Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Momentet 2 Bifölls jemte Ulskottcts tillägg, dödskalle wid stukct pttcrligarc tilläggas, ut! Loll-ritnLionS - Utskottet stör alltid owilkorli^en grfwa Ständerna del af allt hwatz til! detsiuunia inkommer, sä snart Utskottet sig deröfver yttrat, samt derjämte lata delta ptt yttrande medfölja.
Momentet g:dje Bifölls med förändring af orden äge att till skall; wiv slutet skulle tilläggas, att det ar hwarje enskilds LedamoiS af LontrUntionS - Urskottet skyldighet att hoS sitt Stand anmäla, om wid granskningen af Stats - Rådets protocoilcr, han sinner Utskottet ej hafrva gjort afseende pä de t detta Moment nämnde ÄmbetSmänS förhållande, hwiiken anmälan dock remitteras til!
Utskottets utlåtande, hwarefter och sedan det inkommit, Stånds ma pröfwa oin den gjorde anmälan bör stänwisas tili Justitia - OmbndSmannenS handlägIning eller ej.
Momentet 4 Bifölls med den förändring, atk skall sättes l stället för åge.
Momentet 5 skulle utgä, enligt htvad §onsti« tutions - Utskottet sjelf föreslagit. § Zo. Momentet 1 Bifölls med ben af Utskottet föreslagna förändring.
Momentet 2 bifölls
Utskottets omarbetning med följande tilläggning ester orden medlen emottagit: och äge GtatS - Utskottet äfwen efterse räkenskaperne ä aila de medel Stats - Lontoiret tlil weder störande werk och behof utaSsignerat.
Tredje Dand.
N:o 223. 3»« 4654 Den 28 October.
Inuti samma Moment skulle sättas
Dall i stället för äge.
Äfwcn Bifölls Utskottets särskildt tillagdt Mo« mcnt. Z ZI Bifölls. § 52 Bifölls jemte Utskottets tilläggning, dock att ur den sistnämnde skulle utgä orden InstructlonS utfärdande och.
H 8Z Bifölls, jämte Utskottets förändringar, dock att Ledamötcrncs antal skulle förökas till 24. § Z4 Bifölls med följande tilläggning efter or« den af alia stay; chwad de röra uppfoftringö, och undcrwisnirmSwerken, allmänna Zattigrvardcn, LandthuShallningen, Bergwerk m. m. § Z5 Bifölls. § z6 Bifölls med förökning af Ledamöternes antal till 16 samt med Utskottets tilläggningar och förändring. § Bifölls jemte Utskottets förändring och tilläggning, dock att i den senare, efter Consritutionö Utffottet, införes: och Banco - Utffottet. § Z8- I lörsta meningen skulle efter orden kwä tredjedelar tilläggas, af ywarje Slandö i stället för UtffottetS. 5?
andra meningen skulle i stället för per La pilL, sällås Slandö - wis.
Dcn 28 Dctober.
I stöllet för Tredje meningen bifölls UtlkoltetS förändring, och dercflcr skulle i stöllet för Besinnas rösterne lika delade, saltas stadna Tina Ständ kinot Twa.
Äswcn tillädes rörande Banco - Utskottet, att när i understälininuS - siagor twa Stand stadna enrot twa, bära oltcrnativerna R ksenS Ständer ineddelas; men i de mål där B.mcoUtstortct äger afgörande ratt, åge ordföranden Vorum clceistvuM. . § gc) Bifölls första hälften; och den af Utskottet föreslagna ändring skulle ukgt, och l stöllet söttas: som enligt Riddarhus - ordningen dertill berättigad ar. Z 40 BiföllS. ^ ar antogs i följande ordalag:
Tjenstgörande Stats-dRinistrar, Stats Råd, Justina-R -d, ^otLantzler, Justitia-Cantzler, Justitia - Ombudsman samt Stats Secreterare, dä de enlrat hwad hwarje Stånds särskilda ordningar stad. ga, dertill berättigade äro, kunna ej säte och stämma i sitt Stånds plana särnekaS, de särskilda sall för Stars - Rådets Ledamöter undantagn»:, da dem, enligt Regerings - formen , uppdragit är, att med konungslig magt och ratt st>>ra.
I Utskott eiler wal lili UtjkottS» Ledamöter mä icke någon af förenämnde personer deltaga.
