Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
December 1829 inträffade frånfälle rättegång härom uppkommit, Kongl.
Majit genom nådigt bref den 30 April 1836 förordnat, dels att ett belopp af 40,000
Rdr af Filéenska arfsmedlen skulle uti Stats-kontoret, i afvaktan på utgången af berörde rättegång, till förräntande nedsättas, dels ock att den till folkundervisningens befrämjande af Filéenska testamentsfonden åt allmänna stiftelser bestämda och lyftbara andel, då utgörande 10,333 Rdr 44 sk. 4 rst. bko, borde hos Kongl. Stats-kontoret tills vidare nedsättas och förräntas.
Sedermera har, enligt Kongl, brefvet den 25 Oktober 1843, af ofvanberörde hos Kongl.
Stats-kontoret nedsatte 40,000 Rdr, hvilka med tillagde räntor blifvit efter rättegångens slut på åtskilliga allmänna stiftelser enligt deröfver uppgjorde liqvider fördelte, ett ytterligare belopp af 3,405 Rdr 45 sk. 2 rst. tillfallit nyssnämnde fond, som derefter, genom räntornas läggande till kapitalet, ökats, vid slutet af år 1854, till ett belopp af 20,579 Rdr 35 sk. 3 rst.
I afsende å förstnämnde fem kassor och fonder hade sednast församlade Revisorer anmärkt, att de, i saknad af fullständiga redogörelser deröfver, ej kunnat, utan serskilda omslut, erhålla kännedom om kassornas ställning i sin helhet; i an - — 19 — ledning hvaraf Revisorerne trott sig böra omförmäla, att dessa fonder uti riks-hufvudböckerna för revisions-åren finnas fullständigt redovisade, hvarförutan serskild hufvudbok öfver skogsplanterings-kassans medel, jemlikt Kongl. Maj:ts nådiga föreskrift, blifvit för båda åren upprättad.
Räkenskaperna öfver dessa kassor och fonder utvisa följande förhållanden:
Korénska Tc§frtiiieiits-f©n<ieii.
Tillgångar ' 10,910: 27. 2. 10,690: 27. 2 O O Inkomst:
Ränte-medel 500: — — 500: — '
Summa 11,410: 27. 2. “ 11,190: 27. 2.
Kadett-underhåll 130: 675:
Kontant behållning 690: 27. 2. 515: 27. 2.
Utlånt kapital 10,000: — — 10,000: — — S:r 10,690: 27. 2. 10,515: 27. 2.
Summa 11,410: 27. 2. 11,190: 27. 2.
Filécnska Testameiifs-föitdeii.
Fondens behållningar, enligt Kongl.
Stats-kontorets uppbörds-ordres af den 18 April 1855, 20,579: 35. 3.
Ränte-medel ... 816: 34. 6.
Balans till påföljande år: Skuld S:r 21,396: 21. 9. 70: 10. 3* Summa 21,466: 32. — Credit.
Till folkundervisningen befrämjande 1,466: 32.
— Transport: 1,466: 32. — Transport: 1,466: 32.
Utlånta medel 20,000: — Summa 21,466: 32. — F. d.
Mansli-styrelsens Hand-kassa.
Tillgångar 10,405: 4. — 10,761: 16.
Eänte-medel 405: — — 364: 36.
Summa 10,810: 4. — 11,126: J! — Credit: Utgift: Gratifikation 48: 36. — 48: 36.
Kontant behållning 1,637: 28. — 1,920: 46.
— Utlånt kapital 9,000: — •— 9,000: — — Obetald ränta 123: 36. — 156: 18. — S:r 10,761: 16. — 11,077: 16. — Summa 10,810: T. — 11,126: 4.
— Fonden lör blcsscrade Officerare oell Underofficerare.
Balam från föregående år:
Tillgångar ... 16,043: 7. 4. 16,994: 15. 4.
Ars-anslaget 5,000: 675: 5,000: — 669: 18.
Känte-medel — — — S:r 5,675; — — 5,669: 18. — Summa 21,718: 7. 4. 22,663: 33. 4.
Pensioner och gratifikationer 4,723: 40. 6,015: 42. 8.
Transport: 4,723: 40. — 6,015: 42. 8. — 21 — Transport: 4,723: 40. — 6,015: 42. 8.
Kontant behållning 1,675: 27. 4. 1,361: 26. 8.
