Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lid, i alla iand och äswen i Swerige warit bättre betald än Infanteristen.
Denne kan något förstena pä de wcktfria dagarne.
— Cawalleristen, as släpsam t ar, bete ständigt sysielsalt, mäste inkomma med kronans gage eller hungra.
Huruwida hästarne med den föreflagnc Summa kunna tillbörligen södas, beror af arewäxlen och priserne.
Derom kan jag ej yttra anan tanka än alt wi a ena sidan icke wilja förtjena om de falla, och icke mäkta bära förlusten, om de stiga.
Manne ej fura» gering in natura af knugsaärdarne och kungsängarne tväredet rättaste?
och dernäst att fourage - prisernez är» ligen efter en faststalö ration och gangbara priser fast» ställas. Slit - F?ci: 12 December. 621 Slutstigcn kommer jag ti!! de reducerade Esguadrons.
CbeferneS öde.
Jag talar ej för wig, dec more mig omöjligt.
Militairisk ordning, or» qanisariou och praxis fordra all Reduktion begynner pä de yngsta, och min Esquadron har med min lön ingen gemenskap.
Dcstutom förklarar jag här högtider ligen, ait jag för min person är i förhand fullkomligen nöjd med a!r hwad Riksens Högloft.
Ständer om min Sysfta och min Lön besluta.
Der är således blott för Camrater jag talar.
Utskottet»
Betänkande fkufte de för förlusten af sine Esgnadroncr ersättas med Arcorvt Summans utbetalande.
Dennas utlemnande före aflkeder är detsamma som en ärlig gratistcakion af lika belopp som räntan a denna summa, intill dest afsked tagss, dä Accordet i alla sall skall Utbekalas.
— Men kan detta anses som en ersättning?
När nägon af oss will placera penningar för 6 procent, sinner han fäs kerl förmånligare och enklare utwäg dertill, än den, att dermed sörena en trägen och kostsam tjenstgöring.
Den som lagger sin förmögenhet i kjellsten, gör del för are åtnjuta alla de med Tjensten förknippade förmaner.
Desse äro: 1:0
Tour» och befordringsrätt. 2:0
Den inkomst för hwilken man accorderat, och fluteligen z:o
Accordek när man ej längre will eller ej längre kan tjena.
Utan att hafwa förwerkat dem, kunna desse förmoner ej förloras.
Reduktion är en olycka, den är ej ett brott.
Den Reducerade Officeraren kan således med rätta ej aläggas andre förluster än dem som isrän reduktion äro oskiljaktig^
Den som döm» ines ifrån stensten, ät-^fär ju ocksä sin Accord-Summa.
— Med skäl har man sagt att Ttjenster icke äro Egendomar; men jag wägar rro akt de äro akt anse 622 Den 12 December. som Kron Arrenden, hwilka ej kunna upsägas sä län, ge tjenstemannen A sin sida nplylier Coruracrek.
Ofel, hart gifwes emellan Tjenstemanncn och Krona» ett prcsupponcradk Contrakt.
— Kronan säger il!!
Tsenstemannen: — d:a stall i min tjenst upcffra din civ och dina mödor — förnöta din helsa och dina krafter, lill, släppa armar och ben — ja liswct om der räsordras — deremot allmer jag dig hoppel au nena dig
Upp till Fäil-M.r^alk om du kan, cch c» inkomst sadan jag — kan gifwa ven — och d.tza u>signer stall du sä länge du duger ej Utan dom och railjakniug kun, na mista.
Jag hemställer lill Högloft.
RidderstapetS. sch Adelns rätrwisa empröswandc, om en Officerare, som i istnsien upcffeat sina bästa är, sina snilles förmögenhr, ter och sina penningar, (hwilket allt nedlagdt i ttt an« nät yrke, sörffcffat honom en wida mera oberoende och wida förmögnare >xsifKnce;) Om den som nedlagt Verta i det enda yrke der ordenkeliqhet och dugelighet ejj bereda en sorgfri och lugn ålderdom; som, efter att r siere är under en träaen och kostsam tjenstgöring ärligen mäste kelwa pä Cpitslet eller göra skuld i hopp att en gäng hinna den grad dä bättre utkomst sätter honom i ständ akt betala sina Credikorer eller up» hjelpa sina aff >rer,jaq hemställer säger jag till Swen» sika redligheten om benne Officerare när han en gäng hun« nit denna punct, rättwmliqcn kan anses belåten med ätcrbecalanbe af rn Accords Summa som han ej i sädan mening utgiiwtt, hwars ränka äfwcn i den säll» synta händelse att ac.ortkt är skuldfritt, ej räcker tili desi nödtorftiga ste behof.
