Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
S. D. Då nu å nyo föredrogs Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottets den 25 dennes afgifne, och den 27 derpå följde på bordet lagde, Memorial, innefattande förslag till jemkning uti de Respective RiksStåndens särskilt fattade Beslut, rörande Husbehofs-bränvinsbränningen, och dermed gemenskap ägande ämnen, beslöt Ridderskapet och Adeln att berörde förslag gilla, endast med den förändring, att blott en 90 kannors panna må på Landet å en och samma Egendom, samt i Staden, uti ett och samma Verk eller Hus, få nyttjas.
Ut supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och EkonomieUtskottets den 15 dennes aflåtne, samt den 27 i samma månad på bordet lagde, tvenne Memorial i anledning af de hos BondeStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkanden: 1) I anledning af yrkad befrielse för flere KroncHemman i Norra Halland från skyldigheten att aflemna bränntorf till Warbergs lästs ning; samt s) angående en närmare reglering af posfe
Den 30 Maju 677 föringen i Riket, och särskilt öfverklagade olägenheter vid Norrska Postföringen j fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkanden redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallne, Utskottets ifrågavarande tvenne Memorial endast borde läggas till Handling garne.
Ut supra* S.
D Då nu å nyo föredrogs Lagutskottet* den 14 dennesafgifne, samt den 27 i samma månad på bordet lagde, Utlåtande i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 25 sistlidne April meddeldte Betänkande öfver väckt förslag, att Konungens Befallningshafvande må blifva pliktige, att till JustitiacCmcelleren samt Justitia; Ombudsmannen insända ett exemplar af de Kungörelser, som af Kongl. Majts Befallningshafvande utfärdas: att Kongl.
Maj ts Befallningshafvandes obestämda rättighet till Länens innevånares kallande till sammankomster och muntliga förhör må inskränkas, och att med utmätning af debiterad afgift må innehållas, då jäf emot behörigheten af krafvet väckes; beslöt Ridderskapet och Adeln att samma Utlåtande gilla, med anta4 gande af det deruti framställte sednare alternatif, eller att Konungens Befallningshafvande böra till JustitiaeOncelleren och Justitia Ombudsmannen månadtligen insända ett exemplar af de Kungörelser, hvilka i Länet utfärdas, samt röra allmänna och enskiltes rättigheter och skyldigheter.
678 Den 30 Maji. S. D. Vid förnyad föredrngnidg af Statsutskottets den 20 dennes afgifne, och den 25 j samma månad på bordet lagde, Betänkande angående Recognitions-skogarne, blef samma Betänkande i anledning af de dervid gjorde anmärkningar till StatsUtskottet återremitteradt.
S D. Vid förnyad föredragning af Stats-och Bevillnings-Utskottens den 22 dennes afgifne, samt den 27 i samma månad på bordet lagde, Utlåtande i anledning af de hos Bonde; Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottens den 20 sistledne April meddeldte Betänkande om BränvinsBevillningens utgörande för åren 1810, 1811 och 1812 af personer å landet, som ej äga eller besitta jord; fann Ridderskap pet och Adeln, att, enär sistnämnde* Betänkande redan blifvit den 2 i denne månad af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingame.
S- D. Då nu å nyo föredrogs StatsUtskottets den 26 dennes afgifne, och den 27 den. på följde på bordet lagde, ytterligare Utlåtande angående förändring uti Indeldte Infanteriets Beklädnadssätt, beslöt Ridderskapet och Adeln att samma Utlåtande till alla delar gilla, med tillägg, att början af 4:de punkten borde erhålla följande lydelse: ”Vid skeende upp; brott till krig afmönstras munderingen, sora då bör vara i mönstergillt stånd, till Kronan, hvars underbålls-skyldighet sedan vidtager’* Dm 30 Maji. 679 &c
Uti hvilket tillägg de öfrige Respectivé Riks-Stånden skulle vänligen inbjudas, att sig med Ridderskapet och Adeln förena.