Utlånta medel 15,000: — — 15,000: — — Fordringar: obetald ränta 318: 36. — 286: 12. — S:r 16,994: 15. 4. 16,647: 38. 8.
Summa 21,718: 7. 4. 22,663: 33. 4.
Foii<l*‘n för Lappmarks Ecklesiastikverk.
Tillgångar 24,302: 34. 11. 23,350: 36.
Års-anslaget Ränte-medel Diverse inkomster 7,600: — — 1,035: 17: 40. — 7,600: — 780: — 474: 26. 6.
S:r 8,652: 40. — 8,854. 26. 6.
Skuld 38: 21. — Summa Credit. 32,993: 47. 11. 32,205: 14. 6.
Skuld 38: 21.
Presterskapets aflöning m. m 9,643: 11. 11. 8,777: 23. 7. Balans till påföljande år:
Utlånta medel: kapital 23,000: — — 23,000: — — obetald ränta... 350: 36. — 278: 42. — 23,350: 36. — 110: 23. 23,278: 42. 11.
S:r 23,350: 36. — 23,389: 17. 11.
Summa 32,993: 47. 11. 32,205: 14. 6. ikogsplanterings-kassan.
Tillgångar 221,406: 11. 8. 262,818: 5. 11.
Transport: 221,406: 11. 8. 262,818: 5. 11. — 22 — Transport: 221,400: 11. 8. 262,818: 5. 11. hvartill komma:
Afdragne öfverlefvereringar och skulder 14,048: 13. 10. — — Odisponibla uppbördsmedel 579: 4. — — — S:r 230,033: 29. 6. 262,818: 5. 11.
Skatteköpeskillings-afgift 97: 3. 8. 94. 39. 7. Skogsförsäljnings-medel 30,730: 17. 11. 37,479: 47. V. Betes-medel 5,511: 8. 7. 4,767: 2. 1.
Böter 4,259: 11. 8. 4,585: 27. 6.
Hänte-medel 7,665: — — 6,220: 10. 9.
Ersättning för hemmans-räntor och arrenden 13,251: 43. — 14,627: 37. 2.
Besparingar å förra jägeri-statens kontanta löner 3,376: 5. 3. 74: 38. 4.
Bänta å skogs- och jägeri-statens boställen 270: 34. 5. 639: 35. 10.
Diverse inkomster 801: 32. 3. 3,318: 43. 10. S:r 65,963: 12. 9. 71,808: 12. 8.
Öfverlefvereringar 4,219: 32. 2. 952: 10. 5.
Återstående utgifter 3,665: 33. 7. 2,411: 22. 3.
Skulder 17,122: 27 1. 26,522: 34. 5.
Srr 25,007: 44. 10. 29,886: 19. 1.
Summa 327,004: 39. 1. 364,512: 37. 8.
Öfverlefvereringar 3,577: 28. G. 4,219: 32. 2.
Återstående utgifter — — 3,665: 33. 7.
Skulder 10,470: 33. 4. 17,122: 27. 1.
S:r 14,0.18: 13. 10. 25,007: 44. 10.
Aflöning 27,216: 7. 5. 34,938: 10. 6.
Silkes-odlings befrämjande 120: — — 120: — -r- Flygsandens hämmande 3,958: 44. — ,3,300: - — Kronoparkers vård och förvaltning 9,133: — 11. 3,648: 30. 11.
Byggnader och öfriga omkostnader å boställen ... 3,444: 28. 10. 363: 12. —•
Provision och remisslage 946: 32. 8. 1,220: 2. 11 Bestitutioner S43: 3. 7. 2,548: 19.
7 Afkortningar 2,738: 18. 1. 2,890: 29.
1 Diverse utgifter 2,037: 27. 10. 2,583: 11. 1 S:r 50,138: 19. 4. 51,672; 20. 1.
Kontant behållning 42,847: 38. 2. 62,938: 29. 7. Behållning sif spanmål 3,186: 43. — 3,186: 43. _ Transport:: 46,034: 33. 2. 66,125: 24.
7. — 23 — Transport: 46,034: 33. 2. J6,125: 24. 7. U. lant a medel 170,333: 16. — 158,963: 16.
— Utestående krono-uppbörd:
Lefvererad 24,279: 22. 1. 30,033: 9. 5.
Resterande 1,083: 24. 10. 1,399: 34. 6.
Förskotter till liqvid och redovisning 8,565: 19. 3. 17,686: 31. 4.
