Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ekström och Arrendatorn Jan Jansson i Djupmyra, för utdikningen och aftappningen af Kolbäckssjön samt kringliggande mossar å Arboga stads södra skog, emot årlig inbetalning af 8 procent å hela länesumman, under 14£ år efter 1852 års slut, „ deltag arne i upprensningen af Altuna, å, till förekommande af öfversvämningar inom Simtuna, Frösthults, Thorstuna och Hernevi socknar, emot årlig inbetalning, efter 1857 års slut, af 8 procent å hela länesumman, dervid 2 procents ränta för kapital-återstoden beräknas, inom Westerås och Upsala län: till deltagarne i utdikningen af sanka ägor, tillhörande byarne Rönna, Rotbrunna och Bogården samt Norrby inom Hernevi socken äf Thorstuna härad och Wårfrukyrka socken ,af Åsunda härad, å 939 R:dr 24 sk., hvilket lån skall återbetalas genom erläggande af 74 Rdr 14 sk. ärligen, jemte kronoutskylderna, för 1,703,946: 14. 5. 3,340. 1,043: 16. — 2,447: 1,000: 1,844,029: 47 3,874: 19 1,210: 13 2,838: 25. 1,000: — 2,000: — Transport: 1,711,776: 30. 5. 1,854,953: 9. 5. — 34 Transport: åren 1852 med 1865, och 37 R:dr 7 sk. för 1866, inom Stora Kopparbergs län: till deltagarne i aftappningen af Granuoch Öfversjöarne samt utdikningen af Wiganders och Har Särna socken, emot årlig inbetalning, efter 1857 års slut, af 8 procent å hela lånesumman, dervid 2 procents ränta för kapital-återstoden beräknas, inom Gefleborgs län: till deltagarne i utdikningen af Baggbo-, Als-, hop- och Stormyr erna inom Ljusdals socken i Norra Helsingland, • emot årlig inbetalning, efter 1857 års slut, af 8 procent å hela lånesumman, dervid 2 procents ränta för kapitalåterstoden beräknas, „ deltagarne i utdikningen af Gamsäters myrer inom Bergsjö socken i samma provins, emot dito dito, inom Westerbottens län: till Bruksägarne O. Forssell och E.
Häggström, för utdikningen af Svartbergsoch Nybruks-myrerna i Säfvars socken, emot inbetalning af 5 procent ärligen a ursprungliga lånesumman, 1,500 R:dr, dervid 3 procents ränta beräknas för kapital-återstoden ; hvilken betalningsskyldighet vidtog år 1849, „ sedermera aflidne Postmästaren A. Wall, för sänkningen af Degersjön och Lillsjön i Nysätra socken, emot dito dito.
Betalningsskyldigheten vidtog år 1859, „
Expeditionsfogden C. J. Moritz, för utdikningen af sjön Ökvattnet i Skellefteå socken, hvilket lån skall, jemte 3 procents årlig ränta, under 10 års tid från 1851 års början, återbetalas med en tiondedel årligen,
Fordringar, grundande sig på Rikets Ständers särskilt meddelade beslut och stadganden:
Ilos Hjelmare kanal- och slas sv erks-bolag-, motsvarande beloppet af den för nämnde kanal- och slussverk afsatta repations-fond, bestående ursprungligen af en i bolagets fasta egendomar Stora Wallby och Oppeby intecknad skuldförbindelse å 15,000 R:dr; hvilken fond årligen tillväxer med 5 procent å det belopp, densamma vid årets början utgjorde, - 25,655: 4. 5.
Hos åtskilliga Kollektörer vid Kongl. f. d.
Nummerlotteri-inrättningen 504: 38.
— Allmän bevillning för år 1850, upptagen till det i då gällande Bevillnings-förord ning påräknade belopp, 1,850,000: efter afdrag af hvad häraf, under samma år, influtit, eller 30,579: 29. 2. j gjg ^q- ig 10 Allmän bevillning för år 1852, dito dito, - -1,900,000: efter afdrag af hvad häraf, utöfver de af Riksgälds-kontoret med 4,170
R:dr 41 sk. 7 rst. ersatta taxeringskostnaderna inom Stockholms stad, under samma års lopp influtit, eller 23,958:17.11.
Den, till godtgörande af 1848 års krigsrustning skostnader, för år 1850 anvisade särskilda bevillning, efter afdrag af det före årets slut deraf influtna belopp, 583 R:dr 41 sk. 6 rst., 299,416: 6. 6.
