Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Eljest uppkomma yt - 46 Den 8 D o c e m I> e r f. m. terligare discussioner, hvilkas slut jag ej kan förese.
Det är i anledning af den af flere Ledamöter framställde begäran, att få proposition å RiddarhusUtskottets Memorial, som jag anhåller få fästa uppmärksamheten deruppå, att en sådan proposition naturligtvis förutsätter möjligheten, att derå svaras
Nej eller Ja.
Om nu dea öfvertygelse skulle blifva rådande, som lemnade bifall till Memorialet, skulle Generalintendenten dorchimont blifva utesluten; i motsatt fall, eller om propositionen besvarades med Nej, skulle lian blifva bibehållen.
Herr Ordföranden har likväl förklarat sig icke kunna meddela en proposition, som innefattade denna sednare möjlighet.
Ingen proposition kan således göras på Utskottets Memorial, just af orsak, att om den besvarades med Nej, hade Generalintendenten dorchimont vunnit inträde.
Herr von Hartmansdorff har förenat sig med mig i hvad jag första gången yrkade, och i öfverensstämmelse dermed anhåller jag, att Herr Grefven och Ordföranden ville inhämta Ståndets tanka, om det begär en sådan proposition, som jag då föreslog.
Den förlägenhet, hvari Ståndet befinner sig, i afseende på denna fråga, är för synbar, att jag ej skulle Den 8 December f. m. 47 ännu en gång våga framställa det af mig förut gjorda förslag lill sakens mera formliga behandling, medelst väntan på deri Lagförklaring, som bereddes af förra Riksdagens ConstitutionsUtskott, och som hvilar till afgörande vid denna, uti hvilken Lagförklaring förhållandet i denna sak tydligen bestämmes.
Antages den, är saken klar; antages den åter ej, står saken lika öppeu till afgörande då, sora nu.
Enär alla Lagförklaringar kunna tillämpas på ett retroactivt sätt; hemställer jag, om
Ståndet ej skulle vilja begagna sin rätt att ytterligare bordlägga målet och låta det hvila, intill dess Grundlagsfrågan blifvit afgjord.
För min del tror jag ej, att man kommer till något mål derigenom, att man tvingar Ordföranden att neka proposition.
ConstilulionsUtskottet besvarar blott den frågan, om Herr Grefven och Ordföranden skall göra proposition eller ej; det yttrar sig hvarken om lagenligheten eller lagstridigheten af sjelfva hufvudfrågan.
Saken blir således då i samma tillstånd som nu, att man måste bedömma den ifrågavarande personens rättighet, och möjligen antingen fråntaga honom en rätt, som han borde äga, eller bestämma inträde på Riddarhuset för en person, som ej är Adelsman.
Mig synes derföre, att ej annat medel linnes, än att remittera Riddarhus-Utskottets Memorial till Constitu - 48 Den 8 December f. ni. tionsUtskottet, med begäran, att detta sed» na re Utskott måtte med utlåtande i målet inkomma.
Jag anser en dylik Remiss icke vara mot formen; och när här inträffat ett oförutsedt fall, måtte den kunna göras.
Jag får således förnya min anhållan om den proposition jag först begärde.
Det är endast för att besvara den framställning Herr Cederschjöld gjort, som jag utbeder mig få anföra något.
Just det förslag han nu framställt, gjorde äfven Friherre Åkerhjelm, då frågan här förra gången förevar.
Ridderskapet och Adeln fann då, att det icke gick an att uppskjuta en frågas afgörande tills en lag han stadgas, som ännu ej fanns, emedan det skulle strida emot all ordning, att låta lagar verka retroactivt.
Denna utväg ansågs då af Ridderskapet och Adeln ogörlig, och jag hoppas, att den äfven nu blifver så ansedd.
Flere ropade på proposition.
Jag önskar få uppskjuta detta måls afgörande några ögonblick i anledning af Herr Hjertås yttrande, på det den villomening ej må hos någon fästa sig, att
ConstitutionsUtskottets svar å en vägrad proposition blott skulle bereda ett uppskof. När Ståndet yrkat proposition har Ståndet uttryckt sin mening.
