Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksgälds-Contorets utelöpande Greditsedlar, eller de så kallade Riksgäldssedlarne, skola fortfarande till och med år 1845 af RiksgäldsContoret inlösas, enligt det, i sådant afseende, mellan dessa och Rikets Ständers Banks sedlar stadgade förhållande.
På den serskilda räkning, som för nämnde sedlars inlösande föres i Banken och å hvilken, vid i8a3 års slut, upptogs, Riksgälds-Contoret tillgodo, en emot dess då utelöpande sedelstock, kopparskiljemynts-polletterna härunder inbegripne, svarande behållning af Fyra millioner Tjugufem tusen Nittiofem (j4>025,oc)5j) Riksdaler Trelionie (j3c)j) skillingar Bancomynt, få invisningar för andra ändamål icke utställas.
— Nyssberörde, så kallade kopparskiljemynts-polletler skola, i den mon de af Riksgälds-Contoret invexias, tili Banken aflemnas. §• 7* Vid granskningen och approbationen af förslitne Riksgäldssedlar på Två (2) Riksdalers valeur och derunder, skola följande af Rikets sist— församlade Ständer stadgade grunder tjena till efterrättelse:
Nedra högre fjerdedelen, hvarå fina trycket och namnteckningarne befinnas, och hvilken förthy är att anse såsom den hufvudsakligaste delen af en sedel, skall, äfven öm den företes ensam eller icke sammanhängande med någon annan del af sedeln, inlösas med den valeur, som fina trycket utmärker derest åtminstone öfra namnteckningen är hel och ostyckad.
Cm deremot å en sedel nedra högra fjerdedelen helt och hållet saknas., ellar om af denna fjerdedel endast någon del af fina trycket till venster är sammanhängande med dc öfriga delarne af sedeln, kunna dessa sedelstycken, äfven om de i öfrigt äro fullständiga, icke antagas till inlösen, ulan böra CuOööi Ca Ola Varande det innehafvare af mindre Riksgäldssedlar, som blifvit casserade, på grund af de vid 1828—i83o årens Riksdag i detta afseende meddelade föreskrifter, obetaget att samma sedlar till yt - Ståts-Utskottets Memorial, N:o 494. is terligare granskning, efter nu anförda, grunder uti Riksgälds-Contoret förete. §• 8.
Genom tillkännagifvanden i hufvudstadens allmänna Tidningar erinras allmänheten, så ofta nödigt pröfvas, om innehållet af Kongl. Kungörelsen den i4 Februari i835, angående prsescrjptionstiden för Riksgäldssedel nes emottagande i Kronans upphörd och inlösande i RiksgäldsContoret. §• 9* Den reparationsfond af Niltiotre tusen
Nio hundrade’ tjugusex (93,926) Riksdaler, som innehållits utaf de medel, Götha Canal-Bolag, enligt Rikets Ständers beslut vid 1828—i83o årens Riksdag, i RiksgäldsContoret insatt, skall, till följd af samma beslut, emot erläggande af Fem (5) procents ränta, hvilken Canal-Bolaget, vid hvarje års slut, godtgöres, i Conloret fortfarande innestå, till säkerhet för nämnde Canals framtida underhållande. §. to.
Utaf återstoden af den likaledes innehållna summa, till säkerhet för åtskilliga, vid Götha Canals öppnande, icke fullbordade arbeten i hamnbyggnads väg, är Canal-Directionen berättigad att, så snart styrkt blifvit, att något af dessa ännu återstående arbeten är till fullo veikstäldf, lyfta de för detsamma i Riksgälds-Contoret innehållna medel motsvarande dubbla beloppet af arbetskostnad, enligt det deröfver, under den 25 Juli r833, upprättade förslag; och kommer emedlertid fem (5) procents årlig ränta att lill Canal-Bolaget af Riksgälds-Contoret erläggas för den sålunda innestående summa, hvilken för närvarande utgör Ett Tusende Nio hundrade Fyratio två (1,942) Riksdaler. p §. 11.
