Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Al tiden ej medger en dubbel taxering; twartvm den bespares just genom Beredningarne, som i särskildta Afdelningar efter Sradens pastorat eller Qwarcer kunna mängfaldigas och följakceligen flere sadane pä samma dag fortsattas och Muras.
Icke eller mä inwändas, ar wanan alttlloriserat Wällofi. Borgare-Ständer, at ensamt taxera sig sjelf!, ty med antagande häraf, hwilken rättelse blir mera möjlig? eller at
Förslaget härleder sig fran blotta mihtroender; ty hwilker försigtighetsmätt delar ej samma tilwitelse?
eller at härmed wvre et werkeligt afwentyr för Städernes Jnnewänare förknippadt; ty redlchheten fruktar der icke, och i allmänhet mäste i Städer och pä Landet utmärkt afseende göras pä Bcredningarnes åtgärd.
Dessutom tilläte man mig, at, i afseende pä en gjord anmärkning, fä erindra, at om i nägon enda Socken, ftin ensam utgiorde hela Upbörds-Oi8tMet, Berednings-Lommitleen ansetts öfwerflödig, ar det likwäl med Uttryckelig! bibehållande afwederbörligjemnwigt
Stånden emellan, sa laugt den med beqwämiighet warit möjlig at iakttaga: och mer wagar jag icke eller i Släderne äska.
Jag wägar nemligen, för at i der närmaste jämka mig efter de i BewillningskroMcl framlagde önskningar, förestå, at sedan särstildte Berednings-OommittLer för hwarje inom Sraden befinteligt blifwit hällne, och hwil kas sammansättning af Borgerskap bäde til antal och ci385Lr men icke personer, mä bero af kvlg»;. rtrateinLs förordnande, den domföra laxerinZs .
Rätten Den zo Mars. 1511 Rätten mä utgöras i Stockholm af 6 Adelsman, 6 Präster, 8 Borgare och 6 Ständsper oner, i Götheborg och i:sta klassens Staver af z Adelsman, z Präster, 4 Borgare och z Srändspersoner, samt i alla öfriga Städer af 2 Adelsmän, 2 Präster, z Borgare och 2 Ständspersoner, alle utsedde af Beredningarnes Ledamöter, och, i händelse af brist, ersatt genom de närmast i Staven tilgängelige ciasser, aldeles pä sätt Förslaget i sadane fall för andra orter påbjudit.
Men sä litet jag kunde finna det billigt och för mitt Stand anständigt at begära, at wid Prästerstapets taxering, Rätten mätte bestä af Präster til Adelar deraf; eller at wid inringar pä Landet, der Upbörds-OisrriÄsr gifwas ofta folkrikare än mängen Stad, Rätten utgjordes af 24 Bönder emot 9 andre personer, alla lika röstägande, sä säkert wä« gar jag hoppas, at, dä ämnet tages i behörigt vfwerwägande, skall ingen enda, hwad Ständ han ocksä tilhörer, kunna med bewarad högaktning för sig sjelf, wägra sitt bifall är denna synbart nödiga rättelse i laxermos - tele Rögen, VM ocksä öfwer werkställigheten deraf olika förflag kunna göras.
Om fräga hade warit, huruwida det allmänna förtroendet, utan Stånds afseende, bordt bestämma walet af 1?Lxeiir>g8-Ledamöter, dä hade jag haft deremot intet at förebära; men sä länge narwarande kepre.
8sntatiott ar gällande, och laxsrmg.-;-Männen stola i detta kail föreställa Ständernes Ombud, bör, efter min oförgripeliga tanka, hwarken Inäiviclu elier Medborgare-Llass mer än den andra wara Domare i egen fak.
Detta mitt ödmjuka anförande utbeder jag mig matte fä ärfölja Högloft.
Utskottets Betänkande - izir Den zv Mars. de Nl Riksens Högloft.
