Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
ConstitutionsUtskottet hade föreslagit att början af denna §. måtte lyda sålunda: ”Parterne aga välja hvar sina fyra och Domstolen feni, tillsammans tretton i Staden eller orten derintill neira boende, för Medborgerlig dygd vål kände personer, af hvilka, sedan de efter Lag blifvit af
Domstolen ojåfvige f örklarade, en ibland de af Vederparten och en bland de af Domstolen nämnde Personer bör af hvardera Parten utan anförde skäl uteslutas.
Då uppå Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition*till bifall af denna Redaction, ropades Den 14 Martu. 473 hemslällde Herr Grefven och Landt Ma rskall: en att , med ogillande af Redactionen , 3, Morn. måtte förblifva oförändradt, hvilket bifölls,, §. 5- Mom. 4.
Efter orden: ”icke åtskiljas innan”, var föreslaget, att det återstående af Morn. måtte utgå, och i dess ställe insättas följande:
Densamma häröfver med Ja och Nej röstat.
Till den anklagades fallande Jordras Jilius t
Iva tredjedelar af rösternej i annat Jall vare han frikänd.” Hvilken nya Redaction af Ridderskapet och Adeln bifölls.
ConstitutionsUtskottet hade äfven hemställt att 5. §• 8.
Mom. måtte uppflyttas emellan 6. och 7 'Morn. af samma hvilket, uppå af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord Pro* position, af Ridderskapet och Adeln bifölls. ConstitutionsUtskottet hade vid sista Riksdag föreslagit, att derest Riksens Ständer vid denna Riksdag skulle finna den antagne Jury*n ej uppfylla dess ändamål eller vara stridande emot Nationens lynne, det måtte vara Riksens Ständer öppet att i laga ordning denna Inrättning afskaffa, och den förut fastställda RättegångsOrdningen åter införa.
Herr Nanckhoff, Carl Ulric, ansåg det vara för tidigt att uti Jury-inrättningen nu gö - 474 Den 14 Martii. ra någon förändring, samt hemställde derföre att ConstitutionsUtskottets nyssnämnde Förslag måtte afslås.
Friherre Cederström, Jacob: Som Inrättningen af Jury vid sista Riksdag icke var innom Riket känd och man således fruktade att detta Rättegångssätt möjligen skulle kunna bereda missnöje hos Nationen, tillstyrkte, i anledning af derom väckt Motion, ConstitutionsUtskottet att det matte vara Riksens Ständer öppet, att vid denna Riksdag, i händelse de sä för godt funne, kunna samma Inrättning afskaffa och den förut fastställde Rättegångsordningen äter införa.
Då nu likväl, genom Ridderskapets och Adelns angående åtskilige Momenter i Tryckfrihetsförordningen fattade beslut, Inrättningen af Jury redan blifvit bibehållen, återstår för Ridderskapet och Adelnatt uppskjuta pröfningen af ifrågavarande Förslag till nästa Riksdag.
Jag instämmer med Friherre Cederström i hans uppgift af det Historiska förhållandet.
Jag vill alle. nast erindra att denna fråga nu mera icke kan vara öppen, sedan Jury är antagen; den kan icke ens hållas öppen genom något Stånds beslut, utan endast genom ny Motion hos ConstitutionsUtskottet.
Friherré Cederström förenade sig med Herr Silfverstolpe.
Dén 14 Martti. 475 Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, o n icke, sedan Ridderskapet och Adeln redin bifallit åtskilliga Momenteri TryckfrihetsFöros dningen, hvilka angingo Inrättningen al Jury, Irågan om dess anskaffande så«?
ledes nu mera måtte komma att förfalla.
Herr Grefven och Landt Marskalken ti 11 - kännagaf, att ConstitutionsUtskottets åtgärd under sistledne Riksdag, vid Förslaget till en förbättrad NationalRepresentation, inhämtas af Utskottets, under den 10 Julii 1815 till Riksens Ständer derom afgifna Betänkande, hvilket innehöll att Utskottet, i saknad af nödiga Statistiska upplysningar, icke kunnat vid detta ämne meddela någon handläggning.
