Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Följer det icke med denna Financeplan en uppställning, som visar möjligheten, att sjelfva de beslut som nu föreslås kunna lemna efter dessa beräkningsgrunder, redan de ensamme, ett resultat af 29,702,000, sorn, då det föreslagna creditivet till Riksgälds Confoiret tillägges, för hvilket i propositionerne äronyttjade alldeles enahanda ordalag, som för alla de andra icke från beräkning undantagna summorne, reducerar sig till 30,202,000?
Deremot följer ingen anvisning om åt hvilket håll någon latitud är lemnad åt Riksens Ständers framtida beslut, i afseende på, mål, som ännu kke ens af de föreslående Auctoriteterne blif-3 n, n 2g Junti e. m.
V»t afgjord»?
Här förekomma likväl, enligt min tanka, trenne sådana mål, I motiverna till Bil.
B. framställes, att ”före den Jlutiign Financregle,ringen kan man vil ej bestämdt yttra sig öfver det belopp silfver sorn knöde köpas ” Sedermera är lrågan om MagazinsDirectionen uppskjuten oagtadt dess crcditiv är icke mindre än 2,000,000 R.dr Banco, som ehuru, jag medger det, på ett vidunderligt sätt, likväl bestämdt äro anslagne till hndets hufvudnäring, jordbruket, och oagtadt af detta creduiv är uttagit 1,887,00-0 R:dr, hvilken summss indragning eller bibehållande i rörelsen val istke måtte anses lik,* giltigt.
Derefter är på samma sätt frågan om användet af Capitalintrader af odlingslå nea uppskjuten, hvilka intrader uppgå tili 573,00a R;dr Banco under 5 är, hvartill bär sägas OdlingslåneFondens 1842 outtagna del 135,000 R;dr Banco.
Då nu äfven med de nu föresbgne partiella anstalterne hela summan af 30,000,000 är upptagen, hv-d skall man då säga om dessa uppskjutanden?
Ser det icke ut, som vore det åsyitadt, det
Ståndens förtroende till sina deputerade skulle bringa dem att tro, att, när summan 30,000,000 uppgifves, och på samma gång deta i 11* Förslager aflemnas i en del ämnen, jemte underrättelse om tillernade sådane i andra mål, är det hållit öppet för principaierne att afgöra dessa, mål på mer än ett vis-, såsom vore det åsyftadt att på grund af detta förtroende åtskilliga personer skulle rösta för Utskottens B^tsk^ 326
Den 28 Juni i e* nu ksnde, som sedan fåfängt skulle ångra sig, efter erhållen upplysning om verkliga förhållandet?
att en sådan plan legat till grund för detta Utskottens Betänkande, tror jag för min del ej, men mycken anledning till en sådan förmodan finnes då man betragtar Betänkandets beskaffenhet i afseende på målens föredragningsordning; och det är derföre jag vågar bestrida dess antagande, ty redan skenet af en slug oligarchies tillvaro, sorn leder bakom ljuset Nationens verkliga lagstiftare, är det som i en ccmstitutione!
Stat med serdeles omsorg bör undvikas.
Det bör ske än sorgfälligare här, der intressena äro så spända och Ijedrarne som spänna dem nästan öfver allt, äro ingenting mindre, äa medborgarnes hela personlighet.
Idet stället tror jag
PROTOKOLL, HÅLLNA 1IOS HÖGLOFLIG*: R1DDBRSKAPET OCH ADELN, VID Lagtima Riksdagen i Stockholm AR 1862—1863.
MQKM STOCKHOLM, TtlVCKT HOS B. WlSTRRl.I,, 1864.
■ — Lördagen den 3 Oktober 1863.
Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att från K.
Musikaliska Akademien blifvit öfverlemnade 10 inträdeskort till bevistande af dess musik-historiska föreläsningar, samt anmodade de ledamöter af R. o. Ad., som önskade erhålla dessa biljetter, att anmäla sig hos Riddarh.-Fiskalen.
Upplästes och godkändes följide från Exped.-Utsk:t inkomna förslag till R.
