Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det rätta och lagliga medlet att befordra sädant, i händelse omständigheterna det fordrade, ar genom Konungens Justitiä-Cancellers upmärksamhet och derom lärer nödig befallning för detta wa. ra meddelad; men om Riksens Höglofl» Ständer skulle finna en än mera utsträckt werksamhet i detta afseende wara nödig, torde Riksens Höglofl.
Ständer kunna updraga deras Justitiä-Ombudsman, att med dest tillsyn följa revisions-werkets 0- afbrutna fortgäng och styndesamma afflulanbe, genom hwilken anstalt allt det lärer kunna blifwa iagttagit, som uti en laglig ordning befrämjar andamälet.
Wid 696
Den 12 Augusti. Wid betra,gtande af detze omständigheter hare jag icke kunnat fakta hwad wäfentelig »Akta Riket kan tillflyta af dm pä en sadan revisions depuka. tion anwändcs ester framdeles anwändande kostnad.
Handlingarne i Stats-lltskolket wisa huruledes Riksens Höglofl.
Ständer wid vswannämnde Riksdag syntes föga benägne, att pä deputerade rist vfwannämnde förrättning göra en upoffring as 4Qov R:or Banco, och torde denna summa böra blifwa allt hwad deriill anordnades, samt detta endast efter min tanka af det stät, att Riksens Högloft.
Ständer sädanr beflutit, hwaremvt dä fråga nu är akt bestä en lika summa ärligen för obe, stämd tid, eller efter förmodan minst under loppet af fem är, sä kan jag icke annat an anse förmånligare att hela anstalten uphörer, och att deputerade för den förflutna tiden erhälla hwad i mohn af 50Q R:dr för äret, dem tillfalla kan.
Riksens Höglofl.
Ständers Justitiä-Ombudsman kan i ställe! fä sig updragit, att med desi upmärksamhet följa detta revisions-arbete, och af Kongl.
Kammar-Ratten qvartaliter asta och erhälla slkriftelig underrättelse om fortgängen deraf, samt akt wid nästa Riksdag till Riksens Höglofl.
Stander afgifwa berättelse om förhällandet, med hwad han funnit nödigt derwid ennora eller tillgöra.
Till denne wördsamma tanke tror jag mig äga desto större flät, som Riksgälds-Contoiret wid denna Riksdag färt stora och bekydeliga updrag uran alt anslag af medel kunnat göras till bestridande af de u gifrer, som de i fräga warande arf« woden för deputerade wid revisions-arbetel fordra.
Den 12 Augusti. 697 Lades pä bordet.
Uplästes och kades pä bordet Stats-Utskvltets betänkande af förledne gårdag, angående en wist summa, som af Herrar Fullmagtige i RiksgllosContoiret mä disponeras till arfwode för en C-6- seur och Casiastrifware wid Credit-sedelwerket, utvfwec 1812 ärs fastflälde stat; samt Ett betänkande frän samma Utskott, m ma dag, angående del arfwode, som mä Embets» och Tjenstemä.nen ivid Riksens § tän.
Riksaälds-Conloir för extra arbete med smärre c: - Liksedlars strifning och numerering.
Utdrag af protocollet, hållet hos Högloft.
Ridderstam och Adeln ivid Urlin a Riksdagen i örebro d. 12 Augusti 1812.
S- D. Föredrogs Bewillnings-Ulstottels memorial, af denna dag, rörande de b^willningS-srägor, hwaröfwer stiljaktigheter Riks-Standen emel. län upkommit, och stadnade Ridderstapek och Adela i följande beslut: Wid den af Utstottet framstalde z:dje frägan beflöts den tilläggning, att pcnnonairer som haswa 2vo R:drs pension och derunder, böra, i likhet med Embecs- och Tjensteman af samma löne-grad, anses frän bewillning undanlaftne, och att pensionairer med deröswer stigande pensioner stola bestattas i likhet med Tjenstemän, som ämMa högre löne-förmäner än 200 R:dr.
