Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Här i 5 § säges, att de större sedlarna af nya slaget skola i vexelbanken upptagas; 5oS Den 23 Mars. i elen a mil'a är upphörandet af sedlars utställande genom vexeibanken den tidpunkt, hvarefter först det nya stadgandet skulle träda i verksamhet, hvilket utgör egentliga skillnaden emellan nya och gamla sedelsystemet, nemi. att Bankens sedlar af gångbara valörer hållas på förhand färdiga, för att genast kunna ulvexlas, och att de ej annulleras, derest de ej äro förslitna.
Nu frågas: skola de nya stora sedlarna utställas från annan ort, än der de upptagas (hvilket vill väl säga bokföras)?
I sådant fall torde omgången blifva kinkig och åtminstone fordra kostnaden af en stor personal.
Har det deremot varit meningen, att de skulle utställas från samma ställe, der de upptagas, så vore ju vilkoret ti!
Ii n te
Ig jord t för införandet af hvad i 2 § stadgas, äfvensom föreskrifterna i slutet af 1 t § då väl icke kunde efterlefvas?
— Då TJtsk, sjelf erkänt, att mot antagandet af inia redaction intet hinder möter, och jag torde tillräckligt hafva visat, att den af Utsk. föreslagna kunde föranleda tvifvel om betydelsen, hvilka det visserligen legat utom Utsk:s afsigt att framkalla, så vågar jag smickra mig, att införandet af min redaction i Utsk:s framdeles afgifvande förslag verkligen icke skall finna något hinder.
Mot 6, 7 och 8 §§ förekommer ingen annan anmärkn, än att, 0111 sedelvalörerna undergå någon förändring, redactionen derefter bör lämpas.
9:0 ”Att texten —• — t — silfver specie) (— f r:dr b teo),’1 I händelse man skulle anse denna reductionslabell nödig på de nya sedlarna, låter den sig verkställa å de större valörerna (fr. o, m. jo r:dr) titan annan olägenhet, än tidspillan för plåtarnas förändring.
Deremot finues på de små sedlarna ingen plats för dess införande.
Mot de öfriga delar af förslaget har jag ingen särskild anmärkn. alt göra.
Jag öfvergår nu till B.
Anmärkningar vid luckorna i U t s k: s förslag.
Min motion afsåg endast 1 § utaf nu gällande bancoreglementes 4 a,‘h 2 afd.
Utskts förslag (einnar oafgjordt, om detta ej sträcker sig längre.
Bedactionen af 1 och 9 §§ tvekes antyda, att det ar äinnadt att äfven ersätta 2 § i förutnämnda afd.
Är det så, är förslaget otvifvelaktig! ofullständigt; är det icke så, torde dock frågan böra upptagas, 0111 tillfället behöfver begagnas alt lämpa föreskrifterna i denna 2 § efter nu blifvande förhållanden, Den lyder nu, som följer: "I texten å de nya sedelvalörer, som enligt föregående i §:s 1 punkt lif. a komma att ulgifvas, och hvaraf redactionen öfverlemnas åt Bancofullinägtige, skall bestämdt utsättas det quantum silfver, som nå hvarje r:dr, efter vid denna riksdag fattade beslut, innchålles; börande derjemte i livar och en sedel uttryckas, att sedeln vid anfordran beta - Den aB Mars.
S09 Jas, äfvensom lagen mot efterapning oell förfalskning, jemte den deri tillika stadgade belöning för upptäckandet, skall åberopas.”
Orsaken till detta förra Ständers beslut var önskan att, på sätt i flera lander i afseende på både metalliskt och sedelmynt i sednare tider ägt rum, genom bestämda uttrycket af det quanturn silfver, hvarmed sedeln skulle inlösas, lemna en ökad moralisk garanti mot framtida rubbning.
Enligt det uppdrag, denna § lemnade Bancofullmägtige, fastställde de följande redaction för texten å de nya sedlarna: ”Sveriges It.
St:s Bank inlöser denna sedel vid anfordran med r:dr b:co, riksdalern innehållande i fint silfver skÄ vict. vigt.”