Den princip Högloft.
Stats,Utskottet följt wid
Kl» Den i2 December.
6rz la andra reductions^sragor ger mig åtminstone godt bovo.
Mig wctkerligen finnes ingen som efter denna princip mister det han pä stak äger ester under kronans janerio» killaccordcrar sig.
Adels - Fanans Officerare be, hälla samteliga , om jag ej allt för n.ycket bedrager mig, sine inkomster till innehafwarens asgäng.
An mera; Trenne Gardes Regementers samttlige Compagnie, Chefer miste 1826 Compagnie Rewenuer och erhöllo i skadestånd 6;o R:v Banco och 90 Tunnor Span» nemäl.
Ett af besia Regementet har bliswit totalt uplöst, och desi Compagnie-Chefer behålla med rätta oswannämde inkomst intill desi de placeras.
Blott desie här jsräqawarande Esquadrons-Chefer skulle för sin Esqnadrons - Rewenäe ej erhälla mera än circa 240 R:d om äret.
Jag har härt omnäinnas ett skäl til denna skill, nåd, men jag kan icke tro at det allvarsamt anföres: del nemligen, att, dä det är allmänt kändt, att ESquadrons-Cheferne wid Lif Gärdet till
Häst, under de senare arén nästan ingen revenue haft, kunna de ock med mindre skadestånd wara belätne.
Mme Herrar!
Det more att straffa dem för dek de ägt mera ärelystnad än winningSlystnad; hade de begagnat sin rättig» het, att ej pä folk och hästar päkosta mer än kronan bestätt, hade deras revenuer warit swarande emot deras accoröer, de höga priserne hade dä ingen menltg werkan hast pä deras inkomster, och da hade de icke Drabbats af förluster, hwilka de kunnat bära, blott i hoppet att hällas skadeslöst af bättre lider i hw,!kas ställe inträffat et krig, svm än mera försämrar deras willor.
Jag tror ej att den Roman ffa känsla som wäkat deras förluster är sL farlig för der allmänna, ej Heller st allmänt Mdmagm att desi öswerdrist är att Hr4 Dm 12 December. att befara, och igenom sä sträng bestraffning bör dämpas och sörekommas.
Skulle Riksens Ständers bestin bedraga mitt hopp, äligger der mig alt mitztänka mine egne begrepp om rätt och orätt -- imil! dest wägac jag rro att jag här blott fört billighetens sprak.
Ännu en gäng Mine Herrar! jag har ej talk för mig — Jag har talk för Camratrr — och för det jag ansett wara räirwist.
Jag anhäller om detta
Dictamens meddelande till wara Med.Ständer.
Ridderskapet och Adeln hördes härtill yttra ett starkt bifall.
Friherre l.i!j sncrgnrr, Inbert äVilkelm.
De af Grefwe l.o>vsnl>jslm nu gjorda anmärkningar äro esker min öfwertygelse wäl grundade, och öfwecensstämma fullkomligt med hwav jag förut i Stats-Utstkottet anfört.
Jag anhäller att hans an förande matte med de öfriga Ständen blifwa commu» uieeradt, helst de, som ibland sig ej äga »ägra Milieairer, bättre än wi torde behöswa den kännedom af detta ämne, som dem meddelas.
Denna Friherre L.iljsncrsmr.'s motion blef appä derom gjord proposition gillad.
Herr lTlellviA, Onrl Ookttriest!, an modade Herr Win^ärä att upläsa följande, af honom inlemnade djctame».
Ld - Den 12 December. 625 Ödmjukaste Memorial!
Md granskningen of StatS-Utskottet- till Riksens Ständer afgisne Betänkande, har jag ej kunnat undgä att anmärka den mindre förmänliga upmärksamhet hwarmed bemäldte
Utskott behandlar Artilleriet, samt dcn aldeles ewäncade och besynnerliga disposition som Utskottet tron sig böra »vidtaga öfwer detta wapen» Exercirie- och Instruktions.