Ständer, dä det ocksä, i afseende pä spscillcaclv-ierne rvid upgifcen til Hxsriuoen, torde tillätas mig bifoga den särstildta tunkan , ar, utan nägon spscincallon ä asdragen blist iver granstningen deraf en omöjlighet. laxsimZsMannen stola antingen lwingas ar förekalla hwarje stattstyldig lil muntligt förhör, eller stall Rätten famla i fullkomligt mörker, huruwida den stattffyldige ens förstäct tillämpa Bewillnings-Förorbningen.
Detzutom begriper jag icke. hwadan benna farhaga, at noggrant upgifwa sin behållning, nu plötstigen upstatt.
Wi hafwa stytr för at uti lifstiden tillära Boupteckning, hwaraf förinögenheien utletas och bestämmes, men ars-behällningen har hittils ingen inom Högloft.
Ulffottet, sä widr jag förmärkt, ansett afwentyrligt pä det nogaste angifwa, helst hwar och en wer, at mängen som sicter i stor rörelse, stulle möjligen et är kunna sakna all behällning af inkomst, och icke detz mindre wara en Vnllionalr.
För öfrigt är Tysthets-Eb päbjuden til stydd för ^reclitsn; och^dä fruktan at den förlora, jemte begäret at lysa, eller såsom det ordagrant blifwir uttryckt, fåfänga och Osäll-behof, mängen gäng rilförene ingifwir Ulffottet förhoppning, at af detza anledningar
Staten stulle med säkerhet kunna påräkna ersättning för hwad smeker möjligen undanhölle, önstar jag, at hugkomsten af dessa har offentligen yttrade tänkesätt mätte leda til den föreskrift, at, utan namngifwande af Fordrings-agare, afdragen blifwa bestämdt upgist na til sina Hufwud-Hrtiklar, och för hwarje inkomsttitel, sälebes uran at anda til smäfaker ästallleras, i koimulalrst intagne. ?. öck. 8renbgmmar.
Ot supra.
Lx krotOLoIIo L. 6.
Ingman
I'- Den Zv Mars. rziz Utdrag af krotocollet, hälle! hos Riksens Högloft.
Ständers Bewillnings-Utskott wid Riksdagen i Stockholm den 28:de Martti i8io. S. D- Herr Prosten OoÄor ^Vsllcivist inlemnade et af honom uprattadt ?roseÄ til ^ormulair för Herrar Kyrkoherdarne wid upgifterne til Bewillnings-lsxerintzarne, med begäran, at detsamma marte til de respeHive Standen medfölja Utskottets nu afgifwande ytterligare utlärande i Bewillnings-frägan; hwarjemte Herr voÄoru förklarade, at sedan Utskottet genom Votering fattat det beslut, at hwarken skattskyldige wörö pligtige at aflemna, ej eller 1axering8-Lommitteerne berättigade at fordra 8peci6cerim6e kormulLner.
Herr OoQorn ej eller härmed asyftade något annat, än at detta Vormulair skulle fa tjena til en bepröfwad och gillad hjelpreda för den, som wille sig deraf begagna; och uplästes be^rde kormulmr, sä lydande: 1514 Den Zo Mars. ^ormulLir til Upgist wid Isxerlngen igio.
För Ryrkoherdar:
Den totala Inkomsten. lertisln io:den afStads- och Lands- Församlingen, oo Dr ester Marke» gängspris - - - 00 Pass - Pengar, Qwick- och Smör- Tionde, Bonde af Bruk, Fiske och Sportler - oo Wederlag oo Tunnor, löst, ester Markegängs-pris med :6 tz. för- höjning. - - - 20 Bostället, ehwad det pä Hrrenäe skulle iiplatits, eller warit satt pa hälftenbruk, ansedts gifwa - - 20 , — ^ Lummz tomi inkomst 00 Tillärna afdrag Underhall och Lön för HäjunKen 02 Lolumini8terr>8 Lön oo Dr, efter Mgrkegäng - - - 02 ^ Summa afdrag oo
Nar af totala inkomsten oo R:d. afdrogs dessa oo R:d.,sa ärerstäoo R:d., hwarifrän antingen 4 eller 4 elier 4 afdrages.