Vägran derpå och Remiss till ConstitutionsUtskottet
Don 8 D poem b oi- f. tn. 49 Förutsätter, att om Utskottet förklarar, att propositionen skall göras, den också af Ståndet vinner enhälligt bifall.
Jag vill blott med några ord besvara den invändning en värd Ledamot gjort mot mitt förslag att uppskjuta denna fråga, tills förklaringen af 3^ §.
RegeringsFormen blifvit afgjord.
Jäg vill nemligen ännu en gång påminna, att händelsen är aldeles lika med alla Lagfrågor, hvaröfver en UnderDomstol ej kan fatta ett bestämdt beslut.
Den begär en Lagförklaring för tillfället, och den förklaring, som då kommer, tillämpas, oaktadt sednare till tiden, likväl vid det äldre målets afdömande.
Jag hemställer derföre, om man icke med samina skäl kan på enahanda sätt behandla äfven detta ämne.
Alt remittera hela RiddarhusUtskottets Memorial till ConstitutionsUtskoltet, vore oformligt.
Det kunde ej komma dit i annan afsigt, än att
ConstitutionsUtskottet skulle gifva en förklaringi ämnet; oeh det är tydligt sagdt,huru Grundlagen skall förklaras.
ConstitutionsUtskottet kunde således icke annat än blott yttra sin opinion om Z'] §. ordaförstånd, och i det afseeudet lärer Ridderskapets och Adelns omdöme och opinion vara lika giltig, som Utskottets.
Om saken åter öfverlemnas till ConstitutionsUtskottet under form af en utaf Ordföranden vägrad proposition, 3 H. 4 5o
D«n 8 December f. m. vinnes blott ett uppskof; men kommer, derest Utskottet förklarar att en olaglig proposition icke kunde framställas, att befinna sig jemnt på samma punkt som nu.
Jag förnyar derföre min hemställan, om icke målet kunde hvila, tills lagförklaringen blifvit afgjord.
Friherre Sprengtporten j Jacob Willielm:
Då flere Ledamöter, Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie och Herr Hjerta, yrkat proposition å remiss till ConstitutionsUtskottet, hemställer jag, om ej ändamålet bäst skulle vinnas derigenom, att Herr Grefven och Ordföranden inhemtade Ståndets tanka angående en sådan remiss.
Om propositionen besvaras med ja, kommer målet till detta Utskott; och kan Herr Ordföranden ej meddela en sådan proposition, kommer det äfven dit.
Undertecknad Riddarhus- Secreterare:
Det är ingalunda min tanka, att våga något yttrande i hufvudfrågan.
Endast i afseende på formen anhåller jag få lemna några upplysningar.
Hvad först angår frågan om proposition till bifall eller afslag å RiddarhusUtskottets Memorial, en åtgärd, som i afseende på andra vanliga Betänkanden är både öflig och riktig, företer sig här det särskilta förhållande, att den hufvudfråga, som innefattas i Utskottets Memorial, angår rätta förståndet af ett ställe i Grundlagen.
.Den 8 December f. m. 5t I dylikt fall lärer, såsom Friherre Cederström erinrat, det icke vara Ridderskapets oeh Adelns Ordförande tillständigt, att lemna Ståndet tillfälle att afgöra, huru Grundlagen skall förstås.
Till en sådan åtgärd äger Ståndet icke någon rätt i Grundlagen.
Ordföranden bör således derom gifva sin öfvertygelse tillkänna.
I afseende på den andra formfrågan, eller huruvida ändamålet, att ärhålla ConstitutionsUtskotlets yttrande i ämnet,skulle lämpligast och bäst vinnas genom en enkel remiss af målet till ConstitutionsUtskoltet, får jag anmärka, att icke allenast hvarje fråga om ändring i Grundlagarne bör directe hos ConstitutionsUtskottet väckas, utan ock att alla slags frågor om förklaringar af Grundlagarne, af hvad natur de än må vara, enligt 83 §.