D- Då nu § nyo föredrogs BancoUtskottets den 22 dennes afgifne, samt den 23 i samma månad på bordet lagde, iörnyade Betänkande, i fråga om allmänt kungörande af Bar.cosedHsiockens belopp; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att samma Betänkande gilla, med anmodan till BancoUskottet, att, i afseende på den för handen varande Financereglering, skyndsammeligen till RiksStånden uppgifva Banco-sedelstockens belopp från den 1 Januari ifioo till den 31 December 1817, samt med förbehåll, att, vid Allmänna Financee regleringens afgörande äga öppet, att, der så nödigt skulle synas, å nyo företaga frågan om Bankens årliga publicitet till pröfning; uti hvilket beslut de öfrige Respective RiksStånden skulle vänligen inbjudas, att sig med Ridderskapet och Adeln förena.
S. D. Vid förnyad föredragning af Statsutskottets den ao dennes afgifne, samt den 27 i samma månad på bordet lagde, Utlåtande angående väckt motion om inlösande af deså kaU lade Schlegelska Godsen i Hallands Län ; ansåg Ridderskapet och Adeln berörde Utlåtande böra till BancoUtskottet remitteras.
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och Ekonomie-Utskottets den Den 30 Maji.
15 dennes afgifne, samt den 27 i samma måa cad på bordet lsgde, Utlåtande, i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln samt Preste.
Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 13 sistledne Mars meddeldte Betänkande, angående åtgärders vidtagande till den veneriska smittans utrotande, biet hvad Utskottet i detta ämne tillstyrkt, till alla delar af Ridderskapet och Adeln afslagit.
Föredrogos å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne, 6amt den 25 och 27 dennes på bordet lagde, Ber tänkanden:
Från StatsUtskottet: t)
Af den 16 dennes, i anledning af Herr Presidenten D. von Scultzenheims Memorial rörande försäljning af Kungsgårdar, Recognt-; tionsskogar och Officers-boställen, m. m.
Af den 20 dennes: *) Angående Kronoskogarne. 3) I anledning af Kongl.
Maj:ts nådiga skrifvelse, rörande en förbättrad hushållning sned Ekeskogarne, 4) Angående kostnadssummans anslående * till en minnesvård öfver Högstsalig
Hans Kgl, Höghet Kronprinsen Carl August, Den 30 Maji.'' 681 5) I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, angående tillökt Vaktbetjening vid Götheborgs Läns Fängelse. 6) Öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss angående ersättning till Häradsskrifvarne i Jemtland för dem anslagne, men ännu icke tillträdde Boställen. 7) Angående Kongl.
Majrts Nådiga Remiss, rörande reglering af lönings-sättet för LandsSecreteraren och LandsKammereraren i Jemtlands Län. 8) Af den 26 dennes} angående kostnaden till tryckning af TabellCommissionens afgifne Utlåtande och Tabeller.
Frän Allmänna Besvärs- och Ekonomie-Utskotteti
Af den 22 dennes, i anledning af väckte motioner om motsvarande skyldigheters uppfyllande af de Åboer, hvilka med bristande Tackjernsblåsning vilja bibehålla de åt Bergsmans Hemman från ålder beviljade förmåner, samt om inrättande af en Bergslag i Norrbottens Län.
Från Stats- samt Allmänna Besvärs- och Economie-Utskotten: den 15 dennes, i anledning af Herr Munck af Rosenskölds, Eberhard, Memorialj angående en tillräckligen vidsträckt Nederlags* 682 Den 30 Maji. frihet för Stockholm, såsom correctif emot den Finska Handeln.
Af den g dennes, i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln samt BorgareStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 18 sistlidne Mars meddeldte Betänkande öfver väckt motion om granskning af Police-förtattningarne, rörande sysslolöse personers försändande till Arbets- och Cotrectionshus, samt angående vederbörandes skyldighet, att till Justitieombudsmannen insända de beslut som angå personer, dömde till Krigstjenst eller Corrections- arbete.