Jag anhåller få till Protocollet antecknadt, att jag beklagar det .förra ConstitutionsUtskottets åtgärd i denna fråga varit af den beskaffenhet, att Ridderskapet och Adeln nu icke kan åt denna fråga lemna någon åtgärd.
Upplästes och lades på Bordet följande , ifrån nedannämnde Utskott, under den 4. dennes aflåtne Memorial och Betänkanden : Ifrån Banco Utskottet: 1:0 Frågan huruvida de Fideicommisset, hvilka j enligt serskild Nådig tillåtelse, fått 476
Den 14 Martii. med Inteckning graveras , må kunna af Riksens Ständers Banque, såsom Panc antagas; deruti BancoUtskottet förklarat sig anse Banquens säkerhet fordra ett bestämdt Stadgande , det inga Egendomar af Fidecommiss - natur hädanefter böra såsom Pant för BancoLån antagas. 2:0 Angående Lånerättighet i Banquen för de uti Philipstad belägne Fastigheter; anseende
Utskottet sig ej kunr.a eller böra tillstyrka att Philipstad ensam bland Rikets Städer skulle vara från all Länrättighet i Banquen utesluten; och har Utskottet föreslagit att till yt* terligare betryggande af Banquens säkerhet vid möjeliga oförutsedda händelser, det må åläggas Låntagare uppå StadsEgendomar i Philipstad, att utom vanlig laga Inteckning anskaffa en af Magistraten eller Landshöfdingen i orten godkänd borgen af tvänne vederbäftige
Män, som en för båda och båda för en ansvara för Capital och Ränta, hvilken borgen hvarje femte år, så länge något af Lånet innestår, feorde genom Låntagarens försorg förnyas. f Från Stats- och Banco Utskotten:
Angående väckt fråga om förhöjning uti de för Riksens Ständers Revisorer af Stats- Banco- och RiksgäldsVerken anslagne Arfvoden.; deruti Utskotten tillstyrkt, att, jemte det Revisorerne bestås Skjuts efter lyra Hästar till och ifrån Stockholm, det för samtelige Reviforerne förut anslagne Tractamente af 2 R:dr Den 14 Martik 477 Banco om dagen, må förhöjas till 3 R:dr samma mynt, att utgå så väl under den för Revisions-förrättningen bestämda tid, som under resan till och ifrån Stockholm* då åtta mil beräknas för dagen; börande Revisorernes Resekostnader och Tractamente, efter hvad förut vanligt varit, till ena hälften godtgöras af Ban-: quen och till den andra af RiksgäldsContoiret, i sammanhang hvarmed Utskotten föreslagit att en lika tillökning må tillgodokommo de Riksens Ständers Ombud, åt hvilka den årliga granskningen af Banco DiscontVerkets
Räkenskaper och förvaltning hädanefter anförtros.
Frän Stats Utskottet: 1:0 Angående den årliga Ränta , som ät »u varande Hans Maj;t Konungen och Dess Arfvingar tillslagen; anmälande Utskotten , att Kongl. Maj:t, genom Nådig Skrifvelse till StatsUtskottet, af den 24 sistledne Februarii, behagat återtaga Dess Högstsalige Herr Faders Nådiga Proposition till StatsUtskottet, af den 23 December 1817, oin bestämmande af 60©,000 Francs i metalliskt
Mynt, såsom den årliga ersättnings-summa, hvilken till belopp af 200,000 R:dr'Svenskt Bancomynt, vid 1815 års Riksdag blifvit Kongl. Majit och Dess Ef-j terträdare på Svenska Thronet» tillslagen. 2:0 Ofver gjorda Motioner, angående Mej dels beviljande åt Herr BergsRådet Friherre Hermelin; deruti StatsUtskottet hemställt, att 473 Dsn i 4 Martil.