Anmärkta poster 139: — — — — Proprie-balanser 172: 14. 10. 172: 14. 10.
Fordringar 12,210: 19. 9. 13,451: 34. 1.
S:r 262,818: 5. U. 287,832: 20. ~9.
Summa 327,004: 39. 1. 364,512: 37. 8. § 11- De uti Kongl. Ränte-kammaren förvarade säkerhets-handlingarne för såväl de i förestående § omnämnde utlånta medel som återstoden af det bland ordinarie stats-reglerings-fondens tillgångar (se bil. Litt.
C. N:o 2) upptagna lån till Wermdö brobyggnads-bolag, utgörande vid 1855 års utgång 2,410 R:dr, äro af Revisorerne granskade och befunnos i behörig ordning.
Uti sednare revisions-berättelse omförmäles, hurusom Kongl. Svenska aktiebolaget till utförande af en jern vägs-anläggning mellan Köping och Hult, till fullgörande af föreskriften i 4 § af de för bolaget den 13 November 1852 i nåder utfärdade privilegier, i påföljde December månad, såsom säkerhet för statens understöd till jern vägs-anläggningen, i Kongl.
Ränte-kammaren deponerat en summa af 200,000 R:dr i räntebärande obligationer.
Sedan en del af berörde jernvägs-anläggning under år 1855 blifvit fullbordad, har, jemlikt Kongl.
Maj:ts nådiga bref den 22 November samma år, ett belopp af 50,000 R:dr blifvit till bolagets direktion återställdt; varande de återstående obligationerne, med ett kapital-värde af 150,000 R:dr, utaf Revisorerne nu jemväl inventerade, utan att någon anmärkning dervid förekommit. § 12.
Uti sednaste revisions-berättelse finnes meddelad en framställning angående tillkomsten af de i länen befintliga Jagt-kassor, hvilkas räkningar ingå i landsböckerna och derifrån blifvit i riks-hufvucfboken sammandragne.
Ehuru dessa så kallade jagtkasse-medel äro af enahanda beskaffenhet med riddarhus-, kurhus- m. fl. medel, hvilka, såsom tillhörande vissa län, kommuner eller korporationer, ansetts icke böra erhålla egna konti i riks-hufvudboken, hafva dock jagt-kasse-medlen, jemlikt hufvudboksformuläret, blifvit upptagna i serskild räkning bland de i hufvudbokens 2:dra tom förekommande, i öfrigt af stats-medel bestående, fonder.
Revisorerne anse, att, till vinnande af likstämmighet i bokförings-sättet, jagt-kasse-medlen böra från berörde fonder uteslutas och hädanefter redovisas i likhet med öfriga medel af kommunal beskaffenhet.
I öfverensstämmelse härmed hafva Revisorerne icke heller ansett' nödigt att öfver jagt-kasse-medlen uppgöra sådana tabellariska sammandrag, som uti föregående revisions-berättelser förekommit. — 24 — § 13- Såsom här ofvan intagna tabell (bil.
C. N:o 1.) utvisar, hafva afkortning arne å stats-verkets inkomster för år 1854 uppgått till den betydliga summan af 1,465,324 R:dr 19 sk. 4 r:st; i anledning hvaraf Revisorerne trott sig böra upplysa, att i nämnde summa .ingår ett belopp af 789,277 R:dr 29 sk. 3 r:st, utgörande ådömde böter för en stöld i Östgötha enskilda bank, hvilket belopp, då all tillgång till böternas utgörande saknats, blifvit i samma års riks-nufvudbok afskrifvet. § 14- Förutom det å riks-staten, på 7:de hufvud-titeln, till Skogsplanterings-kassan bouppförda anslag, 12,200 R:dr, äro jemväl till denna kassa anslagna räntorne af de ställen, som, jemlikt Kongl, brefvet den 19 Mars 1836 angående ny reglering af skogs- och jägeri-staten i riket, blifvit af Kronans parker och allmänningar till tjenstemän vid skogs-staten upplåtna.
Yärdet af dessa räntor, som enligt 1855 års rikshufvudbok utgör 639 R:dr 35 sk. 10 r:st, har hvarken uti nu gällande riks-stat eller i föregående blifvit upptaget, hvilket Revisorerne, till rättelse för framtiden, ansett sig böra anmäla. § 15.