RegeringsFormen, äfven skola på enahanda sätt som frågor om Grundlagsändringar behandlas.
Frågor om förklaringar få därföre ej i Ståndens plena väckas, än mindre remitteras, ulan skola i ConstitutionsUtskottet directe anmälas.
Det kan likväl ofta hända, att fråga i ett
Stånd uppkommer om Grundlagens rätta förstånd.
I sådant fall är i 55 §.
Riksdagsordningen stadgadt, att Ståndets Ordförande böra gifva tillkänna sin öfvertygelse derom, och, om Ståndet ej med honom skulle instämma, ulan yrka en mot Ordförandens mening stridande proposition, förklara öfverläggningen hvilande, och öfverlemna målet till ConstitutionsUtskottet.
Endast på delta sätt lärer en fråga om Grundlagens rätta förstånd kunna ifrån ett RiksStånd i behörig ordning komma till ConstitutionsUtskottet.
I historiskt afseende får jag äran nämna, att allt sedan 1809 intet tillfälle mig vetterligen förevarit, då en dylik fråga blifvit genom vanlig remiss till ConstitutionsUtskottet hänvisad.
Slutligen torde mig tillåtas, att i afseende å den farhåga, att, om förevarande fråga genom vägrad proposition öfverlemnades lill ConstitutionsUtskottet, sjelfva hufvudsaken ändock ej skulle blifva afgjord, få vördsamt erinra, hvad hvar och en jemväl lärer finna, att ConstitutionsUtskottets yttrande i afseende å den vägrade propositionen visserligan äfven de facto komme att afgöra hufvudsaken.
Grefve Frölich, , David:
Jag har på sätt och vis orätt att deltaga i discussionen, då jag ej varit tillstädes när Utskottets Memorial upplästes; men efter hvad mig blifvit sagdt skall nämnde Memorial ej innefatta den slutmening, att någon förklaring af Grundlagen i 'Shy §.
RegeringsFormen af Utskottet anses nödvändig, utan skall Utskottet i dess ställe endast hafva meddelat sin tanka om hufvudsaken.
Jag hemställer då till Herrarne, huruvida icke Ridderskapet och Adeln i denna fråga äro Domare, och om ej hvar oeh en Domare måste, vid bedömmande af en fråga, tilläm - * / Den 8 Decem ber f. m. 53 pa en lag, sådan den är föreskrifven, utan afseende på om i annan väg denna lags tydlighet är salt i fråga.
Jag hemställer vidare om icke, då detta är förhållandet, Ridderskapet och Adeln, eldigt nu för handen varande Grundlag, borde helt enkelt begära proposition på bifall eller afslag af Memorialet.
Jag har väl erfarit, att, innan jag kom upp, Herr Grefven och Ordföranden skall hafva yttrat, att han blott på ett visst sätt kunde göra proposition; men jag kan ej fatta meningen deraf vara annan, än att Herr Grefven endast velat gifva Ridderskapet och Adeln tillkänna sitt enskilta omdöme om saken, och likväl ingalunda betaga Ståndet, att på grundlagsenlig! sätt behandla den.
Jag anser således, att Herr Grefven och Ordföranden först bör inhämta Ståndets tanka, huruvida återremiss till RiddarhusUtskottet kan vara nödig och, derest Ridderskapet och Adeln ej linner Återremiss behöflig, sedermera göra proposition till bifall eller afslag å Utskottets Memorial.
Jag har varit tillstädes i en Nationalförsamling, der man röstade om Grundlagens mening, och önskar att jag ej måtte få se eller deltaga i en dylik åtgärd inom mitt Fädernesland.
Yåra Grundlagar hafva vidtagit det visa försigtighetsmått, att, tillförekommande af dylika händelser, gifva Talmannen eller 54 Den 8 December f. m.