St:rs underd. skrivelser till K. M., nemi.:
N:o 126, i ani. af gjorda framställningar ang:de grundräntornas kapitalisering; N:o 127, i ani. af år 1862 verkställd revision af statsverkets m. fl. allmänna fonders förvaltning under år 1860; N:o 128, ang:de indragning af Ull-diskonten samt af det för denna inrättning å Riksgälds-kontoret anvisade kreditif; N:o 129, i fråga om utsträckning af tiden, inom hvilken Häradsrätts s. k. småprotokoll skola tili Hofrätt insändas; N:o 130, ang:de bestämmande af tid för klander emot tilleller afträdes-husesyn å kronojord; samt N:o 131, ang:de förändrade föreskrifter i fråga om offentliga stadgars kungörande å tingen.
Föredrogs, men begärdes på bordet, Exped.-Utsk:ts skrifvelse-förslag N:o 132, ang:de ändring i författningarne rörande handels- och näringsrätt, samt om upphäfvande af vissa delar utaf Handels-balken.
Under anhållan att vid min riksdagsmannarätt bibehållas, får jag vördsamt afsäga mig mina platser som ledamot i Bevilln.- och Riddarh.-Utskm.
Ståndets Hrr Elektorer att utse en ledamot i Bevilln.-Utsk:t efter Frih.
Cederström, och en ledamot i Riddarh.-Utsk:t efter densamme.
4 Den 3 Oktober.
Jag anhåller vördsamt att få reservera mig mot det af R. o. Ad. uti näst det sista plenum fattade beslutet vid föredragning af Banko-Utsk:ts Betänk.
N:o 57, i anledning af den utaf mig väckta motionen om inventering af Bankens kassor.
Vid en flyktig genomläsning af nämnde Betänk, skulle det kunna synas så, som hade anledning saknats till motionen och att densamma således blifvit temligen lättsinnigt af mig framställd; men sådant är dock ingalunda förhållandet.
Vid Utsk:ts Betänk.
N:o 44, i fråga om reorganisation af Bankoverket, medföljde nemi. en reservation, uti hvilken lanns intaget ett af Hrr Banko-kommissarier i ämnet afgifvet utlåt., hvaruti de, pag. 48, i afseende på Bankens tillgångar, yttra, att Bankens räkenskaper städse noggrannt utvisa, huru stor qvantitet af hvartdera slaget skall finnas under general-kassavårdarnes förvar; men, tillägga de, »att denna qvantitet vid hvarje tillfälle också verkligen orubbadt finnes, det kan endast kontrolleras genom en speciel inventering, hvilken åter är praktisk overkställbar.»
Då nu detta Hrr Banko-kommissariernas yttrande icke blef motsagdt hvarken af Hrr Banko-fullm:ge eller af Banko-Utsk:t, lärer ingen annan slutsats häraf kunnat dragas, än att någon sådan inventering, hvarigenom general-kassans tillgångar kunnat kontrolleras, icke blifvit verkställd; och hade jag således fullgiltig anledning till den af mig väckta motionen om upplysnings erhållande, när Bankens general-kassa sednast blifvit inventerad.
Uti Utsk:ts Betänk.
N:o 57 uppgifves nu, att Hrr Fu!lm:ge sednast den 15 nästl.
Juni skola hafva inventerat Bankens samtlige kassor och således äfven den större general-kassan.
Men, Mine Hrr! hvad förstås med en kassa-inventering?
Dermed har jag ansett böra förstås en undersökning, huruvida uti kassan verkligen finnas de tillgångar, som deruti böra finnas; och om denna min åsigt är riktig, så vågar jag bestämdt påstå, att någon sådan inventering af Bankens general-kassa icke blifvit verkställd den 15 nästl.
Juni; ty huru har vid denna s. k. kassa-inventering tillgått?
Jo, pag. 3 uti Betänkit upplyser Utsk:t, att vid inventering i förråden af mynt, ädla metaller och sedelblanketter tillgått sålunda, att man kontrollerat, d. v. s. uppräknat antalet påsar, fjerdingar och bundtar, men huruvida dessa påsar, fjerdingar och bundtar verkligen innehållit hvad de skolat innehålla, derom har man icke gjort någon undersökning.