Det är bekant, att Fl.
BancoUlsk. vid denna redaction anmärkt, att man icke afsett de tillåtna remedier.
I afseende på frågans fullständiga utredande hänvisande dels till fullmägtiges förklaring, hvars hnfvudsakligare innehåll är infördt i BancoUtskrs betänk.
IX:o 12 sid. 60—65, dels till discussionen i ämnet på Riddarliuset d. 20 sisth Juni (B. o. Ad:s prot. 8:de del. sid. 020—33o), vill jag endast erinra, att skS v. v. är just det quanturn silfver, som en r:dr b:co efter mynt bestämningslagen och den of K.
M. bestämda slagskatt och myntfot skall innehålla, ehuru den genom tillåtna remedier möjligen kan innehålla något meleher mindre, och att i intet af de länder, der roan äfven med den scrupulösa noggrannhet bestämt mynt- eller sedelhafvarnes rätt till viss metallisk valuta, man afsett den större eller mindre skillnad, som genom olika remedier kunde uppkomma (sjelfva det nya Svenska silfvermyntet, hvarmed våra sedlar skola inlösas, har på randen en påskrift, att det innehåller T75^ fint silfver, hvilket väl, likasom den af Bancofullmägtige uppgifna b:cor:drns innehåll fint silfver är fullkomligt öfverensstämmande med den af K.
M. bestämda myntfot, men genom tillåtet remedium i verkligheten kan vara t. o. m.
To553 under eller öfver.
Då jag icke tror, alt man bör underlåta att gifva sedlarna det Ökade förtroende, ett bestämdt uttryck af det silfverquantum, hvarmed de skola inlösas, komme att gifva dem, men deremot, på grund af hela ve lidens erfarenhet, tror, att ett afseende dervid af den möjliga skillnad, som genom olika använda remedia kunde i myntstyckena uppkomma, endast skulle verka villervalla och troligen medföra myntfotens, d. v. s. myntets nedsättande till det lägsta remedium, så anser jag för min del, att all fråga örn borttagande af ifrågavar. tillägg pä sedeltexten (åtminstone på de större sedlarna) bör förfalla, och att äfven ingen förändring bör ifrågasättas för det fall, att sedel- och silfvermyntet blifva lika.
Deremot, om sedlarna såsom hittills komma att lyda å b:co, men inlösas med silfver, utpräglade efter nuvar, myntfot, kunde en sträng entieus anmärka, att texten är ställd till inlösen med ett mynt, sorn icke linnes utmyntadt i silfver.
5x0 D e n a3 Mars.
(Ehuru denna invändning, mig veterligen, icke bfifvit väckt, tiar jag dock för fullständighetens skull ansett 111ig böra upptaga densamma.)
Jag gillar visst icke en sådan anmärka., och kan till stöd för dess underkännande anföra, att i det land, der man Ejr mest noggrann med sjelfva bokstafven af sina lagar, man i den lag, som återställde Engelska bankens, skyldighet att med guld inlösa sina sedlar, endast stadgade, att från en viss dag det ålåg banken att inlösa sina sedlar med myntadt guld, efter 3 £ 17 s. io| d, per uns fint, och liar ännu aldrig i England något guldmynt slagits, sorn betat Livré (eller Pound) Sterling, ehuru numera s. k.
Sovereigns utmyntas efter just det innehåll i fint guld (nemi. efter myntfoten, utan allt afseende på remedium, som en £ Steri. efter nämnde bill motsvarar], Likväl har jag för dem, som kunna vara af en annan tanka, uppgjort ett särskildt alternativ, sorn dock har den olägenheten att fordra betyd-s liga förändringar på plåtarna och således förorsaka tidspillan, § 3 i oftaanförda 2 afd. af 4 art, i i83o års b:coreglemente kan utgå, om 1 § i Utsk:s förslag erhåller den förän dia de redaction, jag här ofvan föreslagit.
