Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Grefwen och Eandt Marskalken gior» de derefter proposition till bifall pä Staks-Ukstotteks Protocolls Utdrag, hwilken befwarades med Ja och Nej. Zerr.lkam, kekr, instäntde med Herr 8ilverllolxe , och begärde proposition pä äterremisi till Stats-litfkoktek; hwilket, Uppä derom as Herr Grefwen och Landt-Mar» ftalken gjorde proposition, Ridderffapet och Adeln bifölk Föredrogö ä nyo Stats, Utskottets den 16 Octvber uppläste och pä bordet laggde Protocolls Utdrag af den Z samma mänad, rörande den af Riksdagsmannen Austers ^olmnslon förestagne indragnin» gen af de sä kallade Proste-Tunnorna.
Föredrogs ä nyo Skals-Utskottets den 2Z Ockober upplästa och pä Bordet lagda Protocolls Utdrag af den 2g samma mänad, innehällande ett förslag till jämnkning af Riks, Ständens meningar rörande anstäendet af en wist ärlig underhällssumma j ett för allt till deras Majestäters Konungen och Drott - 46 Den 2 November.
Drottningens Host» och Stallstater samt för Hans Kongl.
Höghet Kron-Prinsen.
Grefwe vs la 6arclie, Jacob:
Da jag fullkomligen gillar Stats Utstotlets nu afglfna utlätande, gör jag det med sa mycket större M, som jag redan första gängen, nar denna sak war i fräga, föresiog att denna nya Stat först den i Januarii skulle Laga sin början, ehuru detta sörflag dä icke Bifölls.
Herr Grefwe» och LandtNarffalken, gjorde derefter propojilion till bifall pä Staks-Utstottets Protocolls Utdrag, samt pä den deri föreslagna förändring af Ridderstapets och Adelns förut fattade beslut, rörande den dag hwarifrän den nya Staten dör beräknas, att nemligen den r Januarii dertill mätte utsattas.
Bifölls. Zerr bloräsnllolps, ^näerg:
Detta Betänkande innehäller twännc delar.
Den ena angar Liden hwarifrän den nya Staten stall begynnas, hwil-- ken nu är bifallen.
Den andra rörer en underdånig anhållan hos Kongl. Majtt om indragning af dfwerflödiga Hastar, hwarom jag nu fär af Herr Grefwen och Landt-Marskalken utbedja mig proposition.
Herr Grefwe» och Landt Marskalken erinhrade att Stals-utskottets »Mande redan more bi sal - Den 2 November. 4? fallit, och att den sednare frägan som Herr dlorckenttolpe nämnt, wore alldeles ny.
Herr Ibam, begärde den nycr frägan p» Bordet.
Föredrogs ä nyo Constitukions Utskottens den 25 Oetober uppläste och pä bordet lagda Memorial, innehällande förslag, huru förfaras bör, enär voteringen innom något Ständ stadnar i paria vota.
Herr Grefwen och Landt Marskalken till, kännagas, alt ifvan Borgare-Spändel bliswit till utdelning aflcmnade 175 Exemplar af S tydds eller Minimi Tabellen, samt ett antal Exemplar af Handlingar rörande Jnqvarlerings frägan.
Föredrogs ä nyo Stats.-Utftottets den 16 Oekober upplasta och pä bordet laggda Protocolls - Utdrag af den 5 samma mänad, rörande medels anslående till en uppfostrings-anstalt för Döfstumme och Blinde.
Herr Ueuterlkölä, Larl Lullak, uppläste till Protocollet följande:
Dä grundläggningen för detta Menstligheten hedrande Institut, fordrar en determinerad summa, hwilken aker kommer att afgöra dest utsträckning, sä synes det ej wara wunnit genom den förestagne aft gisten 48 Den 2 November. gisten ä någon öfwerflöds wara, emedan händelser kunna inträffa, dä den ej blefwe tillräckelig emot hwad som wore päräknadt, och således Institutet lomme uti förlägenhet, något öfwerstott behöfwer det ej.
Jag tror mig derföre kunna underställa Ridderstapet och Adeln, om icke dertill en utsatt tillräckelig summa borde anfläs, hwilken Institutets förestända. re af Stats-Contoiret finge Qvartaliter uppbära, och den förestagne afgiften i stället komma Statswerket till godo, hwilket synes wara mera uti tillfälle att bära förlusten, eker draga fördel af winsten.