Uti 1855 års revisions-berättelse omförmäles, hurusom af det, vid 1850—1851 årens riksdag, utaf Rikets Ständer beviljade så kallade mindre kreditivet, fastställdt till 1,000,000 R:dr, deraf den ena hälften afsetts till kostnader för rikets försvar och den andra till utgifter för andra högst vigtiga och angelägna ändamål, under år 1853 ett sammanlagdt belopp 625,000 R:dr blifvit, på grund af serskilda nådiga bref, lyftadt från Riksgälds-kontoret, nemligen 500,000
R:dr till bestridande af kostnader för utomordentliga åtgärder till rikets försvar, och återstoden, 125,000 R:dr, till utgifter för karantäns-anstalterna; af hvilka medel Kongl. Stats-kontoret under' samma år dels för militära behof till Kongl. Krigs-kollegium och Kongl. Förvaltningen af Sjöärendena utanordnat tillsammans 190,000: — — —— — — och dels till karantäns-kostnader utbetalt ett belopp af —— — — 91,000: — —•
Under år 1854 har vidare af ifrågavarande medel blifvit från Kongl. Stats-kontoret utbetaldt: för karantäns-kostnader — — 34,000: — — till Kongl. Krigs-kollegium 137,757: 85. — — — till Kongl. Förvaltningen af Sjöärendena 172,011: 32. — — — Summa 499,769: 19. — 125,000: ~ — 624,769^ 19.
Af det under 1853—1854 års riksdag beviljade enahanda kreditiv, 2,500,000 R:dr, hvaraf 2,000,000
R:dr voro afsedda för rikets försvar och 500,000 R:dr för andra högst vigtiga och angelägna ändamål, har, enligt hvad riks-hufvudboken utvisar, ett sammanlagdt belopp af 800,000 R:dr blifvit år 1855 i Riksgälds-kontoret lyftadt samt af Kongl.
Stats-kontoret utanordnadt till det jemlikt Kongl, brefvet den 17 Mars 1854 inrättade General-krigs-konnnissariatet, sorn jemväl under revisions - — 25 — åren fått uppbära en summa af 2,400,000 R:dr utaf det vid samma riksmöte beviljade serskilda kreditiv för neutralitetens upprätthållande, likaledes ä 2,500,000 R:dr. § 16. l:o.
Uti det af konnnittérade för uppbörds- och redogörelse-verkets förenklande, den 30 April 1847 afgifna betänkande, finnes anfördt, (pag. 89) hurusom hvarken i fögderi-räkenskaperna eller riks-hufvudboken ingått den af Närtuna, Husbylånghundra, Odensala, och Husby-Odensala socknar i Långhundra fögderi af Stockholms län till Upsala Akademi anvisade krono-tionde, utgörande, enligt upprättade kontrakter, 506 tunnor 6 kappar spanmål, hälften råg och hälften korn, hvaraf Akademien har i behåll endast 390 tunnor 29 kappar samt återstoden, 115 tunnor 9 kappar, utgår för andra här nedan uppgifna stater.
Denna krono-tionde har, eftef hvad Revisorerne erfarit, hittills ej heller varit i riks-staten hvarken såsom inkomst eller utgift-beräknad; men då rättelse härutinnan synes böra beredas, så att både räkenskaper och riks-stat må med verkliga förhållandet öfverensstämma, hemställa Revisorerne, att vid riks-statens uppgörande hela ifrågavarande tionde-belopp må uppföras bland inkomster såsom indelt krono-tionde-spanmål och deremot såsom utgift under 8:de hufvudtiteln tilläggas å anslagen för:
Kleresi-staten, proste-tunnor och vederlags-spanmål, tillhopa 48. 4.
Universiteterne, Upsala Akademis behållna, 390. 29.
Elementar-läroverkcn, bibel-trycks-tunnor, 5. — Stora Barnhuset i Stockholm, 40:de spanmål, - 12. 21.
Kyrkors underhåll, till Upsala Domkyrka samt vin- och bygg n ads-säd, 49. 16.
Summa T:r 506. 6 kpr. 2:o.
Enär likaledes 161 tunnor 11 kappar korn, som i kyrko-tionde från Vestra Risings fögderi af Götheborgs län utgå, efter bestämdt lösningspris af 24 sk. per tunna, med 80 R:dr 32 sk. 3 r:st, icke heller finnas i riks-staten eller kronoräkenskaperna upptagna, torde ink o ms <- b e räk n i n ge n böra med motsvarande belopp förhöjas och såsom kontant anslag på 8:de hufvud-titeln uppföras värdet af ifrågavarande spanmål efter det bestämda lösnings-priset, nemligen å anslaget för:
Kleresi-staten (2 ttr 2 kpr) 1: 1. 6.