Den för Södertelje Canals underhållande af Rikets Ständer vid 1828—i83o årens Riksdag beviljade fond af Trettio Tusende (3o,ooo) Riksdaler skall, emot utgörande af ränta till Canal-Bolaget med fem för 16 Ståts-Utskottets Memorial, N:o 494, hundra årligen, i Riksgälds-Contoret innestå, intilldess fonden behöfver för det dermed afsedda ändamål användas. §•
I2, Sedan det, vid de a:ne såstförflutna Riksdagarne, bestämda vilkor för eftergiften af Bankens och Riksgälds-Contorets fordringar utaf Hjelmare Canal och Slussverks-Bolag, för meddelade lånebiträden å ett sammanräknadt belopp af Sju hundrade Trettio Tusen (^3o,ooo') Riksdaler, numera blifvit fullgjordt, medelst aflemnandet till Riksgälds-Contoret af en, såsom fond för nämnde Canals framtida underhållande, utafCanal-Directionen å Bolagets vägnar, under den 23 Januari i83c/, utgifven och i Canal-Bolagets fastigheter stora Wallby och Oppeby intecknad skuldförbindelse å 15,ooo
R:dr med löpande 5 procents årlig ränta, så hafva Rikets nu församlade Ständer, i afseende på ifrågavarande fond samt dess förvaltning och användande, stadgat och förordnat: i:o alt räntan för omförmälde förskrifning, tillika med de, genom utlåning af denna räntas årliga belopp, ytterligare uppkommande ränlemedel, förblifver under Directionens vård och förvaltning, intilldess en viss betydligare summa såmedelst blifvit bildad, och hvilken summa tills vidare bestämmes lill ett belopp af högst 6,ooo R:dr, hvarefter
Direclionen skall för densamma till Riksgälds-Contoret aflemna sådane låne- och säkerhelshandlingar, som öfverensstämma med det Reglemente för dessa medels utlåning, hvilket Kongl. Maj:f, efter dertill af
Directionen afgifvet underdånigt förslag, lärer täckas i Nåder fastställa och utfärda; 2:0 att de för dessa lånebandlingar inflytande räntemedel äfvenledes må af Directionen uppbäras och förvallas, intilldess, genom desamma och de i föreslående moment omförmälde räntor, den deruti bestämda summa uppkommit; 3:o alt dessutom de smärre contanta tillskott, som Directionen, enligt den till Riksgälds-Contoret nu ingifna plan för Reparations-fondens bildande, å Bolagets vägnar, erbjudit, må genom Directionen förvaltas och eöras fruktbärande, likasom de öfverskott, hvilka komma att återstå, efter ■Stats-Utskottets Memorial, jV:0" 494.
17 efter det lånehandlingar till de i planen beräknade belopp blifvit, vid deruti bestämda tider, till Riksgälds-Contoret aflemnade; 4:o alt Directionen deremot skall vara Riksgälds-Contoret ansvarig, att den för hvarje år upplupna lantan å ej mindre ofvaunänHide förskrifning, ! än då samlade länle- och lill skotts-medel, valder, vid éfels slut, för reparations-fondens räkning, fr uglbärande, efter en tills vidare till 5 procent bestämd räntefot, så ali fonden, under hvarje års lopp, lillvexer med en summa, motsvarande 5 procent å fondens ursprungliga belopp och den vid samma års början befintliga räntebehållning j 5:o alt, till säkerhet för fondens bildande, i öfverensstämmelse med de derför i lörrberörde plan tillämpade och nu fastställda grunder, ]>i rectionen bör till Riksgälds-Contoret afgifva en serskild förbindelse att vid de i planen uppgifna tidpunkter Lill Contoret aflemna föreskrifna låneoch säkerlietshandlingar för de då ullånade ränte-medlen, och hvilken förbindelse, till en början, bör omfatta tiden till i854 års slut, samt följ— agtligen afse de Contoret, vid nedannämnde tidpunkter, enligt samma plan, tillkommande lånehandlingar, nemligen t vid slutet af år j845, för 5,000 B:dr, vid i85o års utgång för 6,000 R:dr och vid 1854 årsslut för 5,000 R:dr; hvarförutan
Directionen bör hos Contoret ställa antaglig säkerhet för ett belopp af 5,000
R:dr utaf de under Directionens vård befintliga, Reparations-fonden tillhöriga, medel; 6:0 att, innan den, genom influtna räntemedel, bildade behållning uppgår till en summa, motsvarande det ursprungligen afsatta samt i stora Wallby och Oppeby intecknade capital-beloppet af i5,ooo R:dr, får någon del af denna behållning till utgifter för Canal- och Sluss-verkets underhållande icke användas; 7:0 att nyssnämnde capital-belopp, icke under någon händelse, får, utan Rikets Ständers dertill serskildt lemnade samtycke, från RiksgäldsContoret, till större eller mindre del, uttagas och af Canal-Bolaget disponeras 5 Bih. tilt R.