Herr Grefwen och Landt-Narffalken gjorde derefter proposition lik bifall pä Stats-Utstottets Protocolls Utdrag, i följe hwaraf Bewillnings-Utskottet borde anmodas akt förestä, huruwida medel till understöd för uppfostrings-anstalten för Döfstumma och Blinda, genom nägon förhöjd Tullafgift kunde erhällas; hwarjämle Herr Grefwen och LandtMarstalken äfwen föreslog att Herr R,Luterlkö!äs dictamen mätte rumsten till Bcwillnings-Utskottet åtfölja.
Föredrogs ä nyo Stats-Uistoltets den i6 Ockober upplästa och pä bordet laggda Protocolls-Utdrag, af den 5 i samma mänad, jamte bilagor, rörande förhöjning ä mantals-pengarne. Zerr Lorgkcman, Ambrotius ökAANUL, Dä Högloflig Ridderstapet och Adeln förleden werka beslöt att Den 2 November.'
49 akt ingenting skulle afgöras rörande Skatter eller förhöjning i Taxor, innan Stats-Utskottet inkommit med förslag till nödiga indragningar, och Riksens Stander deröfwer beslutat, finner jag besynnerligt att detta mäl nu till afgörande kan förekomma, och tror att deröfwer intet beslut kan fattas, utan protesterar mot all ventilation öfwer detta ämne.
Grefwe l)e la 6arcki'e, Jacob, Dä Mantals penning arne ej arv i 60 Z Regerings- formen upptagne bland de medel som komma under namn af Bewillning, ulan mäste anses säsom en ordinarie ranta, hwilken i den Z9 § tydligen under orden Ordinarie inkomster är undantagen ifrån Stats-Utskottets öfwerlaggning wid frägan om fyllandet af Statens behof, förstår jag ej huru Riksens Stander kunna besluta om deras mindskning eller förhöjning.
Det är säledes efter min öfwertygelse ej för Ridderskapet och Adeln annat möjligt, än att afflä Stals-Utstottets förslag.
Arr LerZKmaNi förnyade sin ebindran, att i alla fall ett beslut wore tagit som hindrade fräzans afgörande.
Herr Grefwen och LandfiNarffalken, trodde betra beslut sä mycket mindre lunna ligga i wägen för sakens afgörande, som har icke nu wore i fräga att besluta Mantalspengarnes förhöjning, utan endast akt lemna Ståts-Utskottet ett swar, huruwida samma Utskott wid den allmänna Stats.regleringen pä detta sätt kunde fä förestå en ny tillgäng.
Fjerde Band. 7, 8.
Gref - Z2 Den 2 November.
Grefwe körner, 6örsn, förklarade öfwen att frägan endast n ore om ett swar till StatsUtskottet, huruvida berörde Utskott mä kunna fä förestä en förhöjd mantals afgift, och insäg derföre ej, att denna fräqa med Herr Lerxllmans motion stöde i nägon gemenskap.
Herr LerZKman anhöll att Protokollet mätte fä uppläsas öfwer det beslut han äberopat.
Herr Grrfwen och LandtNarffalken, för. rlyade sin förLlaiing att denna fräga dermed ej hade näe.ot sammanhang, och framställde derföre till Hög. lostiga Ridde'skipet och Adelns bifall Stats-U stokjets Protocoils Utdrag rörande mantalspengarne.
Nej. Orefwe
De la 6sräis yrkade, att säsom grund lill detta afstag len Z9 Z Regeringsformen i Protocolls Utdraget mätte äberopas; hwilket, uppå derom af Herr Grefwen och Landt-Marskalken gjord proposition, Bifölls :, Hwarjänlle Herr Lerkman asstod ifrån sin begäran om uppläsning af bestutet rörande hans osman äberopade motion.
Föredrogs ä nyo Stats-Utskottets den 25 Oktober uppläste och pä bordet lagde Protocolls Utdrag af den 23 i samma mänad, innehållande tillstyrkandet - Den 2 November. §i det till afskrifning af det län, som af Matiufacturfonden ät Friherre kermelin blifwit bewiljadt.
