Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag kan således icke medgifva annat, än att, såsom Utsk. föreslagit, votering i förstärkt Utsk. måtte ske, på sätt Const.Utsk. i voler:s-propos:n framställt. 54 Den 8 Maj f. m.
Voter:s-propos:n godkänner jag, ehuru visserligen emot redactionen ett eller annat vore att erinra.
Den siste talarens ytt rande innefattar ett fullständigt bevis derpå, huru vådligt det är att göra särskilda hemställningar, der inga sådana äro af nöden.
Han ville nemi. besluta förbud för Const.- Utsk. att vidare arbeta i frågan om grundlagsförändringen.
Detta hade väl icke gerna kunnat komma i fråga, om icke Utsk. hade hemställt, huruvida detta vore (illständigt, eller rättare sagdt, dess pligt.
Denna pligt står i 8i §:n Reg.F:n, och beböfver icke inkomma i ett Utsk.betänk, till Stånden.
Af sådan anledning kan jag icke annat än ogilla anmärkntn om hvad Utsk. sagt; men icke så till förståendes, att jag vill ingå i någon föreskrift hvarken för eller emot Utsk:s opinion i afseende på förslaget till grundlagsförändring; ty dertill har Utsk. lagenlig rätt att inkomma så länge riksdagen räcker.
I afseende på voter:s-propos;n mäste jag säga, att jag reserverar mig till prot. emot dess framställande till votering, emedan den innehåller i nej-propos:n, att förslagen icke skulle komma att hvila till nästa riksdag till grundlagsenlig behandling.
Jag vet dock rätt väl, att jag i detta fall icke har majoriteten inom detta
Hus med migji denna öfvertygelse; men lagen är klar i detta fall, och jag åberopar mina många förut i detta afseende till prot. afgifna reservationer, och måste alltid reservera mig emot hvarje försök att under form af gemensamma tankar afslå förslag till grundlagsändringar vid den riksdag, då de först framställas af Const.Utskottet.
I afseende på formen för sjelfva betänkts behandling, så instämmer jag med Hr von Hartmansdorff deruti, att man måste skilja premisserna helt och hållet från beslutet, och förklara, alt, sedan BondeSt. antagit inbjudningen och förslaget, R. o. Ad. jemväl vid votertspropos:n låter bero.
Jag skall åtnöja mig med alt hufvudsakligen instämma i hvad Frih.
Cederström yttrat.
Äfven jag har icke kunnat så uppfatta grundlagen, att icke något grundlagsförslag skulle komma att hvila till nästa riksdag.
Jag skiljer mig endast så vida från hvad han yttrat, som jag tror att något skiljande af premisserna och voter:s-propos:n icke här bör eller behöfver komma i fråga, då det icke är premisserna, utan endast voter:s-propos.n, som är föremål för beslut.
Jag anhåller således att vi måtte få hålla oss till voter:s-propos:n, och alt R. o. Ad. behagade gilla den.
Spens, Carl Gustaf:
Jag har begärt ordet en dast för att få påminna, att Const.Utsk. icke vid detta tillfälle bar begärt ett tillstånd, såsom man sagt, utan att det framställt en erinran.
Const.Utsk. bar vid detta tillfälle velat undvika hvad man så ofta förut vid denna riksdag
Den 8 Maj f. m. förebrått detsamma; man har nemi. velat påstå att Consl.- Utsk:s ledamöter dolt sin afsigt för R.
Detta har blifvit yltradt, men Const.Ulsk:s ledamöter hafva det medvetande inom sig att de icke förtjent detta yttrande.
För att emedlertid undvika det, har Coust.Utsk. vid detta tillfälle på förhand öppet yttrat sin öfvertygelse.
Det kan, efter min åsigt, icke ingå idet, hvarom nu är fråga, att fatta något beslut öfver annat än förslaget till voterts-propostn, och jag förenar mig derföre helt och hållet med Hr von Ilai tmansdortf i den tanken, alt det är om dess godkännande eller icke, som man skall fatta beslut.
Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, att plenum lomme att fortsättas på e. m. kl. 6.
Gr. Cronstedt, Fredr.
Joh., anförde skriftligen:
Sedan återremiss blifvit yrkad, beder jag att få utveckla mina skäl att yrka densamma.
Jag kan icke för min del, och i conseqvens med de åsigter jag tillförene på detta rum gifvit tillkänna, godkänna de nu föredragna voter!s-propositionerna.
Genom framställandet af de i detta betänk, förekommande voter:s-propos:r synes mig Const.Ulsk. hafva gjort sig saker till just samma grundlagsvidrighet, som man redan med skäl beskyllt 3:ne
Stånd att hafva begått.