(Hela denna påräknade sär kilda bevillningssumma har under loppet af år 1851 ingått.)
Köpeskillingen för den vid Regeringsgatan här i hufvudstaden belägna och af Kronan försålda s. k. flofbageriegeädomen — — —
Kreditiv-fordringar:
För det begagnade beloppet af kreditivet å 150,000 R:dr till förstärkning, emot 3 procents årlig ränta, — dito dito af det räntefria kreditivet å 100,000 R:dr till underlättande af Arméens ackords-reglering
De, till ersättande af förskottsvis bestridda karavtänskostnader samt ytterligare utgifter för anstalter mot kolerafarsoten, lyftade summor utaf det vid 1S47 och 1848 års riksdag anvisade mindre kreditiv
För reqvirerade och utbetalda medel utaf det med 2,000,000 R:dr beviljade kreditivet till bestridande af 1848 års krigsrustning skostnader
De, under årén 1848, 1849 och 1850, utaf detta kreditiv lyftade summor utgjorde tillsammans
R:dr 1,830,000: hvartill böra läggas räntor å de för dessa kreditiv-lyftningar af Riksgälds - kontoret upplånade medel 87,985: 36. 8.
Summa Rulr 1,917,985: 36: 8. häraf hade Riksgäldskontoret dock, genom den till detta verk influtna krigsrustnings-bevillning, utöfver skedda restitutioner och bestridda taxeringskostnader, erhållit godtgörelse för ett belopp af 941,813: 4. 5. hvadan Kontorets återstående fordran vid 1852 års slut utgjorde 11:dr 976,172: 32. 3.
Den särskilt anvisade och från Riksgäldskontoret till hela sitt belopp, 150,000 R:dr, lyftade kreditiv summa för garnisonsförstärkningen i Stockholm un-* der vårtiden år 1845
Fordringar för utbekomna anslagssummor, som måste återbetalas, samt oredovisade förskott:
Återstoden af det, såsom anslag, beviljade och utbekomna belopp, 1,200 R:dr, förutdikningen af sjön u levattnet i Skellefteå socken af Westerbottens län, hvilket belopp inbetaides till Riksgälds-kontoret under år 1851.)
Det utbekomna anslags-beloppet fijr sänkningen af Hunt)e-sjöarne inom Bodsjö socken i Jemtland - — (dito dito.)
Hälften af det belopp, som utbekommits utaf anslaget för sänkningen af Persöf järden i Neder-Luleå socken af Norrbottens län - - (Inbetaldt under år 1852.)
Förskott till kostnader för 1850 och 1851 års riksdag (Redovisadt före 1851 års slut.)
Dito dito för instundande riksdag
Dito till utgifter vid Rikets
Ständers hus Dito till expenser vid Justitie - ombudsmannens Expedition Oredovisadt förkott till kostnader för Justitie-ömbudsmaunens embetsresor —1— Förskott till s. k. kontors-expenser vid
Riksgälds-kontoret - Dito till omkostnader vid kort, stämpling en Dito till dito vid tidningsstämplingen — Förskjutna extra brandfÖrsäkrings-afgifter år 1S49 af egendomar inom staden Wenersborg, sorn för byggnadslån äro intecknade, (Återstoden inbetald under år 1852.)
Förskottsvis bestridda kostnader för en dylik egendom i nämnde stad, som vid exekutiv auktion måst för Riksgälds kontorets räkning inropas, (Afskrifning häraf verkställd i 1852 års hufvudbok.)
Skånska Hypoteksförening ens, med 5 proc. dito, 50,000: 50,000 Dito, med 4’ proc. dito, 807,000: - 1,295,000; Östgötha Hypotheksförenings, med 5 proc. dito, 112,000:
— Dito, med 4* proc. dito, 172,000: 621,500:
Smålands och Hallands Hypotheksförenings, med 5 proc. dito, 3,000: 8,000:
Dito, med 4£ proc. dito, 47,550: 712,550:
Elfsborgs samt Götheborgs och Bohusläns Hypotheks-förenings, med 4i procents dito, — 101,000:
Nya Trollhätte kanalbolags, med 5 procents dito, 33,000: 30,000: b) genom län emot hypotek afSkånska Hypotheks-föreningens obli r tioner med procents ränta, —„ — — _ 1,000: 1,376,550: 2,923,050:
Transport: 6,909,730: 5. 11 8,328,842: 38. 7. — 39 — Transport: 6,909,730: 5. 11.