3,4) 5 och 6 §§ kunna oförändrade bibehållas, med undantag, att, om Ulsk. skulle godkänna förslagen om förändring i bestämmelserna för rnaximisummorna af de förskott, lånecontoren få begagna för småsedelsvexling, det iakttages i moni, ti) af 6 §. 7 §, såsom innehållande en temporär, redan verkställd åtgärd, kan utgå, Efter öfverläggning med chefen för stereotyperings-anstalten för de delar, som röra sedlarnas text, får jag bifoga mitt förslag till den afd. i btcoreglementet, hvilken skall motsvara den 2tdra i 4 art. af det nu gällande.
Förslag till den af deln. i blifvande bancoreglemente, hvilken skall ersätta aldra afd. i arl- nf t83o års bancoreglemente.
1 § (motsvarar den i:a i Utsk:s förslag). i:a alternat. a:a alter 11 a t. (för det fall, att K, M. bifaller (för det fall, att K.
M. icke beslutet om courantmyntets in- bifaller R.
St:s beslut om couförande och detsamma vinner rantmyntet) laga kraft)
Fr, o. ni. början af år i836 Bankens sedlar ställas å b:coutställas Bankens sedlar å cou- mynt, hvari en r:dr, enligt rantmynt, hvari en i:dr mot- myntbestämningslagen af d. s svarar 4 r:dr silfyerspecie efter Mars i83o, motsvarar 4 >:dr den, med afseende å slagskat- silfver specie i den genom K. tens beräkning i myntet, genom rnyntordningen af d. i5 Juni K. myntordningen afd. 25 Juni t83o förändrade i664årsmynt18I0 förändrade i664årsmynt- fot, fot, eller |j r:dr i Bankens förut utställda, å specie eller b:eo lydande sedlar.
Den 23 Mars. 5ii i § (motsvarar den 2ta i Utskts förslag).
Med undantag af transportsedlar, hvilkas utgifvande på lii tt i lis vanligt sätt fortfar, intilldess detsamma, enligt hvad här nedanföre i \f\ § stadgas, upphörer, skola Bankens sedlar hållas på förhand färdiga, för att kunna genast och utan omgång utvexlas till allmänheten; och skola de, sorn åter ingå, begagnas på enahanda sätt samt ej antiulleras, derest de icke äro förslitna. 3 § (motsvarar den 3te i Utskts förslag).
Sedan utställandet af transportsedlar och af de hittills brukliga 3 och 2 rtdrs sedlar, på sätt i i4 § föreskrifves, upphört, skola Bankens sedlar å högre valör än (alternativt) selö)!/1 a}^:r endast ställas å följande bestämda summor, nemi. i rtdr, 3 rtdr, io r:dr, i5 r:dr, ioo r:dr och 5oo rtdr; Bancofullmägtige dock ohetaget, att, om de skulle finna allm. rörelsen så fordra, kunna tillägga en ny valör emellan 3 och io rtdr, en emellan 25 och ioo rtdr och en öfver 5oo rtdr, 2.4. så att högsta antalet sedelvalörer utöfver g sktr sammatiläknadt blifver nio. 4 § (motsvarar den 4:e * Utskts förslag).
Sktssedlar (lia ällern.) å de hittills brukliga valörernas mbtsvar. belopp i courant, d. v. s. å 24, 18 och 12 sktr, (21 a al terin) å hittills brukliga valörer, d. v. s. å 16, 12 och 8 sktr, må hädanefter som hittills allmänheten tillhandahållas, att till den, som det åstundan, utvexlas, intilldess R.
St. annorlunda förordna; dock äger Bancostyrelsen tillse, att de gamla tillgångarna, bland hvilka Banken ännu äger ett betydligt förråd sedlar å t4 och 10 sktr ktmtt, gällande lika med btcomynt, blifva i görligaste måtto använda. 5 § (motsvarar deh 5te i Utskts förslag).
De större sedlarna af nya slaget, derunder räknade valörerna fr, o, m. 25 rtdr och deröfver* skola i bokföring
Upptagas efter stycketal med numer och datum* hvarvid iakttages, att de, som tid efter annan i cassorna inkomma och icke befinhas fornötta, samt sålunda till utvexling åter få begagnas, icke förr antiulleras och i böckerna afföras, an då de genom nötning äro för vidare omlopp bland allmänheten oljenliga.