Ä'wen skulle l sista meningen förklaras, att i mäl som personligen röra en Ledamot af rtt Ständ, mä 4656
Den 23 October. mä han plena eller Ukffott öfwerläggnmgarne men icke besiuten öfwerwara. Z 42, punkten 1, Bifölls sä förändrad som Utskottet densamma föreslagit.
Punkten 2 af Utskottets första förslag bibehölls, dock Munda förändrad:
Galle likrväl ej detta stadgande i afseende pä StatSConroiret, hwilket, likasom Banco-och Riksgälds - wäcken, bär i frågor om sjelfwa redsiviSningen af medlen alla äskade upplysningar omedelbarligen meddela. § 4Z Bifölls med den af Utskottet föreslagna förändring. § 44 Bifölls. § 45 Bifölls med följande ändring i sista raben Eruntlagarna, Riddarhus - Ordningen eller GtändenS ordningar och Beslut fbrcffrifwa. § 46 Bifölls med Utskottets förändring, § 47 BiföllS med den tilläggning, att efter or, ben: sä framt ej Gtändcn derom, särras: L wig. tiga mål. § 48 BiföllS med Utskottets förändring. § 49 Bifölls med tilläggning efter ststa orden: med dertill hörande actec och handlingar. § 50 Bifölls med den förändring, akt i stället för personliga färolämpanden och oanständiga uttryck, sättes: personligen förolämpande uttryck.
Äfwen bifölloS de af Uiffottck föreslagne förändringar.
Den 23 October. 46g? § 51 BiföllS med tltskottetS förändring. § 52 Bifölls sädav dcn i Ukffollets första för» stag finnes redigerad. Z sz Bifölls med Utffoltcls förändring. § 54 LEalebes. § 55 Bifölls med Ulskollels förändring, samk esker orden:
Grundlagarnas lydelse, följande tillägg» ning, börandeS förut hafwa skälen till sitt wag» rande anfört. § 56 BiföllS Constitutions-Utssotkcks omarbetade förslag.
H 57 BiföllS semke Utskottets tillägg, pä dck fäkt, att efter orden: archiv förwaraS skulle införas följande: desiutoin bör, enär malet något Utskott angar, ett exemplar äfwen Utffottet meddelas, samt att sista meningen sälunda förändras: dock bör protocollS - Utdraget derom, eller om sakcnS wigt fordrar en sadan skyndsamhet, att det ej mcdhinneS, en af StändetS Secreterare behörigen patecknad afskrift af den proposition soiri Besluter grundat, alltid tillika åtfölja, och af Ordföranden för Depulationeni de andra stånden, högt uppläsaS. § 58 Difölls. 59 Bifölls. § 6o Bifölls mrd UtssottekS tilläggning.
Oerr 4vZ3 Den 28 October.
Den af Constitulions - Utskottet förcflagna nya § ölföllS, och skulle öli»wa den 6t:ste samt uumcecringell af de följande alltsä förändras. § 6l ("2)
Bifölls med den förändring, att r stället fördra i § ! öreflngne uilvttniug af en Ledamot» skulle, till uttdwikaudc af pLim Vors, sa snart de slutna VoterinstS - Gedlarne inläinnade dlifwit, och förän någon blifwit öppnad, en uttages och genast först öres, Äövcn skulle tilläggas, att nämnden rj singe ötskiljaS förrän walet worc fbrrältadt.
F 62 (6z) Bi'ölls snedden omställning af ord, att i stället för: genom Electorer, tolf af hwarie Gland nämnde, sättes: genom tolf af hwarjö Gland nämnde Electorer. § 6z (64) Bifölls. § 64 (os) BiföllS. §, 6s (66) BiföllS med förändring af ordck Instrnc ion kill Reglemente. § 66 (07) BiföllS. § 67 (68) Bifölls med Utskottets lilläggningar. § 68 (69) Bifölls. § 69 (70) Böljan skulle sälunda förändras:
Inga andra kunna wäljas eker wara fullmägligc m. m. och efter eidet Riksdagsmän sillillc sällås: eller til!
Ledamöter t Utskott wäl s S:
E'ter videt rcdowisande skulle sättas: elier löntagare.