Ordföranden vitsord, så att ingen ting annat kan företagas eller beslutas, än hvad han anser för lagligt; och om hans mening ej godkännes af hans Stånd, går saken till en högre myndighet, nemligen det af medlemmar utur alla 4 Stånden, sammansatta ConstitutionsUtskottet.
Genom det origtiga sätt, hvarpå denna fråga blifvit behandlad, hafva vi kommit derhän, att stå nära till att göra en felaktig votering; ty om
Ordföranden ej finnér proposition mera än till bifall, vara laglig, så skulle, om Nej vunne, eli beslut uppkomma, hvilket Ordföranden ansåge för olagligt.
Då nu ett sådant ej får fattas, förr än CoustitutionsUtskottet yttrat en motsatt mening mot Ordförandens, så kan ej med Nej voteras mot Utskottets Betänkande; och kan man ej rösta med nej, så väl som med jcij så är omröstningen icke fri, och tjenar till ingen ting.
Detta bevisar alt RiddarhusUtskottet ej bordt höras eller inkomma med utlåtande i denna fråga.
Vill man lik väj rösta om Utskottets Memorial och framställa det till bifall, så inser jag intet annat sätt att rädda formerne, än att ContraPropositionen blir följande:
Vinner Nej, anses Ridderskapet och Adeln yrka den proposition, som Herr Grefven och Ordföranden vägrat framställa.
Frågan går då till ConstitutionsUtskottet, och ingen olaglighet har förefallit.
Den 8 December f. m. 55 Herr Grefven och Ordföranden yttrade, alt som någre Ledamöter förklarat sig anse Generalintendenten dorchimont behörig att begagna den redan erhållne inträdes polletten; fann Herr Grefven och Ordföranden, i följd af hvad han förut anfört och jemlikt 55 §.
Riksdagsordningen, sig böra, ju förr desto heldre, i denna omständighet utröna Ridderskapets och Adelns tanka, och finge derföre fråga, om Ridderskapet och Adeln yrkade, att den proposition, att Generalintendenten d’Orchimont må förklaras berättigad begagna den honom redan tilldelte Inträdespollet, skulle varda af Herr Grefven och Ordföranden framstäld ?
RiddarhusOrdningen stadgar i 39 §., att första propositionen skall göras till bifall å hvarje Utskotts Betänkande.
Jag hemställer, om ej detta stadgande äfven här bör iakttagas.
Herr Grefven och Ordföranden förklarade, det han ansåg sig icke kunna framställa någon Proposition, hvarken till bifall eller afslag å RiddarhusUtskottets ifrår gavarande Memorial.
Jag får blott tillägga, att när LandtMarskalk eller Ordfö - 56 Den 8
December f. m. jan de ej anser sig kunna meddela en sådan proposition sorn äskas, bör han gifva sina skäl tillkänna.
Nu har Herr Grefven pcb Ordföranden yttrat sig gilla hvad RiddarbusUtskottet föreslagit, dag hemställer då, huruvida Herr Grefven kan vägra att göra proposition till bifall å sin egen med Utskottets Memorial öfverensstämmande mening.
Jag anhåller, att Ridderskapet och Adelil täcktes fästa uppmärksamheten på formen, som här är hufvudsaken, Ett Utskotts Betänkande, då del inkommer, skall läggas på bordet; det kan å nyo begäras på bordet; slutligen skall det afgöras.
Då uppstå antingen anmärkningar dervid, eller icke.
Skulle ingen anmärkning göras, är första propositionen till bifall å Betänkandet.
Då kan hvar och en säga Ja eller Nej.
Finner Ordföranden, alt han ej kan framställa proposition lill bifall, derföre att han anser satsen eller motsatsen stridande mot Grundlagen; så måste han conseqvent neka hela propositionen.
Om nu så tillgår, få vi målet i lagenlig väg till ConstitutionsUlskottet, som äger förklara, huruvida propositionen skall framställas eller icke.
Vi få då ett ordentligt slut.
Jag ser således ej, hvarföre vi skulle gå öfver ån efter vatten.