Casia.
Att Utskottet aldeles icke fran en militairisk synpunkt betraktar det obestridliga behoswer af crr instruerade ocy öswadt Artillerie, tror jag inig kunna bewisi» uppå följande grunder: 1:0 Anser Stars - Utskottet en Summa af 6o,vOO R:dr ärligen, wara tilräcklig för de sä kallade Ammunitions- och Artilleri- utgifterne, hwilka innefatta alla Fästningarnas bestyckning rs iständsättande; Fält-ArtillerietS kompletterande och marche-färdighet?
PiecerS gjutning för Artilleriet; alla AeMIerie - Byggnaders underhållande; alla arberenS bcorifwande; Am»nunitions - FörrädernaS förseende; Uphandlingarne af Materialier och förnödenheter ; ArletSpeNningar wid Werkstäderne ; Transporter och Sjölägenhccers lig»idcrande; Uphandlingen af Swafwel och Arberelöncq för hela Rikets Krut tillwerkmng; Skjuts penningar och traktamenten för proberingar, besigrningar och escorter; Nya GewärS beställningar; underhällandet och reparationerne ä Söderhamns Factorier och Gewärs-FSr, räder, samt iständsättandet af Arn,Lens bewäring, hwartill ännu, ester Skars.
Utskottets betänkande, bör läggas kostnaderne för underhällandet af de pä Artilleri-Regementerne onndgängeligen nödiga Batteri, HäHjepde Hgnvel 4». star; 6-6 Den i2 December-. star; Utgiskrrne wid samma RegementerS sa ordinarie sorn extra- ordinarie exercice och exprnmenler; Justi umcnkere uphanklanke m. m.
Huru otilrärklig denna Summa will bliswa list alla förenämde utgittcr, tror jag mig ej widare be.
Hösma bewisa, än dä jag anförcr alt, oberäknad! den sistnämnde af Srats-Utffokkct sörestaqne ökade nkgisk as ammunitions Skaten, upgaende kill emellan 20 och A0,000
R:dr, samt att endast arbetslönerna för Krucrillwerkningen stiga till zo a zz.ooo R:vr ärligen; Airisleri«Stats requisitionen som ingass är 1804, Utgjorde mer än 201,000
R:dr, är 1805 iner än 220,000 N:dr, är 1806 mcr än 158,000 och ar 180,7 mer än 208000 R:dr, hwilken sist >ämde summa af Kongl.
Majit i Räder ökadcö tili 582,480 R:dr Banco. 2:0 StatS- Utskottet
Har ansett de till aflöning af General- Fält Tygmästarcns Adjutanter, eller Ar. Wene Staben ansiagne 780 R:dr genast böra indragas. pä den grund att General- Fält Tygmästaren för är 179; hade sina Adjutanter, 2:1,e till antalet, aflönte pä Kongl. Krigs Colleqii Stat, samt nu äswen borde dermed kunna sig betjena.
Det Har undfallit Stats Uksiotters upmärksamhet, att Gneral- FältTygmästaren den tiden ingalunda tillika ivar Chef för allt Artillerier, eller under sina ordres ägde Fyra Re» gementer; Att de 2 me pä Krigs Collegii Stat upjörde Officerare äro fullt sysselsatte med göromälen i Collegium och ingalunda kunna biträda wid Chefs» Expeditionen för allt Artilleris.
Hlvarje Chef för ett Regemente Har pä Stat 2 s Deri 12 December. 627 L L Z Adjutanter samt en Andikeur jemte RegementSoch Munstcrffrisware; General Fält-Tygmästaren lärer esler Stats.Ulskottets reglering, i egenskap af Chef för Lyra Regements», deremot icke fä hwarken Adjutant, Audireur eller annat biträde.
Jag hemställer huruwida detta är med billigheten och werkställigheken för» enligt. Z:o StatS/ Utskottet har således genom de om» sörmälta indragningar och disvositionen as Artilleriers Exereitie-Catza, reducerat Artilleri-Staben, indragit pnofetzorerne wid Artilleri-Regemen» terne, och betagit urwägarne att pa fredsfot underhälla nagra Hästar till öfningarttes werk» ställande.