Riksens Ständer, såsom bevis af Nationens erkänsamhet för Friherre Hermelins möda och uppoffringar, samt för att bereda honom tillfälle att fortfara med utgifvandet af dess Arbeten, må tilldela Herr Friherren oeh BergsRådet för dess lifstid en årlig Summa af io oo R;dr Banco på IndiagningsStaten, att Qvartaliter uppbäras. 3:0 I anledning af Kongl. Majtts Nådiga Proposition om Medels anslående till kostnaderne vid en förbättrad Fångföring och Bevakning ; deruti StatsUtskottet tillstyrkt, att Riksens Ständer, med bifall till hvad Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition innehåller, må å allmänna Anslaget för
Fångars skjuts och underhåll bevilja en tillökning af 3000 Riksdaler årligen, samt att för FångGevaldigerns aflöning, beräknad till 200 Riksdaler årligen för hvarje, den erforderlige årliga summa af 12000 Riksdaler, likaledes måtte anslås och å Stat uppföras till Kongl. Majds
Nådiga disposition i och för verkställigheten af den nya och förbättrade anstalten om Fångbevakningen i ali-, mänhet. 4:0
Angående nödige medel till
DrottningholmsBroars iståndsättande; derutinnan StatsUtskottet hemställt, att Riksens Ständer till K:gl. Maj:t i underdånighet öfverlemna, att icke allenast låta afskrifva de under den 26 Julii 1815 förskottsvis till nödige Reparationer å nämnde Broar anordnade och utbetalte 8000
R;dr uppå StatsVerkets öfverskottsmedel, utan oek
Den 14 Martii.
479 af samma tillgång disponera ytterligare to,cöo R:dr för detta ändamål och hvarigenom dcssa Broar måga blifva uti fullkomligt stånd satte, föreslående Utskottet att till berörde Broars framtida underhåll, endast böra påräknas och användas
Bropenningarne eller den för öfver, farten stadgade afgitten, hvilken, efter nuvarande tids förhållanden, torde lämpeligen bör ra ökas. 5-0 I anledning af de hos BorgareStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande, rörande väckt fråga om förhöjning uti PostskjutsningsLegan; anmälande Utskottet, att de öfriga trenne RiksStåndenf samma Betänkande redan bifallit. 6:0 Angående Återremiss från Högloflige Ridderskapet och Adeln af StatsUtskottets Utlåtande öfver Herr Gripensvärds Motion, rörande Segelleden genom BaggensSundet och Södra Stäket} hvilket Utlåtande, efter Utskottets anmälan, redan blifvit af de tre öfriga RiksSlånden gilladt. 7:0 Rörande d* hos Hedervärda BondeStåndet gjorda Anmärkningar vid Statsutskott tets Utlåtande, i fråga om bidrag af allmänna Medel till fullbordande af Hamnbyggnaden i Malmö } hvilket Ärende
Utskottet icke kunnat under vidare åtgärd taga , sedan det redan af de tre öfriga RiksStånden blifvit pröfvadt och afgjordt'.
Den 14 Martti.
Sto I anledning af Hedervärda BondeStåndets Återremiss af Statsutskottets yttrande , angående föreslagen rättighet till Skattelösen af LotsHemman j och tillkannagifver Utskottet, att sistnämnde Yttrande redan blifvit af de öfrige trenne RiksStånden godkändt. 9:0 Angående de hos Hedervärda BondeStåndet gjorda Anmärkningar vid Statsutskottets Yttrande, rörande vackt fråga om förbättring i Länsmännens Löne-vilkor; hvilket Ytt. rande, efter hvad Utskottet förmäler, redan blifvit af de trenne andra RiksStånden bifallit. 10:0
I anledning af Välloflige BorgareStåndets Återremiss af frågan, angående ersättning till Städerne för deras andel uti Ac* ds- och BakugnsPenningarne} och tilikännagifver Utskottet, att dess första Yttrande i detta ämne redan blifvit af de tre öfrige RiksStånden godkändt.
Utdrag af Protocollet, hållit hos Högioflige Ridderskapet oeh Adeln , vid Urtima Riksdagen i Stockholm, för-; middagen den 12 Martii 1818» S. D.
Remitterades: till Den 14 Martil. 481 till Lagutskottet: Kongl. Majrts Nådiga Proposition till Rikets Ständer om antagande af en ny ConcoursLag och förändring af i §.8 Cap.