Herr Grefven och Ordföranden yttrade, att som han icke trodde sig kunna med Den 8 December f. m. s7 fullkomlig tillförsigt bestämma Ridderskap pets och Adelns svar å den af honom nyss gjorde Proposition, ansåg Herr Grefven och Ordföranden, sedan, efter hvad han lyckt sig höra, votering äfven blifvit begärd, sig böra föreslå följande Voteringsproposition:
Den som yrkar, att Proposition skall framställas derom, att
Generalintendenten d’Orohimont må förklaras berättigad begagna den honom redan Lilldelte Inlrädespollet, att för Adeliga Ätten dorchimont N:a 2227 intaga Säte och Stämma å Riddarhuset, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses Ridderskapet och Adeln icke yrka berörde Proposition, samt den Generalintendenten dorchimont lilldelte nyssnämnde
Inträdespollet i följd deraf böra af honom återbegäras.
Grefve Horn, Claes Fredrik, anholt om Proposition lill bifall å RiddurhusUtskottets Memorial.
Herr Grefven och Ordföranden förklarade, del han icke kunde meddela en sådan proposition.
Herr Riben: Sedan Herr Ordföranden, om jag ej misstar mig, bestämdt förklarat, 58 Den 8
December f. m. att han ej kan framställa proposition till bifall eller afslag å Utskottets Memorial; vägar jag, i hopp att ej blifva missförstådd, yrka en sädan proposition.
Jag anhåller, att Högloflige Ridderskapet och Adeln måtte i denna begäran med mig sig förena.
Jag förenar mig i den åsigt att, för att få slut på saken, vi af Herr Grefven och Ordföranden begära den framställning till Ståndet: om Ridderskapet och Adeln yrkar proposition på Utskottets Memorial.
Jag skulle, lika med Herr Hjerta, önska att Herr Grefven och Ordföranden täcktes inhämta, om Ståndet yrkar den proposition Herr Grefven nyss förklarat sig icke kunna meddela.
Jag anhåller, att Ridderskapet och Adeln måtte fästa afseende pä den omständighet, alt om Ståndet yrkar rättigheten att besluta öfver frågans båda alternativer, sådant förutsätter, att
Ståndet skulle yrka rättigheten att göra en grundlagsförklaring.
Jag underställer derföre, om icke en naturlig utväg vore, att blott yrka andra alternativet, eller det, å hvilket Herr Grefven och Ordföranden ansett sig ej kunna meddela proposition; och att Ståndet mätte förena sig, utan afseende på olika tänkesätt, i den mening, som Den 8 December f. m. af Herr Ordföranden ej kan medgifvas.
Då först komma vi i det skick, att ConstitutionsUtskottets
Utlåtande blir afgörande i afseende å hufvudfrågan; ty i fall ConstitutionsUtskottet endast skulle utlåta sig, huruvida propositon bör göras på RiddarbusUtskottets Memorial, eller ej, kommer man ej till något slut i hufvudfrågan.
Jag hemställer således, om icke Ridderskapet och Adeln skulle vilja förena sig uti att yrka, det Herr Grefven och Ordföranden må göra proposition derå, att Generalintendenten dorchimont borde få rätt tili inträde på Riddarhuset, oeh RiddarhusUtskottets Memorial sålunda ogillas.
Jag tror det icke vara möjligt att komma till reda på annat sätt, än att Herr Grefven och Ordföranden framställer den proposition: om Ridderskapet och Adeln önskar, att Herr Grefven och Ordföranden skall meddela proposition till bifall eller afslag å RiddarhusUtskottel Memorial.
Flere hördes häruti instämma. i Herr Lefren: Tvänne värde Ledamöter hafva nyss anfört något, som gör frågan svårare, än hon i sig sjelf är.
De hafva sagt, att, om frågan afgöres med Ja eller Nej, sådant skulle innebära en förklaring af Grundlag, hvartill vi ej äga rätt, emedan det är en §. i Grundlagen, som här korn - 6o Den 8 December f. m. iner i fråga.