Vid förnyad föredragning af ExpeditionsUtskottets den 20 dennes aflåtne, samt den 25 i samma månad på bordet lagde, Memorial, rörande bestämmande af dagen för början af nästkommande Riksdag, fann Ridderskapet och Den 30 Maji.
683 Adeln för godt utsätta den 15 Januari 1823» å hvilken dag nästa Lagtima Riksdag borde taga sin början.
Ut supra. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls RiddarhusUtskottets den 22 dennes aflåtne, och den 27 derpå följde på bordet lagde, Memorial, innefattande Utlåtande öfver Majoren Henric Adolph Gyllensvans hos Kongl.
Majit i underdånighet gjorde ansökning att för Adeliga Ätten Gyllensvan få intaga
Säte och Stämma på Riddarhuset.
Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Betänkanden: Från StatsUtskottet; Af dm 23 dennes: 1) Angående verkställd granskning af Allmänna Magazinslnrättningens Räkenskaper och Förvaltning, jemte förslag till grunder för denna Inrättnings organisation. 2) Angående Frösäds Magazins inrättande i Gefleborgs Län. 3) Angående ett SpannmålsMagazins anläggande i Staden Fahlköping. 684 Den 30 Mafti 4) Angående ett SpannmålsMagazins an-s läggande 1 Staden Borås.
Af dm 26 dennes: 5) Angående lagmannen Grefve Gyllenborgs anmärkningar vid StatsUfskottets Utlå* tande om medel till Cassern åt Kongl. Andra Gardes Regementet. 6) Öfver gjorde anmärkningar vid Statsutskottets Betänkande, angående Båtsmansln-; delningen i Blekinge.
Af den 2 8 dennes: 7) Angående RiksStåndens Protocoller samt Bihanget dertill. 8) I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, angående en årlig anslags-summa till underhållande af byggnaderne vid Rosersbergs Kungsgård.
Från EancoUt skottet:
Ai den 28 dennes: 1) Memorial med det yttrande Bankens utsedde Revisor, vid nyligen förrättad Revision öfver Götha CanalVerk, i stöd af särskilt anställd undersökning, enligt derom erhållit uppdrag, till Herrar BancoFullmägtige afgifvit,' såsom grund och vägledning för bedömmande
Den 30 Majli <58 5 af den fråga:
Huruvida dtt återstående arbetet ▼id berörde Verk kan utföras vied de medel, som dertill blifvit beräknade. 2) Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande, såväl i anledning af RikJ sens Ständers Revisorers afgifne Berättelse, som den af Utskottet verkställde granskning, rörande B3DcoVerkets Styrelse och Förvaltning efter sednaste Riksdag.
Från Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet i Af den 22 dennes: 1)
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande om inrättande af en Besparings-Bank, till förmon för fattige Arbetare. 2) Öfver anmärkningar vid Utskottets Betänkande, rörande väckt motion om frihet för Landtmannen, att mot låg eller ingen tull få exportera 6ina producter. 3) I anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande, rörande inskränkning i Exclusiva privilegiers meddelande. 4) Öfver anmärkningar vid Utskottets
Be^ tänkande rörande medlen till öfverflödets hämmande, samt yrkadt förbud mot yppighetSJ varors nyttjande och förbrukning m. m. 686 Den 3 c Maji.
Upplästes och lades på bordet följande frän RiddarhusUtskottet inkomne Hörsamste Memorial!