Del är just pa detza omständigheter som Artilleriets bestånd och upkomst hufwudsakligast hwi» lar; Tåg born Befälets och Trouppens Instcuction, möjligheten att »verkställa den Erenies som gör deni brukbare i krig, lemna ingen wäg öppen för Pnglin» gar att winna kännedom om wapnetS styrelse och an»vändande; och följderne skola nogsamt uplysa huruwi» da detza medel föra till andamaler att förbättra och Nphjelpa en Wettenskaplig
Corps!
Men stukeligen får jag till ttögcike pröfning öf, werlemna, huruwida Utskottet werkeligen ägt rätt att wilja disponera och lill StatS-Werket ärertaga de » Kongl.
Krigs-Collegio, under namn gf Artilleriets Exercikie,Lasta insatte medel, hwilken inrättning
Ur« sköttel ansett böra genast uphöra, medlen till Riksgälds» Contoiret öfiverlemnas och de deraf utgängne Arfwo» den antingen indragas eller uphöra.
Hör an närmare tunna bedönikna detta ämne, torde 628 Den 12 December. torde det rillätas mig att utreda huruledes denna Lasta upkommit och af hwilka medel densamma är grundlagd.
Jsrän äldsta lider har Staten bestin Artilleriet till dest ärliga målskjutning zmc skarpa skott pä man, samt destutom en liten penningesumma under namn af Premie medel.
Som genom Artilleriet» förändrade Inrättningar och den ukwidgade Instruktion som i sednare tider blifwit för detta Wapen nödwändig, desta zme Skott ej blefwo tillräckelige, täckces Kongl. Maj:r under den 9 Mars 1795 nödigt tillägga hwarje Artillerie-Compagnie 4 Centner Krut, hwilka antingen in natura skulle wid de ärliga Exerciccrne upbrukas, »lier också förwandlastzi penningar, och derutaf formera» en fond under namn af 2lrriUeri?Exercitie Lörhättriugs - Lasta, hwilken sattes under disposition och redowisning af General en Chef för Artilleriet, som derföre inför Kongl. Majit dirccte answarade.
Disposition och redowisningen af denna Costa flyttades derefter ifrån General en Chef öfwer Artille» kiel till Directenren öfwer detta wapen, ifrön Directcuren till Artilleri - CommitLN, och wid Dest upuphörande till Kongl. Krigs-Colleginm.s
Under den 16 April ,305 fann Kongl, Majit i Näder för godt anbefalla, att hwarje Artilleri-Reg c.
Uienke borde till den ärliga Erercicen inalles erhälla 79 Cemner Krut och den derigenom kill 'äswcntyrs Upkommande behållning att insättas i Exercitie» Cahan, hwilken Casta, som orden i Konunga- Brefvet lyda: "fönkjuter dehoswet, dä ordinarie krutec ej skulle räcka till?» Gr - Den r» December. 629 Genon» en wärdad hushållning, genom de besparingar as det Exerciiie, krut som Staten bestod, genom cn med upmärksamhet följd och lämpeligen Ukwidgad ärlig öfning, tillwägabringade Artilleriet en samlad fond, nyttig och nödwändig i det flerdubbla afseende!: att derigenom kunna urwidga sine nnderwiSuiiigs-anstalter: alt bana ulwäg för medellöse och skick» lige
Ariilleri-Officerare att göra utrikes resor för meriön; inköpandet af Böcker, Chartor, Modeller och Jnsirumenter för Artilleri-Scholorna; möjligheten att anställa ukwidgade Exereiccr och Cxperimcnter.
Detza wörö de ögnamärken som söranläto Erercitie - CatzanS npkomst och tillwäxt under General» Befälets oasbrue» na tillsyn; det war långt ifrån att da kunna förutse det Skaten en dag skulle wilja återtaga hwad den gifwik, eller wilia disponera öfwer de besparingar som i det bästa ändamål och i förening tued Fäderneslandets nytta kunde göras as Stats-anflagen.
Det hade berott as General en Chef, ej allenast att befalla en Exercice, hwarigenom pä en gäng hrla Catzans besparing hade ätgätt, att ärligen kata alt
Det bestädda krutet upskjutaö, eller att Utdela det pä hwarje Compagnie till anwändande efter dest ändamäl.