För ärerstoden oo R:d. betalas i Bewillning efter In- komst eller kiitxinu -labellen - - 22 Den zo Mats. rzrz Detzulom för min Hustru - - - oo oo Drängar ----- oo oo Pigor - - - - - oo remina Bewillning oo Pä ära och tro upgifwit, dl. dl. o i8io. dl. dl. ?L8tor.
Emot hwad Hrrr
DoÄom j berörde mätt» ästat, ivar ej ar påminna, uran förklarade Vere- - mot Herr Bistoppen OoÄor Oaiäell, Herr kroLe880l-i. n OoÄor kgxe.
Herr Prosten OoLtor-8tenbsmmar och Herr Prosten LoÄor IVkellZren sig instämma med Herr OoÄor Wall^vi8t, likwäl mev vet förbehäll, at i händelse de öfrige r65peHivs
Standen stulle undandraga sig, at antaga ettkorrnuHn, som i likhet härmed närmare 8pecillc6r»66 ve inkomster, hwilka wid Bewillnings - ^LxerinZen upgifwas, Högwördige Präste-Ståndet ej eller Härigenom ma wara dertil förbundit, vit suxrs. Lx krotocollo ki. 6.
InAman - >5 l6
Den zo Mars.
Rättelse för Beräkningen af Behållen Inkomst afgifne Inkomst. 4 dels Hemman dl. dl. har för- ledil
Ar afkasta!
Rd. tz- r. oo Dr Räg a oo R:d. o H. oo Dr Korn ä o R:V. oo Dr Hasta ä o R:d. o tz.
OOO OO oo OO 0 I I Ladugården har gifwir genom för- säljning af Ost/ Smör och Kreatur OO Hälften i en Enbladig skattlagd Säg-Qwarn. . - - OO Mjöl-Qwarnen med o pär Stenar.
OO — Hemmanets Fiske uti dl. dl.
Ström eller Sjö - - - - oo Afyttra!
Skogs-kroäuHer och ar- hällir Allon-Penningar til ett be- lopp af - » » OO Dlgsten eller andra Stenbrott - Kalkugnen - - - Humlegarden - - - Trägården - - - Pä ooo R:d. capital, som ar Ullänt/ 6 xroCents Ränta - - OO O OO oo OO OO — — Lumms OOO OO — Den Zv Mars. 1517 af Hemman, enligt Hederwärda Bonde-Ständers 1'OIMulLII^ Rd. tz. r^ Utgift.
Förledit ärs Utsade 0 Tunnor Rag 3 0 R:d. o fl. O Tunnor Korn ä o N:d. o Tunnor Hafre ä o R:d. o H.
OO OO Krono-Urstylder, inberaknad or6in»ne Ranta, Krono-Tionde. Bewillning m. m-, samt Präst- och Kyrko-Tionde tilsammans - - !
OO 00 g:diedelen uti Soldats- och Bärsmanö-Rustningen - - Til Gårdens, Säg-Werkets, Qwarnens och Fiffets ffötsel m. m. fordras twä Drängar och en Piga, hwilkas underhall och aflöning beräknas sammanlagdt til - - För allman Byagnads-ssyldighet kcp3r-it>on a Gardens byggnad, stängsel och waglagning samt andra smärre utgifter ätgär - « « Således blifwer Behållningen - OO OQ OOO I l OO OO > OO OO Lumma ,OOOlOO Lades pä bordet.
Un - r;i8 Den zo Mars.
Under upläsningen häraf äterkom Hans Lxcellence Herr Grefwe kuutk, och Grefwe vela, och gjorde redo för sina Beskickningar.
Uplästes til justennF följande underdäniga skriftvelse til Hans Kongl. Maj:t:
Stormagtigste Allernadigste Konung!