Utdrag af Protocollet hältet i Högloflig» Ridderjkapet och Adelns klenum den 2 November 1829. S. D. Föredrogs ä nyo Stats-Utskotteks, den ig October upplästa och pä bordet lagda Protoco«lS Utdrag af den 2 g i samma mänad, innehällande Utffottets efter upptagande af Preste- och BondeSländens gjorda anmärkningar, i anledning af det först aflemnade Förslag till deras Majestäter Konungen och Drottningens samt Hans Kongl.
Höghet KronPrinsens Hof- och Stallstater, nu aflemnade jämnkade förslag till berörde Stater, och bestöt Högiofliga Ridderskapet och Adeln, att lill alla delar gilla och fastställa hwad Stats-Utskotket, efter de gjorda jämnkningarne till förening af Riksens Ständers Beslut, i detta Protocolls.
Utdrag hade förestågit: hwarom de öfriga respective Ständen manligen skulle underrättas.
Ut - 52 Den 2 November.
Utdrag af Protokollet hällit i Höglofliga Ridderstad och Adelns Plenum den 2 November 1809. S. D. Som nti den af Constitutions-Utstottet i Memorial af den zi Oclober föreflagne til, laggning till 49 § Riksings-ordningen, i afseende pä gjorde äterremifler af Ulstotts Betänkanden, RidLerstapet och Adeln saknade något stadgande rörande det särskilta förhållande som wid äterremisier af Grundlags och Bewillnings frågor syn es böra iakttagas; Alltså beflöt Ridderlkapet och Adeln att, med den sälunda gjorde anmärkning, Constitutions-Ukstottets utlåtande äterförwifa.
Utdrag af Protocollet hällit i Höglofliga Rid, derstapet och Adelns Plenum den 2 November 1809.
S. D. Föredrogs Stats Utskottets den 76 Ockober upplästa och pä bordel lagda Protoeo is Uld.ag af den 5 i samma manad, rörande den af Resdagsmannen flollanslon fran Jönköpings >kän föreslagna indragning af de sä kauade Proste-Tunnorna: och blef Stats-Utflottets haröfwer afgifna utlakande lill alla delar gilladti hwarom de öfrige respective Ständen genom U drag af Prolocollet manligen stalie underrättas.
Ut - Den 2, November- Z3 Utdrag as Protocollet hällit i Höglofliga Ridderskapet och Adelns Plenum den 2 November a 809. S. D. Lemnade HögloffiM Ridderstapet och Adeln sitt bifall till det as Constikutions-Utskottet i Memorial af den 23 October uppgifne och tili Riksdagsordningen hörande förslag till förekommande af Paria vota wid omröstningar i R-iks^Ständens plena, ligen underrå kkas; Ut supra.
Utdrag af ProtocoNt hallis i HSgloflige Ridderikapct och Aderis Plenum den 2 November 1899. / , ' S. D. Som hos Ridderstapet och Adeln änmärkningar gjordes wid Srats-U^stdttcts dem i6 October pä bordet lagda Betänkande af den Z. i samma mamad, ^ rörande Krono-Hemmans försäljande till Skatte; sa skulle.detsamma till Utstötte äterremit, terås, och dy gjyr.de^ anmärkningar medfölja.
Utdrag af Protoöoll hallit i Höglofliga
Rid derstaped och Adelns Plenum Ven 2 November 1809. S. D. Föredrogs ä nyo allmänna Beswärsoch Oeconomiä-Utstolteks den zo
Octoher pä bordet lag - Z4 Den 2 November. lagda Betänkande af den y September, angående föreflagen ändring i flyttningstiden för tjenstehjon:
Och som anmärkningar derwid gjordes, skulle det samma till Oeconomiä-Utskottet ater förwisas, och anmärkningarne Utskottet meddelas.
Utdrag af Protokollet hällit uti Högloflig» Ridderffapets och Adelns Plenum den 2 November 1829. S. D. I anledning af gjorde anmärkningar tvid Lag-Utskottets den zo September pä bordet lagda Betänkande af den iZ i samma mänad, angäen» de Förliknings-Ratter, beflöt Högloflig» Ridderskapet och Adeln att det samma till Lag-Utskottet ater» remittera, och att anmärkningarna derjamte till Utskottet skulle aflemnas.
