med detta ord alldeles enahanda söm med den förut af mig anmärkta mellanmening, eller att ordet skall utgå enär det blifvit af två Stånd nemi.
Preste- och BondeStm afslagit.
Jag fortfar i min vördsamma anhållan om Sterten)iss.
I likhet med flere föreg:de talare, anset äfven jag att denna fråga bör återremitteras.
Men jag har egentligen begärt ordet för att anmärka ett yttrande af Gr.
Lagerbjelke, att nät 2 Stånd antagit en punkt oförändrad, och ett
Stånd antagit den med sådan förändring att en mening eller vissa ord blifvit uteslutna, så skulle It.
St:r, genom 3 Stånds beslut hafva antagit punkten med den af det eila Ståndet skedda förändring.
Detta anser jag vara en i många hänseenden vådlig och oriktig princip; ty den uteslutna meningen kati hafva varit af den beskaffenhet, att de Ane Stånden aldrig bifallit punkten, såvida icke just den funnit s till.
Jag anser derföre att orta de skiljaktiga besluten icke kunna sammanjémkas, så måste i alla sådana fall Förstärkta Utsk. votera om de särskilda tnenirtgarne.
I händelse af återrémiss anhåller jag att detta mitt yttrande matte få åtfölja till Utsk.
Mörner förklarat sig instämma i yrkandet om återremiss, blef förev:de punkt af It. o. Ad. återremitterad.
Jule punkten, ang:dc mom. 2 under Lill.
B. och C. af Santmans itta Ulsk:s Betänk.
Hr Frih. o. Ordf:den uplyste att BorgareSt. i fråga om déniia punkt antagit inbjudningen och godkändt voteringsproposm, hvarefter yttrades af Gr.
Då BorgareSt. antagit inbjudningen, sä är ingenting vidare att säga om voteringspröpos.
Men om så icke varit fallet, så skulle R. o. Ad., Preste- och BondeStm genom antagande af denna voteringspropos. hafva påtvingat BorgareSt. eil mening som detta Ständ aldrig haft.
Då emellertid BotgärSt. antagit inbjudningen, så anser jag att punkten kan bifallas, oaktadt sitt bristfällig-! skick.
Uppå härefter framställd propos. lades den till BorgareSt. athiel a inbjudningen till handlingarna, Samt gödkändes den förBslågrta voteringsproposm N:o 1 5:te punkten, innehållande framställning, ali beloppet af det inslag, som enl.
Vtsk:s färslag skulle ställds lill K.
M.-s disposition %ll i mån af behof användas lill understöd för sådanc högre folk - D«n 20 Novetabér f. m. tholor, som i ‘mom. 3 under Litt. B. och C. omförmälas, vore af R.
Sl.-r bifallet, samt att, sedan R.
Sl:rs beslut i afs.-de på näslförcg:de punkt blifvit faltadl, torde komma all bestämmas från hvilken litel nu ifrågav:de anslag skall utgå, Gr.
Lagerbjelke; På de skäl jag anförde vid föredragningen af punkten på sidan 2, anhåller jag att äfven denna punkt måtte återremitteras.
Förevrde punkt blef uppå härefter framställd propos., af R. o.
C.-te punkten, ang:de beloppet af del understöd, som skall tilldelas hvarje af förenämnde högre skolor.
7:de punkten, ang-.de utvidgande af del i Stockholm varande Seminarium.
Lagrbjolke; För att riitt kunna fatta denna punkt är det nödvändigt att återgå till punkten D. uti det ursprungliga Betänk.
N:o 19, hvilken punkt är af följande lydelse:
Vid sisth Riksdag afläto R.
St;r till K.
M. en underd. skrifvelse med anhållan, att antalet af folkskolelärare-seminarier mätte varda förminskadt.
I anledti. af denna R.
St:rs underd. anhållan har någon åtgärd hittills icke blifvit vidtagen.