Ehuru jag villigt medger, att det icke kunnat fordras, det Hrr Fullnuge skolat undersöka innehållet uti hvar och en af dessa påsar, fjerdingar och bundtar, vågar jag dock påstå, att det varit Hrr Fullm:ges pligt att, sedan antalet af nämnde lörvaringsanstalter blifvit kontrolleradt, låta öppna en eller annan af dem och undersöka deras innehåll, samt att, då sådant icke skett, hela förrättningen innefattar en parodi pä en kassainventering.
Att Hrr Ful!m:ge på detta sätt ansett sig hafva behörigen fullgjort sin uti 6:te §:n af Bankoreglementet föreskrifna pligt Den 3 Oktober. 3 att årligen inventera Bankens general-kassa, kan derföre icke annat än väcka förvåning, och detta destoheldre, som bland Hrr Fullmige finnes en och annan eljest ganska sträng medlem, som visserligen, derest han såsom statsrevisor upptäckt att någon statens embetsman på sådant sätt fullgjort sin inventeringsskvldighet, skulle ansett sådant böra blifva föremål för ganska allvarsam anmärkning.
Nu, ehuru R.
St:r ganska knapphändigt behandlat denna fråga samt bifallit Utsk:ts hemställan att den af mig väckta motionen ej må till någon R.
St:rs åtgärd föranleda, anser jag likväl ändamålet med motionen uppnådd, enär uppmärksamheten derigenom blifvit fästad på det anmärkningsvärda förhållandet.
Jag hyser nemi. den förhoppning att, fastän R.
St:r för denna gång ansett sig ej böra i anledning häraf vidtaga någon åtgärd, Hrr Banko-fullmige likväl skola vid framdeles blifvande inventeringar i Bankens general-kassa anse sig pligtiga att anställa någon undersökning derom, att uti nämnde kassa verkligen finnes hvad der bör finnas.
Under uttalande af denna min förhoppning i afseende på framtida inventeringar af Bankens general-kassa, anhåller jag att uti R. o. Adis protokoll få nedlägga min protest emot det sätt, hvarpå inventeringarne af samma kassa under den förflutna tiden egt rum.
Anmältes och inbeledsagades Hr Stats-Rådet Henrik Wilhelm Bredberg, hvilken å K.
M:s höga vägnar öfverlemnade två Nåd.
St:r. nemi.: l:o angide en den Svenska Beskickningen i Turkiet tillhörig, i Pera belägen, fastighet; och 2:o i fråga om afsöndring af jord från Eskilstuna kungsladugård till utvidgande af Eskilstuna stads samt Klosters och Fors’ församlingars begrafningsplats.
Hr Stats-Rådet utbeledsagats, blefvo de Nåd.
Proposine föredragne och till Stats-Utskit remitterade.
Preste-Stis den 30 sistl.
September på bordet lagde prot.-utdrag Nio 444, innehållande dels nämnde Riks-Stånds beslut öfver Lag-Utsk:ts Betänk.
Nio 57, i ani. af motion om förändring af K.
Förordningen angide vissa föreskrifter till kyrkotuktens uppehållande den 4 Maj 1855, dels ock inbjudning till de öfriga Riks-Stånden alt i samma beslut sig förena.
Het beslut, som innefattas i den nu af Preste-St. till R. o. Ad. och öfrige Riks-Stånden aflåtna inbjudningen, föreslogs redan inom Lag-Utsk:t och möttes der af ett särdeles skarpt motstånd, ehuru flere ledamöter, och bland dem samtlige Preste-Stis, ansågo att den åsigt, som uttryckes i 6 Den 3 Oktober.
Preste-St:s beslut, vore den rätta.
Men efter långvarig diskussion och derpå följande votering, stadnade dock Utsk:t vid det beslut, dess i ämnet afgifna Betänk, utvisar.
Då denna inbjudning således icke innefattar något annat än hvad som redan förut fallit i Utsk:t, samt då B. o. Ad. redan diskuterat denna fråga och lemnat sitt bifall till hvad (Jtsk:t föreslagit, får jag anhålla att R. o. Ad., med vidblifvande af sitt en gång fattade beslut, ville lägga Preste-St:s inbjudning till handlingarne.