Wid 698 Den 12 Augusti. Wid iv.-de frägan ansägs akt ordet: följaktligen, borde aldeles utgå, och andra alternativet upställas som följer:
Eller stall, enligt proto» colls-utdrag isrän Ridderstapet och Adeln, hrvar och en, enar desi förmögenhet gär utöfwer 50 R:drs bewillnings-afgist, anses stylvig, art sin behällne inkomst, ware sig af fastighet, näring eller capitaler upgifwa, pock med rättighet till afdrag af skulder, men med förbehäll för Taxerings - CommitLen, att upgiftens riglighet pröfwa och afgiften derefter fastställa.
Wid raste frägan förenade sig Högloft.
Ridderstapet och Adeln med Högwördige Preste- och Wällofl. Borgare-Ständen.
Hwad angick capitations-afgiftens erläggande efter dagswerks wärde, och sedan i afseende pä Lenna punct Ridderstapet och Adeln emotragit Bonde - Ständers inbjudning, beftöt Ridderstapet och Adeln, akt sin deröfwcr yttrade tanka frängä, och med de öfriga Ständen sig förena, att denna capitation med en R:dr pä person mätte betalas.
De öfriga upgifna srägorna öfwerlemnade Ridderstapet och Adeln oförändrade till det förstärkta Stats-Ukstottets decision.
Widare, efter föredragning af BewillningsUtstoktets memorial, om de twistiga frägorna, rörande bräuwins afgiften, b!ef det samma af HögloftRidderstapet och Aveln till alla delar gilladt.
Slnreligen, och dä anmält blifwit, att wid redactionen af Charta Sigillarä förordningen befunnits, all rörande den 22 §-, deraf Borgare» Sländet emot dr öfrige rcspcckive Sländen warit af Derr 12 Augusti. 699 Bf skiljaktig mening, ansäg Ridderskapet och Adeln, att det förstärkta Stats-Utskottet borde anmodas att skiljaktigheten i behörig ordning afgöra, »t supra.
Uplästes och kades pä bordet Stats-Ukskottets memorial af förlidne gärdag, angående ätskillige förestagne ändringar uti 1810 ars Reglemente för Riksgälds-Contoiret, hwarwid war bifogadt project till en ny redaction af samma Reglemente.
Uplästes och godkändes en underdånig strifwelse till Kongl. Maj:t om landt-tullarne; samt Inlemnade h. §. af Riksdags-be sture t.
Uppå förfrågan af Grefwe Ltrömkelttt, »an? l^reäric, ä Expeditions - Ulstottets wägnar, huruwida nägor stadgande om revision af allmänna Magazins-Directions räkenffaper, i likhet med hwad wid 1809 ärs Riksdag blifwit bestukit, borde i Riksdagsbestutet intagas; sch, efter en korrt öfwer» läggning härom, fann Ridderskapet och Adeln ert sädant stadgande böra i Riksdags - bestutet observeras, Uplästes ä nyo och bifölls Stats- och Bewillnings - Utskottens, den io dennes pä bordet laade, betänkande, i anledning af Borgmästaren LZAes memorial, rörande förändring i sjötullens '
xlarerande för utgående waror med wäxlar.
Föredrogs ä nyo och bifölls Bewillnings-Ut? skottets 722 Den ir Augusti. flottets, den io Augusti pä bordel lagda, memorial, om sätt till erhällande af statistiska uplysningar om landet. Zerr Landt-Marflalken Storde harwid blott den erindran, att, i händelse Ridderstam och Adelns tanke om befrielse för bewillning för tjenstemän, hwilkas löner ej öfwerstiga 200 R.d-, blefwe af det förstärkta ^tats-Urstotket bifallen, wsre det, utan twifwel, en följd alt den i detta memorial nämnde lönesumma skulle ifrän 300
R:dr förändras till 220.
Föredrogs ä nyo och bifölls Bewillnings-Ukflottets, den ro Augusti pä bordet lagda, memorial, angäende bekräftelse ä den nu gällande posttaxan, hwarmed Ridderstapet och Adeln ansäg endast böra förstas taxan för inrikes posten.
Uplästes ä nyo BewillningS-Utstottets, merberörde dag pä bordet lagda, memorial, innefattande swar ä de anmärkningar, som blifwik gjorde wik desi betänkande, rörande landt- och sjötullen.