GiftermålsBalken, samt 7 Cap. RättegångsBalken; till Allmänna Besvärs- och OeConomiceUt skott et: Ett Memorial af Herr Flach} Carl Fredric j angående allmänna Fattigvården.
Ut supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Con» stitutionsUtskottets, den 18 sistledne Februarii aflåtne, samt den 7 dennes förmiddagen på bordet lagda Memorial, innefattande Yttrande, i anledning af en från Ridderskapet och Adeln remitterad Anmärkning mot Konungens Rådgifvare i CommandoMål för Armeen} beslöt Högloflige Ridderskapet och Adeln att låta samma
Mål förfalla.
Utdrag af Protocollet, hållit hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Urtima Riksdagen i Stockholm, eftermiddagen den 12 Martu 1818. S. D.
Föredrogos å nyo och gillades följande LagUtskottets, den 20 sistledne Februarii afgifna, samt den 7 dennes förmiddagen på bordet lagda Betänkanden, nemligen: Ridd. o. Ad. Prot.lV. B.
I Afd- 61. 482 Den 14 Martil. 1:0 Öfver Herr Borgmästaren J. H.
Ekstrands Memorial, angående förtydligande af Lagens Stadgande i 17 Cap.
GiftermålsBalken, om beräknings-grunden för beloppet af fördel. 2:0 Öfver det af RiksdagsFullmägtigarne Olof Wikström och Johan Jacob Rutberg samt Johan Wiklund uti Memorial gjorda Förslag om bestämmande af en viss afgift till KronoFogdarne i Westerbottens och Norrbottens
Län, då de icke sjelfve, utan genom Länsmännen, låta verkställa Utslag i UtsökningsMål; äfvensom öfver RiksdagsFullmägtigen Anders
Danielsons väckta fråga om fastställande af Länsmännens, Nämnde- och Fjerdingsmännens rättighet att, enligt KronoFogdens
Ordres och på dess ansvar verkställa Utmätningar i Privata Mål. 3:o Öfver Friherre C. L.
Stael von Holsteins Memorial, rörande bibehållande af Författningen, att en sjettedel af Ström alltid bör hållas öppen. 4:o Rörande den af RiksdagsFullmägtigarne Nils Månsson från Malmöhus Län och Carl Fredric Berg från Götheborg och Bohus
Län väckta fråga om upphäfvande af Kongl.
Kungörelsen den 26 November 1816, angående sättet för en Menighets hörande i enskilta tilla tliga Ärender. 5:o Öfver Grefve Gustaf Löwenhjelms Den i-4 Martii. 433 gjorda Förslag att Böter i Brottmål må utgå efter förmögenhet.
Vid förnyad föredragning af LagUtskottets, den 20 sistledne Februarii afgifna, samt den 7 dennes förmiddagen, på Bordet lagda ytterligare Betänkande, uti den väckta och till Utskottet återremitterade frågan, angående förändring i straffet för Hållkarl, som fordrar Drickespenningar af Resande eller dem med ovett ofredar; fann Högloflige Ridderskapet och Adeln för godt att, med godkännande af samma Betänkande, LggUtskottets, den 8 sistledne Januarii i ämnet först afgifna Utlåtande gilla.
S. D. Vid förnyad föredragning af ConstitutionsUtskottets, sedan 1815 års Riksdag hvilande, samt den 19 sistledne Februarii på Bordet lagda Förslag till ändring uti RegeringsFormen; fann Högloflige Ridderskapet och Adeln för godt antaga så väl de af Utskottet tillstyrkta ändringar uti RegeringsFormens 29 och 37 §§., som äfven den föreslagna nya §., hvilken borde emellan 37 och 38 §§. införas, jemte första Alternativet af de utaf 28 §. framställda nya Redactioner; hvaremot Utskottets Förslag till Förändrade Redactioner af 4 och. 38 §§. i RegeringsFormen af Ridderskapet och Adeln ogillades.
Utdrag af Protocollet, hållit hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid 434 Den 14 Martii.
Urtima Riksdagen i Stockholm den i4 Marti 1818.
S. D. Remitterades till ConstitutionsUtskottet:
Eli i den form 2g §.