De smärre sedlarna, hvartill räknas valörerna Under 25 rtdr, skola icke efter stycketal, numer och datiim, ulan endast till antal och summa inom hvarje valör i räkenskaperna upptagas och afföras. 6 fj (motsvarar den 6:e i Utskts förslag).
Till alla sedlar å 1 rtdr och deröfver användes s. k. lamelleradt papper efter de för Utsk. uppvisade prof; full" 5l2 Den 23 Mars. mägtige dock obetaget att gifva papperet all den ökade förbättring, ytterligare vunna insigter kunna påkalla. 7 § (motsvarar dan 7te i Utskts förslag).
Formaten å de i föregående § omförmälda sedlar blifva likaledes i öfverensstämmelse med de för Utsk. uppvisade prof, sålunda att 5oo och 100 rtdrs sedlarna komma att förfärdigas af det största formatet, de å i5 och 10 r:dr af det dernäst, samt 3 och i rtdrs sedlarna af det minsta.
Skulle fullmägtige begagna den i föregående 3 § dem lemnade rätt att låta utställa sedlar å flera valörer, komma dessas format att rättas sålunda, att, om någon valör antages å högre summa än 5oo rtdr, den tillverkas af största formatet, och örn någon valör emellan och roo rtdr eller emellan 3 och io rtdr införes, den förra tillverkas af medlersta och den sednare af minsta formatet. 8 § (motsvarar den 8te i Utskts förslag).
Dessa sedlar tillverkas af färgadt papper, nemi. de å 5oo, 20 och 3 rtdr af blått samt de å ioo, io och r rtdr af gult.
Skulle sedlar af flera valörer utställas, bör till dem någon annan, t. ex. grön färg, väljas; dock må det bero på fullmägtiges pröfning att, om någon högre valör än 5oo rtdr anses behöflig, kunna dertill använda ofärgadt papper. 9 § (motsvarar den gte i Utskts förslag).
Texten tryckes, på sätt de för Utsk. uppvisade prof utvisa, i s. k. stereotyperingsform, under iakttagande af, att typen till hvarje valör är så olika de öfriga, att icke förfalskning från den ena till den andra kan verkställas.
10 § (ny §, motsvarar den 2ta i nuvar. reglemen te p. 65).
Såsom text för sedlarna å i rtdr och deröfver stadfästas följande formuläri lia a Item. 21 a altein. 3ie alternativet. ”Sveriges Rikes Ständers ”Sveriges Rikes Sländers Bank inlöser denna sedel vid Bank inlöser vid anfordran anfordran med rtdr oo denna sedel å rtdr oo banco Courant Banco med silfvermynt efter
Mynt riksdalern innehållande i fint beslämningslagen af d. i Mars silfver i83o;” hvarvid för sedlar å skål vict. v. -jj-g- skål vict. v. io rtdr och deröfver tillägges.
”Silfverriksdalern innehållande i fint silfver skfé vict. v.” 11 § (motsvarar en del af 4 § i Utsk.s förslag).
I afseende på sktssedlarna åligger det Bancoliillmägtige att införa all den förbättring till papper, tryck och deras öfriga beskaffenhet, hvilken med beredande af större varaktighet och minskade tillfällen till missbruk kan förena besparing i tillverkningskostnaden, hvarvid de af Hr Broling uppgjorda ritningar kunna tjena till ledning. 12 §.
D c u a3 Mars. 5i3 12 §. (motsvarar och är alldeles lika med den ro:de i Utsk:s förslag.)
Alla sedlar höra vara underskrifua af minst tvenne Bankens tjenstemän; och berättigas fullmäglige för öfrigt att, i afseende på deras numerering m. m., vidtaga alla de åtgärder, sorn kunna förena säkerhet i controllen med besparing i kostnaden.
13 § (alldeles lika med den i Gte i Utskfs förslag, med borttagande af begynnelseordet att.) 14 § (lika med den i2:te i Utsk:s förslag») Utgifvandet af de s. k. transportsedlar inställes och upphör fr. o. m. den dag, då utvexling af de i 5 § omnämnda större sedlar vidtager.