Sedan RiddarhusUtskottet i 10 § af sitt till Höglofl, Ridderskapet och Adeln den 18 sistlidne Mars afgifne Utlåtande öfver RiddarhusDirections RiksdagsBerättelse haft äran anmäla, det Utskottet ansett Instructionen för RiddarhusDirection af den 25 April 1810 och nu gällande LåneRe.glemente i åtskilige delar tarfva ändring, så får Utskottet nu tili Högloflige Ridderskapets och Adelns upplysta bepröfvande vördsammeligen öfverlemna härhos bifogade förslag så väl till ny instruction för RiddarhusDirection, med de derunder lydande Embets- och Tjenstemän, som till Reglemente angående
På RiddarhusUtskottets vägnar, C. F. Posse. C. W. Riben.
Utdrag af Protocollet, hållet i Högloflige RiddarhusUtskottet den »6
Vid justeringen af det project till förändrad Instruction för RiddarhusDirectiones Dett 30 Maji.
687 med derunder lydande Embets- och Tjenstemän, sorn Utskottet beslutat att Ridderskapets och Adelns pröfning underställa, yttrade Grefve Spens, Jaeol Melcher: ”Uti förslaget till det stadgande sorn i 3:dje Art. 2 §. af den Högloflige Ridderskapets och Adelns pröfning underställde förändrade Instruction för RiddarhusDirectionen, och de under densamma stående Tjenstemän, förekommer, att nemligen RiddarhusSecreteraren icke skulle äga. att under Riksdagarne sin representationsrätt utöfva, kan jag för min d 1 icke instämma, utan anhåller, att få särskilt i denna del framställa mina tankar, hvilka torde få Betänkandet till Högloflige Ridderskapet och Adeln åtfölja.
Jag vill icke vidlyftigt uppehålla mig vid den frågan, om Ridderskapet och Adeln, genom sitt enskilta beslut derom, kan betaga nå; gon Svensk
Adelsman utöiningen af hans ärfda, ej förverkade, representationsrätt vid Riksdagar, om icke till det minsta dertill skulle fordras Konungens bifall, likasom till Riddarhus- Ordningen, och öfrige Stadgar rörande Ståndets sammansättning.
Man kan kanske undvika detta genom den förklaring, att det af RiddarhusSecreteraren sjelf beboende hvtlandet af hans representations-rätt såsom Adelsman är honom affordradt såsom vilkor, hvarförutan han ej kan till sysslan admitterasj att en afsägelse från denna rätt endast kan förskaffa honom sysslan, och att om han skulle vilja återkalla denna afsägelse hvartill han, likasom alla, hvilka på orimliga pretentioner 688 Den 30
Majli afsagt inalienabla rättigheter, ostridigt 5r be* rättigad, det beror på Ridderskapet och Adeln, att anse honom i och med detsamma från sysslan skiljd.
Jag vill endast fästa mig vid olämpligheten af, att försökande till en tjenst, Born man med så mycket skäl önskar beklädd endast af en skicklig, rättskaffens och patriotisk man, såsom vilkor, föreskrifva en uppoffring af medfödda rättigheter till deltagande i Lagstiftningen, en afsägelse af rättigheten att dervid fritt och oförställdt få yttra sig i Fosterlandets angelägna ärender, och i sin mohn äfven medverka till ett godt och för Fosterlandet lyckligt resultat.
Jag anser åtmindstone för min del denna fordran vara den hårdaste, som af en Svensk Adelsman kan göras, och förmodar, att den skall afskräcka många från anmälan till RiddarhusSecreterare-tjensten vid inträlfande ledighet, åt hvilka Ridderskapet och Adeln eljest skulle kunna hafva skäl, att anse för en lycka att få uppdraga den, men hvilka, brinnande af nit för alla goda sakers framgång, och förkastande, såsom sig mindre värdig, den utväg, att medelbarligen verka derföre, då de känna sig äga förmåga, och veta sig äga rättighet, att få göra det öppet och oförställdt, hellre skola söka, att emellan Riksdagarne gagna Fosterlandet i någon annan Embetsmanna-väg, som icke betager dem rättigheten, att äfven såsom Riksdagsmän helga samma Fosterland sitt nit och sina kunskaper.