, vidblef R. o. Ad. sitt förut i frågan fattade beslut och lade prot.-utdraget till handlingarne.
Föredrogs ånyo och bifölls Lag-Utsk:ts den 26 och 29 sistl.
September på bordet lagde Betänk.
N:o 63, i ani. af motion om ändring i 4:de kap. 2:dra §:n Jorda-balken.
Efter föredragning af Hr Montgomerys, Robert, den 30 sistl.
September på bordet lagde mern., innefattande begäran att få, med bibehållande af riksdagsmannarätten, afsäga sig ledamotskapet i Stats-LItskd, framställde Hr Gr. o. Landtm, propos. på bifall till denna bpgäran och, då dervid svarades flere ja jemte några nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, anmodade Ståndets Hrr Elektorer att utse en ny ledamot i Stats-Utsk:t efter Hr Montgomery.
Föredrogs ett från Gr. Hamilton, Hugo Jakob, inlemnadt mern. af denna lydelse:
Undertecknad får härmedelst vördsamt afsäga mig den plats, såsom ledamot af Höglofl. Banko-Utsk:t, som Ståndets Hrr Elektorer behagat tilldela mig, under ödmjuk anhållan att vid min riksdagsmannarätt fortfarande få vara bibehållen.
Denna anhållan bifölls och Elektorerne anmodades utse ny ledamot i Banko-Utsk:t efter Gr. Hamilton.
Anmäldes och bordlädes Bevilln.-Utsk:ts Meni.
N:o 25, i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om införseltullen å ättika. R. o.
Dea 7 Oktober. 7 Onsdagen den 7 Oktober 1863.
Plenum kl. | 2 f. m.
Justerades 3 prot.-utdrag lör den 3 dennes.
Föredrogs Exped.-Utsk:ts den 3 dennes på bordet lagde förslag N:o 132 till R.
St:rs underd. skrifvelse, angrde ändring i författningarne rörande handels- och näringsrätt, samt om upphäfvande af vissa delar utaf Handels-balken, Gr.
Snoilsky, Gustaf:
Jag anser min skyldighet vara att fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet på de beslut, som inom de särskilda Stånden blifvit fattade i afseende på 2:ne punkter i Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts Betänk.
N:o 119, hvilket Betänk, ligger till grund för det nu föredragna skrifvelse-förslagat.
Dessa beslut äro nemi., åtminstone enligt min uppfattning, sådane att R.
St:rs beslut ej kan, strängt formelt taget, anses vara fattadt.
Att, detta oaktadt, ett skrifvelseförslag blifvit Ständerna förelagdt, kommer deraf att Allm. Besv.- o.
Kkon.-Utsk:t genom formligt beslut förklarat sig icke behöfva vidtaga någon vidare åtgärd för sammanjemkning af de vid ifrågav:de punkter förekommande skiljaktigheter.
Förhållandet med dessa skiljaktigheter är följande:
I afseende på 9:de punkten (i förordningen rörande vilkoren för handels idkande), hvilken blifvit af Preste-St. afslagen, har R. o.
Ad. beslutat att densamma godkänna med den förändring, att orden »på minst en mils afstånd från stad» utgå. och i deras ställe insattes ordet »derstädes.» Borgare- och Bonde-St:n hafva likaledes godkänt punkten med utelutande af samma ord, som R\ o. Ad. uteslutit, men i deras ställe hafva dessa Stånd insatt ordet »der».
1 afseende på 13:de punkten (i förordmn ang:de vilkoren för idkande af fabriks- eller handelsrörelse), som af R. o. Ad. oförändrad bifallits, har Preste-St. i stället för orden »Konungens Befh:de» insatt orden »vederb:de kommunalnämnd»; Borgare- och Bonde-St:n deremot hafva i stället för »Konungens Befh:de» insatt endast ordet »kommunalnämnd».