Sedan Nikfens Stander inhämtat nödige underrättelser om alla de Krono-Fisken, Qwarnar, Färjor, Broar och Krogar med siere dylike lägenheter, hwilka för Kronans räkning äro, dels pä wisse är, dels pä obestämda lider, ut-arreu6er36s, fä Riksens Stander härmed hos Eder Kongl.
Maj:t i underdånighet anmäla, det de, hwad häribland angar dem, som pa witza ar aro Ut-airenäeracle, ansett säfom en fösid af redan stadgade Författningar, hwilkaS iakttagande wederbörande äligger, at, enär nu svarande /ärrenäen til ända löpa, lägenheterne warda ä nyo uppå allman /guckion j wänlig ordning, genom Kammar-^o>lc,-§ii försorg til den mastbjudanDe under ärrenäs uplärne pa sa lang lid, som Författningarne föreffrifwa, samt at, widkommande dem, hwilka pa obestämd tid äro ut-arrencler»(le, ingen anledning förekommit, som, da Torneå Elfs Laxfiske samt Nyqwarns Qwarn och Bro undanlages, funnits böra leda til rubbning eller förändring uti hwad de derom ingängne LommA och gifne förordnanden utstaka.
Hwad särskildt Torneå Laxfiske beträffar, som, enligt Kongl. Kt-Loiution^n den iz September 1791, är uplatir ril Allmogen L Torneå Socknar uti ivo ars tid emot en ärlig ^.rreuäs Summa af Ettusen de - Den Zv Mars. rzrs de Riksdaler i penningar, sa, enar likmätigt 5» Artikeln Uti den sista Freds-lrEaten med HiiUs Maj:t Kejsaren af Ryssland, Torneä Srad jemte östra sidan af Torneå Elf blifwir til Ryssland afträdd, tillika med de öster om strömfåra» belägne öar, sa uti Torneå som Muonio Elfmar, och detta ofelbart torde i en betydlig män komma at minsta det utrymme lil Laxfiskets idkande, som ^rrenclLtorerne hittils haft rättighet ar begagna, finna Riksens Stander det häraf blifwa en följd, at berörde comrgber-icle ärrenäs - Summa hädanefter icke kan til sitt fulla belopp paräknas eller med billighet äläggas ^rren^Ltorerne kil Utgörande.
Ständer äro likwäl icke i tilfälle, at kunna bedöma hwad minstning i Hrrenclet i anseende härr til skäligen kan äga rum; utan anse sädant böra ankomma pä en af Landshöfdingen i orren härom i laga ordning anställd undersökning, som sedermera til Kammar-OolieZii pröfning och fastställelse öfwerlännäs.
I anseende til Nyqwarns Qwarn och Bro i Upsala Län, hwilka, enligt comrsÄ afven 17 Junii 1724, blifwit emot en ärlig ärrenäs-8ummL af Femhundrade Daler Silfwermynt för Qwarnen, och Erhundrade Daler samma mynt för Bron, ti! ewardelig besittning uplatne til Bagaren lambke: och dess efterkommande, sä länge de fullgjorde de uri (^omrEet betingade wilkor, til säkerhet hwarföre i borgen ställt sitt i Stockholm belägne Stenhus, sä har Kongl. Maj:t, enligt Riksens Ständers underdåniga yttrande om KronoLägenheter i allmänhet wid 1766 ärs Riksdag, behagat i Räder fastställa, at Arfwingar, som emedlertid bortlemna! berörde til Kronans säkerhet - 1520 Den zo Mars. kercher pantsatte Stenhus, skulle wid detta ^rr-en. bibehallas, med wilker, ar a behörig ort lata i stallet inteckna Nyqwarns Gästgifwaregärd, men som uplysning saknas, huruwida detta wilker blist wir sullgjordt, och af et fran Swea HostNärr infordradt 6rav2tion8 bewis inhämtas, at, enligt Asunda Harads- Rätts Intecknings - krococojl för de sista Do arén til