Såsom skäl för den föreslagna åtgärden anfördes, att den första upsättningen af folkskolor inom landet vore att anse såsom nära fulländad; att således behofvet af så stort antal folkskole-lärare icke förefunnes hädanefter, som under de föreg:de åren; att antalet lärjungar i seminarierna jemväl varit ständigt sjunkande, samt att, genom indragning af vissa seminarier, tillgångar kunde vinnas att bereda utvidgning och fullständigare organisation af de återstående, och till följd deraf förbättrad bildning för folkskole-lärare.
De motioner, som vid innevale Riksdag blifvit i afsule å seminarierna väckta, innefatta yrkanden, dels att antalet deraf inåtte minskas till några få eller blott ett, dels att de matte allesammans indragas och ersättas med privat-seminarier, dels oek, i sammanhang med framställningarne om högre folkskolors tillvägabringande, att det i Stockholm befintliga folkskolelärare-seminarium måtte utvidgas för att lemna tillfälle till bildande af lärare jemväl för dylika skolor.
Innan Utsk. i detta ämne yttrar sig, torde en öfversigt af antalet lärjungar vid de särskilda seminarierne först böra meddelas.
Detta antal har utgjort under vår-terminen 1SS7 vid Stockholms seminarium . . . 18.
» Upsala 21. » Linköpings 29. » Skara 23.
Transp. 91.
Den 25 No t e m ber f. m.
Transp. 91. n Strengnäs . . . . » Westerås .... .... 17. » Wexiö .... 29. » Lunds .... 70. » Götheborgs .... 22. » Calmar .... 26. » Carlstads .... .... 21. » Hernösands 15. » Wisby 7. sammanlagda antalet liar således upgått till 306.
Yid sådant förhållande anser sig Utsk, sorn i sin upgift å motionernas innneliåll meddelat det liufvudsakliga af de skäl, som talar för ett eller flere seminariers indragning, icke nu böra tillstyrka en förnyad anhållan af samma innehåll, som vid sisth Riksdag.
I betraktande af den på folkskolans hela utveckling djupt inverkande inflytelse, skol-lärarnes bildning måste ega, anser Utsk. sig emellertid böra tillstyrka ett ökadt anslag till dessa bildningsanstalters underhåll, att användas efter den plan, K. M., efter pröfning af E.
St:rs i ämnet afiåtna skrifvelse, finner för ändamålet mest tjenlig.
I ett hänseende anser likväl Utsk. R.
St:r böra närmare bestämma sin vid förlidne Riksdag uttalade önskan.
Det synes nemi.
Utsk. vara af högsta vigt, att ett seminarium finnes i landet, som fullständigt framvisar den ståndpunkt, på hvilken folkbildningen bör slå; och Utsk. hemställer alltså, att det i Stockholm varande må utbildas till ett dylikt fullständigt seminarium.
Den nu föredragna punkten har på sätt Utsk:s Betänk, innehåller, blifvit bifallen af R. o. Ad. och BorgareSt. men afslagen af Preste- och BondeStm, hvilka ansågo att man i stället borde ingå till K.
M med närmare förklaring af den vid sisth Riksdag afgifna skrifvelsen.
De här upställda voterings-proposme afhandla endast huruvida en sådan förklaring bör afgå eller icke, men då med afsule på denna fråga 2 Stånd stannat mot 2, så måste frågan ovilkorligen vid denna Riksdag vara förfallen.
Jag anhåller derföre att 1 mom. i denna punkt måtte läggas till handlingarne, men att det 2:dra mom. måtte afslås.
Uppå härefter framställde särskilde proposrr, lades den till Preste- och BondeStm ställde inbjudningen till handlingarne och blef den föreslagna voterings-propos:n N:o 2, sedan propos. till bifall derå först blifvit framställd, men besvarad med Nej, af R. o.
Ad. afslagen. 8:de punkten, ang:de de 3:ne särskilde sladganden hvilka Vlslc. i öfrigt rörande seminarierne föreslagit.
9:de punkten, ang:de de anslag, hvilka för bestridande af Den 55 November f. m. 747 erforderliga kostnader för de under Lill.