Den Den 28 October. 4659 Den sörlin eif Utskottets tilläggniugar DiföllS; j ben cindrn tillagningen skulle införas: efter orden Rikösens Ständer aliena, följande: och enligt de ftnsiructioner de stadgat stafwa, och i stället för: som 111 § lil.
Nl. skulle sätters: som l i o oest ril Regeringsformen Riksdagsmän tillägga. § "0 (77) Bifölls med UtskoltctS tilläggning. § 71 (72) Bifölls med Utskottets tilläggning. H 72 (7g) Bifölls, jemte UtskvttctS tillägg, ning, dock nied ben förändring, att i stället föröden i 69 T Regerings - formen stadgade uttotlning af en Ledamot, skulle nyttjas den utwägen att ester rösternaS afgifwande en sedel uttages och förstörcS. § 7Z (74) Bifölls. § 74 (77) 3 denna Z skulle införos efter or, den särskildt förordnadt är följande: samt allmänna stuSlMiningömal, stwarom i 89 Z Regeringö - formcn är stadgadt, gällc m. m. Äfwcn bifölloS Utskottets lilläggnrngar. § 75 (?6) Bifölls Utskottets noa rcdocston, med tilläggning trid stulet: dock dör den af Riksens GtänderS Utskott elier Revisorer förrättade generella öfwersigt af StatSinedlenS utdelning, icke förhindra wcderdörande Lmdetömän att wärkställa den Speciella revision, som dem i kraft af deras Linders - befattning tillkommer. § 76 (77) Bifölls med tilläggning af i:sta momentet: dörandeö detta Stadgande jämts Riksdags-kallelsen, a asta predikstolar i Riket uppläsas Äf - 466a Den 23 Octsber. Äswcn bifölls
Utskottets tilläggning.
Efter flutet af § skulle tilläggas:
Utöfiver den wänlig garnison och ÄllngSwakt fa ej troppar finnas sammandragne, eiler sammandragas pä 10 nul nära Rikvdags-octen. § 77 (73) Bifölls med Utskottets tillägg; ine» efter dct senare skulle sättas: tAälle likwäl, om lyan efter stedd kallelse sig ej inställer, l-wad Lagen i t!-p fall stadgar. § 73 (79) BiföllS med Utskottets tilläggning gar, dock akt i det förcflagne nya momentet skulle sättas, i stället för: som är Lopm för sin familj, följ rude: som enligt Riddarl-nS - ordningen til! slate och stämma berättigad är; och att i sista tilläggning?,! skulle införas ordet senare emella!, dessa och fall. § 79 (3o) Äifölls: § 80 (Zi) Bifölls med Utskottet- tilläggning dock att i sjelfwa § efter:
Landt - Marstalken och Talemän skulle sättas: ester föregånget bestut r sitt Stand. § 81 (82) Bifölls med tilläggning af ordek underdåniga framför afstedS-uppwaktningar.
Efter fulländad pröfning af förslaget till Riksdags - Ordningen, beflöt Högloft.
Riddcrskapet och Adeln, att sä wida de öfrige respcctive Ständen sig med Rioderskapet och Adeln om samma utwäg förena, genom sina Elcctorer utwälja 6 Ledamöter, som stulle äga Dcn 23 October. 466: ilga att med Ledamöter till lika antal walde af de öfrige Ständcn sammanträda och utgöra rtt Utskott, hwilkct gemensamma U/skott borde öfiversc och jemföra de > samteligc Riks < Ständcn öfwer Riksdags» Ordningen fattade lcrfkilla beflut, samt sädanr Zemnkiungar af de ffiljaktiga meningarna förestä, som kunde till enstämmiga stadgindcn af Riks - Ständcn leda: om hwitket allt de öfrige respective Ständcn ffullc genom Utdrag af Protocollcrnc wänligen underrättas, lstc lupra.
IusteradcS kleni-Protocollcrnc för dm 18 Octoder för- och eftermiddagen, den 19 October för- och eftermiddagen samt den 20 October för - och efterMiddagen.
Riddcrstapct och Adeln ätssiljdcs kl. 2.
In ststam krotocolli. 6.
Lilvslstolps.
Lördagen den 28 October. klenum kl. 5 eftermiddagen.
Ordförande Herr Grefwe Os la Garells, harola.
Justcs 4662 Den 25 Dctober.
Justerades kleni - Protecvllcrna för ben 21 Oolober för- och eftermiddagen.