Det torde ej behöfwas säkrare bewis, att dctza me» del werkeligen nu tillhöra Artilleriet och ej Staten, sedan de en gäng genom sormeligt anslag blifwit till Artilleriet anordnade, och akt, om besparing deraf genom BefälerS omsorg skett, nyttan deraf bör tillfalla Staten, derigenom att det pä annat sätt kommer W'p» nct till godo, men ej af Staten ätertageS, dä gästvän deras redan lagligen är gjord.
Är detta den uprnuntran, den belöning, Riksens - 6zo Den 12 D erem ber sens Sländcr ämna ät ett wapen, io n, nied o striid ten moda, med beständig arbetsamöet, röker löija .'-e UplySningar och iiirältistilgar loa! teda're ttt^es erfarenhet och Krigs Historia samt andra Läi-ders ,xe^;v l giswa tvid handen?
Är det genom ^ borktaqnndtt ar redan gjorde besparingar, som De wch-r g is,v, utima? för allt bemödande, an utan ök>>de ^utgifter irchr'Srars» Werket Utwidga och förbär ra »adcrwisniugs -we-ke-r uti cn mcriör, till hwars grundeliqa lärande en hek menniffolifekid är otillräcklig ?
Jag sätter för myckn tillförsigt kill Landels Lagstiftare, för att kunna forse ställa wig detta som möjligt.
Sa länge Artilleriet icke sönverkat rättigheten att behåll' de lill desi ärl-gn epercice af Grots,onstagen beiparde medel, antingen genom bristande j?ickitg« ber eller origtigt omvändande, sinner jag mig föranlåten , att härigenom pä det högkidcligaste protestera emot Stt-tS Utskottets Förstag orc indraga Artilleriets Erercikie-Catza lill StarSiMerket, emedan vesia medel redan äro as Staren till Wapner gisne och anordnade.
I anledning af hwad jag nu anfort, anhallcr jag ödm>nkast om Herr G>eswens och Landt-MarjValkcns proposition till Högloft.
Ridderjlkapet och Adeln:
Vin icke Artilleriet oförändrade bär fa behålla dest Erereirie Lasta ; och att Graes» llrsksctees Bekänkande oin dest indraInillz får ätergä vck i denna del omacbecas.
Hwarjemte jag anhäller an sä communicera detta Memorial med de ös, lige Respeckive Riks-Sränden.
Dec. 1809. L. 6. ttellviA.
Here Dm rr December.
Herr Grcfwen och Landt-Marskalken förklarade, att någon ladau proposition som Herr f-lellvix begärt, tvid delta tilisäfle icke kunde göras.
Della Memorial komme, likasom alia andra gjorda aninärkningar, att äkfölja aierceinisien till Stats Utsköller.
Hwad coinmunicationcn med de andre Standell angmee, more dcc Författaren tillåtit att sjelf derom draga försorg.
Herr sk >VingZrcl consormerade sig med Herr kgollvj§, och trodde akt Slars-Ulffottet ej kunde desima sig med indragning ok C -sior, som genom samma, gVort tillkomma, sälom Acmeens Pensions» Catza, Enke- och Pupills-Casian m. fl. Hans Excllcnee Herr Gr.
Lrsiis upläste ctl
Ari det Högloft.
Stats Utskottets Betänkande vm indragningar kill Staten, sinnes en Artikel rörande
Ho» spitalerne i Nyköping, örebro och Malmö; och som jag har den äran wara en ledamot utaf Kongl Serafimer» Ordens !
Gillet under hwilkcns ward och styrelse
Ho» spikalerne i Riket äro ställde, anser jag för min skyldighet att wid denna delen utaf Högloft.
Stats Utskottets Betänkande göra nagra anmärkningar.
Stats - Utskottct har ansett följande
Utgifter böra nied detta är ifrån Staken uteslutas och till Stars - Merkel indragas; nemligen:
De till Slagt Oxars inköp för Nyköpings Hospital hittils bestadde 22 R:dr; De till samma ändamål för örebro Hospital upsörde tZ R:dr; De wid Hospitalet i Malmö till de Fattiges underhäll an - t)Z2
Den 12 December. anftagne i66 Tunnor 21^ kap. Krono-Tionde Svan^ nemäi, 06) lo R dr oindelk.