Herr Grefwen och Landt - Marskalken till. kännagaf, att sedan Amiralen m. m.
Herr kulos sjelf intagit sitt rum ä Riddarhuset, hade hans Fullmagtig Grefwe O^llenhorg, Larl polian, der intagit Säte för Adel iza Attén Kotenmiiller, hwarföre Herr Landt-Marskalken till Ridderskapet och Adeln hemstälde huruwida Gref LMenborZ, efter denna flyttnings, kunde qwarblifwa ivid sitt rum såsom Ledamot af Lag.Utskottet.
Efter en kort öfwerläggning beflöts, att, dä wid denna flyttning Grefwe 6MLnborA alltid någon - Den 2 November.
L5 gon stund upphört att wara Ledamot af Riddarehuset, hade han äfwen upphört att wara Ledamot af Utstottet, hwarföre Eleciorerna efter honom nytt wal borde anställa.
Ridderstapct och Adeln ätskiljdes kl. s. In kiäem 6.
Lilkverstolpe.
Lördagen den 4 November. klenum kl. half 9 f. M.
Uppbrötos följanoe wal Listor.
Herrar Ledamöters af första Elgsten Lista till wal af en Elector, efter Friherre Lack, och befans dertill wara utsedd.
N:o Z4.
Friherre von Ungern Sternberg, Uatbias ^lexanäer.
Herrar Electorernes af andra Clasten Lista till wal af Ledamöter i allmänna Beswärs. och Qecynomiä°Utstotte^ efter Herr Kappe, och Herr Vult von Steijern, i hwilkas stallen hade blif-vit utsedde.
N:o 566.
Herr lälljelköltt, Fullmägtig
Herr kalmstruck, ^soban ^ilbelm, Ryttmästare. Nw §6 Den 4 November. 01:o,,.§6.1'
Herr vyn 6e^erld!stt, Hullmäg-ig
Grefwe ci^Uendor-, 6ar1 ^xel vavist, Extra-Ordina rieEäncelilt i Justitiä-Revifipn.
Herrar Electorernas af tredje Classen Lista kill »val af Ledamot i allmanna Beswärs- och Oeconomiä Uiffottet', och befanns dertill wara utsedd.
N:o-''IZ64.
Herr Lgungkelstt, bstonric vvi!- kelm- Krigs-Råd. ' - Herrar Electoremas af andra Classen Lista till tvål af en Ledamot i Lag-Ulflottet. i.
''vil - ' HM" LtotenmMIer, Fullmägtig Grefwe 6)st. lenborg.
Larl llonaMz.
Prestdpnt,j Commendeur af Norvstjerne-Orden.
Justerades-följande^ Utdrag af Protocollet.hällit- i Höglofliga Ridderffapet och Adelns Plenum den 2 November 1809.
;s; - , /'t '^ ' " S. ,P. I.
Mednmg af ätstillige gjorda anWvkuuMr -trid, Lgg?
U/stoltets den ;o September uppläste och pä bordel lagda Betänkande^.-rörande förliknings Rätter, beflöt Ridderstapet och Adeln att detta Betänkande skulle^ ätföiidt. af de gjorda anmärkningarue, till beMdeu Utflott älerremi. terås; Den 2 November- 57 hwarjämte äfwen till Lag-Utskottet remitterades, den i sammanhang med detta amne af Herr kkertLLnIstelm, Larl,' i hans Dictatuen wäkt» motion, att Ordföranden i Härads-Rätterne, ej hädanefter mä förblifwa deras Protocollist; hwarom de öfrige refpeclive Ständen genom U-drag af Prokocollek manligen skulle underrättas.
Utdrag, af Prvtocollet hällit i Högloflig» Ridderskapet och Adelns Plenum den 2 Nodencher 1809. S. D. Föredogs a »syo Stats-Ulskotteks den 7-^ October upplasta och pä bordet lagda Protocolls Utdrag af den Z i samma manad, hwari Lllats-Ulskot. tet föreslagit att till understöd för den inrättade upp. sostringsanstalten för Döfstumma och Blinda, Tullen pä någon inkommande wara, skulle förhöjas, samt att bestämningen af Sättet att »verkställa degna förhöjning ät Bewillnings-Utskottet skulle öfwerkemnas; Och four Ridderftapet och Adeln biföll detta StatsUtskottets tillstyrkande, skulle denna fräga till Bervillnings-Utskottet remitteras, jämte en under ventilationen i anledning deraf, gjord anmärkning; hwarom de öfriga respektive
Stänben »vänligen skulle under» rättas.