Af det nu anförda torde R. o. Ad. finna att dessa begge frågor, ehuru i sak af ingen vigt, dock för principens skull ej s
Den 7 Oktober. tåla vid ett godkännande, alldenstund på denna väg 3:ne
Stånd genom en skrifvelses gillande kunna komma att besluta öfver hvad det 4:de Ståndet menat eller velat uttrycka med sitt afvikande beslut.
Af dessa skäl får jag hos Hr Gr. o.
Landtm, anhålla om propos. derpå, att R. o.
Ad. ville vid de ofvan omnämnda 9:de och I3:de punkterne låta bero, hvad den 13:de angår, dock under förutsättning att Preste-St. densamma godkänner, samt i öfrigt godkänna skrifvelseförslaget.
Efter härmed slutad öfverläggning, framställde Hr Gr. o. Landtm, propos. derå, att R. o. Ad. skulle låta bero vid så väl den 9:de punkten bland de allmänna grunderne för en förordning rörande vilkoren för handels idkande, som ock den 13:de punkten bland de allmänna grunderne för en förordning ang:de vilkoren för idkande af fabriks- elier handtverks-rörelse, dock under förutsättning, hvad sistnämnde punkt beträffade, att densamma komme att af Högv.
Preste-St. godkännas, samt i alla öfriga delar gilla det ifrågav:de skrifvelse-förslaget.
Vid föredragning af Bevilln.-Utsk:ts den 3 dennes bordlagde Mern.
N:o 25, i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om införseltullen å ättika, blef den af Utsk:t föreslagna voter:spropos:n af R. o. Ad. godkänd.
Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i Stats-Utsk:t efter N:o 1960 A. Hr Montgomery, Robert Nils Germund; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 325 Hr Appelbom, fullm.
Hr Gr. o. Landtm, anmodade härefter R. o. Ad:s Hrr Elektorer att utse en suppleant i Stats-Utsk:t elter Hr von Francken, som förut varit suppleant i samma Utsk.
Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i Bevilln.-{Jtsk:t efter N:o 211 Frih. Cederström, Claes Henrik; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 133 Gr. Snoilsky, Gustaf Fredrik.
Öppnades Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i Banko-Utsk:t efter N:o 1569 Hr Swedenstjerna, fullm.
Gr. Hamilton, Hugo Jakob, samt en suppleant derstädes efter N:o 1961 Hr Ehrenstråle, fullm.
Bennet, Otto Reinhold; och befanns hafva blifvit utsedd till Den 7 Oktober. 9 Ledamot:
N:o 263 Hr Planting-Gyllenbåga, Casimir; samt till _ Suppleant: N:o 313 Hr Drakenberg, Sten Johan.
Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i Riddarh.-Utskit efter N:o 211 Frih.
Cederström, Claes Henrik; och befanns dertill hafva blifvit utsedd:
N:o 1678 Hr Estenberg, fullm. Gr. von Rosen, Axel.
Efter tillkännagifvande, att Gr. Snoilsky, Hr Planting-Gyllenbåga och Gr. von Rosen förut varit suppleanter, Gr.
Snoilsky i Bevilln.-Utsk:t, Hr Planting-Gyllenbåga i Banko-Utsk:t och Gr. von Rosen i Riddarh.-lTtsk:!, anmodade Hr Gr. o. Landtm.
Ståndets Hrr Elektorer att välja en suppleant i hvartdera af dessa Utsk. efter bemälde ledamöter.
Anmäldes och bordlädes nedannämnde, från Utsk:n inkomne Utlåtm, Betänk:n och Mem:r, nemi. från Stats-lJtskottet: N:o 157, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. om full dispositionsrätt för Stockholms stad och län till den åt stadens och länets gemensamma kurhus-inrättning år 1815 upplåtna egendom å Kungsholmen; N:o 158, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. ang:de afsöndring af jord från majorsbostället Hammar vid Wermlands regemente till begrafningsplats åt Hammars församling i Wermlands län; N:o 159, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. ang:de upplåtande af en del utaf Kronoängen Tyskhagen i Westmanlands län till byggnadsplats för Kungsbarkarö församlings folkskolebyggnad; N:o 160, i ani. af väckta motioner ang:de grundskatternas afskafTande; N:o 161, ang:de utfärdande af förnyad instruktion för R.