Likaledes inställes tillverkningen af de nu begagnade tre och två ridrssedlarna fr» o, m. den dag, då utgifvandet af nya i och 3 lvdrssedlär börjar; och berättigas Bancostyrelsen att vidtaga anstalter för de nya sedlarnas utvexling i landsorterna, efter hvad behofvet påkallar och omständigheterna föranleda.
15 § (alldeles lika med 4 § ' nuvar. i afd. af bancoregbs 4 art. sid. 66, 67.) 16 § (alldeles lika med 5§ i nämnde afdeln., med uteslutande af orden: ”men hvad Götheborgs- och Bohus Ian beträffar, två tredjedels procent och tillägg af ett så lydande 3:dje mom.:
Så länge den vid Götheborgs lånecotitor nuvar. invexlirig af förslitna småsedlar äger rum, och för det fall attén dylik anstalt kommer att äga rum vid Jånecontoret i Malmo, må ej hvad bär ofvanföre finnes stadgadt tillämpas på de i dessa städer befintliga länstyrelser») ig § (lika med den 6:le i förutnämnda afd., dock sålunda, alt 0111 förslaget skulle bifallas af R.
St., att den lånecontoren medgifna bogsta cassabehållning blefve sammanräknad för samtliga dess rörelsegrenar, borde mom. b erhålla följande lydelse:
Att härvid det uttryckliga vilkor är fästadt, att de sålunda förskjutna summor inberäknas under det maximibelopp, som för hvarje lånecontors cassab e h å Ilning ar för eskr i fve t; och åligger vederbörande direction, att vid hvarje månads början till Bnncofullmägtige aflemna Uppgift öfver vexling e 11 s resulta t er under den föregående.
Upplysningar till 3 §.
Denna § är så uppställd, att, om det skulle finnas nödigt att antaga sedlar å brutna tal, (såsom t. ex. 6§ r:dr) intet hinder möter.
Af de alternativt förekommande 20 H. 65 5i4 Deli 23 Mars. tvenne talen, 24 och 16 sk:r, afser det första antagandet af cour.myntet och det sednare bibehållandet af b:eo.
Till 4 §•
Man har endast i denna § bibehållit, hvad sorn rörer sk:ssedlarnas fortfarande omlopp och valör, och med afsigt, så vidt möjligt, följt sjelfva ordalagen af nu gällande redaction.
I afseende på hegge alternativen gäller samma anmärkn. som vid föregående §.
Man häri afseende på de smärre sedlarnas summariska bokföring tillagt inom hvarje valör, så alt icke, såsom nu, alla tre och två rtdrssedlar och alla skillingssedlar må sammanblandas, hvarigenom den fullständigare öfversiglen af deras omlopp i rörelsen, begärlighet m. m. förloras.
Till 8 §■
Ehuru på anförda skäl grönt papper, såsom en tredje färg, blifvit af notarien Bagge föreslagen, har man, då dess användande endast vilkorligt blifvit ifrågasatt, ansett beslutanderätten böra lemnäs åt dä förekommande pröfning.
Sedlar af så hög valör som öfver 500 r:dr underkastas så föga nedsmutsning, och tillverkade på lameileradt papper, kunna vattenmärkena ändå göras tillräckligt urskiljeliga, att det ej vore olämpligt att, såsom på flera stallen utrikes, låta dem få behålla hvita färgen.
Af de här innehållna 3:ne alternativer är det första för det fall, att cour.myntet blir infördt, de andra begge för händelsen af blcomyntets bibehållande.
Emellan lista och 2:dra alternativen finnes ingen annan skillnad, än att det ena innehåller ordet courant och det andra banco och det olika innehållet fint silfver.
Blir 2:dra alternativet gällande, behöfves ingen förändring på plåtarna; för i:sta alternativet fordras den af Hr Broling i dess memor. af förflutna Aug. eller Sept. månad bestämda tid af 16 veckor för alla, hvaremot.