Riksdagsordningen föreskrifver, anmäld anledning till anmärkning emot StatsRådet samt Konungens Föredragande för Handels- och FinanceÄrender.
Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan half till två eftermiddagen.
Protocoll, hållna hos Högloflige Riddeiskap.et och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm Åren 1817 och 1818.
Andra Afdelningen.
STOCKHOLM, Trycke hos O ror Grahn, l8lf. I Tisdagen den 17 Mar lii.
T fj usterades följande ; Utdrag af Protocollet, hållet hos Hög* loflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm den *4 Martii 1818. S. D. Vid föredragning af ConstitufionsUtskottets den 1 1 dennes aflåtne Memorial, in-' nefattande anmälan af tvänne Redactionsfel uti de vid 1815 års Riksdag beredde Förslag till ändringar i 38. och 46. §§. af RiksdagsOrdningen, fann Höglofl.
Ridderskapet och Adeln att samma Memorial endast borde läggas till Handlingarne, Ut supra. S. D.
Vid förnyad föredragning af Con; stitutionsUtskottets sedan 1815 års Riksdag hvilande och den : 9 sistledne Februarii på bordet lagde Förslag till ändring i nedannämnde §§. at RegeringsFormen, beslöt Höglofl.
Rid*! derskapet och Adeln, att antaga de afUtskot* 4 Den 17 Martii, /. m. tet tillstyrkte ändringar uti 4», 56. och 81 §§•, hvaremot Utskottets Förslag till förändrade Redactioner af 53, 6c. och 96. §§. af Ridder? skåpet och Adeln ogillades.
S. D Vid förnyad föredragning af ConstitutioncUtskottets sedan »815 års Riksdag hvilande och den 19 sistl.
Febr. på bordet lagde Förslag till ändring uti nedannämde §§. af Riksdagsordningen fann Högh jRidderskapet och Adeln för godt antaga de af Utskottet tillstyrkte ändringar uti 15, 46. och 68. §$., jemte första Alternativet af de rttaf 38- § framställde Redactioner, hvaremot Utskottets Förslag tillför; ändrade Redactioner af 14, 29, 56 och 63 §§. af Ridderskapet och Adeln ogillades.
Ut supra. S. D. Vid förnyad föredragning af ConstitutionsUtskottets , sedan 1815 års Riksdag hvilanda, samt den 19 sistledne Februarii på bordet lagde Förslag till ändringar och Tillägg uti TryckfrihetsFörordningen, fann Högloflige Ridderskapet och Adeln för godt ogilla de af Utskottet tillstyrkte ändringar uti 4. §. 8 Mom. samt 5. §. 2. och 3.
Momenterne; men älla öfriga af Utskottet föreslagne ändringar och Tillägg, nemligen uti Ingressen, 1. §.5, 6, 7 och 8.
Mom , 3. §. 9. Morn., 4. §. 7. Morn., 5. §. 1. och 4. Morn., samt uppflyttning af 8.
Mom. emellan 6 och 7.
Morn. af sistnämnde §. blefvo af Ridderskapet och Adeln antagne, i följd hvaraf frågan om afskaffande af den nuvarande juryn således komrae att för? fålla.
Den jy Martil, f m.
Hyr Gyllerihahl, Lars lierman , hade inlemr. at ett så lydande:
Enskilda angelägenheter nödga mig, att innan korrt från Staden afresa , hvarigenom jag sättes utur tillfälle, att vidare fortfara i det smickrande förtroende, hvarmed Höglofl.
Ridderskapet och Adeln behagat hedra mig, då jag vid Riksdagens början valdes till Ledamot i Riksens Höglofl.
Ständers LagUtskott j hvilket förhållande jag ansett mig böra för Herr Grefven och LandtMarskalken samt Högloflige Ridderskapet och Adeln härigenom vördsammast anmäla.
Herr Grefven och LandtMarskalken anmodade, i anledning häraf, Herrar Electorer, att innan nästa Plenum sammanträda för ätt utvälja en Ledamot i Lagutskottet efter Kerr Gyllenhahl - Justerades PleniProtocoliet för den 2 den} nes förmiddagen.