Ut supra. ^ 58 Den 2 November.
Utdrag al Protokollet hållet i Höglofliga Ridderskapet och Adelns Plenum den 2 November 1809. S. D. Föredrogs ä nyo Stats-Utskottets den 16 October upplasta Protocolls Utdrag as den 5 i samma manad, rörande en föreslagen förhöjning i Mantals afgiften, och da Ridderffapet och Äoeln an» säg denna afgift ej kunna räknas ibland Bewillningar, utan wara en sädan ranta som innebegripes under de i 59 § Regerings-formen nämnde Ordinarie inkomster; fann Ridderffapet och Adeln denna afgift icke tillhöra dem hwarä förhöjning eller, förmindffning af Stats-Utffotlet kan förestås:
Och skulle de öfrige respecäve Standen, genom Utdrag af Protokollet härom wänligen underrättas.
Upplästes följande.
Riksens Höglofliga Ständers Allmänna Beswarsoch Oecononstä-Utffotts Betänkande, angående, det af Protocolls-SecretSraren LorZ stiftade Institut för Blinda, Döfstumma och Swagsinte.
Da i det af Herr Kammarherren Friherre ä'^1- till Höglofliga Ridderffapet och Adeln ingifne och derifrån till N skottets handläggning remitterade Memorial, detta ämne blifwit med sä mycken wardighet framstäldt, dä den wanlottade menfftighetenS sak der blifwit med ett sä synbart nit, med en Den 2 November.
59 en sä adel warma sörswarad, och dä derigenom det allmänna deltagandet ofelbart blifwit wäckt, har Ut» flottet trott sig blott behöfwa, jämte åberopande af detta Memorial, till Rikets Högloflig»
Ständers granskning framlemna sina tankar om de förslag och Calculer, som dels deruti finnas, dels as Institutets Stiftare arv afgifne.
För hwarje tänkare, för hwarje upplyst warm
Ivan af menflligheten faller det lätt i ögonen, huru wälgörande för den hopplösa olycklige, huru gagnelig för Staten, och huru öfwerensstämmande med Tidehwarfwets fordringar och upplysning, i fräga warande inrättning, för Döfstumme, Blinda och Swagsinta Barn, ar.
Stiftarens
Plan ätyftar ej blott, att göra besia wanlockade warelfer fycklrge genom upplysningen af deras begrepp, genom städningen af deras seder, genom lyftningen af deras kunskaper, genom höjningen af deras förhoppningar, genom Religionens löften och tröst; Han will pä samma gang göra dem till nyttiga och werksamma medlemmar i Samhället, genom grundläggning af sädane anstalters, genom underwisning i jannne slöjder, hwarigenom den eljest onyttiga, till fattighus eller Tiggaresiafiven dömde, om nägra är kan framträda som en gagnande medborgare.
En sadan Inrättning, som desiutom, hwad inventionernas originalitet angär, äfwen saknas hos Utlänningen, kan Utskottet ej annat än anse säsom pä det högsta hedrande för Nationen.
Rik - 6o Den 2 November.
Riksens Högloflig» Stander hafwa sä wäl genom de berättelser, hwilka influtit i allmänna Tidningarna, som i synnerhet genom den offentliga Examen, hwilken P-otoco>is Secreteraren Lor§ inför Hennes Kongl. Maj:t Drottningen och Rikets Ständer i Julii, manad anstälde, blifwit öfwerlygade bade om Stiftarens omanlig» sticklighet som Lärare, och hans deraf följande förmåga, att hinna till sitt .äsyftade andamäl, samt om de olyckliga Barns Sällhet i sin ombytte ställning, hwilka redan af hans hand blifwit ledde ur mörker och ekande.