3:dje alternativet erfordrar en betydligt ytterligare tidspillan.
Slutmeningen kan, om man så skulle anse nödigt, förändras antingen på så sätt, att ordet innehållande utbytes mot motsvarande, eller ock att den helt och hållet förändras till följande redaction: för itsta alternativet. för 3:dje alternativet.
Ett sk$ fint silfver utmyntadt
Ett skålfint silfver utmyntadt till 66§ r:dr. till 16-f lidi’ silfver specie.
För 2:dra alternativet är denna förändring icke lämplig.
Dess antagande skulle förorsaka en stor tidspillan genom plåtarnas ändring.
Till 1 1 §.
Här är infördt, hvad som rör beskaffenheten af sk:ssedlarna, och hänvisas i afseende på motiver till sjelfva utlåt.
De smärre förändringar, som i några §§ blifvit gjorda i Utskls redaction och endast afse ordställning o. s. v., afse tydlighet och språkriktighet.
Såsom bevis på, att de icke aro öfverflödiga, må anföras, att i 12 § af Utskls Den 23 M a r s. 5i5 förslag man ur den 5:te i min motion oförändradt afskrifvit citationen från andra punkten, ehuru ordningen i Utsk:s förslag blifvit ändrad, och denna puukt eller § erhållit N:o 5.
Skulle den af mig föreslagna redaction af ifrågavnr. vinna bifall, är nödigt att, i afseende på de första 14 §§, Utskrs förslag om en und. skrifvelse, att K.
M. täcktes i nåder meddela allmänheten kännedom om R.
St:s beslut härutinnan, finner tillämpning.
I afseende på de af Hr Broling aflemnade förslagsritningar till uya sk.vssedlar an märk ek, dels att han utsatt valörer i både b:co och cour. (hvilket den korta texten tillåtit), dels att, af brist på annat disponibelt papper, han begagnat något större formater än det tillämnade med vattenmärken till 10 rzdrssedlar.
R. o. Ad. beslöt, alt detta yttrande skulle åtfölja den redan beslutade återremissen af BancoUtsk:s memor.
Wto ioy.
Till pröfning föredrogs Bevilln.Utskzs d. 12 dennes på bordet lagda utlåt.
JV:o 55 i anledn. af Gr. v. Fersens, H., motion, med förslag till bestämmande af lämplig tid, då nya fordringarna angzde allm. bevilln., brännvinsbränningen och stämplade pappersafgiften samt tull- och posttaxorna skola börja att tillämpas.
Med betänk, åtföljer äfven en reservation, hvari jag förenat mig.
Jag anhåller, alt den må blifva uppläst, och att sedan få veta de öfriga Ståndens beslut i frågan.
De öfriga 3:ne RiksSt:n hafva bifallit ifrågavar. betänk.
Boye yttrade, alt han efter denna upplysning afstod från något vidare anförande i ämnet.
Äfven jag afstår från att ingå i någon pröfning af saken, sedan jag nu förnummit, att betänk, är af 3:ne
Stånd förut bifallet.
Jag vill endast, i den mån jag förmår, undanrödja den åsigt, att, då R. o. Ad. nu troligen går att gilla resultatet af betänk., R. o.
Ad. jemväl i och med detsamma skulle hafva gillat de motiver, hvarpå resultatet är grundad!.
Det är emot en sådan åsigt, jag högeligen reserverar mig, helst nu innan beslutet är fattadt, på det att denna min mening må kunna anses vara uti beslutet inbegripen.
Då jag uppsatte den reservation, som är betänk, följaktig, ägde jag ingen annan ledning för formen af dess framställande, än det primitiva beslut, hvari Utsk. stadnade.
Då var 61 § Reg.F. citerad i sjelfva ordalagen af beslutet, och med afseende derpå blef min reservation uppsatt och afgifven straxt efter sedan den långa discussionen i detta ämne var slutad.
Sedermera blef expedi - 5i6
Den 23 Mars. tionen uppsatt såvida till min tillfredsställelse, att åtminstone motivet, eller 61 §, ställdes ofvanföre oell resultatet afskiljdes i ordslällningeq derifrån, hvilken uppställning af Utsk, gillades.