Ribderssapck och Adeln ätstiljdcs kl. ^ kill 7.
In stZem krorocoiii kälsrm. klemming.
Mändagen d. zo October. klanum klockan ^ kill 11.
Justerades klem-Protokollet för den 2Z Oc kober.
Upplästes följande: Konql. MasttS Nädiga Propostkien till Riksens Ständer, angäendc huruwida Jnstrvckivn w.ä wara af nöden för Riksens Ständers Fnllntägtige eller Wedcrbörandc Cmbcrsmän, hwilka i frägor om eftergift, af ädömdc er. sättningar, som tillhöra Riksens Ständers Penninge - Werk, StatsWcrket, eller de under Collcgierne och serffildc Oirectioncrs stprclsc wa. rande Cahor, böra wara hdrde.
Hos Kongs. Ma):t har i anledning af betz Högste
Domstols i underdärrighel gjorde hemställan, i öfwer.
Dcn 2Z October. öfwerwägande kommit, huruledes esomoftast ansökningar till Kongl.
Masit i uudcrdänighet blirwit ingifae, om cftcrgifr af ädSiudc ersättningar, hwilka, tillhörige antingen Riksens Ständers Penningc-Werk, eller StatsW. rket, eller de u der Eollcgicrnas och scrffilde
Direktioners styrelse warande Ensior, uppkommit, dels i sammanhang och såsom en följd af UppbdrdSmänS lill, grepp eller wangömo, samt Cmbets - och Tjenstcmäiis felagtighelcr, uuderlätne controllcr, blotta misitag eller mindre uppmärksamma tillsyn, dels och frän contracter, asflntade med Kongl. Maj:t och Kronan eller Borgen för Embetsmän eller andre ingängnc förbindelser.
Desse ansökningar hafwa wunnlt det olika afseende, hwar. till olika omständigheter kunnat föranleda.
I dylika frägor, sä wäl som dem, hwilka angä tillämpning as serskilda straff, som Lag eller Författningar i öfrigt utstaka, inträffa wisierligcn nägon gäng händelser af dcn synnerliga bcffaffenhet, att billigheten synes böra medgifwa, hwad den stränga räktwisan icke tillätit; det händer-chc sällan, enskilde personer emellan, att dcn ena salunda bewekcs till eftergift af det hwarä han hoS den andre lagligen kunnat äga aistpräk; och pä desie har det alltid warit, och syaes alltid böra wara, högsta Styrelsens rättighet, att dä dcn ä eira sidan, med tillbörlig alfwarsamhct, tillhäller wedcrbörande fullgöra deras skyldigheter, wakar öfwer de allmänna medlens be. höriga anwändandc, och befordrar LagarncS wcrkstäl. lighet; ä andra sidan, enär skäl dertill p' öfwas för handen, äfwcn lemna den eftergift, omständighekerne och billigheten kunna fordra
Och som ivid förefallande frägor i ofwannämnde ämne betänkligheter möta, i anseende till de medel, hwilka tillhöra Riksens Ständers P.n,-inge - Werk och de stag af ersättningar till StatsMerkel, hwilka icke härröra frän nägot af den till ersättningen dömde personens brott eller sel, utan annorledes - 4664 Den Zv October. lebes uppkommit, framställcS nu af Kongs.
Majit kill Riksens Stander den fräga: om och hwad Jnstruckioa i»ä wara nödig att meddela wederbbrandc Ständernes Fullmägtige eller Cmbetsinän, hwilka i fäderne fall, som förenämnde äro, böra wara hörde.
De uti Konungens Högsta Domstol, samt inför Kongl.
Maj:t i wälet foebe Protocollcr warda härjemte bifogade.
MaZ:k fbrblifwcr samteligc Riksens Ständer med all Kongl.
Näd och ynnest städse wälbewägcn.
Stockholms Slott ben 19 Oktober 1309. c ^ k r.. ^s. 6.
Björkman.