Med afseende.afwen derpå, att Riksens Höglofliga Ständer till ett wärdigt minne af den lyckligare Epoqve, dä fäderneslandet af Konung Larl den Xllttclas Hand räddades frän sin undergång, och upplösning, da Swensta Folket, danande en Constitution till sin Sällhet, fritt och otwungit hembud spiran ät en alstad Furste- beflutit alt medelst en Fond understödja detta Institut, kan Utstottel, som sä lifligt delar samma känflor, ej annat än tillstyrka upprätthållandet och understödet af en Inrättning, som gär att förewiga ätankan af den allmänna-glädjen.
Ukstottet har jamnsördt Protocolls Secreteraren LorZs ingifna Catcule till de ärliga behofwen för Institutets bibehållande i Stockholm, med det Project afwen blifwit wäkt, att L orterna sarida Instituter och att korZ i detta hänseende endast horde syffelsätta stg med att dana LärareUtom det att mänga är ännu skulle ätgä, innan de olyckligas räddning kunde förelagas, innebär ester Den 2 November. 6r UlstoklekS kanka, detta projcct, mångdubbelt mera kostnad för Staten och nästan ett förfelande af ändamålet.
Lärare stulle utses, stulle underhällas en längre eller kortare lärotid, stulle sedan, mänga till antalet, men icke alla nog stickliga och nitista, asiönas och aflönas sä wäl, att de alldrig i sin lifstid äsyftade något annat.
Jnstrumenter, Machineeier, och uppfinningar, som dagligen alstras till de olvckli» ges underwisning och nu blifwa. concentrerade pa ett ställe, stulle dä mängdubblas.
Okade summor ställe ätgä till grundläggande af fyrfaldiga Jnsti uter, ötade medel stulle erfordras sill deras underhäll och beställd.
I stöd af besia ofwananförde grunder har Ukstotlet welat förestå, att Institutet mai Stockholm förblifwa, attén säker ärlig inkomst bör till desi beständ och drift bestämmas, och att Ltevernes antal utsättes till mindst tjugufem, men ätt, om inkomsterne Let medgifwa, detta antal i mohn deraf dä bör ökas.
Wid genomseende och granstning af P-otocolls Secreteraren LorZs uppgifna Calcule har Ut.ko tet deruti icke funnit något öfwerflöd eller någon öfwerdrift.
Han har der suponerat ett amal af 2Z medellösa Barn och till deras Föda och Bekläd ning, till Lärares och Betjenings aflöning, till Ljus, Wed och Hyror, till Artisters, Handtwerkares och Slöjde-Jdkares underwisningar ät Barnen, till Böckers, Materialiers, Jnvenrioners, Machiners, Instrumenters inköp'och förfärdigande, till inventariers underhäll, till oförsedde nödiga utgifter samt till inköp - 62 Den 2 November. köp af Stolar, Bord, Sängar, Sängkläder, och Linne, uppgifwit en erforderlig ärlig inkomst af omkring Sex Tusende Riksdaler Banco.
Dä likwäl denna summa wid första anblicken kunde synas betydlig, har Utskottet, efter förcgängen noggran pröfning, trott sig böra utreda och för Riksens Högloft liga Ständer framställa, hwarje i denna Calcul upp. tagen Artikel.
Till underhäll och Beklädnad för hwart Barn är upptagit 135 Riksdaler, i6 si Banco ärligen.
Dä fräga här ej kan wara, att med en knapp föda framdraga Elevernes lif, eller att med en enda omhöljning skyla dem, utan dä ändamälet nödwändigt fordrar, att Barnen hällas friska, nöj. da med sm stallning, glada och muntra till sitt arbete, samt snygga, renliga och förfedde med nödigt omby'e, synes i besia dyra tider izg Riksdaler i6si Banco för hwar Individ», icke wara för högt beräknadt.
Till aflöning för E>fwer-Läraren, som tillika har befattning med hela werkets bade Occonomiska och Litteraira Styrelse 6oo Riksdaler.
Om man jamnförelfewis kastar en blick pä andra Lärowerk, der en Lärare för mindre arbete ofta räknar 150 L 200 Tunnor Spanmäls ärlig Lön, sä synes, i Utskottets tanka, denna föreslagna summa icke wara för högt uppdrifwen.
Och om man eftersinnar de oupphörliga göromål och de mångdubblade befattningar, som tillkomma Ofwer-Läraren wid detta werk; om man betraktar den jämna tillsyn och noggranna wärd.