Utsk. har härigenom beredt möjligheten för det förstärkta Const.Ulsk. alt votera sig till samma resultat, som det de 3:ne Stånden voterat sig till, nemi. till en grundlagsvidrighet.
Jag skulle tro alt Utsk. deremot förfarit grundlagsenlig!, om Utsk. uppställt voter:s-propos:n ungefär sålunda — ”Den som till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag oförändradt godkänner det af Utsk. afgifna förslag lill nationalrepresentationens ombildning, voterar ja; — den det ej vill, voterar nej; — vinner nej, kommer detta förslag med den af BondeSt. fordrade förändrade redaction af 4g och 136 §§:na Reg.Frn att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag.
Utsk. har åberopat 56 §:n Reg.F:n och yttrar sig:
— Nu är kändt, att de skiljaktigheter, som uppstått emellan 3:ne
Stånd å ena och ett å den andra sidan, äro så oförenliga de möjligen kunna vara.
Den citerade §:n ålägger visserligen det förstärkta Const.Ulsk. att förena hvad som är oförenligt; men sunda förnuftet lärer väl allt framgent komma att lägga sig emot ett försök i den vägen, likaväl som emot det att förena eld och vatten; hvadan man måste antaga att det blifvit samma Utsk. ålagdt, att rösta om hvilkendera af de särskilda oförenliga meningarna bör i det å banebragta grundlagsförslaget göra sig gällande.
Nu förekommer att, såvida Const.Utskts ledamöter, hvilka äroRiksSt:ns skiljedomare i frågor rörJde grundlagsformer, fortfarande anse de 3:ne Ståndens beslut grundlagsvidriga, så kun - 56 Den 8 Maj f. ra. na icke helier dessa beslut eller meningar omröstas; de mäste således lemnäs å sido.
Då återstår ju endast 2!ne alternativer att rösta oro, nemi.
BondeStts gemensamma tanke och det ursprungliga förslaget, hvarefter den åberopade grtindlags-§:n bjuder — ”att det dymedelst fullständigt beredda utlåt, skall hvila till R.
St:s afgörande vid nästa riksdag.” Grundlagsvidrigheten af Utskts nu framställda voterts-propos. är icke botad dermed, att Utsk. lofvat att om nej vinner komma fram med nya förslag så länge riksdagen räcker, och jag frågar —- om byggas skall på samma grund, huru skall väl sådant med minsta hopp ora framgång låta sig göra, då Utsk. icke har i 3:ne Stånds beslut den minsta ledning för ett sådant arbete?
I nej-propos:n har ju Utsk. dessutom beredt möjligheten, att icke blott förslagets detaljer, utan äfven de förut omvoterade grundprinciperna blifva tillintetgjorda, tverlemot ett Stånds beslut, och följaktligen äfven tverlemot grundlagen; dock torde mången med mig nästan vara frestad att lemna detta grundlagsbrott oanmärkt, ifall utsigt vore, att, sedan platsen sålunda blifvit ren, tid och håg ej fattades Const.Utsk. att ännu under denna riksdag framkomma med ett nytt förslag, bygdt på en grund, som öfverensstämmer med de 3:ne Ståndens förut lillkännagifna gemensamma tankar.
Må vala alt Utsk. äger saker förhoppning att i det förstärkta Utsk. ja-propos:n skall vinna och derför trott sig kunna upptaga de 3:ne Ståndens mening i voterts-propostn; men dermed är icke olagligheten i form försvarad.
Jag har förut för R. o. Ad., när betänk.
Nto 68 förevar, förklarat min åsigt, huru jag anser, i enlighet med grundlagen, denna fråga böra behandlas.
Jag yttrade mig dervid, att jag icke kunde förena mig i det sätt alt tolka den, som af Hr Cederschjöld långt före detta blifvit framstäldt, utan instämde i den mening ronde uppfattningen af ordalydelsen af grundlagen, som af Frih.
Cederström här flera gånger blifvit anförd.
Deraf följer ock, alt, i min tanke, nej-propos:n borde innehålla, att då i de grundlagsförslag, som blifvit beredda till de yttre formerna, på sätt grundlagen föreskrifver, genom en slutlig votering i förstärkt Const.Utsk., ett Stånds mening blifvit gällande emot de trenne andras, så vore icke något hinder, utan tvertom hade de 3 Stånden sin fullkomligen lagliga rätt att uttrycka sin opinion om det förslag, som alldeles stridde emot deras mening, men de skola likväl, som jag tror, respeclera de yttre formerna och låta Consl.Utsk:s förslag blifva hvilande med tilläggande af sitt omdöme om förslaget, och detta omdöme har varit att förslaget icke vore antagligt.