D. i to omfårniälda ändamål af Ulsk. föreslagils.
Utsk:s i denna punkt gjorda hemställan blef i den del, som endast afsåg PresteSt., lagd till handlingarne samt i öfrigt bifallen. lOtde punkten, ang-.de vitkoren för folkskole-lärares antagande.
Denna punkt lades till handlingnrne. ll:te punkten, ang-.de Utslits under Litt. D.
Sto gjorda förslag örn inseendet öfver folkskolorna.
Med afsule på denna punkt är jag af fullkomligt lika mening med Hr Björkman och anhåller att lå upliisa hans vid Utsk:s Betänk, fogade reservation: »Emot det Sammansatta Utsk:s med en rösts pluralitet, fattade beslut, att frånträda siri mening i afs de på de föreslagne luspektörerne för folk-skolan, får jag mig ödmjukligen reservera.
Då li. o. Ad. bifallit Betänk, äfven i denna del och BorgareSt. återremitterat detsamma, hufvudsakligen emedan betänklighet upstått att godkänna beloppet af det för ändamålet föreslagna anslag, icke derföre att man ogillade sjelfva principen, tror jag, att det Sammansatta jag anser vara en lifsfråga för folk-skolans förbättrade organisation, antingen vidblifva sin mening, eller åtminstone endast sålunda förändra densamma, att den för ändamålet föreslagna summan något nedsatt.es. ma till stånd och, om den befunnits ändamålsenlig, vid en annan Riksdag vinna vidare utveckling.»
Denne reservation, i hvilken äfven Hr Benström instämt synes mig vara så riktig, att jag hemställer om ej 11. o. Ad, skulle vilja återremittera denna punkt, med förklaring att It. o. Ad. instämmer i Hr Björkmans reservation.
Pir Flach:
Hvad den siste värde talaren föreslagit är nu mera alldeles omöjligt; ty om Itiddarh.Sekreteraren behagade upläsa Prot.- Utdragen ang:de denna frågas behandling inom BorgareSt., så skall II. o.
Ad. i gemen och den siste värde talaren i synnerhet finna, att BorgareSt. redan i denna fråga fattat sitt beslut, just i enlighet med sammansatta Utsk:s förutsättning, och således är denna frågan nu afgjord genom 3 Stånds beslut.
Biddah.Sekreteraren att BorgareSt. bifallit Utslcs i förev:de punkt gjorda hemställan.
Oaktadt frågan således är genom 3 Stånds beslut afgjord, så får jag anhålla, att R. o. Ad. ville för sin del fatta samma beslut som förra gången.
Jag inser nu mycket väl, att vårt beslut icke kan hafva någon inverkan på frågans afgörande, men då vi 748 Den 25 November f. m. redan en gång uttalat en sann princip i denna fråga, som är en lifsfråga för folk-skolorna, så böra vi nu, genom att instämma i Hr Björkmans reservation, visa att vi för vår del icke frångått denna princip.
Man beliöfver ieke orda mycket om sjelfva saken; ty vi veta mycket väl att dessa öfver- oell under-inspektörer beliöfvas vid skolorna.
Het är alldeles omöjligt för stiftens presterskap att medhinna att inspektera folk-skolorna, synnerligen för dem, hvilka utom en stor verksamhet inom egna församlingar, tidtals äro uptagna af Riksdagarne.
Folkskolorna betinna sig i så jemmerlig! skick att man onekligen måste hafva Inspektörer.
Om It. o. Ad. nu icke biträder Hr Björkmans reservation, så ser det ut som om R. o. Ad. frångått sin en gång uttalade princip.
Jag får fästa upmärksamheten derpå, att Utslc. alldeles icke aflåtit någon upmaning till R. o. Ad., att frånträda sitt beslut i denna fråga; utan Utsk. har endast hemställt, att BorgareSt. ville instämma i det beslut, hvarvid Preste- och BondeSt:n stannat.
Här saknas således något lagligt initiativ till ifrågasättande deraf, att R. o. Ad. må frånträda sitt beslut; och äfven om detta frånträdande i sig sjelft vore Ijenligt, så inser jag icke under hvilken form det antagligen skulle nu låta sig göra.