och med Sommar-Dnget Ar 1809 ingen gällande Inteckning i Nyqwarns Gästgifwaregård, för i fräga warande och Lon truLl-, fullgörande finnes wara rågen eller bewiljad, hwaremor flere enffildte personer för fordringar hos erhållit Intecknings-rätt, sa wäl utl Qwarnen som Bron, ehuru de til sin natur aro Krono-Lägenherer, och ägande-rärren deraf ^rrenclb Jnnehaswarne således icke tilhörig; altja och da Riksens Ständer anse /ärrenclL-rättigheten wara förwerkad, sa wida Hrren6-ito,-srne afidosatt den owilkorliaa skyldighet, ar til Kongl. Majus och Kronans säkerhet lara inteckningen i Nyqwarns Gästgifwaregård werkstallas, fa Riksens Ständer härigenom hos Eder Kongl Maju i underdånighet anhalla, det matte Eder Kongl. Majus Befallningshaswande i förberörde Län warda anbefalld, ar, wid skeende behörig undersökning lara utröna, huruwida Kongl. Majus och Riksens Ständers wid 1-766 ars Riksdag gjorde föreskrift om Nyqwarns Gästgifwaregards intecknande til Kronans säkerhet blifwit iakttagen, hwarefrer Kammar ^olletzium torde fa sig updraait, ar med fragan om Hrrenäerältigheren i laga ordning förfara.
Ständer framhärda rc.
Herr ak klinteberg, VVilKelm, yttrade sig: Lx - Den zo Mars. rzrr kxpe^itic>n8-Utssottet, der jag har äran at wara Ledamor, har wid den nu upläste Lxpeönionens författande ordagrant mast följa ckermcrne i Srats-Utffottets af Riks Standen bifallne Betänkande.
Deraf bar handt, ar angående brenner pa Nygwarns Qwarn och Bro, i kxpeclmonen är uptagil, som skulle Riksens Stander pröfwat och ansett ^rren6atyrn I^embKk-8 Arfwingar hafwa förwerkat ^rrc-ncle-förmanen, sa wida Vefta ej ställt den säkerhet för ^r,-encIe-8ummLn medelst Inteckning i Nygwarns Gästgifwaregård, som ar 1766 af Kongl. Mant gemensamt med Riksens Ständer warit dem älagt i stället för den förut ar 1724 wid Hrren6el8 assiutande Ulfäste men förswundne panträrrigheten i et lambke tilhörigt Stenhus i Stockholm.
Men som i de Handlingar, hwilka af Srars-Utffottet blifwit äberopade til grund för dest öfwerläggning, icke något synes förekomma, ar Hri-encle-rättigheten skulle wara förlorad, derest den föreskrifne panten ej intecknades, och desto mindre anledning är at förmoda, ar Riksens Ständers Lagstiftande Magt skulle i denna fraga utsträckas til någon åtgärd i Lagskipningen eller pröfningen af grunderne för densamma, som i k.xpe. äitionen widare förekommer, at en sadan befattning skulle Kammar-OoIIeL-um tilkomma, sedan förhållandet med den föreskrifne säkerheten med ^>ren6e-8umman blifwit wederbörligen mröiidt; sä har jag ansett mig böra hära fästa Högloft.
Ridderskåpets och Adelns upmärksamhet, med hemställning, om icke en sadan jemkning i l'xpecllt!oiit-n kunde äga rum, at wid den nödig ansedde undersökningen bör utredas och granskas, ej blorc om den föreskrifne säkerhetens 'anskaffande blifwit asidvsatt, uran IZ22 Den Zv Mars. utan äfwen i hwad män sädant kan kil Lontrac» tets och Hrrenäets förwerkande föranleda, sä ar genom Uttrycket i Kx^eäitionen ej något band eller hinder lägges för en laglig pröfning af sakens integritet.
Grefwe körner, >^äo!k Loran, sörklarade sig ril alla delar instämma i den anmärkning Herr al Klinteberg gjordt.