Herr Heijkenskjöld, Dettlof, uppläste följande :
Jag kan ej fullkomligen insp afsigten med de af Herr Roos uti sitt Anförande i Plenum den 2 dennes gjorde frågor och uppgifter, men sorn han synes önska svar och upplysningar, skall jag3 så godt jag kan, söka besvara honom.
6 Dm 17 Martil, f. in. Jag får vid dess Anförande först erindra, att Herr Gretve von Platen aldrig, mig veterligen, bestämdt yttrat, att Fartyg af bo å ioo Lästers drägt skulle kunna passera Trollhättan ; endast uti dess af trycket utgifne Afhandling om Canaler , då han deruti omtalar Bjelkars och Sågblockars transporterande på Fartyg genom Canalen, förekommer följande mening: ”Ville man för sådan Transport genom Cana”leti, bygga någon pråmlik Farkost, som lik”val i flera hänseenden blef felaktig, är ingen ”fråga, att icke i oo Lästers drägt skulle klinga erhållas”
Men af detta yttrande kan väl aldrig dragas den slutsatts , att ett ioo Lästers Fartyg, bestämdt till seglation på hafvet och bygdt derefter, skulle kunna passera Canalen.
V » Hvad åter angår den värda Ledamotens uppgift, om hvad sorn handt dess Fartyg, under passagen genom Slussarne , bestrider jag den alldeles icke; den bevisar blott, i min tanke, att
Byggmästaren gifvit ritning på ett mot ändamålet icke svarande Fartyg, och att detta Fartyg, som varit af 52 Lästers drägt, med största svårighet passerat Slussarne, men deraf följer icke , att ej både lika stora och större Fartyg kunna göra det med lätthet, om de blifva byggda derefter.
Jag är ej kännare af Skeppsbyggeriet, men förmodar, att om det nämnde Fartyget varit något smalare samt dess botten construerad efter samma grunder, sQm på en Holländsk, så kallad Smack, skulle det både med lätthet passerat
Slussarne och dess lästetal blifvit större.
Den 17 Martil, f. m.
Jag får vidare upplysa den värda Leda^ moten derom, att sedan Trollhätte Canal blifvit färdig, utsattes af dess Direction år 1805 eller 1806, en Prisfråga, om Construction af ett Fartyg, som med en byggnad, lämpad efa ter Canalens och Slussarnes Dimensioner, förr enade den högsta drägtighet.
Denna fråga har blifvit till Directionens nöje besvarad, af en vid namn Ringheim i Carlskrona, som derföre fick den utsatta be-: löningen; han inlemnade noga och fullständig ritning på ett Fartyg, som med uppgifne Dimensioner, att med lätthet passera Slussarne, skulle blifva 70 Läster eller något deröfver*
Denna uppgift lärer ej heller kunna bestridas, då det står hvem sorn hellst öppet , att af ritningen, som i Directionens Archiv förvaras, erhålla Copia.
CommerceRådet Santesson hac dessutom haft ett Fartyg, som i flera år seglat igenom Trollhätte Canal och som varit af 65 Lästers drägt, hvilket, ehuru ej bygdt efter Ringheims ritning , likväl, hvad Lästetalet angår, tämmeligen kommer dermed öfverens.
* Då man således kan taga för afgjordt, att ett Fartyg, hyggdt efter den af Ringheim uppgifne ritning, blir omkring 70 Läster, att det kan passera Trollhättan och följakteligen de lika stora, om ej större, Götha Canalens Sius-; sar, synes m>g att den värda Ledamotens Anförande är nöjaktigt besvaradt.
Sluteligen får jag endast tillägga den ge* Dm 17 Martil, f. m. nerell» Anmärkningen, att erfarenheten lärt Svenska Rederierna , att Fartyg om den omnämnda storleken, äro de, som på utrikes
Ors ter lättast erhålla fragter, och att med dem alla kända
Haf kunna med icke mer än vanliga sjöfaior beseglas, är en af alla sakkunniga så erkänd sanning, att den ej behöfver bevisas.