Sl:rs revisorer vid granskningen af Riksgälds-kontorets tillstånd och förvaltning; N:o 162, i ani. af väckt motion om efterskänkande af Kronans rätt till ekskog; N:o 163, i ani. af väckt motion ang:de förflyttning utom hufvudstaden af K.
Flottans varf och dithörande materiel m. m., samt
Skeppsholmens och galervarfvets upplåtande till Stockholms stad; 10 Den 7 Oktober.
N:o 164, i ani. af erhållen återreniiss å Stats-Utsk:ts Betänk.
N:o 126, ang:de frånträdande af Kronans rätt till återlösen af de s. k.
Trippiska hemmannen i Halland; Sammansatta Stats- samt Allm. Besv.- o.
Ekon.-Utskottel:
N:o 46, i ani. af väckta motioner till förbättrande af folkskoleväsendet; Banko-Utskottet:
N:o 62, i ani. af ett utaf Possessionaten N. Kemner gjordt ackordsanbud; N:o 63, med anmälan ang:de en verkställd omröstning; N:o 64, med ani. af Riks-Ståndens beslut öfver Betänk:t N:o 36, ang:de uppställningen af 5:te och 6:te afdelningarne i Banko-reglementets 6:te artikel; Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet:
N:o 131, ang:de verkställd omröstning i ani. af de hos Riks-Ståndan fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:ts Betänkm N:ris 55 och 124, rörande väckt förslag om upphörande af hittills gällande reglementen för vården af sockenmagasiner, samt öfverlemnande å kommunalstyrelserna att öfver samma magasiner förfoga; Riddarhus-Utskottet:
N:o 10, ang:de förändrad redaktion af 7:de §:n i Riddarh.- Direktionens instruktion. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 2 e. m.
Den 10 Oktober. 1!
Lördalen den 10 Oktober 1863.
Plenum kl. £ 2 e. m.
Justerades 2 prot.-utdrag för den 7 dennes, samt profit för den 3 sistl.
Upplästes och godkändes Kiddarh.-Utskits förslag till R. o. Adis underd. skrifvelse till K. M., angide förändrade föreskrifter i afseende å granskningen af Banko-diskont-verkets räkenskaper.
Föredrogos och biföllos Stats-Utskits den 7 dennes på bordet lagde Utlåtin:
Nio 157, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. angide afsöndring af jord från majorsbostället Hammar vid Wermlands regemente till begrafningsplats åt Hammarö församling i Wermlands län; Nio 159, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. angide upplåtande af en del utaf kronoängen Tyskhagen i Westmanlands län till byggnadsplats för Kungsbarkarö församlings folkskolebyggnad; samt N:o 160, i ani. af väckta motioner om grundskatternas afskaflande. _ Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Stats-Utskits den 7 dennes bordlagde Mern.
Nio 161, angide utfärdande af förnyad instruktion för R.
Stirs Revisorer vid granskningen af Biksgälds-kontorets tillstånd och förvaltning.
Föredrogs och bifölls Stats-Utskits den 7 dennes bordlagde Utlåt.
Nio 162, i ani. af' väckt motion om efterskänkande af kronans rätt till ekskog.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Stats-Utskits den 7 dennes bordlagde Utlåt.
Nio 163, i ani. af I?
Deli 10 Oktober. vackt motion ang:de förflyttning utom hufvudstaden al Kongl, flottans varf och dithörande materiel ni. m., samt Skeppsholmens och galervarfvets upplåtande till Stockholms stad.
Föredrogs och lades till handlingarne Stats-L)tsk:ts den 7 dennes bordlagde Mern.
N:o 164, i ani. af erhållen återremiss å Stats-Utsk:ts Betänk.
N:o 126, ang:de frånträdande af Kronans rätt till återlösen af de så kallade Trippiska hemmanen i Halland.
Föredrogs och bilölls sammansatta Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 7 dennes bordlagde Betänk.
N:o 46, i ani. af väckta motioner till förbättrande af folkskoleväsendet.
Föredrogs och bifölls Banko-Utsk:ts den 7 dennes på bordet lagde Utlåt.