Räntefordringar, hvaraf för tills vidare förräntade medel: vid 1850 års slut, 31,011 R:dr 30 sk. 3 r:st. och vid 1852 års slut, 61,161 R:dr 32 sk. 8 r:st.,~ J Kontan t behålliiing : å Riksgälds-kontorets räkning N:o 1 i Rikets Ständers Bank (för Kontorets inkomster och utgifter) Återstoden utaf den, genom Rikets Ständers Bank, afsatta fond ä Riksgäldskontorets dervarande räkning N:o 2, (för invexlingen af utelöpande koppar skiljemyntspoletter), (Den återstående behållningen på denna räkning utassignerades och insattes i Bankens Låneafdelning under December 1851.) finom linien upptagna tillgångar: vid vid 1§50 års slut. års slut.
, Rikets Ständers hus, beräknadt, efter den derför af Riksgäldskontoret betalda köpesumma, 33,000: * 33,000:
(Det bokförda värdet häraf är upptaget inom linien, enligt Rikets Ständers beslut vid 1840 och 1841 års riksdag.)
Det oersatta förlagskapitalet till bedrifvande af lånerörelsen vid f. d.
General assistanskontoret 38,482: 5. 4. 38,482: 5. 4.
(Fördt inom linien, enligt d:o d:o.) 56,519: 12. 7. 266,922: 19. 2. 72,252: 28. 10. 8,328,842: 38. ' 7. 96,286: 7. — 751,234: 15. — Transport: 71,482: 5. 4. 71,482: 5. 4. 7,305,424: 18. 6. 9,176,363; 12. 7. 40 — Transport: 71,482: 5. 4. 71,482: 5. 4. 7,305,424: 18. 6. 9,176,363: 12. 7.
Det vid 1S28-— 1830 års riksdag beviljade och sednast efter 1845 års missväxt, med hela sitt innestående belopp, lyftade kreditiv för spanmälsundsättningar under missväxtår 1,000,000:—— (Fördt inom linien, enligt d:o d:o, och afskrifvet uti 1851 års räkenskaper.
Det ännu oersatta beloppet af de medel, som lyftats utaf det vid 1834och 1835 års , riksdag anvisade s. k. mindre kreditiv, 532,892: 34. 5. 532,892: 34. 5.
(Fördt inom linien, , enligt Rikets Ständers beslut vid 1840 och 1841 års riksdag.
) Dito af det, såsom kreditiv, beviljade o ch un der åren 1833 och 1835 utanordnade anslag för en vat- / tenledning till Carlskrona ..... 79,233: 44. 5. 79,233: 44. 5.
Förskottsvis under åren 1848— 1851 utbetalda medel till bestridande af kostnaderna, för kolonien S:t Transport: 1,688,608:36. 2. 683.608:36, 2. 7,305,424: 18. 6. 9,176,363: 12. 7. — 41 — Transport: 1,688,608: 36.2. (583,608: 36. 2. 7,305,424:18.6. 9,176,363:12.
Barthelemys för - valtning, under förbehåll af den framtida godtgörelse, sorn, genom koloniens ökade afkastning eller afträdande till någon främmande makt, kan erhållas, — 35,139:11.6. 46,747:23.1. Summa 1,718,747:47.8. 730,356.11.3. Summa Hulr 7,305,424: 18. 6. 9,176,363: 12.
Då shnldernas orth tillyånyarnes belopp vid hvartdera årets slut sins emellan jemföra,t, visar sig, att Riksgälds-kontorets bokförda tillgångar öfversteyo skulderna: vid slutet af år 1850 med Hulr 1,526,533: 43.
5. vid slutet af år 1851 med „ 1,520,547: 34.
1. oell vid slutet afår 1S52 med „ 2,406,064: 43. 10.
Skillnaden mellan skulderna och tillgångarne, eller II11; sy ä /ds-kon föret .v egent liga kapital-öfverskott, har således under år 1851 undergått en minskning af - - Hulr 5,986: 9.
4. men deremot under sistförflutna år vunnit en tillökning af ej mindre än „ 885,517: 9.
9. och har således detta kapital-öfverskott, enligt de nu granskade räkenskaperna, ökats med Hulr 879,531: — 5. oaktadt de vid sednaste riksdag detta verk ålagda högst betydliga utbetalningar, hvilka, under nu ifrågavarande 2:ne år, antingen, genom desammas verkställighet, minskat den kontanta behållningen, eller, genom deras upptagande i räkenskaperna och fortsatta balansering, bildat nya eller ökade skuldsummor.
Till förklarande af detta förhållande och upplysning om hvad som hufvudsakligen föranledt omförmälda ansenliga tillväxt i Kiksgälds-kontorets, vid sagde riksdag, till hela sitt då disponibla belopp, anlitade kapital-öfverskott, hafva Revisorerne trott sig böra anföra de i Fullmäktiges berättelse uppgifna omständigheter, hvilka sedermera förnämligast bidragit till
Riksgäld s-kontorets nuvarande fördelaktiga ställning.
Bland orsakerna härtill, hafva Fullmäktige i första rummet anfört den väsendtliga tillökning i Kontorets tillgångar, som förorsakats genom de öfverskott, detta verk, under åren 1851 och 1852, fått emottaga dels å de ordinarie och extra statsinkomsterna och dels å den dit omedelbart ingående allmänna bevillning.
Under nyssberörde år, har Riksgälds-kontoret sålunda kommit i åtnjutande af följande öfverskotts-summor, nemi. : å 1849 och 1850 års ordinarie och extra stats-inkomster Rulr 1,203,661: 21. — samt ä allmänna bevillningen för 1850 och föregående år „ 207,487: 2. 6 eller tillsammans Rulr 1,411,148: 23. 6. 6.
Förhållandet emellan Riksgäldskontoret» skulder och tillgångar. — 42 — Skuldernas och tillgångarnas belopp den 30 Juni 1853.
Genom fortsatt förräntning af de i Riksgälds-kontoret innestående anslagssummor samt de för undsättningar under missväxtår afsedda medel jemte andra kontanta behållningar, har Riksgälds-kontoret, under de 2:ne sednast förflutna åren, erhållit en räntevinst af R:dr 215,093: 7. — Vidare har Kontoret, dels genom kapitalisering af räntan för de vattenaftappningslån, som, enligt laga kraft vunna utslag, skola, jemte allmänna utskylderna, med ett visst sammanslaget årligt kapital- och ränte-belopp liqvideras, oell dels genom be.sparda eller återburna anslagssummor, under dessa år, vunnit en kapital-tillökning af nära „ 30,000: — —
Dessutom måste härvid jemväl den omständigheten tagas i beräkning, att ett betydligt belopp af de till utbetalning från Riksgälds-kontoret anvisade summor utgått i egenskap af lån med bestämd återbetalningsskyldighet, hvadan dessa summors utbetalande naturligtvis icke förorsakat någon förändring i total-heloppet af Riksgälds-kontorets bokförda tillgångar; uppgående sådana, under ifrågavarande tidrymd verkställda, utbetalningar till - R:dr 259,333: 16.
— Slutligen torde till de fortfarande orsakerna till det förbättrade förhållandet mellan Riksgälds-kontorets skulder och tillgångar likaledes böra hänföras den årliga minskningen af Kontorets räntebärande skuld till Rikets Ständers Bank, för hvilken skulds amorterande erforderliga medel i sednare tider blifvit vid hvarje stats-reglering anvisade eller afsedda.
Såsom tillägg till här ofvan anförda, på Riksgälds-kontorets afslutade räkenskaper grundade, upplysningar om beloppet af detta verks skulder och tillgångar, hafva Revisorerne trott sig äfven höra meddela de i Fullmäktiges berättelse intagna uppgifter, angående det ungefärliga belopp, samma shikler och tillgångar, så vidt af de för innevarande år upplagda räkenskaper kunde inhemtas, vid näst!.
Juni månads utgång skulle utgöra; varande skulderna vid denna tidpunkt i nämnde berättelse upptagna till- R:dr 8,212,601: 23.
2. hvaraf de räntebärande skulderna utgjorde - R:dr 3,146,450: 39.
2. och härå upplupna räntor beräknades till „ 41,622: 20. 10.
De öfriga, skulderna utgjordes af: deponerade undsättningsmedel „ 954,179. 39. — åtskilliga andra deponerade fonder och medel ,, 28,845: 46.
9. samt återstoden af den s. k. brud gåfvofonden „ 20,669: 2, 7. äfvensom följande, i Riksgälds-kontorets räkenskaper upptagna, men före sistberörde tidpunkt icke re - qvirerade eller ut bekomna anslagssummor, nemligen. innestående extra eller tillfälliga statsanslag, beviljade under 1840 och 1841 års riksdag, - „ 332,220: — — Transport: 4,523,988: 4. 4.
— -43 — Transport: 4,523,988: 4.
4. beviljade under 1844 och 1845 års riksdag, R:dr 1,000: — — „ under 1847 och 1848 års riksdag, „ 60,471: 19. 4. „ under 1850 och 1851 års riksdag, „ 1,422,456: 25. 8. innestående anslag för folkundervisningens befrämjande, med tillägg af den summa, 80,000 R:dr, som blifvit afsatt till fond för Folk skole-lärares pensionerande, „ 126,410: 11.
5. återstoden af den till stats-behofvens fyllande för år 1852 anvisade summa, och hela statsfyll nadssunnnan för innevarande är, „ 1,867,760: — — samt detta års ränte-anslag till Hans Maj:t Konungen „ 200,000: — — äfvensom några äldre förfallna obligationer och räntoskulder •- „ 10,515: 10. 5.
R:dr 8,212,601: 23. 2.
Vid samma tid, skulle Riksgälds-kontorets fordringar och öfriga tillgångar utgöra - - .
R:dr 11,163,397: 41.
4. nemligen : fordringar för meddelade lånebiträden till nedbrunna städers återuppbyggande, kyrko- oehhamnbyggnader samt vatten-aftappningar, jemte åtskilliga andra byggnadsoch arbetsföretag, äfvensom för beviljade förlagslån, med flera dylika understöd, R:dr 1,811,497: 22.
9. genom uppköp eller belåning af räntebärande obligationer, tillsvidare förräntade medel-. „ 3,362,050: — — kontant behållning, innestående ä Riksgälds-kontorets räkning i Rikets Ständers Bank, „ 1,626,159: 43. 8. 1853 års allmänna bevillning, efter afdrag af hvad deraf under årets första hälft redan influtit, „ 1,885,330: 19.
5. återstoden af den, vid sista riksdag, för Riksgälds-kontorets utbetalningar anvisade andel utaf Rikets Ständers Banks behållna vinst för de då sednast förflutna åren „ 700,000: — — den till Riksgälds-kontoret likaledes Transport: 9,385,037: 37. 10. — 44 — Transport: 9,385,037: 37. 10. anslagna summa al* Manufakturdiskontens vinstmedel för innevarande år samt den erlagda oell
Riksgälds - kontoret tillerkända köpeskillingen för en Kronans försålda egendom här i hufvud - staden I- „ 30,666: 32. — fordringar för lyftade belopp utaf de å Riksgälds-kontoret anvisade kreditiver „ 1,556,958: 28. 9 fordran hos Hjelmare kanal- och slussverks bolag, utots varan de den bland Riksgälds-kontorets skulder bokförda underhålls-fondens belopp, „ 28,284: 35. 6. fordringar hos några f. d.
Nummer-lot teri-kollektörer „ 501: 41. 8. dito för åtskilliga, emot redovisningsskyldighet, meddelade förskott till expenser och riksdagskost nader m. m „ 5,662: 2.
7. räntefordringar, upptagna till enahanda belopp, som dessa fordringar utgjorde vid årets början, eller „ 96,286: 7. — värdet af Riksgälds-kontorets hus ... „ 60,000: — — R:dr 11,163,397: 41. 4.
Utaf dessa tillgångar och fordringar var ett belopp af R:dr 4,726,580: 24. 8. räntebärande; och kommer, efter förloppet af vissa, i .skuldförbindelserna utsatta, tider, räntie att jemväl beräknas å ett ytterligare fordringsbelopp af „ 288,288: 26.
— Sådana fordringar, hvilkas kapital- och räntebelopp blifvit sammanslaget, för att, under stadgad tid, i sammanhang med allmänna utskylderna inbetalas, utgjorde „ 114,595: 4. 1.
Jemlikt ofvanstående uppgift å Riksgälds-kontorets tillgångar och fordringar, hade dessa således, sedan innevarande års början, ytterligare ökats med „ 1,987,034: 28.
9. hvilken summa öfversteg skuldtillökningen under samma tid „ 1,442,303: 6. 5. med ett belopp af JtJdT 544,731: 22. 4.
Detta belopp skulle följaktligen utgöra en, under innevarande års l:sta hälft, åstadkommen förökning af Riksgälds-kontorets kapital-öfverskott, eller skillnaden mellan dess skulder och tillgångar; hvadan detta vid sagde tidpunkt alltså skulle uppgå till mer än 2,950,000 R:dr.
Kommande dock nyssnämnde kapital-öfverskott att minskas med ungefärligen sitt halfva belopp, derest Rikets Ständer bifalla den här nedan föreslagna afföringen ur Riksgälds-kontorets räkenskaper af derstädes hittills balanserade summor, som utbetalts a kreditiverna för 1848 års krigsrustningskostnader och samma års garnisonsförstärkning, äfvensom å det vid riksdagen åren 1847 och 1848 anvisade mindre kreditiv. — 45 — Jemte de upplysningar om Riksyälds-kontorets samtliga inkomster och utgifter, sorn innefattas i härvid bilagda utdrag ur detta verks räkenskaper för de 2:ne sednast förflutna åren, (tabellen Litt. A.), har, för underlättande af jemförelse!! mellan inkomsternas och utgifternas belopp, uppgjorts följande sammandrag, hvilket till sin uppställning öfverensstäminer med de i enahanda hänseende vid föregående revisioner meddelade tabellariska uppgifter samt ådagalägger ej mindre hvad de, under sina vissa kathegorier sammanförda, inkomsterna och utgifterna under hvartdera revisionsåret utgjort, än det belopp, hvarmed de förra öfver- eller understigit de sednare:
Inkomster: under är ISSI. under år I85£.
Allmän bevillning samt kort och tid- ningsstämpel-afgifter, jemte observations 'medel, .. 2,017,297: 37. 6. 2,033,840: 13. 5.
Afgift till bestridande af 1848 års krigs rustningskostnader 321,493: 1. 6. 3,707: 46. 11.
Skatteköpeskillingar och ekeskogslösen 14,149: 6. —. 13,713: 15. 9.
Kapital-afbetalningar och räntor å för vissa föremål eller under längre tid beviljade Ian 98,862:27. 1. 98,252:39. 8.
Återbetalningar af lyftade kreditiv-medel samt räntor derå 102,112: 38. 2. 58,793: 29. 8.
Återbetalningar af tills vidare förräntademedel, jemte derå upplupna och godt gjorda räntor, 253,590: 36. — 612,094: 36.
— Erse tta förskott 50: 30. — 87: 20. 6.
Besparingar samt andra återbetalningar ä de fran Riksgälds-kontoret utbekomna anslagssummor 1,012: 32. 4. 1,093: 24.
— Aflemnade behållna öfverskott å stats-ver kets inkomster 851,559: 38. — 352,101: 31. — Enligt Rikets Ständers beslut, till Riksgälds-kontoret, för dess utgifter, öfver lemnade särskilda tillgångar 739,002: 44. 4. 749,283: 2. 7. Deponerade undsättnings-medel ....
150,000: — — 383,679: 39.
— För försålda tryckta riksdags-och lagverks handlingar m. m. - 222: 6. 5. 16: 6. 7. Summa R:dr 4,549,354: 9. 4. 4,306,664: 17. 1.
Årliga ränte-anslaget til!
Hans Majit, Konungen samt anslagen till stats-behofvens fyllande, äfvensom andra med ordinarie stats-regleringen gemenskap ägande utbetalningar, 1,024,267: 21. 3. 1,518,530: — - Transport: 1,024,267: 21. 3. 1,518,530:
Riksgäldskonforets inkomster och utgifter under åren 1851 och 1852. 46
Extra stats-regleringen vid 1840 och 1841 års riksdag tillhörande anslagssummor, med undantag af anslagen till folkundervisningen , Vid 1844 och 1845 års riksdag, utan återbetalningsskyldighet, beviljade tillfäl - liga stats-utgifter
Vid 1847 och 1848 års riksdag beviljade dylika utgifter - — Vid 1850 och 1851 års riksdag dito dito
Utaf anslagen till folkundervisningens befrämjande
Lyftade kreditiv-summor och undsättningsmed el -
För vissa bestämda föremål beviljade låneunderstöd Kapital-afbetalningar och räntor ä Riks gälds-kontorets skulder Tills vidare förräntade medel Kostnader för riksdagar och stats-revisiolier samt aflöning och expenser för Justitie-ombudsmannen och hans Expedition — Förvaltnings- och uppbördskostnader samt pensioner m. m. ...