Ärestve 6MenborA, hoball I-IenninK, anförde flriftcligen följande:
Dä, jemlikt 60 §. af Regerings - formen, sjökullsafgifterne arv såsom bewillning beräknade, anser jag för min del, icke något stadgande i afseende pä dem , kunna sträcka sig till längre tid än andre bewistnings-afgifter, eller till nästkommande Riksdag, samt i följd deraf, att ett arrende af stora Hökullen icke öfwer en sädan tid eller af tio Den 12 Augusti- 7->i är, som är af Högloft. Bewillnings - Utskottet föreslagit, icke synes mig i öswerensstämmelse med Regerings-formen kunna äga rum.
Hwad äter sättet för förwaltnisgen af stora sjötullen angar, da nu warande arrende uphörer, sa tillstyrker jag, att den mä till nästa Riksdag af Konungens Embetsman bestridas, dä Riksens Ständer äro bättre r tillfälle, att, i följd af erhällen erfarenhet, sä wäl derom som hwad sjötullen i öfrigt angar, taga de beftut, som dä kunna wara lämpelige; warandejag nogsamt öfwertygad, att kunnoge och nitiske Embetsmän icke skola saknas, att bereda Staten större nytta än som af ett arrende kan päräknas, och hwilke skäligen kunde till upmuntran tilläggas någon wist procent af de blifwande inkomster i mohn af deras belopp.
Herr Ländt-Marffalken proponerade bifall till detza swar,. sä wäl som till Utskottets första betänkande, angäende tullupbörden, hwilket den Zv Iulii blifwit lagdt pä bordel.
Ja, »tom af Zerr von Lcklloät, Lims, som begärte i protocollet anteknadt, att han förenade sig med Grefwe 6^IIenbor§.
Herr Landt-U7arfkalken, i begrepp att företaga det tillförordnade serskildta Utskottets, den 10 Augusti pä bordet lagda, betänkande, angäende de emellan Bonde-Ständet och de öfriga RikSStänden upskjutna twistiga frågor, anmälte, att ifrän Bonde- Ständet ankommit ett protocolls-ut« drag af denna dag, af innehäll, att dä Bonde Stän» - 7vr Den 12 Augusti.
Ståndet funnit i detta betänkande influtna sädane frågor, som hwarken frän Bonde-Dtändet eller de öfrige Ständen warit wäckte, har Ständer ansett bade lampeligt och oundgängeligt, att lata samma betänkande i hwad det innefattar bade detze och öfrige frågor, hwila pä bordet, till nästa Riksdag, för att dä kunna till widare pröfning förekomma och att wördsamt och wänligen inbjuda de öfrige Riks-Ständen i detta bestut deltaga; hemttällandcs, Herr Landt-Marstalken huruwida Ridderstapet och Adeln ffutle behaga ä denna inbjudning göra afseende, i hwilket fall, betänkandets företagande blefwe öswerflödigft Grefwe Os la Qsräie, ^acob:
Der är mig ej möjligt dölja min förundran öfwer Bonde - Ständers nu uplästa protocolls« utdrag, da det Hederwarda Ständet med enträgenhet begärt afgörande! af de emellan Bonde-Ständet och de öfrige warande twistefkägor, da de sjelfwa bestämt sa wäl hwaruti de bestodo, som deras önstningar ivid rättelserna deraf, och särstilta Utflottet efter den nogaste undersökning, den grannlagaste pröfning, enligt sannvete och öfwertygelse, derä fwarat, blir det Hederwärda Ståndets ullätande att saken stall hwila till nästa Riksdag, ett upstof af Z är.
Antingen mätte
Ständet hafwa welat en fullkomlig eftergift, ett odelt upfytlande af allt hwad de begärt, eller ock finna de en större uträkning wid bibehållande af de af dem sjelfwe öfwerklagade och som sä swäre ansedde bördor.
Kallad af mine medbröders förtroende att deltaga i det Utskottets arbete, hwilket det ivar updragit alt tinder - / Den ir Augusti. 70z undersöka der Hederwärda Ständers pästäenden och i den mohn billighet och möjlighet det medgaf, jemka, anser jag min stadighet lemna en uplysning vm de grunder Utskottet följt, och de stal som för' mätt wära beslut, synnerligen i hwad som rör detta Ständ.