Det Uttryck, som den rörde, hade tvid Kxpeäitionens upsättande och justering undfallit Utffottet.
Desi mening hade atrid warit, ar en undersökning ffulle anställas, hrvaraf Herr Grefwen äfwen bewisade billigheten.
Han rilstyrkte derföre den rättelse i KxxeUitionen, Herr sk Klinteberg föreslagit.
Friherre sellerström, ^scob. hade, hwad sjelfwa saken beträffade, ingen ting deremot, men trodde, at en sadan ändring wore oformlig, fäsom stridande emot det beslut Ständer fattar.
Herr Grefwen och Landtmarskalken erindrade, at wid justeringen en sadan rättelse wäl kunde göras , halst den i alla fall af de öfrige Standen äfwen komme at pröfwas; hwarefter Herr Grefwen och Landtmarffalken gjorde Kroposition kil bifall a den af Herr Klinteberg föreflagne rättelsen, hwilken med Ja beswaradrs.
Justeraäes den förleden gårdag uplasta och pä bordel lagda underdåniga ffrifwelfen lil Hans Kongl. Maj:t, rörande Riddarhus-Ordningen.
Den zo Mars- 152; Justeraäes följande:
Utdrag af krotocollst, häller i HöglossNidderssapets och Adelns plenum den zo Mars i8io. S. D. Wid justeringen af den ifrän Lxpsöltions-Ucffottet inlemnade underdåniga ssrifwelsen til Kongl. Majit, lil underdånigt swar pä Kongl» Majas lil Riksens Ständer aflätne Nädiga proposition, innehållande anmärkningar wid Riksens Ständers beslut, rörande Landt-Tullarnes indragning, och dä det anmäldes, at Fru Grefwinncm runck ej, i enlighet med hwad i Bewillninqs-Ulssottet blifwit anmält, afsagr sig ^rren6et af SandsSalebos och Nordansjös Bergs-Tullar, besiöt Högloss.
Ridderssapet och Adeln, almed den förändring gilla denna underdäniga ssrifwelse, at i stället för orden: erhållit tillförlitlig underrättelse derom, hwilka borde utaä, skulle sättas: Riksens Ständer förmoda; hwarom Utdrag af krotocollet ssul le expeclieras. l)t supra.
Ridderssapet och Adeln ätssiljdeS kl. 2» In käsm protocolli 6. A. 8'ilversrolps.
Lördagen dm 31 Mars. plenum klockan 5 ro f. m.
Justeraäes följande:
Utdrag af protocollet, hållet i Högloff» Ridderssapeks och Adelns plenum den Z0 Mars i8ro. S. D. Företogs lil pröfning
Allmänna Be^ swärs Sjette Bandet.
N:» 96» r;24 Den zi Mars. swärs- och Oeconomi^-Utskottets den 8:de Mars pä bordet lagda Betänkande, rörande wissa ivid Indelnings- och Noterings-Werkst pastadde mistbruk, jemte upgifna Förftag til deras afhjelpande; och da harwid hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln ätskillige Anmärkningar gjordes, blef detta Betänkande af dem ätföljdt, til Allmänna Beswärs. och Oeconomi^.
Utskottet äter-remitterat.
Hwarom genom ?rotocoIl8- Utdrag de öfrige respcätivL Ständen skulle wänligen underrättas, vt supra.
Utdrag af krotocollet, hållet i Högloft.
Ridderskapets och Adelns blenum den zo
Mars rFro.
S. D. Biföll Högloft Ridderskapet och Adeln Banco.
Utskottets, genom ett den 29:de Mars pä bordet lagdt Memorial, gjorda hemställan , det mätte Banco-Fullmägtigc berättigas, at ä Languens bekostnad fortsätta och fullborda Fittja Brobyggnad t Hwarom de öfrige rsspeQive Ständen genom Utdrag af ?rotoco!1et wänligen ffulle underrättas, vt supra.