Utdrag af Protocollct, hället i Konungens Högsta Domstol ben 16 Octobcr 1309. S. D. I anledning af en förekommen fräsa, erinrade sig Högsta
Domstolen, huruledes esomoftast ansökningar till Kongl. Majit i undcrdänighet blifwit ingifnc, om eftergift af ädömde ersättningar, hwilka, tillhörige antingen Riksens Ständers Penninge-Wcrk, eller Stats-Wcrkct, eller de under Collegiernes och serffilde
Dircctioucrs styrelse warande Cahor, uppkommit, dels i sammanhang och säsom en följd af Uppbördsmäns tillgrepp eller »vangömmo samt Embcls- och Ljenstemäns felagtigheter, undcrlätne controller, blotta Den Zo October. 4665 misitag, eller mindre uppmärksamma tillsyn, dels ock frän Controctcr afslutade med Kongl. MajU och Kronan cllcr Borgen för EmbclSmän eller andre ingängne förbindelser.
Dche ansökningar hafwa wunnit det vlika afsccnde, hwartill olika omständigheter kunnat föranleda.
I dylikc frägor, sä wäl sorn dem, hwilka angä jillämpning af serskilda straff, svin Lag eller Förfatkgar i öfrigt utstaka, inträffa wiherligcn någon gäng händelser af den synnerliga beskaffenhet, att billigheten synes böra mcdgifwa, hwad den stränga rättwisan icke tillätit.
Det händer icke sällan, enskilde personer emellan, att den ena Munda bcwckes till eftergift af det, hwarä den andra lagligen kunnat äga anspräk, och af beha grunder har det alltid warit och synes alltid böra wara högsta Styrelsens rättighet, att dä ben, ä ena sidan, med tillbörlig alfwarsamhet tillhällcr wedcrböran-e fullgöra sine skyldigheter, makar öfwer be allmänna medlens behöriga anwändandc och befordrar LagarNeS wärkställighet; ä andra sidan, enär skäl bertill pröfwas för handen, äfwcn lcmnar den eftergift omständighctcrne och billigheten kunna fordra.
Wid de öfwerläggningar härom, som, enär Högsta
Domstolen bör deh undcrdäniga utlärande afgifwa, där förefalla, möta likwäl betänkligheter, i anseende till de medel, hwilka tillhöra Riksens Ständers Penninge - Werk, och de stag af ersättningar till StatsWcrket hwilka icke härröra frän nägot af ben till ersättningen dömde personens brott eller fel, utan annorledes uppkommit; och cnsäg derföre Högste
Domstolen sig böra till Kongl. Majus eget nädiga godtfinnande hafkva i undcrdänighct hcmstäldt; om icke till Riksens Ständers Ståls - Utskott den fräga kunde öfwer - 4666
Den zo rvctober. we> lemnäs, om och hwad Jast uction mä wara nödig att meddela wcderbörande Ständerncs Fullmägtige el. ler Embctsmän, hwilka härur! böra warda hörde.
Och skulle underdänig anmälan hä VM hoS Kongl. Majit göras, Utan afwaktan af detta Proto» colls justering.
In ststem krotoco!!! I.. k. Kilell. Utdrag af Protokollet, hällct inför Hans Kongl.
Maj:t uti Stats-Rä» det ben 19 October 1809. S. D. Föredrogs i underdänighct
Domstolens nndcrdäniga hemställan af d. 16 i denna mä» nåd, hwarigcnom i anseende till de betänkligheter, som möta wid inkommande undcrdäniga ansökningar om eftergift af sädanc niebel, hwilka tillhöra Riksens Ständers Pcnninge-Werk och de stag af ersättningar till StenS-Wl",kel, hwilka icke härröra frän nägot af ben till ersättning dömde Personens brott eller sel, titan annorledes upkommit.
Högste Domstolen, uppä de skäl desi Protocvll af ofw rnberörde dag omständcligen innehåller, har till Kongl. M-j:ts nädiga gvdtfianandc öfwcrlemnat, om icke till Riksens Ständers Stals-Uistot» ket den fräga kunde öiwcr lemnäs, om och hwad In» struction mä wara nödig att »reddela wcderbörande Siäilderncs Fullmägtige och Embctsmän hwilka häruti böra warda hörde.
Närwarande Justitiä-Räderne lo en och IkerHe!m äbcropabk stg härwlb Högsta OomstolenS under» bäniga Den zo Oclober. 4667 däniga hemställan, hwarnti StatS-Rädcts öfriga Leda. möter instämde, dock med den förändring, alt de ansägo frägan om Jnst^uction för StänderneS Fullmägtige eller Euibctsmän, uti detta fall böra hos Riksens Stän, der anmälas; och täcktes Kongl. Maj:t, med bifall till StatS-Radets underdäniga hemställ-n, i näder befalla, att proposition i likhet dermed, skulle för Riksens nu församlade Ständer i wänlig ordning framställas
In testam krotocolli l. ?. kitall.