På så sätt anser jag ali man borde tillvägagå, och alt nej-propostn borde vara sådan, alt delta D é n 8 Maj f. m. 57 delta tillägg deruti blefve införd!, och dä linde saken varit klar; men dä vid denna riksdag så val Consl.Utsk. sorn Riks* St:n adopterat ett helt annat sätt alt tolka grundlagen i denna del, än hvad som hittills vid förra riksdagar varit gällande, eller i likhet med det sätt, som Hr Cederschjöld i sin bok uppgifvit, så återstår för mig ingen annan utväg, än att reservera mig emot Utsk:s här föreslagna voter:s-proposition.
En talare, Gr. von Platen, har yttrat, alt R. o. Ad. nu endast har att befatta sig med sjelIva voter:sproposm, och alt det vore öfverflödigt att resonera om Utskrs premisser.
I den lanken yttrade sig Hr Grefven ungefärligen, såsom jag fattade honom.
Jag tror deremot, att det är mycket angeläget att man fäster sig vid premisserna till hvad Consl.Utsk. framställer. R. o. Ad. drager sig säkerligen till minnes, att då Consl.Utsk. i betänk.
N:o 67 inkom med förslag till votei :s-propos. om sjelfva den grund, hvarom nu tvistas, så yttrade Const.Utsk. i sina premisser, att Const.Utsk. föreslog denna votering för alt tjena tili grund för sammanjemkningsförslaget, och yttrade derjemte på förhand, alt R.
St. vore oförhindrade att i öfrigt behandla förslaget, utan att vara bundne af denna voterings utgång, såvida nemi. icke fråga vore om sjelfva den princip, hvarom voterades.
Utsk. begärde således på förhand i sina premisser, att få en grund för sin sammanjemkning.
Men hvad gör nu Ulsk., och hvad härunder de sist förflutna dagarna blifvit yrkadi ?
Jo, man har yrkat just detsamma, som står här alt läsa sidan 7, att dessa grunder måste i någon form hvila till nästa riksdag.
Detta bevisar oformlighelen af att inblanda andra saker, då det är fråga om att godkänna voter:spropostr, och man bör ej tvänne gånger låta draga sig vid näsan af premisser, som framkastas.
Const.Utsk. hade framställt förra votei:s-propos:n såsom ett medel lill sammanjemkning, och nu står det, sidan 7 i detta meni., alt resultatet af nämnda voteiing under någon form måste hvila till nästa riksdag.
Detta sade icke Ulsk. i utlåt.
N:o 67; och när man, såsom R. o. Ad. och jag för min del äfven, låtit förleda sig af hvad som menas i premisserna, så måste vi nu helt naket godkänna voter:s-propos:n och undanrödja premisserna, emedan man eljest löper risk att binda sig af hvad som icke till voterts-propos: n egentligen hörer.
Jag tillstyrker således alt voter;s-propos:n måtte godkännas, men premisserna underkännas.
På det att icke tystnad i en så vigtig fråga mätte, såsom nyligen skett med behandlingen af en betydande fråga i ett annat RiksStånd, tjena till förevändning åt en ensidig meningsfraction och dess tidningsorganer att kringsprida i landet rykten om för9. 5 H. 8 58 D c n 8 Maj f. m. hållanden, som alldeles icke ägt ruin, anser jag min skyldighet vara att öppet framställa mina tankar, oaktadt den allmänna motvilja jag hyser att förlänga discussionen.
Jag får således till en början protestera emot det grundlagsvidriga sätt, på hvilket Const.Utsk. från början behandlat denna fråga, och genom hvilket R.
St. låtit förleda sig att äfven beträda samma bana.
Grundlagen, hvars mening och ordalydelse äro för oss alla tillgängliga och tydliga, säger nemi., att om, i någon eller några delar af ett väckt förslag, Stånden stanna uti skiljaktiga meningar, så skola dessa af Const.- Ulsk. sammanjemkas.
Men icke har här hvarken ordalydelsen eller meningen kunnat vara, att Const.Utsk. skulle lill RiksSttn kunna få inkomma med sammanjemkniRgsförslag i en preliminärfråga af denna art, genom hvilket missförstånd af grundlagen man kommit att helt och hållet rubba det rätta förhållandet, då Const.Utsk., oaktadt 3 Stånd till grundvalen svarat nej, likväl ansett sig oförhindradt att göra den till föremål för en votering i förstärkt Utskott.
Sedan nu åter, genom R.
St:s eget förbiseende i denna del, frågan kommit på den punkt, den nu är, att ett förstärkt Const.- Utsk. blifvit försatt i tillfälle att med R.