Uplästes det krotocoll, som wid walet af vommitteraäe til Tryckfrihetens wärd blifwit hällit, sä lydande:
Ar l8io den zo
Mars sammanträdde de utsedde Bugufyra kckeLtoier, genom hwilka Riksens Ständer, i följe af io8 §. Regerings-Formen och 65 tz.
Riksdags-Ordningen, ägde at wälja Sex Vommittera^L kil Tryckfrihetens ward; och sedan pä dek i Riksdags - Ordningen föreskrifne wis wal blifwit förrättad!, utfölle rösterne pä följande satt:
Den zi Mars. 1525 Herr ^8§e88or bening, Olok - K 22 röster. lurclkjäll, larg Ou8tak s r 18 .
Silverstolpe, ^xel Oabriel, - Riddarhus ?
Secreterare -- - 22 ^ Vsleriub, D. ?re8iclent5 - 8ecre terare ss s - r 15 kullberg, Kxpeäition8-8ecreterare 14 OoÄor lagns, l8aac, - 12 liljenvsll^b, 0. 0. Oswerr Hof-Predikant > - ir — „ Kutki8tröm, Birger, ^ - 6 af Beopolcl, OarI6n8tak, Oantrli Rad, - « 5 — — Hallenberg, Riks «l^istoriograpb 5 Ularl» von Wurtenberg, Kevi 8ion8-8ecreterare - -4 8va'nberg, ^ons, ?rokessor »2 , loren, jugtitise-Räd » » r — Oarlanäer, ^88es8or r r
I I följe hwaraf de förstnämnde Sex Herrar och Man wörö lil Lommitterarie Utsedde.
Oarl körner. 8.
Bosenbane. linggtaäius. ?>lil8 Otter. ^8on bj^cbert - Uplastes följande nya Beöattion af z:dje Artikeln Bewillnings-Förordningen: Z:dje Artikeln. <vm Mantalsstrifmngen Berednings- och laxerings - Lommitteerne, ändrings - stökande i laxöringen, sta wäl stomom Upbörden, Afk-rtningar och RedogLrelsten. r§26 Den Zi Mars. i. §.
<Vm Mantals-ftcifmng. r. lckom.
Til Mantalsskrifning åligger Husbönderne af alla Ständ i Stader och pä Landet, at a kungjord tid och ställe m 6upx>lo aflemna tyvelige och fullständige samt underskrifne Förteckningar pä sig och sitt Folk, afwensom pä alle sine der i Orten ägande Fastigheter, Näring, Rörelse, Werk och Inrättningar, hwarföre, enligt Bewillvings.
Förordningens i ^rt.
2 H. eller efter SkyddsIsritken, Afgift erläggas bör, med Utsättande af namn och älder pä hwarje Mantalsbar Person, såsom ock upgifwa alle hoS honom warande HyreSmän, tvid bot af 2 R:d. för den, som sädant försummar; hwaremot Allmogen och Städernes mindre strifkunnige Jnnewänare äga at sädant wid Mantals-strifningen munteligen anmäla.
Hyresmän stola för sig, sitt folk och egendom iakttaga lika skyldighet, som här förut för husbönder stadgadt blifwit. 2. klom.
Alla dejsa Förteckningar aligger det
Mantals- Lomml88.irieo i hufwudstrifr bifoga Mantals-Längderne til Oomioll bäde uppä anmälan och anteckning. z. klom.
Om någon, hwars beställning eller närings-fäng icke egenreligen krafwer desi wistande i Staden, skulle wid Mantals-skrifningen föregifwa sitt rätta Hemwist wara ä Landet, eller twärtom, sä stal! en sädan wara förpliktad, at samma sitt föregifwanve bewisa och derjemte styrka, at han för sig och underhafwande folk pä ettdera stället är i Mantal sirifwm och der Vewillning erlägger. 2. §.
Den Zi Mars. 1527 2. §.