Remitterades till Stats - Utstottet.
FörcdrogS ä nyo det hos Högloft.
Ridderskapek och Adell, den 18 Ockober vpplästa och pä bordet lagda af Constitutions - Utskottet inlemnade förslaget lill en Successions» Ordning.
Herr von 8ck ant 2, Ikvar kreöric Labriol, uppläste följande: wördsamste
Om ett samhälle endast kan genom goda uppfostrings-Inrättningar försäkra sig,för det tillkommande om goda Medborgare; kan det ock, endast genom samma medel, säkrast ät sig bereda blifwande goda Re» genter.
Oä wi uti den föreslagna Successions - Ordningen fiana stadgande» tjcnlige för bibehäilande af lugnet wid en Lhronlcdighct, latom oh tillägga nägot som 4663 Den M Gctsber. som är äkwlnstone lika wigtigt, jag menar förest-ister som stola, sä midt möjeligt är, bereda oh goda Konungär.
Denna lyckliga wihhet kan endast winnås, om Riksens Ständer förbehålla sig rättighet att försäkra ät tillkommande Ars-Prinsar en god uppfostran.
Om wi iagttaga det tillfälle härtill som nu är öppet, skela tvi bereda oh egen tillfredsställelse, medborga, enås bifall och kommande stägters wälsignclser.
— Försumma tvi detta' wärl äliggande, lemna w! war tillkonnnande Konungs askomlinaar ät Hofwels smicker, Etiquetter och säsänga lycksökares bugningar och härstlystnadcns uträkningar pä deras förderfwande, stole wi ädraga o§ wälsörtjcnte svrebräelser.
Nu är e) lid att uppgöra en plan kill SlefFurstars uppfostran, wi sakne det lugn och kanste dm erfarenhet, som fordras härtill.
Ett långsamt och moget öfwerwägande, samt wisa mäns räd, fordras till utarbetande af en sädan plan.
Men wänne wi derföre böra äfidvsätta ett sä angclägit wärf och hwad wi dcrwid nu kunna göra?
Wi kunna för bet närwarande i Successions -- ordningen stadga Riksens Ständers rättighet att förestrifwa huru
Arf - Prinsar böra uppfostras, sä wida de stola kunna tillträda Regeringen.
Wid nästa Riksdag kunde Ständerne dfwcrlögga och b> stuta om sjelfwa sättet, samt derom lemna föreskrifter, och nu utfästa en belöning för ben som inom ben liden till Riddarhus - Utskottet eller Lrxckfrihns Commillöen inglfwer ben bästa afhandling öfwer det ämnet: hunt en Arf- Furste bör frän sitt inträde'! werlden wärdas och uppfostras, för att bliswa en för Swerige god och nyttig Regent.
H s r r v 0 n 8 c st 2 nt 2 gjorde mnuteligen den hemställan, om icke z § i anseende till nägon deri Den zo October. 4669 deri förefallande twetydighck, kunde nägot fbkänbraS och nogare bestämmas.
Den tredje § upplästes och bestöts att deri i stället för orden ändock de, skulle införas ändock detze.
Herr Silverstolpe, Oustak Abrakinm:
Med den listigaste känsla af glädje och hopp skulle jag wisterligen se den dagen till mötes, dä Swerige sägc sin Konunga Thron komma att intagas af en wäl uppfostrad Thronföljare.
Ingen omsorg kan sälebcs mera förtjena att gillas, än den Riksens Ständer möjligen skulle kunna sträcka till wärdén öfwer be ungq
Furstarnas danande till dugliga menniskor.
Men en för* fattning i detta afseende synes mig alldeles främmande för en successions-ordning.
Dest ändamäl är allenast att förcssrifwa huru en ärftlig Thron, stall, Son ester Fader, eller efter en wist öfwcnnskommen regel, ärfwas af Thronföljarens efterkommande.
Sältet huru Prinsar böra uppfostras bör
I en särskild författning före» striswas, sä att, ehuru mycket jag gillar Herr von Lcknnrr?» nitiska anmärkning, tror jag ben likwäl icke höra till delia tillfälle.