Prot. 1840 och 1841. 4 Sami. 1 J/d, 3 Band, 19 Haft. 3 18 Stats-Utshottets Memorial, N:o 494.
8:0 att den, genom ränlemedlen, uppkomna behållningen må endast användas till företagande af sådane störie oundvikliga reparationer och arbeten, som icke, utan afbrytande af segelfarten å Canalen, kunna verkställas och hvilkas kostnader öfverstiga Bolagets då samlade, härtill disponibla, besparingsmedel, jemte de förväntade öfverskotten å Canal-iukomstepne för de 3;ne nästföljande åren; 9:0 att, vid dylikt tillfälle, skall af den embetsn^ndighet, som bar sig uppdraget öfveiinseendet öfver vattencommunicalions-anstaltarne i Riket, undersökas och pröfvas, huruvida och till hvilket belopp bidrag till det af Bolaget föreslagna och af bemälde embetsmyndighet tillstyrkta arbetets utförande bör af ifrågavarande Reparations-fond utgå ; och 10:0 att, sedan helopppt af ett sådant bidrag på detta sätt blifvit bestämdt, böra reparations-londen tillhöriga lånelnmdlingar å en deremot svarande summa af Riksgähls-Contoret till Canal-Directionens disposition utiemnas
Om och när, i följd af de till Riksgälds-Contoret för utlånade räntemedel aflemnnde säkerhetshandlingar, någon intecknings-förnyelse, bevakning eller utsökning erfordras, skall Directionen foga anstalt härom, utan alt Contoret dermed behölver taga någon befattning; och böra således de lane- och säkerhets- samt öfriga handlingar, som Directionen, för fullgörandet af detta åliggande, mäste begagna, uppå skeende anmälan hållas densamma tillhanda, emot dess afgifvande förbindelse att handiingarne till Contoret återställa, så snart de blifvit för ändamålet begagnade. § i3.
I öfverensstämmelse med Rikets Ständers, vid sistförflutna Riksdag, fattade be lut, och sedan den af staden Ystad deiefter erlagda ränta för den del eller 16000
R:dr af stadens såkallade casernbyggnads-lån, med hvars inbetalning anstånd vid nästföregångna Riksdag medgafs, blifvit
xiii staden återställd, skola de, från och med år 1835, till Riksgälds-Conloiet inbetal ia och derstäd s ännu innestående capital- och räntebelopp å Contoreis hos städerna Malm» och Ystad egande fordringar för de dessa städer, till uppf rande af casern- och stall-byggnader åt dervaiande gaenisoner meddehde ian, hållas Kongl.
Majit, uppå Dess Nådiga reqvisiliou, Stats-Ulskoilcts Memorial, N:o 494.
19 tillhanda, för alt dermed anskaffa anskaffa erforderliga Stall- och Magazinsbyggnader för den i Ystad förlagde Sqvadron af Kronprinsens HusarRegemente, för hvilket ändamål de ännu återstående fordringarne för berörde lån jemväl böra, derest sådant i Nåder äskas, till Kongl. Maj.-t öfverlemnas; kommande dock hvad, som utaf dessa lånefordringar för ifrågavarande ändamål icke behöfver användas, att till Riksgälds-Contoret erläggas, enligt de för lånens återbetalning meddelade föreskrifter och med ia 11 a— gande, att staden Ystad nu ytterligare blifvit, till och med i84i års slut, befriad från de stadgade ränte- och capital-afbetalningarne å ofvanomförrnälde låne-andel.| §. 14.
De medel, som, i följd af den, vid 1828—i83o årens Riksdag, vederbörande jordegare medgilna lösningsrätt af de å kronoskatlejorden vexande ekar, till Riksgäls-Contoret redan influtit och framdeles inflyta, skola, efter vederbörliga reqvisitioner, utbetalas i den nion, dessa medel, till kostnader för ekplanterings-skogars anläggning och underhållande, varda af Kongl. Maj:t anordnade. §. .5.
För Lappmarks Ecclesiastik-fondens, efter sista Riksdag, till Riksgälds-Contoret öfverlemnade behållning, utgörande Sextiosju Tusen Etthundrade Åttiofyra (67,184) Riksdaler, 37 sk. 2 r;st., skall Riksgälds-Contoret erlägga Fern (5) procents årlig ränta, som vid hvarje års slut, med 3,35g R:dr 11 sk. 6 r:st., till Kongl. Stats-Contoret inbetalas.