Kyrkors underhåll 0159 t:r 9 %pr) 79: 30. 9, Summa 80: 32. 3. § 17. I anledning af Kongt.
Maj:ts derom gjorda nådiga framställning medgåfvo Rikets Ständer vid 1847—1848 års riksmöte att det på riks-statens Irsta hufvudtitel för Drottningholms och Svartsjö slott uppförda anslag,, hvilket tillförene utgjort 16,000
R:dr, förhöjdes med ett belopp af 400 R:dr, emot vilkor, bland annat, att till
Drottningholms kungsgård anslagne 28 tunnor, kronotionde-spanmål, skull etill statsverket indragas.
Enligt hvad Revisorerne inhemtat, har visserligen den sålunda beslutade indragningen af berörde spanmåls-qvantitet i verkligheten egt rum, i det förvaltningen af Drottningholms slott ej vidare fått uppbära omförmälda 28 tunnor; men detta förhållande finnes icke vara iakttaget hvarken uti den vid nämnde riksmöte uppgjorda riks-stat eller uti de sednare upprättade, utan är spanmåls-beloppet fortfarande upptaget såsom indelt, nemligen 24 tunnor, som af ålder utgingo till — 26 — Blotts-predikanten vid Drottningholm, under 8:de hufvudtitelns anslag till kleresi-staten, och de återstående 4 tunnorna, hvilka ursprungligen voro anslagne till en humlegårds-läggare vid Svartsjö slott, under 6:te hufvudtitelns anslag till landt-staten i Stockholms län.
Rättelse häruti bör derföre, enligt Revisorernes tanke, vidtagas, så att oftanämnde 28 tunnor från riks-statens utgifter uteslutas och vid inkomstberäkningen den indelta spanmålen minskas med samma belopp, men den oindelta dermed tillökas. § 18.
Med bifall till Kongl. Maj:ts vid 1850—1851 års riksmöte derom gjorda nådiga framställning, beslöto Rikets då församlade Ständer (enligt deras underdåniga skrifvelse N:o 138}, att de till åtskilliga kassor och myndigheter utgående indelta räntor, kronotionde och arrenden m. m. borde till stats-verket indragas, emot ersättning af årligen utgående anslag utaf stats-medlen.
Dessa ersättnings-anslag skulle i allmänhet sålunda bestämmas, att den del af de indelta hemmans-räntorna, som berott af markegång, uträknades efter medel-markegång för de 20 sistförflutna åren samt utbyttes emot en efter medel-marlcegången för samma tid deremot svarande spanmåls-qvantitet, som, en gång för alla bestämd, sedermera skulle tagas till grund för den årliga kontanta ersättningen för denna del af berörde räntor; hvaremot för den öfriga delen af räntorna, d. v. s. penningarne och de i penningar till oföränderligt belopp utgående räntor m. m., ett kontant oföränderligt årligt anslag borde bestämmas; och skulle såväl ofvanberörde efter 20 års medelpris uträknade spanmålsqvantitet, som den till kassorne anslagna tionde-spanmål dem godtgöras etter enahanda beräkning, som låge till grund för liqviderandet af Kronans behållna tiondespanmål inom distriktet.
I anseende till de, för verkställandet af detta beslut, nödvändiga utredningar angående kassornas förut egande inkomster, samt de vidlyftiga uträkningar, som erfordrades för räntornas ofvanberörde förvandling, kunde vid nyssnämnde riksmöte beloppet af de blifvande ersättnings-anslagen ej noggrannt bestämmas, hvarföre de i riks-staten uppfördes såsom förslags-anslag; men då, efter hvad Revisorerne inhemtat, omförmälda uträkningar nu mera blifvit, enligt de genom Kongl, brefvet den 17 September 1851 fastställda grunder, för några af ifrågavarande kassor, nemligen Mititie-b o ställs- och Wadstena Krigsmanshus-kassorna äfvensom Jemtlands rotering s-kassa, fullständigt afslutade, och hinder således ej kan möta för att i riks-staten uppföra deras anslag till sina verkliga belopp, synes detta vid nästskeende stats-reglering böra iakttagas.