N:o 62, i ani. af ett utaf Possessionaten N. Kemner gjordt ackordsanbud.
Föredrogs och lades till handlingarne Banko-Utsk:ts den 7 dennes bordlagde Mern.
N:o 63, med anmälan ang:de en verkställd omröstning.
Föredrogs och bifölls Banko-Utsk:ts d. 7 dennes bordlagde Mern.
N:o 64, med ani. af Riks-Ståndens beslut öfver Betänkit N:o 36, ang:de uppställningen af 5:te och öde aldelningarne i Banko-reglementets 6:te artikel.
Föredrogs och lades till handlingarne Allm. Besv.- o. Ekon.- Utskds d. 7 dennes bordlagde Mern.
N:o 131. ang:de verkställd omröstning i ani. af de hos Riks-Stånden lättade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:ts Retänkm N:ris 55 och 124, rörande väckt förslag om upphäfvande af hittills gällande reglemente för vården af sockenmagasiner, samt öfverlemnande åt kommunal-styrelserna att öfver samma magasiner förfoga.
Föredrogs och företogs punktvis till afgörande RiddarhusUtsk:ts den 7 dennes på bordet lagde Mern.
N:o 10, ang:de förändrad redaktion af 7:de §:n i Riddarh.-Direktionens Instruktion.
Usta och 2:dra punkterna.
Den 10 Oktober. 13 3:dje punkten.
Inom Ctsk:t har man förbisett att tillämpningen af ifrågav:de stadgande först kan ega rum från och med den 1 Januari 1865.
Då nu likväl med granskningen af lånekontorens räkenskaper måste tillgå på förut brukligt sätt till slutet af år 1864, får jag anhålla att R. o. Ad. tille bifalla punkten på det sätt, att denna förändring i Riddarh.-Direktionens
Instruktion icke trädde i verket förrän år 1865.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos., bifölls Utsk:ts förslag med det förbehåll, att den nya 7:de §:n icke skulle lända till efterrättelse förr än den 1 Januari 1865.
Hr Fahnehjelm, Gustaf, uppläste en motion af följ:de innehåll:
Då till min kunskap kommit, att Lektorn vid Kongl. Krigsakademien W.
Tham, som redan tillförene är, såväl af IL o. Ad. som af den Svenska allmänheten väl känd såsom forskare i fäderneslandets häfder, hos Höglo!!.
Riddarh.-Direktionen framställt den anhållan, att han i och för forskningar till Svenska riksdagarnes historia under Konung Gustaf III:s regeringstid måtte få hemlåna, mot vederbörligt qvitto, efterhand för hvarje riksdag särskildt, de otryckta såväl protokoll som öfriga handlingar för riksmötena under nämnde Konungs tid; men att Direktionen af § 36 i den för densamma gällande Instruktion funnit sig förhindrad att till denna begäran lemna bifall; vågar jag härmed vördsamligen föreslå, att R. o.
Ad. behagade till den af Lektor Tham framställda anhållan lemna sitt samtycke; och anhåller jag vördsamt, att detta förslag måtte varda till Riddarh.-Utsk:t remittera dt.
Jag får så mycket heldre tillstyrka bifall till hvad Hr Fahnehjelm föreslagit, som jag inom Utskjt var af den åsigt att Hr Tharas till Utsk:t framställda begäran borde bifallas.
Majoriteten inom Utsk:t var af den lanke att det icke tillhörde Utsk:t att i denna fråga bestämma, utan att R. o. Ad. sjelf borde lemna den i motionen omnämnda tillåtelsen.
Öfverläggningen förklarades slutad och motionen jemte yttrandet remitterades till Riddarh.-Utsk:t.
Anmäldes och bordlädes nedannämnda, från Utskm inkom na Mem:r, Utlåt-.n och Retänkm, nemi. från 14 Ben 10 Oktober.
Stats-Utskottet: N:o 165, ang:de afskrifning af åtskilliga inom linien i Riksgälds-kontorets räkenskaper balanserade fordringar; N:o 166, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. angide med Konungariket Belgien afslutade traktater om upphörande af Scheldetnllen; Sammansatta Bevillnings-, Lag- samt Allm.