Jag hemställer, om någon enda sak skulle kunna afgöras, i fall man hvarje gång, då en §. i Grundlagen måste tillämpas, skulle anses såsom tolkare af densamma på ett Grundlagsstridig! sätt.
Yi få ej förblanda Grundlagsförklaring med Grundlagstillämpning; det förra är oss i Stånden förbjudet, det sednare är vår pligt, så vida vi ej skola handla laglöst.
Ståndet kan å ena sidan icke förmenas att så förstå §:s tillämpning, att frågan här kan och bör förekomma till afgörande med Ja och Nej; å andra sidan är det Herr Grefvens och Ordförandens rättighet och pligt, att vägra proposition , om linn finnér densammas medgifvande Grundlagsstridig!.
Men icke kan Herr Grefven oell Ordföranden framställa proposition till bifall å RiddarhusUtskoltels Memorial, utan att på samma gång hafva medgifvit rättigheten att afslå detsamma.
Saken synes mig klar.
Frågan kan ej komma till ConstitutionsUtskottet, dit man synes vilja hafva henne, utan på så sätt, att jRidderskapet och Adelil yrkar proposition till bi fall eller afslag å RiddarhusUlskottets Memorial; att Herr Grefven och Ordföranden vägrar densamma, samt till följd deraf, förklarar frågan hvilande, tills ConstitutionsUtskottet afgjort, om propositionen får framställas eller icke.
Hvad den siste Talaren yttrat, är blott en lyckligare utveckling
Den 8 December f. ro. 6r af hvad jag nyss anförde.
Jag ser inlct hinder, att ju proposition kan göras till Bifall eller afslag å RiddarhusUtskottets Memorial; men då Herr Grefven och Ordföranden förklarat sig ej vilja meddela denna proposition, lärer ej annat återstå, än alt Herr Grefven förklarar öfverläggningen h vilande.
Grefve af Ugglas_, Gustaf:
Jag kan ingalunda finna, att det vore oformligt, om Ridderskapet och Adeln hegärde proposition till bifall å RiddarhusUtskottets Memorial.
Herr Grefven och Ordföranden har yttrat sig dela Utskottets åsigter, men förklarat alt han likväl ej kunde göra proposition till bifall derå, förmodeligen emedan, om pluraliteten svarade
Nej å en dylik proposition, ett mot Grundjagen stridande beslut skulle uppkomma.
Då nu Herr Grefven och Ordföranden, enligt Grundlagen, skall gifva sina skäl för en sådan vägran tillkänna, synes mig ConstitutionsUtskottet komma i tillfälle, alt, när det utlåter sig om Herr Grefven och Ordföranden handlat rätt, äfven yttra sig i hufvudsaken.
Herr Grefven och Ordföranden tilIkönnagaf, att
Plenum komrne klockan half till 6 i eftermiddag att fortsättas.
Jag får med Herr Lefren fullkomligt instämma i premisserne, Den 8
December f. m. att ingen annan proposition kan framställas än till bifall å RiddarhusUtskottets Memorial; äfvensom deruti, att det icke kan vara Ståndet förmenadt, att uttala sin opinion om sättet att tillämpa en §. i Grundlagen.
Eljest skulle vi hafva händerne alldeles bundne.
Det behöfdes ej mer än en eller två Ledamöter, som ropade på strid mot Grundlagen, och straxt skulle saken gå till ConstitutionsUtskottet.
Hvilken tidspillan ■skulle det icke medföra?
Jag anser alldeles olämpligt, att saken i denna form kommer till ConstitutionsUtskottet.
Dessutom får jag erinra, att man blott uppskjöt afgöra lidet, och vann intet i hufvudsaken; hvadan och då med hvarje uppskof vanligen intet annat vinnes, än att blott flere och större svårigheter uppstå, jag hemställer, om icke Herr Grefven och Ordföranden skulle behaga meddela proposition lill bifall å Utskottets Memorial, samt att, i händelse denna proposition besvaras med Ja och Nej, eller med Nej, Memorialet i sådant fall må blifva till Utskottet återremitteradt.