Om de 2:ne första Artiklarne som röra Nyköpings- och Orebro Hofpiralcr, äro af sä likt!, bekydenher, att jag dcröswer ej wist flla Höqlost.
Rtdkerftapel och Adeln befwärlig med »agra anmärkningar, sa är dcn sista vuncten, de kill Malmö Hospital anstagne 166 Tunnor Spannemäl af et ami. l iörhallande.
Detta Svannemäls-understöd har ej tillkommit i sedna-e lider, nt -n härleder strt ursprung frä > den tid Skäne, Halland och Blekinge lydde under Dusina Kronan.
Nypa formligt donakiousbres as den 4 Jnnii 1557, ost) den zo Maji i^7Z är denna Spannemäls» förläning grundad och för ewärdeliga tider ffäukl af Danlika Konungarne till Malmö Hospital, hwilkct sedermera af Kon. Oarl XI den ZI Dec. 1696 wunnlt Nådig Stadfästelse.
För» kusten häraf ffulle för Kongl. Serasimer-OrdcnS» Gillet medföra myckel bekymmer, som i desic sednare ä, ren da aila nödwaudighcls waror stigit till e» öfwer, drifwen dyrhet, ej uran swärighet kunnat upfysta de sörbindclfcr Ordens Gillet älegat.
StatsUlffolket yrtrar wäl alt dest mening ej är att sränraga nämde Hospital detta understöd; men som SlatSUstikörtet har sig bekant och af räkel,>ikaperne funnit, del den Fond som star under Kongl.
Serafimer»
Or» dens Gillers disposition, lemnat betydeliga ösweciikott Uköfwer de ärlige ukgisterne. tror UtjVottet att denna Fond kunde bestrida hwad Utskottet förestagit, skulle i underdånighet hos Kongl. Majli anmälaS, mätte till StatS-WerketS lisa indragas.
Harwid torde Högloft.
Ridberffapet och Adeln tillåta mig fä ytterligare an» märka, att förhällandet wäl warit sadant som det Högloft.
Srats-Utfkottet förmäler ända till arén »824 och 1804, hwilka ärens räkenskaper lära blifwit af Stais» Den i2 December. 6Z7 Stais Nrfkettel granikade, men att sedan den tiden fonden fäkt ett annat utseende, förorsakadt, dels af nya horpjtalers i»> ättande, dets af en mera utwidgad werktiingskeers, som ett förökadt antal af nslmgar nödgat Kongl. Serafiimr-Ordcns Gillet akt wrdtaga; hmar» wid jag ej kan undgå »ämna det antal af igOQ fattige Barn som af Fouderne njura upfostringöhjelp; niea i synnerhet genom den oerhörda dyrhelcn pa förnödenhets waror, hmarigenom utspisningen wid Hospitaler och Lajrretter, stigit frän c, 6^7 st. R. G. S. för person ä-ida till 8/ 9 u st.
Banco, alt efter orternas belägenhet.
Denna owäntade förhöjning pä underhällskostnaderne har medtagit allt öfwerjkotk och ibland nödgat Kongl. Serasimer-OrdensGillet art tilli» ta Capita lenie, hwilket af de sednare arens räkenskaper kan inhcmtas.
Med all aktning för det Högloft.
Stars» UtlkottetS berömwärda nit, kan jag för min del ej bifalla der npgifna project af indragning för Malmö Hospital, utan anhäller ödmjukeligen, att dcste barmherrighers-inrättm»gar mätte fä njura sine wanliqc inkomster till godo, och Kongl. Serafimer.OrdelisiGillet ej försättas i den obehagliga belägenhet, att i den mohn de päräkaade inkomsterne förminjkaS, inskränka underhålls» antalet af de olyckliga warelscr, font sa wäl behöfwa allmänt understöd.
Lsstsrrkräm, kror anförde till protocollcl ikriftcligen följande: Wärfwade Manskapets löninqs» wilkor i fredlig tid hafwa mer än 20 är warit nästan oförändrade, oaktadt att alla födoämnen bliswit i loppet af nämde tid ansenligen dyrare.