Jag finner äfvenledes ganska inconsequent, att, genom sjelfgjorda föreskrifter, från Den 30 Maji. från sig utesluta en dertill genom födseln be-! rättigad Ledamot, till hvars skicklighet och kunskaper man hyser nog förtroende, för att lemna honom den enda syssla Ridderskapst och Adelr. kan bortgifva, och af hvars deltagande i öfveriäggningarne roan således synes icke böra kunna vänta sig annat än nyttiga upplysningar och mogna rådslag, helst dä hans närmare befattning med Riksdägsärenderne sätter honom i tillfälle, att af deni taga närmare kännedom, än de fleste andre.
Det förefaller mig slutligen äfven besynnerligt, att RiddarhusSecreterare-tjenstens utöfning skall anses så trägen, att den ej tillåter förening med Riksdagsmanna-befattning, då denna befattning anses kunna, utan något åliggandes försummelse, sammanslå msd hvarje annan publik tjenstebefattning inom Hufvudstaden. af hvilka många åtminstone fordra fullt ut så trägen tjenstgöring som Riddarhus^Secreterarens, utan att denna tjenstgöring kan, lika med hans, utöfvas på samma rum, som Riksdagsmanna-kallet uppfylles, och utan att ds föremål, på hvilka han såsom Embetsman och Riksdagsman behöfver fästa sin uppmärksamhet, äro, såsom det med RiddarhusSecreteraren inträffar, precist desamma.
Jag har hort sägas, att det icke skulle passa sig, att Secreteraren i ett Samfund äfven skulle under öfverläggningarne utlåta sig, och söka verka på besluten ; jag måste bekänna, att jag alltid anser det passa sig för en Svensk Adelsman, Ridd. 0, Ad, Prof. VI* B, II, Afd. 8?, 88.
Den 30 Maji. sorn på Riddarhuset har inträde, att i Riddefskapets och Adelns öfverläggningar utlåta sig öfver förekommande mål, och att, då han äger den skicklighet och de kunskaper, att Riddefskspet och Adeln ansett honom värdig sitt särskilta förtroende, det vore en verklig förlust, om han icke skulle utlåta sig, och lill fa‘tande af riksgagnehga beslut med sin upp]y«n:ng medverka.
Uti flere andra Länders Mational-r presentationer är också alltid en Ledamot Secreterare, och denna befattning anses, näst Ordförandens, för den vigugaste.
Jag har fötr en gång yttrat mig angående angelägenheten af RiddarhUsSecreteraretjensten, och nödvändigheten att icke betrakta RiddathusSecteterartn endast såsom vår Protocollsförnitigs-tnachin vid Riksdagarne-
En sådan blott mechanisk befattning med MemorialProtocollet, analog med Snällskrifvarnes i Engelska Parlamentet, skulle kanske så upptaga uppmärksamheten på ord, att den på mening alldeles skulle förgå ; men så snart man fordrar någon annan egenskap af RiddarhusSecreteraren, än den, att skrifva fort elter dictamen, så snart man medger honom rätten, att få med sitt minne suppleeia biisterne i sina anteckningar, och förbehåller sig rättigheten att öfverse htiru yttranderne blifvit fattade, finnér jag icke att det bör kunna anses för så absolut omöjligt för en man af snille och skicklighet, att un. der det han samvetsgrant antecknar hufvudinnehållet af en annans yttranden $ fästa den uppmärksamhet vid detta innehåll, att han sjelf deröfver kan sig med tili ellet afstyrka»»
Den 30 Maji. de utlåta; och att ingen gör anteckningar Llrider det RiddarhusSecreterareri sjelf yttrar sig* ftiatte ej vara farligt, dä RiddarhusSecreteraten vanligen plär vara en man, som vet hvad han säger, och* åtmindstone till dess lian slutat sitt tal, och får tillfälle att anteckna dess innehåll, måtte minnas hvad han sagt.