I sammanhang härmed och då ifrågavarande kassor och fonder tillerkända ersättningar för deras till staten indragna inkomster måste anses såsom kassornas obestridliga tillhörighet, hvadan således stats-verket ej kan göra anspråk på derå möjligen uppkommande besparingar, hemställa Revisorerne, att alla anslag af denna beskaffenhet, när beloppen deraf blifvit utredda och fastställda, må i riks-staten uppföras såsom Reservations-anslag. § 19.
Genom Kongl, brefvet till Kammar-kollegium af den 11 Maj 1855 är i nåder förordnadt, att derunder anordnings-titel afförda räntor, från hvilkas utgörande befrielse åtnjutes af Akers krutbruk och Husqvarna gevärsfaktori, skola, sedan berörde inrättningars rätt till denna förmåns tillgodonjutande blifvit vid skeende undersök - — 27 — ningar bekräftad, uteslutas ur räkenskap erne och endast föras inom kolumn i jordeboken.
Enligt hvad Eevisorerne inhemtat, har Kongl.
Kammar-kollegium, efter föregående sådan undersökning, under den 28 och 29 Januari 1856 meddelat föreskrifter om ifrågavarande räntors afförande från räkenskaperna; i följd hvaraf desamma äfven torde böra från riks-staten utgå. § 20.
Å riks-statens 9:de hufvudtitel äro till nedannämnde pensions-inrättningar följande anslag uppförde:
Pensions-staten för civile embets- och tjenstemän 25,000:
— — Dito för deras enkor och omyndiga barn 25,000: — —
Dito för militäre embets- och tjenstemäns samt underofficerares enkor och barn 25,000: — —- Ersättning för mistade löne-innehållningar 5,000: — — Dito åt pensions-kassorna för nådårs- och begrafnings-hjelps-besparingar:
Civil-statens pensions-kassa 1,360: — — Arméens pensions-kassan 18,720: — — Amiralitets krigsmans-kassa 1,720: — — 21,800: —•
— Amiralitets krigsmans-kassan 21,366: 32.
— Enär, såsom häraf visar sig, ersättnings-anslaget för nådårs- och begrafningshjelps-besparingar är i riks-staten på de serskilda kassorna fördeladt, och, enligt hvad Eevisorerne inhemtat, äfven ersättningen för mistade löne-innehållningar blifvit, genom Kongl, brefvet den 17 September 1851, fördelad mellan pensions-kassorna sålunda, att
Civil-statens pensions-inrättning deraf erhåller 1,497 K:dr, Arméens pensions-kassa 3,093 K:dr och Amiralitets-krigsmans-kassan 410 K: dr, skulle det, enligt Eevisorernes tanke, leda till större enkelhet i riks-statens uppställning, om alla ifrågavarande ersättnings-belopp blefve sammanförde med öfrige till kassorna utgående anslag, hvarigenom denna del af 9:de hufvndtiteln komme att erhålla följande utseende: Civil-statens Pensions-lcassa:
Pensions-staten för civila embets- och tjenstemän ... 25,000: — —
Dito* för deras enkor och omyndiga barn 25,000: — — Ersättning för mistade löne-innehållningar 1,497: — — Dito för nådårs- och begrafnings-hjelps-besparingar 4,360: — — 55,857: — — Arméens Pensions-kassa:
Pensions-staten för militäre embets- och tjenstemän samt underofficerares enkor och barn 25,000: — — Ersättning för mistade löne-innehållningar ._ 3,093: — — Dito för nådårs- och begrafnings-hjelps-besparingar 18,720: — — 46,813: — — Amiralitets Krigsmans-kassan:
Förra anslaget under denna titel 21,366: 32.
— Ersättning för mistade löne-innehållningar ..... 410: — — Dito för nådårs- och begrafnings-hjelps-besparingar 1,720: ■— — 23,496: 32. —- - 28 — § 21.
Vid riks-hufvudbokens uppgörande hav, allt ifrån dess inrättande ([år 1821), i afseende å bokföringen af de deruti upptagna indelningar, det förfarande iakttagits, att uti de kolumner, som benämnas på inkomstsidan »Enligt Rikets Ständers riks-stat påräknade», och på utgifts-sidan »anslag enligt Rikets Ständers riks-stats beräkning,» icke, såsom benämningarne antyda, blifvit införda de uti riks-staten förekommande summor, utan de belopp, hvartill hvarje inkomst-titel eller utgifts-anslag enligt räkenskaperna befunnits hafva i verkligheten uppgått.