Härtill hördes äkstilliga yttra bifall» Herr Lock, Lörsta Lustvit;:
Utan akk ivillja klandra projectet till en Successions - ordning, hemställer jag om icke förbudet mot Lhronföljares eller Arf - Prinsars gstte med Swensta Udeliga Döttrar bör Mgä.
Konung QkkSIHk' hwars minne bland Swensta folket är odödligt, och hwars Sköldemärke wr se för wära ögon, hade twenne giftermäl af infödda Swensta ätter, och war med bestå Gemäler lyckligare än Med den första som war en utlänst Prinsesta. ^OTredje Band.
N:o 226. 4670 Den Zo October.
HI:dje war äfwen gift nied ett Swensk Adelig! fruntimmer och Staten led deraf ingen ting.
Jog fär af detza skäl begära Herr Grefwe» och L.ndt.
Mars falkens proposition art detta inffränkundc wilker mät1e förfalla.
Hans Cxcellenee Herr Grefwe K 11 ut K anmärkte, akt likasom det wvre en Arf - Prins förbudet att gifta sig med nägon af Swensk ätt, bors Le det äfwen förbjudas honom att r en främmande
As -elig ätt söka sig en Gcmäl.
Frih erke
Le si erström, s!,cvki, err^s kade, att det wore j Succtssious - Ordningen insördt säsom wilkor, att Konungen skulle gifwa sitt bilall till en A-f-PrinscS giftermäl, detta wilkor synes honom tillräckligt i afseende pä alla ägtcnskapSsförbrndclsrr med främmande personer.
Hans Cxcellenee Herr Grefwe Ruut K trodde den anmärkning han gjordt likiväl wara »välgrundad, dä, af samma skäl som en Prins ej ibland Swcnska Adeln kunde söka sitt gifte, han ej heller borde kunna ägta nägon främmande Adelig Dotter.
Om det ena tillätes, borde icke eller det andra honom Förmenas» Herr Lock anhöll sm proposition pä flir motion.
Häremot hördes ätskillkga ropa Nej; hwareftek Herr Lock förklarade att han i sädank fall önskade Domrng.
Herr Den zo October.
Herr Grefwen och Landk-Marskalken förestälde, akt en votering endast skulle mede föra tidsutdrägt: han hemstälde för öfrigt till Ridderskap^ och Adelns gillande den anmärkning som af Hans Exccllence Herr Grefwe kunkil klifwit gjord» Ropades Ja och Nej» Hans Excellence Herr Grefwe Kuut il utbad sig fä förcslä, i fall Höglos!.
Ridderskapct och.Adeln, säsom det synkcs, skulle behaga gilla hans anmärkning, akt i den s A allenast infördes, bet han »j st"gc gifta sig, utan med en person af Furstelig Ätt» Friherre Legerström trodde det ef wara Ridderskapct och Adeln wärdigk, att den ena da» gen giflva Konungen rättighet akt neka eller tillära en Ars - Furstes giftermäl, och den andra dagen genom wiikor inskränka benna hans rätt» Grefwe Vs Is Lsrclie, sssood:
För min dck tror jag det äler wara owärdigare, vm den Swcnska Adeln skulle uteslutas ifrän all förbindelse nied Konungahuset, och en rättighet dertill ät Utlänfk Adel skulle medgifwas.
Friherre Legerström: Swenska ALelns
Döttrar tror jag ej af nägon kunna anses owär» diga att bestiga en Thron, men jag anser ConstikukionS» Utskottets förslag, hwarigenom de bllfwit uteslutna, ganska wäl grundadt, i anseende till den jalousie, och de oredor som af dplika föreningar äro en oundwikes lig följd. Grefwe Vs Is 6sr<Zie:
Oek 3r ef Constikutions - Utskottets fdrflag i detta afseende som 4672 Ten ZO October. jag klandrat.
Jag gillar twärtom alldeles att en Arfprins ej bör förbinda sig med en undersäte.
Jag har allenast yrkat att delta förbud äfwen mätte komma att sträcka sig till Utländske Adliga ätter, och tror att detta bör synas Högloft.
Riddcrstapct och Adeln fullkomligen rältwist.
Grefwe körner, Astolf 6örsn: