Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
En i Norrbottens län bosatt man, som är känd bland R. St., Fale Burman, är bolagsman derstädes.
Transportanläggningarna äro så svåra och fordra ovillkorligen förberedande undersökningar, nivelleringar och upprättade kostnadsförslag, för att, oaktadt malmens rikhallighet, bereda framgång åt malmernes bearbetning, ty eljest äler transporten upp förljensten och det blir ingen behållning deraf.
Det finnes ännu ytterligare ett skäl, hvarföre ifrågavar. åtgärd bör beslutas af R.
St., nemi. det, att undersökningen måste ske gemensamt af Sverige och Norrige; ty det är öfver Norriges mark, som vägarne skulle gå.
Dessa anläggningar i norra delen af landet skulle säkerligen i framtiden mycket befordra enighet och välstånd i dessa trakter.
Jag anser frågan vara af stor vigt, och StatsUtsk. kan icke längre ifrån än i Bergscoll. erhålla underrättelse om brytningen i Schangeli; ty det är icke för Bergscoll. okändt, hvad i detta berg finnes.
Delta är ingen hemlighet för ifrågavar.
Coliegium, ty det är dess skyldighet att känna det.
Jag kan således icke instämma med Frih.
Palmstjerna deruti, att det finnes någon poesi uti Rutbergs mo - Den 30 October e. m. 431 tion, utan den är en helt prosaisk framställning af en för fäderneslandet allmänt nyttig sak, sorn äfven skulle blifva af vigt för Norrige.
Och som Norriges storting nästa år sammanträder, så är K. M. i tillfälle, i händelse R.
St. nu anvisa några tusen r:dr för att på Svenska sidan kunna användas för gemensam undersökning och förslags uppgörande till väganläggningarne, att göra propos. till Norriges storting om ett anslag af några tusen r:dr af Norrige för de ingeniör-officerare, som i undersökningen deltaga och gemensamt upprätta kostnadsförslagen till väganläggningarne, hvilka från Schangeli, icke till Tys-, utan lill Ofodenfjord, från Luleå stora valten lill Tysfjord, och från Nasafjellet till Saltenfjord, måste ledas.
— Jag förnyar min begäran om återremiss.
Efter härefter framställde propostr först till bifall i denna punkt och sedan till densammas återremitterande, blef, jemte förklarande att vid den sednare proposts besvarande nej öfverröstat ja, förnyad propos. (ill bifall af II.
Landtm, framställd samt af R. o. Ad. besvarad med starka ja, blandade med många nej, hvarpå II.
Ex. tillkännagaf sig hafva uppfattat detta svar såsom bifall till ifrågavar. punkt.
Upplästes lill justering och godkändes följande voter:s-propos.:
Den som bifaller det i StatsUtsk:s utlåt.
N:o 39 i afseende på 6:te punkten, ang:de anslaget till vägar och communicationer, afgifna yttrande, voterar ja; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, anser R. o. Ad. de emot StatsUtsk:s berörde yttrande gjorde anmärkmr föranleda återremiss.
Vid voteringens slut befunnos rösterne hafva utfallit, som följer: Ja — 25.
Nej - 27. 7:0 Undervisningsanstalter för jordbruk och landtmannanäringar.
Litt. a) ang:de fortfarande utgående af det vid sista riksdag beviljade anslag af 10,000 r:dr för Landtbruks-instilutet å Degeberg.
Utsk:s under denna litt. eiorde tillstyrkande blef af R. 0. Ad. bifallet.
Litt. b) angide anslag för åtskilliga lägre landtbruksskolor.
Vid det afUlsk. här förordade anslag till landtbruks-insliluter bör jag icke hafva mycket att påminna.
Jag är för mycket älskare af jordbrukets framskridande, för att kunna sätta mig emot något anslag, som till jordbrukets nytta af R.
St. kan göras.
Jag ber likväl att få fästa Hrnnes uppmärk - 432 Den 30 October e. m. sambet derpå, att, såsom jag tror, våra närvar, landtbruks-instituler icke motsvara det ändamål, som med dem åsyftas.
Här är ett landtbruks-institut i Östergöthland.
Jag tror icke, att detta landtbruks-institut har blifvit inrättadt på ett dertill passande ställe.
Det lärer väl icke kunna bestridas, att ett landtbruks-institut, inrättadt på en sandbacke, svårligen kan uppfylla sitt ändamål.