Som Herr Roos likväl begärt och Hög* loflige Ridderskapet och Adeln bifallit, att dess Yttrande får åtfölja de öfrige i ämnet gjorde Anföranden till vederbörligt Utskott, får jag äfven ödmjukast anhålla, att mina Anmärks ningar få vara det följaktige.
Jemte det jag instämmer i Herr Påhlmans yttrande, i anledning af Herr Lagerheims Memorial , får jag tillika förklara min tro, att de, som kunna hafva ett personligt Interesse i fortsättandet af Götha Canal-arbete, göra bättre eller åtminstone mera opartiskt, om de med Facta och bestämda Calculer söka upplysa oss om nyttan af, och möjligheten att någonsin fullborda Canalen, än om de försöka bestämma den större eller mindre Fosterlandskänslan hos Personer af motsatt öfvertygelse.
_ Öfverläggningarne om Götha Canal vid alla våra Riksdagar tyckas i sig sjelfva innefatta så tillräcklige anled* ningar till obehagliga intryck, att man ej synes behöfva genom Opinions- och ord-tvisten öka dem»
Den 17 Maväii, /. m. 9 Herr Roos, Carl Adam:
I anledning af hvad Herr Heykenskjöld anfört, torde mig til låtas förklara, det mine Yttranden stödja sig på verklige Fada, då deremot Herr Heykensköld» stödja sig endast på uppgifter.
Herr Grefven och Landt Marskalken föreslog, a't de angående Götha Cana! nu afgifne Yfrand-n, måtte till Stats- och BancoUtskotten remitteras; hvilket biiölls.
Herr Grefven och LandtMarskcilken hemställde, att sedan alla från 1815 års Riksdag hvilande Förslag till ändringar j Grundlagarne nu mera blifvit pröfvade och afgjorde , Con6titutionsUtskoitet måtte anmodas att inkomma med uppgift på de Förslag , sorn af samtelige RiksStånden blifvit godkände, hvilka, efter verkställd justering, sedermera torde böra öfverlemnas till ExpfeditionsUtskottet, lör att i afseende å Kongl. Maj ts Nådiga Sanction derå uppsätta en underdånig Skrifvelse till Kongl. Maj:t.
Bifölls. }■ - Herr Grefven och LandtMarskalken tillkännagaf, af enligt det för Högstsalig Hans Maj t Konung Cari XIII:s Begrafning utfärdade Ceremoniel, komma vissa Ledamöter af RiksStånden att deltaga uti den Kongl. Processionen; i anledning hvaraf och då Herr Grefven och LandtMarskalken hade sig be: 19 Den 17 Martil, /. m. kant, att 50 af Ridderskapefs och Adelns Ledamöter, skulle blifva dertill kallade, Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, det Ridderskapet och Adeln behagade innom sig välja bemäide Personer, antingen på det sätt, att de äldste bland Grafvarne, Flihenarne samt Ridders- och Adelsmän utsägos, eller ock att hvarje Bänk måtte innom sig utse en Ledamot; men då alla de Hofvet eller serskilda EmbetBmannaCorpser tillhörande Herrar Ledamöter redan vore berättigade att gå i Processionen, hemställde Herr Grefven och LandtMarskalken, om icke sådana Herrar Ledamöter, hvilka icke ägde någon dylik befattning, mätte utväljas, att vid samma tillfälle å Ståndets vägnar sig infinna; hvarvid AdeisUniformen med flor om armen och i värjan kunde nyttjas; och voro lör de öfrige af Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter, hviikaicke kornmo att deltaga i Processionen, rum utsedde i RiddarholmsKyrkan, hvartill Biiletter funnos uti KiddarhusCanceiliet att tillgå.
Gröf ve Mörner, Carl Stellan, hemställde, om icke, på sätt Herr Grefven och LandtMarskalken föreslagit, Ridderskapet och Adeln skulle finna lämpeligt, att hvarje Bänk innom sig ut; sage en Ledamot att deltaga i Processionen, Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition lill bifall af hvad Grefve Mörner föreslagit, samt att, sedan alla Bänkarne utsett sine
Deputerade, dessa sistnämnde mätte Den 17 Martil, f. m. z 1 till deltagande i Processionen låta sig hos RiddarhusFiscalen anteckna.