Den 2 November. 6z wärd, som erfordras, samt den mödosamma underwisning, som han med ett outtröttligt tålamod mäste lemna, torde hans aflöning böra anses wara sadan, att han utan husligt bekymmer om sin utkomst kan förrätta sitt kall och till desi uppfyllande förena alla sina omsorger.
I synnerhet hoppas Utstottet, att Riksens Högloflig»
Ständer icke sinna denna aflöning för dryg för en man hvilken, efter mänga ars Lönlös tjenstgöring och under de- han endast genom sina Talander i Musiquen mödosamt förmärswadt uppehälle ät sig, maka och sami e —, företagit ett arbete som fordrade sä mycken id, sä myller mod och sä mänga försakelser.
N stöllet är fullkom igen öfwertygadt, att denna aktningswärda man, om gäll sin egen wäg till samma mäl sorn Frankri es vdödlige cie
I/Lxee, som för menstlighetcns bätnav uppoffrat sitt lugn, sina krafter och sina knappa illgängar, som under det han kämpat med egna behof, underhällit och danat en olycklig
El-ve, pä egen bekostnad grundat sin inrä tning, samt genom ett oös. werwinner.tgt nit och ihärdiga mödor flukeligen bragt saken derhän, all han nu kunnat för sina Landsmän framwisa ett rigtigt Organiseradt Institut för ivan. lottade Barn af sä olikartade klasier, har nog för sin tillfredsställelse i de wälsignelser han stördar, i den nytta han sprider, och nog för sin ära i bet tacksamma minnet, som stall ätfölja hans -namn till efterwerlden; men Ut stöttet skulle tro sig hafwa felat mot sin pligt om det icke med glädje begagnadt detta tillfälle, all för Riksens Högloflig» St-llder, framställa en sä Medborgerlig gerning.
Och jär Ukstottet, som anser den wardige Stiftaren och den out - 64 Den 2 November. outtröttelig» Uppfinnaren med rattwisa kunna Ullers kannas näzen liten tillökning öfwer hwad för den styrande kunde bestämmas, ej allenast för honom föreslå en ärlig
Lön af 666 Riksdaler Z2 Skillingar, utan afwen anhälla det Riksens Högloflig» Ständer, wille i Kongl. Majtts Nädiga och Belönande ätanka innesiuka dest inrättningar, företag och mödor.
Till aflöning för cn Under-Lärare, öcken Lararinna för Mcke-Barnen ar projecterädt för den förra och den sednare 200 Riksdaler
Banco- Dä hela deras tid stall upptagas wid detta mödosamma yrke, har Utstottet icke trott det wara billigt att göra någon mindstning i Vefla aflöningar.
Af ett mindre antal än Zyxa tjenande (Lwinfolk 66 Riksdaler 32 Skillingar samt Twänne Drängar a 96 Riksdaler Banco hwardera r kost och Lön, anser Utstottet Institutet icke kunna betienas, i synnerhet som de Blinda och Swagstnta Barnen fordra en trägnare skötsel och wärd.
Det uppgifna behofwet af Ljus och Lampolja, Talg, samt 40 famnar kved synes afwen, ester Ulstottets ranka, ätgä om äret.
De öfrig» trenne Articlarno af Förslaget nemligen: för ArtisterS, Zandtwerkares och Slöjde-Idkares un-erwiSningar ät Barnen, dä tzwart och ett Barn stulle lara en handastöjd, goo Riksdaler: för Böcker, Skrifmaterialier, Inventioner, Machiner.
Den 4 November. 6Z ner, Instrumenter samt underhäll af Inventarier, jämte andra oförsedda nödige utgifter Zoc> Riksdaler. samt fluteligen för hyran 400 Riksdaler, hav Utstottet äfwen gillande granstat.
Utftottet ffulle likwal önsta, att Artikeln Zyran framdeles mätte uteslutas, emot det att, inrättningen finge ett eget hus, såsom wida lampeligare till alla anläggningars bestånd, och för att undwika alla de oredor, förstöringar och kostnader, fom flyttningar medföra.
Iltstottet anser det blifwa lämpeligt, att af de antagna Eleverna alltid en bör tagas frän hwarje