Jag tror således det hade varit lämpligt, att Utsk. fästat en synnerlig uppmärksamhet vid dessa anslag och stadgat det villkor, att innan dessa blifva beviljade, noggrann undersökning bör verkställas af Konungens Bef:h:de, huruvida jorden vid den till institut bestämda lägenhet är passande.
Jag är af den öfvertygelse, att, såsom äfven Frih.
Palmstjerna i sin reservation ganska riktigt anmärkt, våra landtbruks-instituter ännu icke hafva visat den nyttan, att några ökade anslag böra för desamma beviljas.
Har är föreslaget att inrätta fem stycken nya landtbruks-instituter.
Det är visst sant, att den ena provinsen bör få samma förmåner, som den andra; men innan det är constateradt, att de nuvar. instituterna uppfylla sitt ändamål, skulle jag tro, att man icke bör bilda några nya.
Om dessa fortfara och visa sig nyttiga, så kan det vara rätt att öka deras antal.
Jag tror, att Staten på denna väg gjort ganska mycket.
Degeberg har 10,000.. r:dr.
De andra instituten hafva, såsom jag tror, 5,000 ndr.
Afven vid sista riksdagen blef, om jag icke minnes orätt, ett anslag bestämdt till inrättande af ett s. k. central-institut vid Ultuna.
Detta är likväl ännu icke i verksamhet och kan icke vara det, enär arrendetiden ännu icke är utlupen; men jag tror, att det arrendebelopp, som nu utgår får af Hushålls-sällskapet i Upsala uppbäras, till bildande af en fond för nämnde institut.
Denna fond kommer att blifva ganska betydlig, och jag tror således att vi håfve gjort ganska mycket för våra landtbruks-instituter, samt att det vore nyttigt att stanna dervid.
Af dessa skäl och på det att Utsk. må komma i tillfälle att vid dessas anslag föreslå det uttryckliga villkor, att innan anslaget för något institut beviljas, noggrann undersökning om jordmånens tjenlighet blifver verkställd, så anhåller jag, att betänk, måtte återremitteras.
Det har blifvit omnämndt, alt jag reserverat mig emot Utsk:s tillstyrkande af nya anslag för flere landtbruks-instituter än de nuvar.
Jag har nemi. ansett, alt de nuvar. landtbruksskolorne borde erhålla större anslag, på det att de måtte kunna uppfylla sitt ändamål, i stället att inrätta flere landtbruks-instituter med endast 1,000 r:drs årligt anslag hvardera, emedan jag anser, att ingen landtbruksskola med så litet anslag kan uppfylla det dermed åsyftade ändamålet, såvida icke provinsen tillskjuter mera eller ytterligare åtminstone lika mycket till utöfver hvad redan är tillskjutet.
Detta torde hvar och en, som tagit kännedom om landtbruks-instituterne, lätteligen medgifva mig.
Utsk. varit af en annan tanka, och experimentet icke är så särdeles dyrt, och det derjemte Pä Den 30 October e. m. 433 pä elt eller annat ställe möjligen skulle lyckas att för mindre kostnad inrätta sådane landtbruksskolor, så vill jag icke motsätta mig anslaget eller yrka någon återremiss.
Här har äfven blifvit anmärkt, att Landlbruks-institutet vid Sjögestad i Östergöthland vore beläget på en sandkulle.
Jag är öfvertygad, att om den siste värde talaren tagit närmare kännedom om localen, då bade han icke bedömt förhållandet såsom han nu gjort.
Det är sant, att bostäderna stå pä en sandkulle och alt äfven sandjord finnes på ägorne, emedan en sandås' der stryker fram ; men della hindrar icke att jorden norr och söder om denna sandås är af en helt annan beskaffenhet, och jag är öfvertygad om, att stället är ganska lämpligt till en rältareskola, emedan jordmånen der består dels af sand, dels af klappermylla, af lermylla och flera jordarter, således af ätskillige med hvarandra omvexlande slag.
Man bar alltså tillfälle att der visa huru eli jordbruk bör ordnas, såväl pä den ena som på den andra jordmånen.
Dessutom finnas der odlingslägenbeter af ängsmark, af skog och af betesmark.
Derjemte finnes också något skog samt kalkbrott, brännskifferbrott och tegelbruk.
Stället är således i min tanke ganska lämpligt för en landtbruksskola, oaktadt byggnaden står på en sandbacke.