Detta ger mig tillfälle att nu hattie än annars kunna yrka deras fullkomliga afskiljande från hvarandra, helst jag förnummit,'’ att det vanligen är de egentliga resultaterna, som äro föremål för beslut, men icke motiverna.
Till undanrödjande för framtiden af den collision, som här uppkommit emellan 61 och 67 §§, deri jag anser, att den sednare blifvit för nära trädd, har jag redan sökt rättelse hos Constit.Utsk. Bevilln.Utskrs utlåt.
N;o 55 bifölls, Föredrogs ånyo LagUtskrs d. 12 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 178 öfver Hr W. F. Dalmans motion, att häktande, på grund af anklagelse för brott emot 5 cap. 1 § Missg.bm, ej måtte äga rum, förrän Konungen yttrat sig, huruvida saken skall nedläggas eller icke, samt domaren derefter pröfvat, om skäl till häktande förefinnas, Frih.
Jag delar ej den farhåga, som motionären i främsta rummet framställt såsom motiv för sin motion, att nerol., sedan R.
St. för deras del beslutat en förändring i 5 cap, r § Missg.bm, hvarigenom grader i straff blifvit stadgade för gradationer i crimen Jassas majestalis, denna lagförändring, som förklarar brottets föremål vara fästadt vid Konungens person eller dess gerningar, skulle kunna tydas derhän, att äfven göra en granskning af regeringsåtgärderna till föremål för brottet.
Jag delar icke, säger jag, denna farhåga; men då jag sålunda ej gillar motivet för motionen, är det mig desto angelägnare att begära uppmärksamhet för de skäl, jag nu går att anföra för min begäran om återremiss af LagUtskts ifrågavar. betänk.
För hvar och en ledamot af detta hus, som icke är jurist och således ej känner innehållet såväl af 1 cap. 2 § Straffbm som af 1777 års Kungabref, blir det svårt att uppfatta, hvad som här utgör rätta frågan, Både motionären och Utsk. hafva begått misstag: motionären deri, att han icke tillräckligen strängt hållit sig inom det ämne, han antydt, och Utsk. deri, att det, föranledt deraf, besvarat en annan fråga, än den jag tror hafva varit af motionären åsyftad, Frågan angår egentligen rätta förståndet af 1777 års Kungabref; och för mig, sorn tillstyrkt den numera antagna förändringen af 5 cap, 1 §*Missg.bm, är det isynnerhet angeläget att vid tydningen af 1777 års bref visa, det jag icke derföre har mindre om hjertat Nationens garantier mot lagens missbruk.
Det är för mig angeläget, alt den vackra, den sublima mildhet, som af Gustar lif nedlades i 1777 års bref, icke undergår någon förändring under Carl XIV Johans regering, och jag är så öfvertygad om rättmätigheten Den 23 Mars.
5*7 af min sats, att jag är viss, att om man kunde begära, att Konungen, vid frågans bedömande, sjelf skulle intränga i de strängt juridiska klyftigheterna, blefve Konungen den förste att ogilla Utskts bär yttrade åsigt; ty annat är den frågan, örn en ändring i t cap. 2 § Straff b:n nu bör ske för i fråga var. brott, och helt annat är, om ett undantag för dessa brott redan är stadgadt.
Utsk, har väl svarat negativt på första frågan; men helt annorlunda blir förhållandet, om undantaget redan är gjordt: det bör då efterlefva», och någon förändring eller något återkallande deraf bör icke, särdeles med afseende på de skäl, som föra nied t dess stiftande, komma i fråga.
Men nu innehåller, efter mitt begrepp, 1777 ars författning just ett rakt undantag från 1 cap. 2 § Straffbtn; och såsom sådant vill jag ock behålla denna författning som en garanti för folket, hvilken jag är öfvertygad ligger vår nuvar.
Konungi lika mycket om hjertat som fordom Gustaf III, För att bestyrka mitt påstående anser jag för en pligt att erinra 0111 innehållet af de begge ifrågavar, stadgandena.