Bonde-Ständet har öfwerklagat den ojemnhet i bördor som wid olika hemmans natur finnas. Utskottet, som nogsamt kanner detta, har likwal ej trott nägon ändring kunna komma i fräga, förrän en allman refning och gradering föregått, dä Utskottet ägt kunskap om den nästan 0- troliga skilnad, som sa wal till rymd som jordbördighet, hwilken pä de fleste stallen gifwe-f emellan hemman, till mantals beräkning lika, har det ej trott sig kunna tillstyrka en likhet i afgifter utan en likhet i förmäner, det har trott, art ett motsatt förhällande hade warit en orättwisa, och följagteligen om det deruti ingätt, förtjena den mäst rattwisa förebräelse, der har trott, att dä Kronans ännu öfriga egendom kronohemman och recognitionsflogar dageligen genom skatteköp, främjande till betyvelig del, det nyttiga ändamäl som 1723,1754, 1789 och 179Z ärs Kongl. Stadgar, Bref och Författningar äsyfta, det wore af den aldra, 'största wigt att ett hinder sattes emot skatteköp, särdeles da (som orden uti ett af Kongl. Majrts Bref lyda): Kongl- Mast funnit, att ehuru genom skatteköps förordningar, Kongl. Bref' rvet af den 18 Jun-1754 wore päbudit.att warderingarne vorde sä werkställaö, att Kronan för lägenheterne erhölle fulla wardet, hade doE erfarenheten rvisat, att Mant al' drig 724 ' Dm l2 Ättgusil.' drig stedt- Dä nu statteköp werkställas efter 6 högst ro ars ränta, allt efter kronowärdie berak» nadt, erhäller Riksgäldswerket, hwartill statteköpssummorne arv anslagne, kanste ej ?^:del af hwad, enligt rätt och billighet, derföre erhällas borde.
Utskottet skulle hafwa trott sig brottsligt, om det ej ledt Riksens Ständers upmärksamhet hara, och jag fär wördfammeligen anhälla, det Ridderstapek och Adeln räcktes besinna, hwad följden skulle blifrva, om, instämmande uti det Hcderwärda BondeSländets fattade bestut. wi lata Utskottets betänkande hwila till nästa Riksdag; följden skall blif» wa att långt innan den skall intet kronohemman, intet tunneland af recognitions- skogarne wara öfrige till ett belamadt Riksgäldswerks understöd, allt skall i statte wara förwandladt, och Kronans behållning, af en rätt anwänd oändelig fond, ingen.
— Jag ber om förlätelse för den widlyftig, hec jag nödgats nyttja, men jag har warit twungen dertill af ämnets wigt och följdernes wäda»
Det är fräga om upoffnng af all Kronans amur äterstäende fond, en upoffring endast gagnande någre, obotelig för fosterlandet; wi kunna ej utan förebråelse dertill lemna wart bifall, da wi derigenom fräntaga ost och ware efterkommande de enda medel som till skuldens gäldande utom det allmännas tyngd kan anwändas; sedan laglig refning öfwergätt hela landet, sedan utrönr bliswit wärdet af all jord, ma dä, efter de grunder Konung och Ständer fastställa, statteköp äter ste, men ej nu, dä köpeskillingen pä långt när ej swarar mot den förlust Staten wid hwarje statteköp lider.
— Nogsmnt rver
Den 12 Augusti. 7«5 tvet jag, att den mängd som härigenom skulle uphöra art ensidigt winna, ej stall gilla mitt yttr lide, men jag stall tillfredställas as öfwertygelsen, att hafwa tält enligt min pligt, och enligt samwetets röst hafwa swarat mot det förtroende, som kallade mig till ledamot i detta kinkiga och brydfamma Utskottet.
Dä Utskottet sett sig nödsakadt wid stuker af sitt betänkande anföra 114 §. af Rege» Ängs-formen, som ett stäk emot Bonde-Ständets pästäende, anser jag mig stylvig lemna den uplysning, att wid Riksdagen 1809 och igro äberopade det Hedörwärda Ständet sjelf wid 2:ne serstilte tillfällen denne , säsoM ett stöd för deras rättigheter, ett wärn mot
Len kränkning de ansago Oeconomia.