Gm Berednings»Lomml^Ls pä Landet. 1.
Ivlom.
Innom hwarje Socken pä Landet wäljes eller utfts ärligen i dertil, efter Landshöfdingens anmodan, af kantor lagligen utlyst Sockenstämma, en (loinmittee af 6 befutne Personer, nemligen 2 af Ridderffaper och Adeln, kastor i Församlingen, som alrid ar sjelfffrifwen Ledamot, z af Bonde-Ståndet och r StändsPerson. 2. leiom.
Sa framt ej Församlingens
Ledamöter utan wal kunna öfwerenskomma om Ledamöters urnamnande til Berednings-LommiuLen, bör ordenreligt wal anställas ä Sockne-stamma, derwid blott de n^rwarandes Röster beräknas, och Det efter förmedladt hemmantal.
Jordägaren är alrid Röstägande, derest han ej genom särffild öfwerenskvmmelse denna rättighet til Aboen öfwerlemnak. g. l^lom.
Om flere Socknar inom ett kastörat eiler til och med 2-.ne smärre kastorater, wilja förena sig om en Berednings-Lommittöe, ware der dem fritt, dock ma den aldrig bestä af flere an sju Personer, likasom om Sockneboarne ej skulle wilja utse sa manga til sin BeredningsLvmmittee, de blott äro förbundne, at, sä wida Adelsman, Srands-Personer och Bönder der finnas, åtminstone kalla en af hwardera Olason. 4. lvlom.
Ehuru säleveö i en Socken, der ej af alla nämnde irenne Lasser personer gifwas,det icke kan äläggas Sockneboarne, ar wäija utom sig ifrån andre Socknar, uran de ester behag äga fylla antalet af den Llass, pa hwilken de hafwa litzäng, sa mä det dock ei eller wara dem förment, at iZ28 Den zi Mars. at dä de wilja hafwa större Berednings-LommitteL an fyra Ledamöter, antaga de öfrige af säda» ne främmande personer, hwilka kunna aga deras förtroende.
5. ^om.
Men den Socken, hwarest utom kastor, tre besuttne personer icke aro ar cilga, stall wara stylvig förena sig med den nästgränsande, halst inom samma prorat, til gemensamt wal af Berednings-Ledamöter, hwilket dä förrättas i den Socken, sorn största Hemmantalet äger, och endast i detta fall ma de wäljande utse en obefuren person ifrån förstnämnde Socken til Ledamot i Bered», nings- (.ommirten.
Om Socknarne sig ej sjelf-' willigt förena , hwilkadera tilsammans böra BeredningsrLommikteen Utgöra, gnmale kastor det hos Landshöfdingen, sorn da kilhörer at härom förordna. 6. kvlom.
Der Berednings-Lommsitee för en eller flere
Socknar tilsammans bestar af färre än sju personer, äger den til laxerinZs- Mans utseende för I»xerjn§8-eommitteen icke eller flere röster än i mohn. af sitt amal. 7. ^om.
Ar ?sstor8-Sytzlanledig, eller kastor för alder, sjuklighet eller annat giltigt hinder ej kan sig infinna som Ledamot i Berednings-Lomrnittäen, bör vice kastor, der sadan finnes, eller l"omminiLter, eller ock kastors eller Oommmisters rilförordnade desi ställe företräda. 8. kvlom.
Sa kallade ^nnexe- eller LapellFörsamlingar anses lika med Socknar, och följakrcligen aro berättigade ar wäija sin egen Bered Nings-Lommittee.
9. l^iom.
Utom den förteckning, som enligt denna Artikels I. §. til Mankalsstrifningen stall aflemnas, äligger en hwar, som ager flere
Hem ' ' mans - Den Zi Mars. 1529 mansdelar eller särskild förmögenhet, äfwensom hwarje förwaltare af outredt
Sterbhus eller annat Bo, at til Berednings-LommittLen upgifwa detz innehas» wande Embete och Syhla med atföljande