Herr von Hartman s dorff:
Om jag ej orätt fattat hvad Herr Grefven och Ord föranden yttrat, är det Herr Grefvens mening, att proposition på förevarande Memorial ej kan beviljas hvarken till bifall eller afslag.
Om så förhåller sig, är saken ren, och intet vidare att erinra.
Det återstår blott för Ridderskapet och Adeln, att Den 8 December f. m. 63 yrka denna proposition och votera.
Jag skulle derföre önska, att Herr Grefven och Ordföranden täcktes bestämdt tillkännagifva denna sin mening, på det vi derigenom lunde snart komma till slut med saken.
Jag anhåller få uppläsa 55 §.
Riksdagsordningen, så lydande: ”LandtMarsknlk eller Talman må ej kun”na vägra proposition, utom i det fall, då ”han finnér en väckt fråga bokstafligen stri”da mot Grundlagarnes lydelse; börande ”förut hafva skälen lill sitt vägrande an”fört.
Ståndet med bonom instämma i begreppet härom, utan ändock ”yrka proposition, äge han att förklara öf”verläggningen hvilande, och förvises må"let till ConstitionsUtskottet, hvilket älig”ger, att, inom kort förelagd tid, inkom”ma med motiveradt och bestämdt utlåtande öfver frågans stridighet eller enlighet ”nied Grundlagen.
Hvad Utskottet förkla”rar icke vara deremot stridigt, derå må ”proposition sedan icke vägras.
Pröfvas ”det vara af motsatt beskaffenhet, må den, ”sorn motionen gjort, vända sig, der ho”xiom så godt synes, till CunstitutionsUt”skottet, på sätt som Regeringsformens 84 §. ”föreskrifver.”
Det förefaller mig således, att om Herr Grefven och Ordföranden täcktes förklara 64 D e 11 8 1) e c e m b e r f. in. sin vägran å proposilion, skulle Riddel*- skapet och Adeln kunna yrka sjelfva framställandet deraf, utan att determinera sig, huru den skulle framställas.
Sedan Ståndet gjort ett sådant yrkande, kom saken af sig sjelf till ConstitutionsUtskottet, i öfverensstämmelse med den nyss uppläste §:n.
Undertecknad Piiddarhus-Secr eter are?
1 anledning af hvad Herr von Hartmansdorff nyss anfört, torde det tillåtas mig Upplysa, att Herr Grefven oell Ordföranden, efter hvad jag åtminstone till protokollet fattat, redan tjMligen tillkänhagifvit, det han anser sig icke kunna meddela någon proposition hvarken till bifall eller afslag å RiddarhusUtskottets ifrågavarande Memorial. — Åtskiliige Ledamöter hafva önskat, att samma form måtte nyttjas vid Behandlingen af detta ämne, som i andra frågor vanligen begagnas, att nemligen proposition till bifall eller afslag å Utskottets Memorial borde framställas.
Det är visst sannt, att när desse Ledamöter önska en sådan form, det är deras lagliga rätt, att få utröndt, huruvida Ståndet med dem instämmer uti yrkande af berörde form.
Men jag hemställer, om det må anses nödvändigt eller lämpligt, att genom en framtvingad vägrad proposition särskildt afgöra denna formfråga.
Skulle votering derom begäras och uppstå, måste voteringsproposi tiönen - Den 8 December f. m. 65 tionen lyda sålunda:
Den sora yrkar proposition til! bifall eller afslag å RiddarhusTJtskottets Memorial, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, anses Ridderskapet och Adeln icke yrka nämnde proposition, i följd hvaraf den form för hufvudfrågans behandling kommer att äga rum, som Herr Grefven och Ordföranden framställt.
Genom en dylik Votering skulle man visserligen utröna Ridderskapets och Adelns öfvertygelse och vilja i formfrågan; men jag hemställer, om Ridderskapet och Adeln anser sistnämnde fråga Vara af sådan vigt, att särskildt beslut derom bör fattas.