Utstottck genom 2:ne sine betänkanden deremot welat göra.
§. mätte således werkeligen warit antagen af Hederwärda Ständer, och som sadan äswen nu anses som grundlag, til! Letz Konungs" och Ständers sammanstämmiga beslut, i den drdning Regerings-lagarne det bjuder, den samma ändrar eller förkastar.
Ännu en gäng sär jag bedja Ridderstapet och Adeln nogsamt betänka följdcrne innan de gifwa sitt bifall till det inbjudande det Hederwärda Bonde^Ständet gjort.
Herr Landt - Marskalken företog härefter det serstilka Utskottets oswanberörde betänkande, hwilket, Uppä gjord proposition, blcf af Ridderstapet och Adeln bifallit.
Derefter föredrogs och bifölls samma Utstötts, ö; ro Augusti pä bord.
't lagda, betänkande- anga< Andra Del - 7o6 Den 12 Augusti. ende Ridderstaper och Adelns samt Preste
Ständeks deltagande uli upbyggnad och reparation af Kyr. koherdes, Capellans, Klockare, Rektors och S.-olähus byggnader i städerna; hwarjemke, utaf ankommis prorocolls-utdrag af denna dag, inhämtades, atr Preste Siandet äfwen till detta betänkande lemnar sikt bifall.
Utdrag af Protokollet, hältet hos Högloft.
Ridderssavet och Adeln wid Urtima Riksdagen i Örebro d. ro Augusti 1812. S. D. Föredrogs Stats-Utskotters i dag inkomna utlåtande, angående gjorda anmärkningar, rörande inlösen af älskillige f. d. Kongl.
Famillen tillhörige meubler wid Haga Luststolt, och beflöt Högloft.
Ridderskapek och Adeln, att den till RirsStänden ingifna expeditionen skulle i enlighet med den af Slats-Utstvltet afgifne »-.lysning rättas.
Vt kupra.
S. D. Föredrogos ä nyo och biföllos Bewillr-iings - Utftonets, den 10 sistl.
Augusti pä bordet lagda, betänkanden: i:o. Angående postmedlen. 0:0.
Om sätt till erhällande af statistiska uplysningar om landet z:o. Stats- och Bewillnings-Utskottens, samma dag pä bordet lagda, betänkanden, i anledning af Borgmästaren UZZ-rr memorial, rörande förändring i sjötullens (.murande för utgående ivaror Med wäxlar. 4:0.
Bewillnings-Utskottets sivar ä de anmärk - Den 12 Augusti- 72? märkningar, som bllfwil gjorde wid dess betänkande, rörande sjö- och landt kullen, jem'e bemälte Utstötts, den zo Julri pä börder lagda, betänkande öfwer samma ämne. supra.
Ridde> skåpet och Adeln åtskiljdes klockan ^9.
Or kapra.
In ftäom protocolli Lilverltolpe.
Fredagm den 14 Augustt.
Plenum klockan 12 om middagen.
Justerades följande Utdrag af Pcorocvllet, hållet hos Högloft» Ridderskap^ och Adeln wid Urtima Riksdagen uti Orebro d. 12 Augusti ,812. S. D.
Föredrogos och bisö.ws det serskilta Utstvttets, den io Augusti pä bordet lagda, betänkande, angående de emellan Hederwärda Bonde-Ständet och de öfrige respektive Ständcn upstjutna twistiga frågor, afwcnsom i anledning af Herr Rädmannen liMInnäer8 memorial, angående Högloft.
Ridderskapet och Adelns samt Högwördigs Preste-Ständets deltagande i upbyggnad och reparation af Kyrkoherdes, Capellans, Klockare, Rektors och Scholähus byggnader i städerne.
I7L kupra.
Uplästes det förstärkta Sfaks-Utskoltets memorial, 7°8 Den 14 Augusti. morial, innehållande bemälte Utstötts fattade beflut öfwer de bewillnings-frägor, hwilka till följeas Bewillnings-Ukstottets förleden gärdag inkomna memorial, till desi afgörande blifwit hänstjutne.