Det återstår då ingen ann3n af de beryktade Olägen heterne deraf , att Riddarhusbecreterärerl tillika är Ledamot, och yttrar sig i löre ko immande mål, än den tillåtelse han torde behöfva, Och såsom mindre betydlig, troligen ej nekas, att vara fri ka 11 ad från skyldigheten , ätt tala endast fiån sin Bänk, men deremot har man undgått, att bjuda denna syssla åt skicklige och patiiotiske män, med ett vilkor, som, åtmindstone efter hvad mig synes, bör så långe någon möjlighet till subsistehce på annat sätt finnes, afhålla skicklige och patriotiske märt från att åtaga sig den, och betöfva sig en nyU tig Ledamot, för att af honörn, till hans egen
Och det allmännas gemensamma skada, gorå endast en Protocollsförande Automat*” Och skulle detta yttrande åtfölja Utskottets Betänkande till Högloflige Ridderskapet och Adein.
(Förslagen till öy Instruction Och LåftReglemente, hvilka, i anledning af återremiss, blifvit af RidcbthusUtskottet i vissa delaf Giaa. 692 Den 29 Maji, arbetade, finnas tryckte uti PleniProtocollet för den 20 Junii.)
Friherre Palmqvist, Magnus, uppläste följande:
Då Friherre Carpelan gårdagen på ett så tydligt sätt framfördt sina anmärkningar vid Bevillr.ingslJtskottets förslag, att lägga Bevillning på räntorna af Arméens PensionsCassas capitaler, sä får jag ödmjukast i korthet framställa, att då jag hufvudsakligen åberopar mig Herr Friherrens på sanning och billighet välgrundade skäl, anser jag Amiralitets KrigsmansCassan böra tillgodokomma ett lika skonsamt bebandlandlande med Arméens PensionsCassa, emedan den, grundad på enahanda fonder, och med jemförlige åligganden, har skyldigheten, att gifva gratialer åt i tjensten föråldrade, obotligt sjuke, förlamade, blesserade eller skadade Krigsmän, samt åt deras Enkor och Barn, äfvensom pensioners utdelande, i nion af tillgångarne, till i tjensten grånade eller blesserade Officerare och Underbefäl; jag anhåller derföre , att detta mitt Anförande måtte, jemte de öfrige anmärkningarne uti ämnet, blifva till Bevillningsutskottet öfverlemnadt, öfvertygad, att detta Utskott först, och sedermera Rikets Högloflige
Ständer skola med öm behjertenhet handla uti ett ämne, der Statens båtnad ej blifver stor, men de åldrige Krigsmännens, deras Enkors och Barns smärta Den 30 Maji. 65 3 och lidande ganska säker.
Stockholm den 30 Maj 1818 •
Magnus Palmqvist.
Remitterades till BevillqingsUtskottet.’
Föredrogs å nyo och remitterades till BancoUcskottet Grefve Spens’s, Carl Gustaf sist— lidne gårdag väckte motion om tryckning på Bankens bekostnad af BancoCommissarien
Silf-, verstolpes historia om Bankens öden 3 hvarjemte Grefve Spens erhöll Ridderskapets och Adelns tillåtelse, att sitt Memorial med de öf* rige RiksStånden communicera.
Föredrogs å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 29 dennes förmiddagen på bordet lagde, Ut-s låtaoden:
Från BancoUlskottet:
Af dm as 1) Rörande låne-biträde af Banken till uppbyggande af TrivialSkolashuse« i Landskrona. 2) I anledning af gjorde anmärkning
Den 30 Maji. gar vid Utskottets den 2; sistlidne April nieddeldte Betänkande, i frågan om inrättande §f cn ny fond för Bill fiskare., 3)
I anledning af väckt fråga om låne^ Vinderöd för Skeppshvarfsägaip och Skepps* Byggerier. 4)
I fråga om understöd af Banken till Byggande af en Stenbio i Carlskrona. från Allmänna Besvärs- oth Ekonomiutskottet; Af den 15 dennes, i anledning af de hos pidderskapet och Adeln samt Bonde Ståndet gjoide anmärkningar vid Utskottets förut med* deldte Betänkande, rörande yrkadt upphäfvan* de så väl af Stockholms Stads rättighet, at{ Uppbära patin-» Torg-, Br0~ 0ch Renhållning?- p nningar, då hö. halm och bränkol införass $om ock af Landtmannens åliggande, att i vissa gtäder erlägga Våg- och Mätare- penningar för inkommande varor.