I följd häraf har äfven, för att utvisa skiljaktigheten i detta afseende emellan riks-stat och räkenskaper, en serskild tabell måst upprättas, sorn erhållit benämningen: »Rikets Ständers riks-stats beräkning, lämpad efter årets förhållanden.»
Då berörde skiljaktighet emellan riks-staten och räkenskaperna härleder sig derifrån, att markegångs-priset å spanmål och andra ränte-p ers edlar kan blifva högre eller lägre än hvad i riks-staten beräknats, men detta förhållande, enär samtlige dessa inkomster äro indelta till vissa verk eller personer, som uttaga beloppen af de skattskyldig^, icke kan föranleda till hvarken öfverskott eller brist för stats-verket, synes det visserligen i detta hänseende vara likgiltigt, hvilka summor i riks-hufvudboken upptagas^ såsom af Rikets Ständer påräliDade, vare sig till inkomst eller utgift.
Men då det likväl, enligt Revisorernes tanke, är oegentligt och äfven vilseledande, att i en räkenskap upptaga andra summor än de, som uttrycka det i kolumnernas rubriker antydda förhållande, anse Revisorerne rättelse häri böra vidtagas, sålunda, att uti ofvannämnde 2:ne kolumner hädanefter införas samma summor, som uti riksstaten, men att skillnaden emellan de sednare och de i verkligheten utfallne beloppen i serskild kolumn upptages, hvarigenom jemväl upprättandet af förutnämnde serskilda tabell ej vidare skulle blifva behöfligt. § 22.
Den af Rikets Ständer vid hvarje riksmöte upprättade riks-stat har hitintills upptagit endast de, till Stats-kontoret inflytande inkomster samt de utgifter, för hvilka, jemlikt 62 § Regerings-formen, serskilda summor blifvit under bestämda hufvudtitlar anslagne; hvaremot de utaf Rikets Ständer alltifrån 1828—1830 års riksdag till utgående från Riksgälds-kontoret anvisade serskilda anslags-summor för tillfälliga behof äfvensom till allmänna arbeten eller andra föremål beviljade lån ej blifvit i riks-staten intagne, utan äro alla dessa anslag och lån jemte de inkomster, som för deras bestridande påräknats, (utgörande tillsammans den så kallade extra stats-regleringen) upptagne endast i riksdags-beslutet samt i R ksgälds-kontorets reglemente, som tillika _ innehåller de af Rikets Ständer dervid föreskrifna serskilda bestämmelser och* vilkor.
Det synes emellertid Revisorerne, att upprättandet af en serskild stat för Riksgälds-kontorets alla inkomster och utgifter nu mera, då den så kallade extra stats-regleringen vid hvarje riksdag uppgår till högst betydliga belopp, vore af behofvet påkalladt; och skulle en sådan stat, enligt Revisorernes tanke, ej allenast vara af nytta vid den Riksgälds-kontoret tillhörande förvaltning och redovisning, utan ock i betydlig mån underlätta Revisorernes granskning; hvarförutan densamma äfven för Stats-ut skottet och Rikets Ständer torde blifva af gagn vid stats-regleringens uppgörande, enär en lättare öfversigt af Riksgälds-kontorets ställning derigenom — 29 — otvifvelaktig! skulle erhållas; i betraktande hvaraf Revisorerne ansett sig böra denna fråga anmäla till vidare utredning och pröfning vid näst inträffande riksmöte.
Af det för Kongl. Stats-kontoret på 7:de hufvudtiteln uppförda anslag, 56,616 Rdr 32 sk., bestridas jemväl aflönings-kostnaderne för karta-sigillata-uppbörden, krono-magasinerne samt krono-inspektionen i Avesta; i anledning hvaraf och då dessa inrättningar äro ställda under Kongl.
Stats-kontorets inseende, Revisorerne ansett lämpligast att, i sammanhang med berättelsen om sistnämnde verk, äfven redogöra för dessa förvaltnings-grenar: A) Karta-sigillata-uppbönlcn.
Jemlikt de genom Kongl, brefvet den 19 Oktober 1850 för utredningen af karta-sigillata-uppbörden stadgade grunder, uppgöres nu mera icke någon serskild hufvudbok för denna uppbörd.
Den allmänna redovisningen för det stämplade papperet tillkommer Karta-sigillata-kassören, som, sedan Kongl.