Sedan Herr Landt-Marstalken tillkännagifwit, att Bewillnings-Utstottet hade af detta memorial erhållit del, för alt wid redactionen afbewillnings. förordningen derpå göra behörigt afseende, ansäg Högloft.
Ridderffapet och Adeln nägon widare Åtgärd derwid icke wara af nöden.
Föredrogs ä Uyo All-männa Befwärs- och Oeconomiä-Uistottets betänkanden, det ena angående »verkställighet af beslutade öfwerenskommelser emellan Kyrkoherdar och deras åhörare om presterättighetcr, det sednare rörande stjutsnirtgs styldighct samt deltagande i byggnader m. m- af tingshus och häradsfängelser m. m., hwilkas afgörande af Ridderstapet och Adeln blifwit upstjutit^ intill dest det ferstiita, kill upragande emellan Bonde-Ständet och de öfriga Ständen twistiga frågor, nedsatte Utstött deröfwer skulle hafwa sig utlärit, och beflöt Höglofl.
Ridderstapek och Adeln, pä derom af Herr LandtMarstalken gjord proposition, akk stedan Ridderstapet och Adeln inhämtat Underrättelse, att bade Bdnde- och Borgare-Gränden beflutik, det bemälte serstilda Utskotts memorial skulle hwila till afgörande wid Nästa Riksdag, och ehuru Ridderflapet och Adeln detsamma bifallit', Preste-Ständets återstående beslut, icke kunde leda till annat kesultak - Den r4 Augusti. 709 xesultat, ari upskof, borde äfwen besia frågor nu hwila, och ingen ätgärd derwid nu äga rum.
Föredrogs ä nyo Srats-Utskottets, den 12 ststledne pä bordet lagda, utlätande, i anledning af Högloft.
Ridderskapet och AdelnS äkerremisi i frägan örn tillökning i arfwodet. för.
Riksens S-tänders
Deputerade kill deltagande i öfwer - revisionen af krigsräkenskaperna.
I sammanhang härmed föredrogs äfwen Friherre ak Mkanton8 förledne gärdag, i anledning af betra ämne, upläste yttrande.
Lrael von hollstein upläste ett sä lydande: Wördsamt Memorial!
Om det är en wäscntelig del af friheten, akt sfelf fä beskatta sig, sä är det också en oskiljaktig rättighet, alt fä redo huru medlen äro anwände; att blott fä sammanskjuta och repartera det som ästas, Mäler äfwen en fiende, folket i ett inkräktadt land; det har således wäckt min yttersta förundran, atx Riksens Ständer warit sä litet angelägnq att warda denna rättighet, sokn jag anser wara den hufwudsakcligaste, svin äterstar; dä nu
Friherre nk kkäkanlon föreftär att den under händer wa, rande redogörelsen och granskningen af krigsräken. staperne, skall uphöra, emedan den kostar Staten nägra tusende Riksdaler, sä ser jag redan effecten deraf att der lyckades afskräcka Riksens Ständer, frän Statswerkets granskning för de förslutne arén före 1810, och inser äfwen att detta prejudicat grundlägger asstaffandet af all granskning af Stan - 7io Den »4 Augusti. der i en framtid af Stakswerkec, ly prejudicater förwandla sig till öfligt bruk och detta ökwergär sedermera till lag; det pästas wik att granskning ur» agtlales icke härigenom, den sker genom KammarRatten, men detta ar icke egenteliga föreskriften r grundlagen» E ratswerket stall Riksens Ständer förelaggas, och de stola gransta detsamma genom S'ats-Ucstottet eller genom Leras walde Revisorer.
I grund häraf togo Riksens Ständer 1809 författning härom, ssm nu olifant ändrat pä Stats Utskottets tillstyrkande, derföre, det kostade sä mycket.
Om krigsrätt,,staperns har likwäl ej förr än nu warit fräga.
Den Eommi'Le Riksens Stander förordnade systelsätier sig härmed, och genom de§ priswärda nit finner man nogsamt nyckan och nödwänbigheten af granskning, samt att någre tusende Riksdaler icke arv illa anwände, dä frägan arvin rcdorvisning af millioner. fkpmärksamheten har blifvit wäckt utaf de anmärkningar Herrar Revisorer gjort, som warit as den beskaffenhet, att Konungen förordnat ätgard häröfwer af Justitia Cancellers-Embetet; der starka uttryck, att Commueen wore i saknad af handlingar för att kunna med skyndsamhet fullgöra sikt aliggande, och alt desie ckll äfwenkyrs woro undangömde, är markeligt.
Man hade wanrat af dem del angär nägon kraftigare förklaring än den, alt undangömmande wore eg att förmoda, dä det wore med hwarje redowisares egen förmän förknippat, att snart fä re dowisningen fnlländaZ.
En redogörare, som till äfwentyrs rakat i bakance, mäste nödwändigt gerna se tidsutdrägt, och kan han helt och halli! filppa re Lowis - Den 14 Augusti. ?n dowisninge», har han hunnit malek af sina önstningar.
Jac; kan således af h>vad ansört bliiwit, icke annat an yrka fortfarandet af Commi-een, sanik a!t icke i otid mätte s aras pä penningar till wer staclandet af denna granskning pä det enligt grundlagen bestämda salt.
Dä wi ataga ost. att älägg, wara medborgare dryg bestallning, mäste wi också warda deras ratt att sä se huru medlen förwallas af dem som fä de samma under disposition; endast det a kan skydda ost, frän förebråelse af tungt bestattade medbröder man mä icke lata blanda sig af en i olid framstäld besparings-, rincipe; om desta räkenskaper i Kammar.Räkten stola granskas, sa behöfs dertill afwen Embetsman, som ej göra saken gräkis: man skulle ju tunna läta CommilLen njuta samma observations procent, som Kammar Rällen, werkan häraf tror jag sa-m skulle wara sördelaglig; i alla sall ar af högsta wigt, att Revisorer öro oberoende personer, art KammarR stien stall gransta höga Embetsmans, till och med sine förmäns sörwaltning, lärer icke wara det rätta i gansta mänga affeenven berraktadt.
En witz procent för alia granskade ra ningar som befunnits rigtiga, och observations procent för de öfrige, wore till ändamälets winnande troligen gansta upmuntrande. 8rt^erre Ltaäl von IckoUstein tilläde mundteligen, att han i följe häraf anhölle om proposition tick bifall ä Stats-Utstouets betänkande.
(Grefwe Do la 6aräie, stacob, anförde, att dä han haoe yrkat alt revisionen skulle uphöra eller arfwodet minstas, hade det ej warit honom bekant, 712 Den 14 Augusti - kane, att frägan redan af g Srand blifwit afgjord.
Sedan berta inträffat, trodde han Friherre Ltsels fruktan lätt lunna uphöra; revisionen mäste ste, och det äterstode ingen ting annat, än att bifalla Stats-Utstotkets betänkande.
Herr Landt Marffalken giorde derefter pro. position till bifall dera, hwilken befwarades med 2a. Wid n» föredragning biföll derefter Ridderftapet och Adeln Srats-Ntstotters, den 12 sistledne Augusti pä bordet lagda, memorial, angående Åtskilliga förestagna ändringar i izio ars reglemente för Riksgälds-Conroiret.
I likhet med hwad Ridderstapet och Adeln nyst bestutit, rörande de frågor, hwilka blifwir upfljutne intill dest det serflilta ättstotter skulle med siik betänkande, rörande de mellan Riks-Ständen twistige frågor hafwa intommit, bestöt äfwen nu Ridderstapet och Adeln, art det icke för det närwarande kunde bifalla Stats-Urstottets betänkande af den r9 Junii, rörande en ny skattläggning, hwilket Ridderstapet och Adeln dä bestutit stulle hwi» la, intill dest fragan om en refning hade förekommit. pplästes Stats-Ulstottets utlåtande, angående Riksstarens öfverlemnande kill Kongl. Majit, innchäliande nägra förklaringar öfwer den, såsom bi? laga, medföljande Riksstaren.
Lades sä sots.
Uplä«
Den 14 Augusti. 71?
Upläsies följande frän Constitutions-Utskottet snkomne memorial: r:o