StakS-Utskottet *har i anledning deraf och med wälgrundade skäl j till Riksens Skän - 6Z4 Dcn i:
Deceuiber Ständer föreslagit, att Warfwa>e Manskapets astöning mätt,: förhöjas, men dermid ajsrk de» stillna^ emella» Tconpperne, sk! Ni Kottet tillstyrker en killöknng af s.H Banco sm dagen för hwar karl af den tjenstgörande styrkan wrd Aekillentt cch Kounagens Eget Wärfwade Regemente, men blott i st. pa man wld Möriterjla Hnsak-Regementet.
Artilleristen och Soldaten wid Konungen?
Egt Wärfwade Jusanteri Regemente hasma efter Srar H. om dagen: dcriil söresiaL »u en tillökning af 2 st. Hwarigenom dest, erhålla z st .6 r-st. pä man om dag"N. Husaren består, enl.
Skak k s
Ii:dr i irauaden, som Utgår nnqef. 2 st.
L rgr om dage» ' derril! före» stäs en tillökning al 1 st. hwa-igenom den kjenstgöeen» de husaren skulle erhålla g st. r^ r:st. -- således r:st B:cv om dagen mindre än det öfriga wärsw.,de Manskapet inom samma proviucc — ia tili och med osta inom samma Garnison.
Slatv l.u sröl ket har wäl kill skäl för den söreflagne olikheten i tillökningen upgiswit, ost Mörnerska Husar - Regementes kan anses hofwa en mindre trägett tjenstgöring än de öfrige Garnisons-Regementen, men denne upgisk sär jag dermed wederlagga: — alt Regement 1, o-kcadc den tjenstgöring som hästchörfelii, hästarö oresterands och four ge - Magaziners forme» ring medföra d,stuksm förrättar Garnimns-kjenst i 6 städer, hw -raf lwänne halma qränsöewakninq.
— Da man hära gör afseende och jeiufor berea Reaemeiitets styrka med andra Rrgemenrers, torde man finna all dest tjenstgöring är deremot fwar.uide. Wärfwade Mnnst-ap.-r till häst har ifrån äldre ti» Ten 12 December. 6z§ der, enlig!
Slak, hast större aflöning än deras weder likar nid Anill-ncl och Infanteriet, af den orsak att d.rkiii i synnerhet rrfordr. g paliteliqr Folk, emedan i dest nard häst och kostsam equipering anförtros.
D-n ljenstgörande wärfwade Eavallrriston är i allseende tlii dell dä ststol !el svin honom aliggcr aldeles rir stand jair, akt med arbete fönjcna sig bidrag till sill uppehäfls, dä deremot des; wedirlikar tvid Artille, tiel och Infanterier åtminstone äga någon dag fri för tjenstgöring llppä hwilken de kunna söka förtjenst.
Ca« valleristrns tjrnstgöromal äro äswcn mänafalldigt flere än destes, hwarföre det med Ml tyckeS att han borde wara bättre lönk, men igenom den nu föreflagne llllökninge-proporrion upkvmmer det motsätta.
Dek torde således, i anledning af hwad ansördt blifw.t, icke kunnä anses obillig!, art jag anhäller, der wid Mörnersta Husar-Regementet aflöningen för hwacje Husar as den tjenstgörande styrkan åtminstone matte tillöka» med ^ st-, om dagen nröfwer hwad Urstoiler nu forestaglk.
Hnfar no d gcliga aflöning bliswer dä samman» räknadt z st.
7^ lst swarmed han jemte brödepoition ända knappast tan lifnära sig.
Friherre liljencrants yttrade sig: En wärd Ledamot, hwars frugrsamma snille omfattar alla ämnen, och svin jag gerna stulle wäija till Universal-Ledamot af afla
Utstött för att ät dem, pä^stället meddela dek egna och länade ljus, som här jä ymnogt framsträlar; — denne Wärde Ledamot har 6z6 Den i2 December. behagat yttra sig öfwer SkakS!
UtsVottelS förestagne indragning af Sjö och FälkmäiNjugS Corpserne pä e!t sätt som nödgar lillg i egenffcp af Uistott-.kS dA.dlem »kt »ämna nägra oro hwilkc.s ofullkomlighet deruti torde äga en ursägk, akt de icke blilwit ilägons omdöme underkastade, uran helt exz empore lii!
Rid' derjlkapec och Adelns pröfning öswericmuas.