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs och EkonomieUlskQttets den 25 den* pes aflåtne, samt den 27 derpå följde ef* termiddagen på bordet lagrie Memorial, öfvep återremlss af Prosten Doctor Stenhammars un* der den 5 sisth Januari till Utskottet remitfejftd?
Anförande, angående saknad eller fö?“: Dm 30 Maji. 69 j dröjd verkställighet af Kongl. Majits och Riksens Ständers, uti åtskilige
Rikets inre hushållning rörande ärender, vidtagne beslut; fann Ridderskapet och Adeln, att samma Memorial endast borde läggas till Handlingarne.
Då nu å nyo föredrogs Expeditions-UtJ skottets den 26 dennes aflåtne, samt den a7 i gamma månad eftermiddagen, på bordet lagde, Memorial, angående Register till Bihanget, och Renskrifningshjelp för ExpeditionsUtskottets Cancellister, biet' samma Memorial till Siats-Utskottet remitieradt.
Vid förnyad föredragning af Banco Utl skottets den 22 dennes afgifne, samt den 29 derpå följde förmiddagen , på bordet lagde, tvenne Utlåtanden, öfver de hos BondeStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den32sists lidne April meddeldte Betänkandcn: 1) Om lånebiträde från Banken till Uddevalla Stads Kyrka. 2) Om lånebiträde hån Banken till upp-' byggande af Lärohus i Calmar och Skaraj fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde aine Betänkanden redan blifvit af Ridder skåpet och Adelö bilallne, Utskottets ifrågava* 696
Den 30 Maji. rande Utlåtanden borde läggas till Handlingarne.
Då nu å nyo föredrogs Allmänna Besvärs- och Ekor.omie-Utskottets den 15 dennes afgifne, samt den 29 derpå följde förmidJ ■dagen pa bordet lagde, Utlåtande i anledning af de hos PresteStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 3 sistlidne April meddeldte Betänkande, om vidtagande af nödige åtgärder till förekommande af värfvade Krigsmäns permitterande och kringvandrande i Landet, samt upphörande af Handtverks-gesällers lika beskaffade vandrings fann Ridderskapet och A^ deln, att, enär Utskottets sistnämnde Betänkande redan blifvit till alla delar af Ridderskapet och Adeln afslagit, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handiingarne.
Friherre Cederström,''
Jaeob:
Jag får hem* Ställa, 0111 icke Ridderskapet och Adeln skulle behaga anmoda BancoUtskottet, att så fort sig göra låter, besörja utdelning bland RiksStåndens Ledamöter af erforderligt antal exemplar Utaf det, genom Utskottets föranstaltande, redan tryckte yttrande Bankens utsedde Revisor vid nyligen förrättad revision öfver Götha CanalVerk, i stöd af särskilt anställd undersökning enligt derom erhållit uppdrag, till Herrar BancoFullmägtigc afgifvit, såsom Den 30 Maji. 6 97 grund och vägledning för bedömmande af den fråga; huruvida det återstående arbetet vid berörde
Verk kan utföras nied de medel, som dertill blifvit beräknade, samt att i händelse denna min hemställan af Ridderskapet och A, deln bifalles, de öfrige Respective RiksStånden måtte inbjudas, att uti enahanda beslut med Ridderskapet och Adeln Sig förena.