Restitutioner Anläggningskostnad för en strandgata jemte kajmur vid Riddarhohnskanalen, nedanför Riksgälds-kontorets hus, ,024,267: 21. 3. 1,518,530: - 115,297: 45. — 66,832: 23. 8. 16,718: 32. — 6,033: 16. ■— 264,318: 18. 7. 72,176: 8. 257,220: 23. 2. 1,142,204: 18. 4. 32,253: 21. 11. 39,751: 32. 9. 195,490: — — 256,272: 24. — 97,444: 16. — 161,889: — — 280,755: 2. 9. 230,498: 26. 9. 932,055: 1. 4. 1,295,187: 18. 1. 206,574: 11. 3. 25,593: 12. 7. 60,355: 9. 7. 67,199: 31. 7. '263: - — — — — — — — 6,525: — — ,483,013: 10. 10. 4,888,693: 19. 9. 8,371,706: 30. 7.
— Under ar 1851 öfverstego således inkomsterna R:dr 4,549,354: 9.
4. utgifterna „ 3,483,013: 10. 10. med icke mindre än R:dr 1,066,340: 46. 6. men under sistlidet år ägde ett motsatt förhållande rum, enär Riksgälds-kontorets inkomster, som då utgjorde R:dr 4,306,664: 17. 1. med 582,029: 2. 8. understet/o samma års utgifter R:dr 4,888,693: 19. 9.
Den å Riksgälds-kontorets räkning i Rikets Ständers Bank innesläende behållning, som vid 1850 års slut uppgick till - R:dr 266,922: 19.
2. hade följaktligen vid 1851 års utgång ökats till „ 1,333,263: 17. 8. men, vid slutet af nästlidet år, åter nedgått till ett belopp af „ 751,234: 15.
— Som de medel, Riksgälds-kontoret haft i Banken innestående, alltsedan 1851 års början, varit fullt tillräckliga för bestridande af alla de utbetalningar, som för _ 47 — Kontoret derefter ifrågakommit, så liar det, för stats-fyllnadssummans liqviderande och öfriga detta verk åliggande utgifter, å Banken anvisade särskilda kreditiv, under den sedermera förflutna tiden, icke behöft till större eller mindre del anlitas.
Enligt hvad Fullmäktige, uti ofvan åberopade berättelse, upplyst, hafva de inkomster, hvaraf Riksgälds-kontoret under testa hälften af innevarande är kommit i åtnjutande, utgjorts af:
Allmän bevillning och krigsruslnings-afgift samt observations-medel Kalr 1,926,193: 30. 11.
Kort- och tidnings-stämpel-afgifter „ 33,771: 39. 11.
Skatteköpeskillingar och ekeskogs-lösen „ 8,583: 4. 1.
Kapital- och ränte-inbetalningar å utgifna lån „ 03,878: 25.
— Återbetalda kreditiv-medel, jemte derå upplupen ränta, .. „ 40,001: 5. 5.
Från Kongl- Stats-kontoret aflemnade besparingar och depo sitions-medel „ 1,819: 23. 4.
Deponerade undsättnings-medel „ 135,000: — — Återbetalning af tills vidare förräntade medel — „ 29,000: — — Å sådana medel upplupna och godfgjorda räntor „ 83,190: 4.
— För sålda tryckta handlingar „ 13: 12. — Summa inkomster Kalr 2,32S,057: — 8.
Deremot har Riksgälds-kontoref, enligt samma berättelse, under sagde tid, eller de G första mänaderne af della är, fått vidkännas följande utbetalningar, nemligen:
Räntor å Kontorets skulder Kalr 4,251: 12.
— Lyftade ekeskogsmedel och brudgåfvovinster „ 4,033: 10. — L tbetalde anslagssummor, beviljade vid 1840 och 1841 års riksdag, „ 54,272: 32.
— Dito, dito vid 1844 och 1845 års riksdag, „ 1,000: -—- — Dito, dito vid 1847 och 1848 års riksdag, - ,, 31,010: 32.
— Dito, dito vid 1850 och 1851 års riksdag, „ 385,385: 35. 10.