Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det till-låtes i allmänhet icke att andra slags varor uppläggas på privat transitupplag än sådana, som icke få tagas på kreditupplag eller sådana, för hvilka icke medgifves frånskrifning på kreditupplag, då de derifrån utföras.
För dylika varor
* I Danmark erlägges numera till följd af lagar af den 4 juli 1863 och (len 11 mars 1865 hvarken utförseltull eller trausitotull.
användes det privata transituppplaget ganska mycket.
Sär-skildt med afseende på handeln på Sverige, Tyskland och Island lärer detta transitupplag ega betydelse.
Enligt ofvan nämnda årsberättelse uppgingo de summor, transitupplagets begagnande i Kjöbenhavn fritog handlanderna från att stå i förskott med eller från att, i händelse af återutförsel, rent af förlora under år 1878 till 332,725 kr.
99 öre och under år 1879 till 311,017 kr.
28 öre.
I samma arbetsbe-rättelse yttras: Det lider knappast något tvifvel, att, om det icke på detta (genom pirivat transitupplag) eller annat sätt lemnades de handlande tullfrihet för transiterande varor, skulle transithandeln med åtskilliga uppräknade och i synnerhet de bland dem högst beskattade varorna alldeles upphöra, hvilket tydligen skulle förorsaka förlust icke allenast för de handlande sjelfva, utan äfven för åtskilliga andra, som få sysselsättning till följd af en sådan omsättning.
Oaktadt innehafvaren af privat transitupplag, såsom ofvan är nämndt, icke eger tillträde dertill annat än i tull-tjenstemans närvaro, granskas varubehållningarne på sådana upplag af tullen temligen ofta, minst fyra gånger om året, nämligen snarast möjligt efter hvarje qvartals utgång.
I sammanhang med frågan om transitupplag an märkes, att proviant, stenkol i ångfartyg derunder inbegripet, som inländska eller främmande fartyg medföra från främmande eller tullfria orter, är fri från införseltull, såvida provianten antingen qvarblifver i fartyget eller vid ankomsten upplägges på transitupplag och sedermera åter utföres med samma fartyg eller på annat sätt till främmande eller tullfritt ställe.
— Vi öfvergå nu till redogörelse för kreditupplag.
Före förordningen af den 31 maj 1793 skulle tullaf-gifterna enligt regeln betalas genast vid varornas införande.
Ett undantag härifrån fans blott för Kjöbenhavn och några andra ställen, hvarest det var tillåtet att mot ett års kredit taga varor af inalles 13 olika slag på upplag underegarens och tullens lås, ett upplagssätt som närmast torde kunna jemföras med nuvarande transitupplag i privat packhus.
Dessntom medgafs handlande i Kjöbenhavn likaledes ett års kredit på tullen för vin, bränvin och vinättika, under vilkor att säkerhet stäldes för tullens riktiga betalande.
Dessa varor torde hafva öfverlemnats till egarens fria disposition, så att förhållandet med dem mera likçat det nuvarande kreditupplaget.
Detta inrättades först genom ofvannämnda förordning af den 31 maj 1793.
Genom den fÿra år senare utkomna förordningen af den 1 februari 1797, hvilken såsom förut är sagdt, fortfarande är gällande, blef kreditupplagsinstitutionen närmare utvecklad och bestämd.
Denna efter dåvarande tids åskådning synnerligen liberala förordning gjorde ett slut på det inskränkta kreditförhållandet och visade ytterligare i detta afseende sin liberala tendens genom att lemna de allra flesta varuslag, långt flera än nu är fallet, tillträde till kreditupplag.
» Det är kreditupplag », säger sistnämnda förordning, » när främmande tullpligtiga varor, med kredit för de af-gifter, som eljest skulle utgå vid införseln, genast förtros egaren i egen värjo ock till egen disposition, mot att in-förselafgifterna sedan erläggas, derest varorna förblifva i landet, men deremot de varor, som utföras till främmande och fria orter, afskrifvas i upplaget, »
Enligt regeln är h var je till handel berättigad borgare, som är bosatt i de städer i Danmark, hvarest främmande varor få lossas och förtullas, berättigad att taga varor på kreditupplag.
Men hvad sär-skildt Kjöbenhavn beträffar, finnes det inskränkande stadgande, att kreditupplagsrättighet der endast medgifves de handlande, som hafva handelsrätt såsom » Grosserere » eller också äro medlemmar af de särskilda s. k. handelslaugen och enligt dessas stadgar äro berättigade till att handla en gros med de varor, hvarmed de idka minuthandel.