S Likaledes skall för det, enligt 177g års Riksdagsbeslut, såsom hemgift åt dåvarande H. K. H. Hertigen af Södermanland anslagna Capital af 100,000 R:dr, Fem (5) procents årlig ränta af Riksgälds-Contoret godtgöras och, efter H. M. Konungens anvisning, på hittills vanligt sätt utbetalas. §•
I7- Der prtescriptiomtid, i afseende på någon serskild del af RiksgäldsContorets skulder, icke blifvit stadgad, komma skuiderne, intilldess annor - 20 Stats-Utskottets Memorial, N:en 495. londa af Rikets Ständer förordnas, alt i vederbörlig ordning liqvideras, utan afseende på den tid, inom hvilken fordringar hos enskilde, eller hos KoDgl. Maj:t och Kronan skola nu eller framdeles göras gällande. § 18.
Äldre ännu outredda Krono-ford ringar och anspråk skola, enligt förut utfärdade Reglementen och Författningar, af Riksgälds-Contoret liqvideras, sedan desamma blifvit vederbörligen pröfvade och godkände; hva* dan Fullmägtige också, innan någon sådan, i laglig ordning och inom föreskrifven tid, bevakad fordran varder af Kongl Maj:t till betalning fastställd, böra sig deröfver i underdånighet yttra; egande Fullmägtige att, o>m så nödigt pröfvas, utsätta betalningen på terminer, lämpade efter Contorets tillgångar, äfvensom att å fordringens belopp utfärda obligationer med ränta, hvilken dock ej får öfverstiga fyra (4) procent om året.
N:o 4p5.
Ank„ till Exp, Utsk. den 14 April, kl. 1 e ro.
Memorial> med förslag tilt reglementariska föreskrifter, motsvarande ^'.de afdelningen äf 18JS års Reglemente för Riksgälds-Conior et.
C%5.
Afd.)
I öfverensstämmelse med den 1 Memorialet N:o y^ra^e ^sigt, bar Stats-Utskottet ansett sig tru böra till Rikets Ständers pröfning och fastställelse serskildt Öfverlemna förslag till regie menta risk a föreskrifter för Fullmägtige i Riksgälds-Contoret, i afseende på utredningen af Götha Canal-Bolags och Malmö f. d. Discont-Verk, hvarom Sjunde Afdelningen af det, vid sista Riksdag, för nämnde Conior -utfärdade Reglemente handlar.
Vid uppgörandet af ifrågavarande föreskrifter, bar Utskottet bibehållit de i 65—68 af nyssberördé Reglemente intagna stadganden; dock Sicits-Ulskottets Memorial, N:o 495» 2* med iagtlagande af de förändringar i samma stadgandens redaction och ordningsföljd, som Utskottet funnit lämpiiga och ändamålsenliga.
Derjemte har Utskottet, bland dessa föreskrifter, infört Rikets Ständers, genom bifallandet af Utskottets Utlåtande ]\":o lig, meddelade beslut, angående discont-utredningens fortfarande besörjande af Fullmägtige intill nästa Riksdag, och de åtgärder, som till densammas fortskyndande under tiden böra vidtagas.
Utskottet bar äfvenledes tillagt, dels stadganden om räkenskapernes förenklande, samt granskning i Riksgälds-Contorels RevisionsContor, dels ock en ny §., angående afgifvandet af berättelser till Rikets Ständers Revisorer och nästkommande Riksdags Stats-Utskott, rörande fortgången af Discont-Verkens utredning; hvaremot Utskottet uteslutit den lill instruction för Revisorerne hörande föreskriften i §.
6<j, angående åliggandet att granska denna utredning.
Stockholm den i3 April 1841» Fortsättning aj Forslaget till fornyadt Reglemente för Rikets Ständers Riksgäldskontor, angående Gotha Canal-Bolags och Malmo J. d.
Disconters utredning. §* Den ännu återstående utredningen af Götha Canal-Bolags och Malmö f. d. Discont-Verk besörjes fortfarande intill nästa Riksdag af Follmägtige i Riksgälds-Contoret, på enahanda sätt som hitintills. §•
För hvardera af dessa
Disconter föras serskilda räkenskaper, dervid till åstadkommande af ytterligare minskning i utredniDgs-kostnaderne, ali lämplig och ändamålsenlig förenkling i bokförings-sället iagttages.