Eftersom detta nämndes med något klander, så har jag ansett mig skyldig upplysa om verkliga förhållandet; öfvertygad, att om Hr Westfelt tagit någon kännedom af localen ett stycke från landsvägen, så skulle han visserligen med mig instämma deruti, att stället icke är så olämpligt; men alt anslaget af 1,000 r:dr är alltför litet för alt dermed kunna uträtta någonting, derom är jag äfven öfvertygad, lika med Hr Westfelt.
Emedlertid måste man, med de anslag sorn äro gjorde, söka att åstadkomma hvad man förmår, ehuru de visserligen äro otillräckliga.
Jag är lemligen öfvertygad om obehötligheten att söka bevisa den nytta, som rättareskolorne både hafva gjort och kunna göra, ty uti en tidpunkt, då man söker uti allting skaffa framgång för kunskaper och upplysning i hvarjehanda yrken, bör man äfven i landtbruket söka göra detsamma, och att detta icke kan ske på annat sätt, än derigenom att de mindre jordbrukarne äga tillfälle alt sätta sina söner och tjenare pä elt ställe, der de kunna få undervisning uti hvad som tillhör ett mindre landtbruk och således hvad man vanligen förstår med rätlareskolor.
Jag får äfven säga, att jag skulle önskat att Utsk. tillagt elt större anslag till de redan varande skolorne; men dä Utsk. icke behagat göra det, utan i stället ansett nyttigt att inrätta fem nya rätlareskolor, så får jag för min del förklara, att jag äfven instämmer i denna åsigt.
Jag önskar således endast och allenast, att det beslut som Utsk. tagit, hvarigenom de redan varande landtbrnksskolorne blifvit bibehållne vid deras anslag, må blifva stadfästadt, och det är på denna grund jag yrkar.bifall till betänk.
Hvad åter beträffar att landtbruks-instituterne böra anläggas på lämpliga ställen, så ber jag ali få fästa uppmärksam 3 H. 55 434 Den 30 October e. nu heten på, att det ställe, som har den bästa jorden, icke alltid är det lämpligaste för anläggning af ett sådant institut.
Ty då en rättareskola är ämnad att mottaga elever från alla orter, så bör man äfven vänta sig, att de kunna komma från orter dcrj jordmånen är sämre.
Således tror jag äfven det medför nytta att kunna undervisa i behandlingen af en sämre jord.
Om ett jordbruks-institut inrättas på ett ställe, der jordmånen är af sämre beskaffenhet, men efter några års förlopp den blifvit bättre, så måste detta bevisa, att institutet varit skött med nit och drift, och då eleverne sett en sådan framgång på en sämre jordmån, så mäste de äfven under tiden haft tillfälle alt lära sig behandlingen af en jord, som är af naturen mera rikhaltig.
Della är åtminstone det ändamål, som vi hafva sökt vid det institut, med hvilket jag har att göra.
Afven jag önskar bifall till Utsk:s betänk., ehuru jag visserligen hade trott det vara sakenligare alt öka anslaget för de landtbruksskolor som redan finnas, än att öka deras antal och göra små anslag till hvar och en.
Det institut som finnes i Skåne har stora bekymmer, genom den financiella ställning hvaruti det är, (ill följd af det ringa anslaget; men då Utsk. icke har velat höja detsamma, så vill jag icke lägga mig emot, att 4 nya instituter må uppkomma och försöka hvad de kunna uträtta.
Måhända kunna enskilde tillskott fylla de brister, som kunna uppstå uti statsanslagen.
Alt återremittera målet af det skäl som en värd talare här tillstyrkt, nemi. på det att det villkor måtte komma alt fästas vid dessa anslag, att noggrann undersökning förut måtte verkställas om jordmånens lämplighet, tycker jag är öfverflödigt.
Hvar och en söker väl att skaffa sig det t jeni igaste ställe som finnes, och längre kan man väl icke komma.
Dessutom torde det väl blifva svårt alt definiera rätta begreppet af den jordmån, som för ändamålet anses passande.
När det blott är fråga om rättareskolor, så tror jag, att jordmånens beskaffenhet kan vara likgilltig.
I Skåne finnes ett institut, hvars jordmån visserligen icke svarar emot den som är allmän i denna provins; men detta institut har icke dessmindre åstadkommit ganska nyttiga resultater.
De elever, som derifrån utgått, sköta sig ganska lira.
Jag tror det således vara likgilltigt hurudan jordmån, som vid ett sådant institut finnes, och att hufvudsaken är, att läraren och föreståndaren kunna sköta det rätt.
Jag röstar för bifall till betänk.
För min del har jag visserligen ingenting emot Utsk:s förslag i hvad det afser bidrag till de större instituterne, såsom Degeberg m. fl.; men de 5,000 r:dr, som sedermera hafva blifvit anslagne för att bilda mindre landtbruksskolor, anser jag för min del icke väl använde.
Jag kan icke begripa hvad man skall uträtta vid dessa mindre landtbruksskolor, som åro försedda med så små anslag, och fruktar att följden blir, att den bildning, som rättarelärlingarne på sådane ställen kunna komma att inhemta, snarare skall blifva för dem missledande, och att de, som vilja anlita dessa inrättningar för att få skick - Den 30 Oclober e. m. •435 lige och duglige personer, komma alt blifva mindre tillfredsställda.
För min del tror jag derföre det hade varit bättre, att någon fråga alldeles icke blifvit väckt om dessa lägre landtbruksskolors bildande.
Hvar och en som känner huru det tillgår vid sådana inrättningar vet, att det är ganska svårt att, äfven vid de större institnterne, gifva tillräcklig undervisning åt både de egentliga landtbruks-eleverne och åt rätlarelärlingarne.
Huru skall man då kunna tillvägabringa detta vid en skola, som får ett så obetydligt anslag och der lärarepersonalen, till följd deraf, måste blifva alldeles otillräcklig för att bibringa de nödigaste kunskaper i den praktiska erfarenheten, till hvars ernående fordras en mängd olika redskap, brukningssätt, rön m. m.
Jag afslyrker således det föreslagna anslaget, 5,000 r:dr, till bildande af 5 nya rättareskolor; men skulle visserligen icke hafva motsatt mig detta anslag, om det blifvit föreslaget till förhöjning i de anslag, som redan äro för de större instituterne beviljade.
Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr, r
Som jag uppkommit under loppet af denna discussion, tager jag mig friheten fråga, huruvida båda de af Utsk. framställde förslagen nu äro på en gång under öfverläggning.
Landtm, tillkännagaf, att frågan ronde anslaget för Landtbruks-institutet å Degeberg redan var af Ii. o. Ad. särskildt afgjord, samt att de under litt. b) förekommande 3me särskilda moment väl nu voro i ett sammanhang föredragne, men att sedan anmärkmr emot ett af dessa mom. blifvit gjorde, följden deraf syntes böra blifva, att särskild propos. för hvartdera mom. komme att framställas.
Som jag icke har hört några anmärkmr mot den första af de här föredragne punkterne, eller den hvaruti Utsk. tillstyrkt, att det vid sista riksdag beviljade anslag af 5,000 r:dr åt rättareskolor mätte få fortfara, så har jag ingenting att yttra derom.
Hvad deremot beträffar den andra punkten, som innehåller ett tillstyrkande, att ytterligare 5,000 r:dr måtte beviljas till rättareskolor, hvaraf 1,000 r:dr till en sådan skola på Gottland, så har här blifvit af den siste värde talaren yttradt, att han ansåg ett anslag af 1,000 r:dr för en rättareskola vara alldeles för litet, för att något nyttigt dermed skulle kunna tillvägabringas.
Dessa anslag af 1,000 r:dr för rättareskolor äro likväl naturligtvis endast att anse såsom ett understöd för deras tillvägabringande.
Det är gifvet, att ett så ringa anslag icke kan räcka till, utan att de orter, för hvilka detta anslag beviljas, måste, så vidt de skola kunna begagna sig deraf, sjelfve göra tillskott för dessa skolors bildande.
Sådant har förhållandet varit med de 5 rättareskolor, hvilka för närvar, äro i gång, och jag förmodar, alt i de andra länen, hvilka kunna komma att anmäla sig till erhållande af dylika anslag, samma förhållande skall inträffa.
Om länen icke sjelfve göra sådane tillskott, så kunna de naturligtvis icke begagna sig af det föreslagna anslaget.
Sakea 436 Den 30 October e m. är föröfrigt af sä mycken vigt för landtbruket i allmänhet, att jag skulle tro det ingalunda vara skäl att emotsätta sig detta anslag, på den grund som Frih. Cederström uppgifvit.
Dessutom måste den siste värde talaren icke hafva rikligt reda på huru redan existerande rältareskolor äro uppställde.
Att dömma efter hans yttrande, så har han föreställt sig, att ett större anslag är för dem beviljadt, än det sorn nu lillstyrkes för de nya rättareskolorne.
De 5 gamla rättareskolorne hafva hvardera ett anslag af 1,000 r:dr årligen, och nu föreslår StatsUtsk., att ytterligare 1,000 r:dr för hvardera af 5 stycken nya rättareskolar måtte beviljas, hvaraf en för Gottland.
Således egentligen 4 rättareskolor för Sverige utom Gottland.
Jag skulle för min del tro, att hvad Staten här uppoffrar, är så obetydligt emot hvad som derigenom möjligen kan vinnas, ja, som ovillkorligen skall vinnas, att jag icke tror det vara skäl att afslä ett så beskaffadt anslag, som det ifrågavar.
Såsom villkor för dessa rätlareskolors bildande är stadgadt, att en egendom af minst 20,000 r:drs värde skall för ändamålet upplåtas.
Således är icke risken särdeles stor, ty ingen lärer, för att åtkomma dessa fattiga 1,000 r:dr, vilja erbjuda sig att upplåta sin egendom till en sådan inrättning, så framt han icke gör det af intresse för saken och för att gagna den ort, inom hvilken rättareskolan skall inrättas.
— Jag tillstyrker bifall lill Ulsk:s förslag.
Jag har icke talat om någon rältareskola i den mening, sorn Frih.
Tersmeden sagt.
Jag har yttrat, att det anslag som är beviljadt för större inrättningar, såsom Degeberg m. fl., visserligen kan vara fullt ändamålsenligt, men att de understöd af 1,000 r:dr, som äro tilldelade rättareskolor, äro ulan allt ändamål.
Jag vill likväl för min del icke vara så effvis, alt jag helt och hållet motsätter mig dessa anslag; men tror, att sådana försök icke hafva den stora effect, som man föreställer sig.
Skulle man sedan finna att man misstagit sig, så är det icke lika lätt att blifva af med dessa understöd, som det varit att bevilja dem.
Har man (rädt in den ena foten, så trä der man lätt in äfven den andra.
Palmstjerna har yttrat, att om jag ha de gjort mig litet bättre underrättad om Sjögestad, så hade jag troligen varit af samma tanke som han.
Jag får dertill svara, att jag något så när gjort mig reda för Sjögestad och jordens beskaffenhet der.
Jag har deraf funnit, lika med många landthushållare i Östergöthland, äfvensom ledamöter inom landtbruks-institutets direction, alt stället icke är passande för ett landtbruks-institut.
Således kan jag icke frångå hvad jag i den vägen redan yttrat.
Jag tror, att hushållssällskapet redan har insett det misstag, som begicks, då det inköpte denna egendom, och att mången ibland dem finner att det varit klokast att låta bli det.
Det är derföre jag önskat, att innan anslag för landtbruks-institut hädanefter beviljas, noggrann undersökning måtte anställas, om jorden på det ifrågasatte stället är för ändamålet passande.
Jag tror, att det är de
Den 30 Octo b er e. m. 437 1,000 r:dr, sorn lockat både detta institut och andra att formera sina rättareskolor; men att de sjelfve insett sitt misstag, derpå hafva vi haft prof, då såväl Sjögestad som andra inslituter inkommit till R.
St. med begäran om högre anslag, emedan de icke kunna bära sig med de anslag som de fått.
Detta tyckes bevisa, att 1,000 r:dr är ett alltför otillräckligt anslag för ifrågavar. ändamål.
Jag vill icke bestrida, att de 5 rättareskolor, som redan blifvit inrättade, böra finnas; men anser det vida bättre att gifva dessa 5 litet mera och låta dem visa hvad de kunna uträtta.
Jag tror icke, att de kunna visa några stora framsteg med de ringa anslag, som de nu hafva.
Vi hafva ett institut i Nyköpings län och hafva sett af tidningarne samt hört af Södermanlänningar, att institutet derstädes icke lärer vara på så briljant fot som man föreställt sig.
Jag har icke sjelf varit der, men dagarne efter den sista profplöjningen träffade jag personer, som kommo derifrån, och de förklarade, att någonting så ömkligt som jordbruket derstädes bade de icke kunnat göra sig begrepp om; att de hade kommit dit för att få se något dugligt, men de instämde deruti, att om de sjelfva vid sina egendomar haft sin jord och sitt träde så skötte, sä skulle de hafva skämt ögonen ur sig.
Dessa äro deras egna ord.
Det är visserligen sant, att man icke kan begära att på några få år betydligare förbättringar skulle kunna åstadkommas på ett sådant ställe, och det var äfven det svaret, som jag gaf dessa personer, fästande deras uppmärksamhet derpå, att landtbruksinstitutet vore för nytt, att man skulle kunna fordra något utmärkt deraf; men jag tror likväl att det kunde vara bättre än det är.
Så äfven med de andra inst-ituterne.
Detta anser jag likväl härröra deraf, att anslagen äro allt för små, att något ändamål dermed skulle kunna vinnas.
Jag önskar derföre, att få U(sk:s betänk. återremitteradt, och ingår hellre derpå, att ifrågavar.
5,000 r:dr må beviljas lill de 5 inslituter, som redan finnas.
Det lärer väl vara utom allt tvifvel, att ett landtbruksinstitut, likasom hvarje annan allmän inrättning, kan skötas väl, eller mindre väl och uppnå större eller mindre fullkomlighet; men jag hemställer till dem som äro kunnige i jordbruket, huru de hittills hafva erhållit skicklige rättare, om icke desse rättare hafva blifvit bildade ifrån tjenstedrängar på egendomar, der de haft skicklige husbönder, eller der egendomen varit skött af en skicklig inspector, hvilken har ledt dem uti arbetet, såväl i sjelfva jordens skötande, som i dertill hörande slöjder.
Att kunna slöjda, att kunna smida livad som för jordbruksredskap behöfves, är af ett stort behof, ty det finnes icke alltid snickare och smeder att tillgå.
När nu dessa jordbruks-instiluter icke afse bildandet af elever i landtbruket med den större theoretiska kunskap, som för dem t. ex. vid Degebergs institut äro bestämda, utan endast afser att bilda skicklige rättare, så föreställer jag mig, att hvad som har kunnat lyckas och som ännu ständigt lyckas för skicklige husbönder ibland jordbrukare, bör väl också vid ett mindre jordbruks-institut kunna utföras.
•438 Den 30 October e. m.
Det ankommer ja således endast på valet af den person, sorn skall handhafva inrättningen, jemte derpå huru hushållssällskaperne utöfva controllerne deröfver.
På dessa för handen varande skäl kan jag icke annat än önska bifall till betänk., och mäste så mycket hellre göra det för Gottland, som detta län i anseende till sitt afskilda läge har svårighet att komma i åtnjutande af fördelarna utaf andra instituter, och om det på den orten, der ingen rätt stor egendom finnes, skickliga landtbrukare icke skulle saknas, så vill dock icke någon af dem genera sig med uppammande af rättarelärlingar mera, än han behöfver för att sköta sitt eget jordbruk.
Om man nu pä
Gottland erhåller anslag till lön åt en lärare, så kan accord uppgöras om inrättandet af ett institut, medelst arrende af en egendom, och saken sålunda blifva gagnelig för hela orten.
Det är dessa skäl som föranleder mig att begära R. o. Adis bifall till den förmån för Gottland, som StatsUtsk. nu har föreslagit, och detta med så mycket mera skäl, som inom Gottland finnes det äldsta hushållssällskap i Sverige, stiftadt d. 24 Jan. 1791, hvilket gaf anledn. till inrättande af det Finska hushållssällskapet, kort efter 1800 års riksdag, och sedan till de öfriges uppkomst.
Jag yrkar bifall lill StatsUtskis betänk.
Jag har begärt ordet endast för att bemöta hvad som blifvit af den förste och näst den siste talaren anmärkt i afseende på 2:ne landtbruksskolor.
Det har blifvit yttradt bland annat, att rättareskolan i Östergöthland har ett otjenligt läge och att jordmånen endast består af sand.
Om så vore, sä skulle man vara befogad att deraf sluta till mycken likgiltighet hos vederbör, vid anslåendet af understöd för en sådan inrättning.
Såsom bekant är, hafva R.
St., då de vid sista riksdag anslogo 5,000 r:dr för rältareskolor i särskilda län, dervid fästat det förbehåll, att icke allenast en jordegendom af minst 20,000 ridrs värde skulle vara till associationens disposition, utan äfven att det måtte stadgas noggranna controllör i afseende på dessa instituters förvaltning.
Deraf var naturligtvis en följd, att, innan något anslag beviljades, hafva besigtningar å sådana egendomar ägt rum och syne-inslrumenten ingått till granskning.
Hvad Sjögestad rättareskola angår, så har jordmånen befunnits vara af sådan beskaffenhet, som Frih.
Palmstjerna redan upplyst, hvadan det visserligen icke varit skäl att derföre afslå det begärda understödet.