Denna inskränkning har dock numera icke synnerligt stor betydelse, enär det, som fordras för att blifva «Grosserer ».
icke är af beskaffenhet att utgöra något egentligt hinder för den, som önskar tillträde till kreditupplag.
De afgifter, som skola erläggas af den som i Kjö-benhavn vill vinna » Grosserer » - rättighet, lära nemligen icke mycket öfverstiga 260 kronor.
Antalet » Grosserere » i Kjöbenhavn bar också ökats ofantligt hastigt.
För tjugo år sedan funnos endast omkring 360, år 1870 nära dubbelt så många, och förlidet år hade deras antal vuxit till ej mindre än omkring 1500.
En firma, som önskar kreditupplag, skall till vederbörande räkenskapsförare aflemna en pfiicielt bestyrkt afskrift af den anmälan om firmans innehafvare m. m., som enligt lag skall göras och, derest alla delegarne i firman icke hafva lika ansvar eller icke häfta för firmans skuld med all sin egendom, dessutom en skriftlig förklaring, att detta förhållande skall vara utan inflytande på deras skyldigheter gent emot tullen med afseende på firmans kreditupplag.
Om en firma, som har kreditupplag, upphör eller förändras, skall sådant genast anmälas för tullräkenskapsföraren.
Såsom redan blifvit antydt, få icke alla slags varor uppläggas på kreditupplag, hvilket väl torde bero derpå, att åtskilliga utländska varor svårligen kunna skiljas från samma slags varor af inländskt ursprung, äfvensom i fråga om andra, särskildt s. k.
» korta varor », derpå, att man icke utan en synnerligen besvärlig efterräkning, stycke för stycke, kan bedöma, huru mycket af sådana varor finnes i ett magasin.
För spirituösa eger det särskilda förhållande rum, att upplägguing deraf på kreditupplag väl är med-gifven, men att vid utförsel tullen derför icke får afskrif-vas, enär man icke utan största svårighet kan kontrollera, att den importerade varan icke blifvit före återutförseln utspädd.
För de varor, som få tagas på kreditupplag, äro i tulltaxan bredvid tullsatserna angifna vissa tillskrifnings- oeh frånskrifningsqvanta.
Varorna få icke uppläggas i mindre partier än de sålunda bestämda tillskrifningsqvanta, och nå-
• gon afskrifning för tull får icke ske för mindre qvantitet.
än de föreskrifna frånskrifningsqvanta.
Härifrån finnes dock ett undantag för det fall, att utförsel sker till danska Vest-indien, Island, Grönland eller Färöarne, då fråi^skrifning medgifves med hälften af det eljest stadgade qvantum, hvar-jemte for det utvidgade kreditupplaget i Kjöbenhavn särskilda lägre tillskrifnings- och frånskrifningsminima för en del varor medgifvits.
Med afseende på antalet varuslag, som få läggas på kreditupplag, åtnjuter Kjöbenhavn en icke obetydlig fordel framför det öfriga landet.
Detta gäller särskildt i fråga om manufakturvaror, af hvilka för andra platser än i Kjöbenhavn endast några få olika slag kunna tagas på kreditupplag, men soni så god t som alla i Kjöbenhavn hafva tillträde dertill under vissa särskilda vilkor, om hvilka några närmare uppgifter skola följa.
Utaf de 271 nummer, hvarunder varorna äro upptagna i den danska tulltariffen, upptaga manufakturvaror 24 nummer.
Af öfriga varor äro omkring 50 kreditupplagsberättigade såväl i Kjöbenhavn som i det öfriga landet.
Utrymmet tillåter oss icke att uppräkna alla dessa olika varuslag, men för att lemna någon upplysning om, hvilka dessa varor äro och i huru stora qvantiteter uppläggning och uttagning deraf må ske, torde det ej vara ur vägen att nämna några exempel.
Kakaobönor, blyhvitt och zinkhvitt, korinter, iikon, russin, torkade plommon och sviskon, alla slags oranger, kaffe, kummin, risgryn, sagogryn och tobak få tillskrifvas kreditupplag i partier om minst ' 300 &lt;Ö&gt; och frånskrifvas med minimum af 100 ii ».
För andra varor äro tillskrifnings- och frånskrifningsminima betydligt lägre såsom t. ex. för cochenille och indigo 50 &amp; och 10 if, för kardemumma och muskottblomma 100 &amp; och 5 * 8, för tunga saker såsom jernban-skenor, stångjern, gjutna vattenledningsrör återigen högre, nämligen resp. 5,000 * 8 och 1,000
Då varor, som ankomma till dansk tullplats, angifvas till kreditupplag, har vederbörande tulltjensteman att undersöka varans myckenhet och beskaffenhet, hvarefter upplags-innehafvaren, sedan varorna af tullen blifvit antecknade (» krediterade ») på hans kreditupplags konto, får, utan att behöfva erlägga någon afgift i och för detta upplag, emot-taga dem och fritt disponera öfver dem mot att han blir ansvarig för de tullafgifter, som häfta på varorna, och mot det att han underrättar vederbörande tulltjensteman, livarestvarorna komina att uppläggas.
Göres angifningen af person, som forut icke begagnat sig af kreditupplag, måste han förevisa sitt borgarebref eller på annat sätt styrka, det han är så qvalificerad att han är berättigad till kreditupplag.
Enligt regeln få varorna icke uppläggas annat än i ordentliga packhus eller magasiner.
Men detta hålles ej strängt på.
Det är särskildt stadgadt, att vissa slags varor såsom t. ex. tjära, stenkol m. fl.
få uppläggas under bar himmel, äfvensom att det efter omständigheterna må med-ojifvas särskildt manufakturhandlande och vinhandlande, att framvisa sina kreditupplagsbehållningar i sina butiker.
1 landsorteu plägar det i allmänhet icke tillåtas att hafva kreditupplag utanför staden, men i Kjöbenhavn gifves sådan tillåtelse ganska ofta med vilkor, att upplagsinuehafvaren åtager sig betala resekostnaden för de tulltjenstemän, som hafva att granska upplaget,
Sedan varorna blifvit intagna på kreditupplaget får upplagsinnehafvaren, såsom antydt är, efter sitt godtycke disponera öfver varorna, förbruka eller försälja dem i stora eller små partier, transportera dem till andra kreditupplag eller utföra dem.
När en upplagsinnehafvare vill åter utföra en vara från sitt kreditupplag har han, såvida han vill att varan skall frånskrifvas hans kreditupplagskonto och han derigenom blifva fri från ansvaret för tullafgifterna å varan, att tillse, att den qvantitet, han utför, icke understiger det stadgade frånskrifningsqvantum.
Han har derefter, såvida utförseln sker med fartygslägenhet, att utskrifva angifningsinlaga till export in duplo.
I denna inlaga bör varornas myckenhet och beskaffenhet angifvas och det ställe, hvarthän de skola sändas, nämnas likasom också den lägenhet, hvarmed försändningen skall ske.
På primainlagan skall af insäu-daren tecknas en försäkran enligt följande formulär: » ått häri omförmälda varor äro af mig levererade för att inlastas i det uppgifna fartyget, och att samma varor skola afgå till angifna stället och icke med min vetskap eller min vilja skola insmugglas någonstädes i landet, försäkrar jag som ärlig man på tro och heder och under förlust af min upplagsrätt. »
Sedan inlagan blifvit behörigen annoterad samt varorna vid granskning befunnits öfverensstämma med angifningen, sker inlastningen oförtöfvadt, och när den är verkstäld, lem-nas af de tulltjenstemän, som haft.
befattning med saken, på begge exemplaren af angifningsinlagan skriftligt intyg om angifningens riktighet och varornas afsändning i enlighet der med.
Det ena exemplaret af inlagan återställes derpå till upplagsinnehafvaren, som har att förvara detta till nästa afräkning med tullen, hvarvid upplagsinnehafvaren för att de utförda varorna skola få afskrifvas i hans kredit-upplagskonto måste framlägga så väl detta exemplar af inlagan som behörig ankomst- eller lossningsattest.
Samma ordning följes äfven då kreditupplagsvaror försändas från ’ en till en annan tullplats inom Danmark, såvida försändelsen sker sjöledes.
Någon försäkran på tro och heder afgifves dock icke i detta fall.
Deremot skall den upplagsinnehafvare, från hvars kreditupplag varorna utgå, förskaffa sig behörig attest derom, att varorna äro ankomna till bestämmelseorten och der antingen antecknade på mottagarens eller annan persons kreditupplagskonto eller ock förtullade.
Denna attest jemte det med intyg angående af-sändningen försedda exemplaret af angifningsinlagan förevisas såsom verifikation vid nästa afräkning med tulleu.
Kunna dessa bevis icke företes vid första afräkningen efter försändelsen, måste de på varorna häftande tullafgifter erläggas, men om bevisen sedermera frambringas, dock icke senare än vid endera af de tvänne nästföljande afräknm-garne, tillbakabetalas afgifterna med 5 % afdrag af tullkassan.När försändelsen till inländsk ort sker med posten eller med annan lägenhet till lands, behöfs ingen granskning eller attestation af tullmyndighet på afsändningsorten.
Det är då tillräckligt, att afsändaren utfärdar vanlig fraktsedel in duplo på varorna och låter fraktsedlarna ntan vidare följa med varorna till bestämmelseorten, hvarest fraktsedlarna och varorna aflemnas till tullmyndigheten på platsen.
Varorna blifva då genast antingen tillskrifna emottagarens kreditupplags konto eller ock förtullade, hvarefter det ena exemplaret af fraktsedeln förses med bevis härom och hålles aTsändaren tillhanda för att af honom vid nästa tullafräk-ning biläggas hans redogörelse for varubehållningen å kreditupplaget.
Då varor från kreditupplag försändas till annan inländsk plats för vidare befordran till utlandet förhålles i det väsentligaste i öfverensstämmelse med hvad här förut är sagdt angående tillvagagåendet vid direkt utförsel från kreditupplag, dock med iakttagande deraf att varorna förses med tullfor-segling eller tullplomb.
Transport af kreditupplagsvaror från ett kreditupplag till ett, annat i samma stad får ej ske annat än då verklig omsättning egt rum.
Sådan transport skall för hvarje gång ofördröjligen skriftligen anmälas för vederbörande tullmyndighet, som afskrifver varan från säljarens och tillskrifver den köparens kreditupplagskonto.
Vid afräkningarne med tullen kan en sådan transport icke åberopas, såframt dylik anmälan icke förut behörigen verkstälts.
Inom fyra dagar efter hvarje qvartals utgång skall en hvar kreditupplagsinnehafvare till vederbörande tullmyndighet på platsen aflemna s. k. generalförklaring eller skriftlig angifvelse om:
Hvilka varor han från sitt kreditupplag utfört till främmande eller fria orter; hvilka han har afsatt till andra upplagsinnehafvare i och utanför staden;
hvilka varor han har uttagit till af sättning och förtullning; och
huru mycket han har i behåll af hvarje slag och hvarest behållningarna förefinnas.
Efter denna angifvelse ntskrifver upplags-räkenskaps-foraren inqvisitionssedlar eller forteckningar öfver behåll-ningarne på de särskilda kreditupplägen.
Dessa förteckningar öfverlemnas till de tulltjenstemän, som hafva att verkställa granskningen af kreditupplagen.
Sådan granskning sker för hvarje q vartal inom utgången af dess närmast påföljande månad.
I Kjöbenbavn utföres detta gränsknings-arbete af inalles tre tullkontrollörer och nio tullassistenter, som fördela stadens kreditupplag sig emellan i tre afdelnin-gar, så att hvarje afdelning granskas af en kontrollör och två assistenter.
I vanliga fall lärer man medhinna att granska ungefärligen femton upplag inom hvarje afdelning om dagen eller tillhopa omkring fyrtiofem upplag hvarje dag.
Då antalet kreditupplag i Kjöbenhavn uppgår till sex å sju hundra, medhinnes således hela qvartalsgranskningen på omkring femton dagar.
Om tiden för granskningsförrättnin-gen pläga granskningsmännen lemna upplagsinnehafvaren skriftlig underrättelse.
Varubehållningen bör då vara så sorterad och upplagd, att hvarje varuslag for sig kan be-qvämt öfverskådas och granskas.
Upplagsinnehafvaren är skyldig att på allt sätt vara behjelplig vid forrättningen, så att den må kunna ske så hastigt som möjligt.
Som behållning får endast antagas varor i hela uti handeln brukliga emballager och endast det af hvarje varuslag, som uppgår till minst det i tulltaxan angifna frånskrifningsqvan-tum.
Härifrån undantagas dock sådana varor, som antingen inkomma oinpackade eller som nödvändigt måste ut-packas och sorteras på lagret, t. ex. manufakturvaror, eller som för att icke skadas måste störtas för att ligga utspridda, t. ex. kummin, till hvilket senaste dock särskildtillåtelse i Jivarje fall måste utverkas, vidare sådaua varor, hvilkas emballager måste brytas, på det att de i mindre partier må kunna utföras, emot att återstoden af det brutna originalomslagets innehåll ompackas i mindre fullständiga emballager, hvilkas innehåll dock minst måste utgöra från-skrifningsqvantum, t. ex. indigo, cochenille och andra fär-gerivaror och droguer, samt the, som kan uppvisas i fjerde-•dels, halft och helt skålpunds paketer, så framt hvarje sorts paketer ligga för sig, ändtligen äfven spirituösa och vin, som kunna påvisas så väl i originalfas tager na som omtappade på lagerfat, på mindre fåstager eller på flaskor.
Derest behållningen af något varuslag icke uppgår till föreskrifvet frånskrifningsqvantum, är tullen härfor likasom för varor, som blifvit afsatta under qvartalet, förfallen till betalning.
Om én upplagsinnehafvare, under tiden från det han vid qvartalets slut aflemnade sin angifvelse och till dess granskningen företages, har minskat sin angifna behållning genom afsättning, så skall han häröfver till granskningsmännen före förrättningens början afgifva en skriftlig förklaring, hyari sedermera inga ändringar få göras.
De tullafgifter, som belöpa på de under denna mellantid afsatta varor, äro ej förfallna till betalning förr än efter ingången af påföljande qvartalet, oaktadt regeln eljest är, att tullafgifterna för alla varor, som vid qvartalsgransk-ningarne befinnas vara afsatta från kreditupplagen och icke visas vara återutförda eller transporterade till annat upplag, skola erläggas inom åtta dagar efter granskningen.
Detta kan naturligen föranleda till det missbruk, att kre-ditupplagshafvare för att få åtnjuta tre månaders längre kredit falskeligen uppgifva större del af afsättningen hafva egt rum under tiden mellan generalförklaringens afgifvande och granskningen, än som verkligen varit fallet.
Ehuru fullt tillförlitlig kontroll härvidlag icke torde kunna åstadkommas, kunna de granskande tulltjenstemännen dock ef-
7terse, huruvida den uppgifna afsättningen under den korta jnellantiden står i rimligt förhållande till den ifrågavarande handelsrörelsens omfång, samt, om härvid eller eljest anledning • förekommer att misstänka oärlighet, när som helst mellan de regelbundna qvartalsgranskningariie företaga granskning af kreditupplaget utan att på förhand derom underrätta dess innehafvare.
Sådana granskningar måste kredit-upplagsinnehaf varen, så vida han icke ställer borgen eller annan säkerhet för tullafgifternas riktiga erläggande, under * kasta sig, när helst vederbörande tullmyndighet finner för godt.
Varorna häfta nämligen, så länge de ligga på upplaget, » en för alla och alla ior en » för derpå belöpande tullafgifter, och det är sålunda i statens intresse, att det varder tillsedt, att kreditupplagsbehållningen icke minskas » så att den ej motsvarar statens fordran för tull.
Enligt den danska Fallitloven skola fordringar i konkurs gäldas i följande ordning:
l: o. Sedan omkostnaderna för konkursboets förvaltning samt tiondetagares fordran på den i stället för naturationde utgående tiondeafgift blifvit guldne, betalas först och främst, om gäldenären varit förvaltare af ofientlig kassa, denna kassas fordran hos honom.
2: o. Derefter utgår med lika förmånsrätt sins emellan fordringar för hyra under ett år, » Landgilde », skatter, hvartill äfven räknas tullumgälder, åtskilliga jordegarens fordringar hos arrendatorn, t. ex. för bofällighet och brist i inventarierna, tjenstehjonslöner för viss tid, fabriksarbetares, gesällers och lärlingars samt daglönares fordringar för arbete under det sista året före konkursen.
3: o. Med förmånsrätt härefter utgår ersättning för sjukvård.
4: o. Efter alla dessa, men framför oprioriterad fordran, skola de fordringar betalas, som hafva panträtt i lösöre.
För fordran för tull å varor, som öfverlemnas till kredit-upplagsinnehafvare, har staten sålunda en dubbel förmånsrätt: först och främst panträtt i alla på kreditupplaget befintliga varor och sedermera, enligt det härofvan under 2: o nämnda stadgandet, förmånsrätt till betalning ur samtliga gäldenä-rens of riga tillhörigheter.
För att betrygga staten mot förluster på tullen för kreditupplagsvaror äro dessutom gifna atskilliga stadganden.
Om tullmyndigheterna finna grundad anledning till tvifvel derpå, att tullkassau har tillräcklig säkerhet för sin fordran hos en kreditupplagsiunehafvare uti dennes upplagsbehållning, så hafva de rättighet, att derest icke annan säkerhet, som af vederbörande tulltjensteman granskas och på eget ansvar godkännes, lemnas, taga upp-lagsbehållningen eller så mycket deraf, som de anse tillräckligt till betäckaude af statens fordran, samt att låta den i beslag tagna behållningen försäljas.
När en kredit-upplagsinnehafvare dör eller gör konkurs, skall den, som tager boet om hand, strax derom lemna underrättelse till vederbörande tullinspektion, som ofördröjligen har att hos » Skifterätten » göra anmälan om tullkassans fordran i boet.
De i boet befintliga upplagsvarorna eller så mycket der-af, som tydligen svarar mot fordringarne för obetalda tullafgifter, skall derpå, så framt ej tullafgifterna betalas eller fullgod säkerhet derför ställes, utan uppehåll försäljas på offentlig auktion, hvarefter auktionsmpdlen inkasseras af tullkassören på platsen.
Denne lemnar, derest öfverskott finnes, efter det statens fordran först blifvit betald, öfver-skottet till dem, som hafva boet om hand, men, då statens fordran icke blifver betäckt, skall han yrka betalning för bristen med förmånsrätt enligt ofvannämnda stadgande.
Derest en kreditupplagshafvare gör konkurs efter att hafva undansålt eller försnillat så mycket af sitt upplag, att återstoden icke räcker till att betäcka hans skuld till staten tor tull, hvarå han fått kredit, så anses han såsom bedräglig (» svigagtig ») gäldenär.
Härförutom finnas åtskilliga straffbestämmelser för brott mot de gifna stadgandena.
Om en upplagsinnehafvare, under tiden medan qvartalsgransk-ningarne pågå, transporterar upplagsvaror från ett till ett annatställe i staden, straffas sådant med varornas konfiskation, och man har dessutom i praxis sökt förhindra, att upplagsinnehafvarne på sådant sätt hjelpa hvarandra på statens bekostnad, genom att, om möjligt, företaga granskning af alla upplag med samma sorts varor på samma dag.
Angifver en upplagsinnehafvare vid sin qvartalsafräk-ning större behållning, än han vid granskning finnes innehafva, så anses de för mycket angifna varorna såsom förblifna i landet, och upplagsinnehafvaren straffas med böter till de påbudna tull afgiftemas å varorna halfva belopp.
Uraktlåter en kreditupplagsinnehafvare att inom fyra dagar efter ett qvartals utgång inlemna sin generalangif-velse, straffas han med böter af 1 Rbd.
för första dagen, 3 Rbd.
för den andra dagen, 5 Rbd.
för den tredje o. s. v. intill dess angifvel-sen inlemnas.
För dröjsmål med liqvid af förfallna tullafgifter ut-öfver åtta dagar efter det qvartalsgranskningen skett, bötas 1 procent af tullafgifterna om dagen, intill dess betalning sker eller be-tryggande säkerhet ställes för afgifternas betalning.
Derest någon handlar emot en af honom på tro och heder afgifven försäkran genom att insmuggla eller utsmuggla varor, förbrytes icke allenast varorna eller deras värde, utan den, som gjort sig skyldig till sådant, förlorar äfvén tillträde till de fördelar, som eljest lemnas på grund af dylik försäkran.
För vissa fall, t. ex om kreditupplagsvaror med upplagsinnehafvarens vetskap, sedan de en gång blifvit inlastade till utförsel, åter utan anmälan hos tullen utlossas, är det stadgadt, att upplagsinnehafvaren förverkar sin upplagsrätt.
Såsom ofvan nämnts, har särskildt för Kjöbenbavn med-gifvits ett s. k.
» utvidgadt » kreditupplag, hvilket tillkommit på dertill gifven anledning från köpmän, särskildt ma-nufakturhandelsföreningen i Kjöbenhavn.
Enligt stadgarne för detta kreditupplag hafva dels så godt som alla manufakturvaror och dels äfven en mängd andra varor fått tillträde till kreditupplag, likasom äfven en utvidgning i de eljest gällande föreskrifterna skett, derigenom att qvanti-teten af.
hvad som kan uppläggas på eller uttagas ifrån sådant upplag blifvit satt mycket lågt.