Likaledes föras serskilda protocoll öfver de hos Fullmägtige, rörande hvartdera Discout-Yerket, förekommande, ärenden. 22 Stats-Utskottets Memorial, N:o 495. §•
Granskningen af Discont-Verkens räkenskaper verkställes i Riksgälds-Contorets Revisions-Contor. §•
För alt betrygga det allmänna mot förlust, i följd af Discont-Verkens utestående fordringars indrifning, bör befattningen med dessa fordringars utsökande och indrifvande, samt utförandet af Discont-Verket rörande rättegångar äfven framgent uppdragas ät någon skicklig och pålitlig person, hvilken deremot åtnjuter vissa af Fnllmägtige bestämda procent å de medel, som af honom indrifvas och behörigen redovisas; börande följaktligen, såsom villkor härvid, stadgas, alt fordringarnes indrifning och rättegångames utförande icke komma alt för
Discont-utredningen medföra andra kostnader och utgifter än nyssberörde indrifnings-procent; hvarförutan Fullmägtige böra fortfarande förbehålla sig atl, utan hinder af Ombudets rätt till indrifnings-procentens åtnjutande, låta för längre eller kortare lid inställa executiva åtgärder, samt uppgöra och afslula accords-liqvider med vederbörande gäldenärer, på sätt här nedan stadgas. §•
Till fartjsbyndande af Discont-utredningens afslutande, ega Fullmägtige att jämväl hädanefter lill pröfning och slutligt afgörande företaga inkommande accords- anbud, i afseende på liqviderandet af f. d.
DiscontYerkens återstående osäkra fordringar, medelst erläggandet af något visst belopp, äfvensom att för sålunda liqviderade fordringar meddela gäldenären bevis om frihet från allt vidare kraf.
Derjemte böra, för samma ändamål, Fullmägtige, efter infordrandet af nödige ansedda upplysningar, åtminstone hvartannat år, eder före Rikets Ständers Revisorers sammanträden, genom anställande granskning af härvid förekommande förhållanden, undersöka och pröfva, hvilka återstående låne-fordringar kunna, titan äfventyr af förlust för det allmänna, afskrifvas, när utrönt och, så vidt möjligt är, styrkt blifvit, ali icke den ringaste tillgång för desammas godtgörande till större eller mindre del finnes att påräkna; och skola Fullmägtiges i sådant afseende vidtagande beslut, tillika med de skäl och omständigheter, hvarpå hvarje dylikt beslut sig grundar, Rikets Ständers Revisorers serskilda granskning och bedömande underställas; hvarefter dessa Ståts-Utskottets Memorial, N:o 495, 28 af Revisorerne jemväl medgifna afskrifuingar må i Discont-Yerkens räkenskaper verkställas.
• '•
Räntan å Discont-Verkens fordringar beräknas efter samma grunder, som, vid ränte-beräkningen för Rikets Ständers Banks allmänna <1 isconl-lån, skola iagltagas. s Derest, emot all förmodan, vid utredningen af ifrågavarande 2:ne Disconl-Verk, något öfverskott skulle uppkomma, sedan skulderne, på föreskri 1'vet säll, blifvit betalda., samt ersättning för utrednings-orakoslnaderne innehållen, skall ett sådant öfverskott tillhandahållas i första rummet vederbörande
Disconts borgenärer till ersättning för förlorad ränta ä deras blott lill eapitalet i flere terminer betalde fordringar, och derefter actieegarne i den Discont, der öfverskottet uppkommit.
Öfver fortgången af Discont-Yerkens utredning afgifva Fullmägtige Berättelser till Rikets Ständers Revisorer, äfvensom till Rikets Ständers Stats-Utskott vid nästa Riks lag.
Vid Revisorernes sammanträden, och vid Riksdagens början afgifvas jemväl af Disconl-Ombudet berättelser om de med
Disconternes fordringar efter hvarje revision inträffade förändringar, samt beloppet af, för dessa Verks räkning, indrifna och behörigen redovisade medel. STOCKHOLM, Elmuns och Granbergs Tryckeri. i84i Stats-Utskottets Utlåtande , IV :o 496. 1 N:o 496.
Ani. till Exp-Utsk. den 14 April 1841 > kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af Krigs-Commissarien E. G.
Lallerstedts ansökning om f örlängdt arrende å Starby Kungsladugård.
(I. A.)
Uti en till Kongl. Majit i underdånighet ingifven skrift, hvilken, jemte vederbörandes i ämnet infordrade yttranden och öfriga till målet hörande handlingar blifvit genom Nådig Remiss af den 18 sisllidne Mars till Stats-Utskoltet öfverlemnad, har arrendatorn af Kungsladugården Starby, med underlydande lägenheter, i S:t Pehrs socken, Dahls Härad af Östergöthlands Län, Krigs-Commissarien E. G. Lallerstedt anhållit, att, i anseende till de af honom å egendomens förbättring använda omsorger och nedlagda beydliga kostnader, undfå trettio års förlängning af arrende-rätten dertill, räknadt från midfastan år 1843, då nu gällande arrende-contract går till ända, emot erläggande från sistberörde tid af en efter egendomens närvarande beskaffenhet och afkastning lämpad förhöjd årlig arrende-afgift af Sex Hundra tunnor spanmål, hälften råg och hälften korn, i ett för allt, att på bestämd termin antingen in natura levereras eller med penningar betalas, samt emot underhållsskyldighet efter Lag, men med befrielse från de, enligt arrende-contractet af år 1801, arrendatorn nu åliggande serskilda förbindelser att plantera träd, att befordra god kreaturs-afvel, att drifva gräsodling, att vidmagthålla Linneväfnads-fabrik i Wadstena och att odla lin, hvilka praestationer, såsom numera dels ändamålslösa, dels icke vidare erforderliga , sökanden önskade få utbyta emot skyldighet att till Kronan, utan någon dess kostnad, vid arrende-tidens slut afträda i fullgod t skick all den honom tillhöriga åbyggnad å den till Kungsladugården hörande Herrsjöängen, äfvensom sökanden afstode från all rättighet lill disposition af de vid Kungsgården befintliga inventarier, hvilka sålunda kunde för Kronans räkning föryttras; och har Lallerstedt> uti en sedermera i underdånighet inlemnad serskild skrift, förklarat, att, i händelse hans omförmälde arrende-anbud funnes antagligt, sökanden underkastade sig alla de förbindelser, såväl i afseende på byggnadsskyldighet och skogshushåll Bih. till R.
Prot. 1810 och 1841. 4 Sami. 1 Afd. 8 Band. 20 Häftet. Stats-Utslcotlets Utlåtande. y N:o 4g,6. ning, sorn ock i öfrigt, hvilka, enligt nu gällande föreskrifter för XCungsladugårdars. ularrendering, höra arrendatorerue deraf åläggas.
Af de Utskottet tillställde handlingar inhemtas: att, sedan genom Kongl. Brefven till Kammar- och Commerce-Collegierne af den 12 Februari och den 27 Qctober i8or samt Collegiernes, på grund deraf, utfärdade Contract den 3 December 1801, Kungsladugården Starby, som förut varit utarrenderad till Wadstena Kammarduks- och Linne-fabriks Bolags Intressenter, blifvit till Capitainen H. S.
Vult von Steijern upplåten under arrende på 3o år, räknade från midfastan år i8o3, emot årlig afgift af Två Hundra tunnor spanmål, hälften Råg och hälften Korn, så hade, i anledning af bemälde arrendators underdåniga ansökning att, till någon ersättning ej mindre för de betydliga förluster, hans fader, Åssessoren Vult von Steijern fått för bedrifvande af Linnefabriken vid Wadstena vidkännas, än ock för sina egna uppoffringar till förbättrande af Starby Kungsgård, hvars värde vore derigenom betydligen förhöjdt, erhålla utan serskild lösen everdelig skattemannarätt å lägenheterna Vallaslallen och Herrsjöängen under Kungsgården, Rikets Ständer, enligt underdånig skrifvelse den 15 Januari i83o, funnit sig icke kunna bevilja, det nämnde lägenheter finge Kronan afhändas, men, såsom lämplig uppmuntran för Majoren Vult von Steijern_, tillerkänt honom och hans rättsinnehafvare den förmon, att vid dåvarande arrendetids utgång, tillgodonjuta förlängning i Contractet om Starby Kungsgård på tio år, och således under berörde tid hela Kungsgården, jemte Vallaslätten och Herrsjöängen, ytterligare under lika vilkor som dittills, odelade innehafva och begagna; hvilket Rikets Ständers beslut blifvit af Kongl. Maj:t i Kader stadfästadt, hvarefter, uppå derom gjord ansökning, Kongl. Kammar- och Commerce-Collegierne, jemlikt utfärdad!
Transport-bref af den 7 Februari i833, bifallit, att den Majoren Vult von Steijern tillkommande arrende-rätt till Kungsgården med underlydande lägenheter för återstående arrende-tiden intill den 1.4
Mars i843 finge på nuvarande arrendatorn, Krigs-Commissarien Lallerstedt öfverlåtas.
Landshöfdinge-Embetet i östergöthlands