St:s rätt afgöra sjelfva preliminärfrågan, så erkänner jag, att, efter mitt förmenande, vi ej hafva annat att göra, än alt godkänna votertsproposm och hemta häraf den erfarenhet, att för framtiden, då ett Const.Utsk., antingen vid denna, eller vid en blifvande riksdag, inkommer med sådana preliminärframslällningar, vi måste säga nej emot votering derom uti förstärkt Const.Utsk. — Här har blifvit yttradt, att Const.Utsk. just vidtagit den åtgärd att i det nu föredragna mern. yttra sig såsom det gjärt, för att freda sig från en förebråelse, hvilken det förut fått uppbära att icke hafva velat bestämdt yttra hvad dess mening varit.
Jag vill blott nämna, att denna öppenhet första gången hade varit af ganska mycken nytta, men nu är af platt intet gagn.
Nu finnes ingen annan utväg, än att godkänna voterts-propostn, likväl med ett förklarande af Ståndet, att det derifrån undantager de i mern. intagna premisser; ty att yttra sig om dem med godkännande eller underkännande, tior jag icke vara Ståndets rätt.
Jag förenar mig således hufvudsakligen med Hr von Hartmansdorff.
Cronstedt:
Jag glömde, då jag sednast bade or det, att yttra min öfvertygelse, att detta förslag till votertspropos. icke nu kan med förändr ingar antagas.
Betänk., som nu är första gången före, måste ovillkorligen återremitteras, såvida det icke bifalles.
Hr Lagergren, Anders:
Då jag, vid föredragningen för R. o. Ad. af Const.Ulsk:s mern.
N:o 85, yrkade på afslag af nämnda mein. och de dermed sammanhängande, gjorde jag det på den grund, att jag ansåg att Const.Utsk. hade grundlagsvidrigt förfarit, sorn, om ock det icke mera kunde D c n 8 Maj f. ni.
59 göra afseende på 3 Stånds yttrade önskan att få bibehålla sin valrutt inskränkt inom Stånd, likväl bort låta dem få åtminstone bibehålla valbarheten inskränkt inom Stånd.
Då nu likväl Const.Utsk. icke gjort afseende på hvad 3 Stånd sålunda önskat, ansåg jag alt Const.Utsk. grundlagsvidrigt förfarit, och kunde således, efter milt förmenande, med full rätt yrka afslag å nämnda mein., samt de dermed sammanhängande.
Men då jag det gjorde, kunde jag för mig visst icke dölja, att de af förstärkta Comt.Utsk. eller genom dess votering fastställda grunder alltid qvarstodo och icke vid denna riksdag kunde rubbas; ty gjorde man det, så skulle man vid samma riksdag kunna fatta lianne eller trenne mot hvarandra stridande beslut, som kunde få formen af alt vara R.
St:s, hvilket icke later sig göra roed bibehållande af laglighet.
På denna grund måste för mig alltid vara gällande de af förstärkta Const.Utsk. antagna grunder, och af denna orsak kan jag icke underlåta att här yrka bifall till voter:s-propos:n, motsättande mig den af Hr von Hartmansdorff yttrade åsigt att premisserna skulle borttagas; men jag kan, lika med Gr. von Platen, icke riktigt fatta, hvad premisserna med voter:s-propos:n hafva för sammanhang; ty R. o. Ad:s ledamöter komma förmodligen att rösta ensamt öfver propos.-n och icke öfver premisserna.
Hvad Const.- Utsk., ifall nej kommer att vinna, skall åtgöra, kan R. o.
Ad. för det närvar, visst icke förutse; men det synes att man icke kan förbjuda Const.Utsk. att utarbeta ett nytt förslag, och att dermed inkomma, ifall icke riksdagen på ett eller annat sätt dessförinnan skulle slutas.
Om delta förslag icke vunne Ståndens bifall, finge Utsk. inkomma med ett nytt förslag, och på samma sätt ända till dagarnas ända, ifall icke något blefve anlaget.
Jag kan således ej annat än bifalla den föreslagna voterts-propostn, äfven med qvarstående af premisserna, hvilka jag icke kan finna böra blifva föremål för beslut.
Rehbinder, Fredr. Wilh.:
Jag bekänner öppet, alt jag är af den tanken att ConstUtsk:s nu framställda voter.-s-propos. utan fråga kunde af R. o. Ad. afslås; ty då Const.Utsk. icke fästat det minsta afseende på det villkor, som R. o. Ad. gjort för afsägelsen af sin sjelfskrifvenhet, så är denna afsägelse en nullitet, och då Const.- Utsk. ej det minsta velat efterkomma hvad de 3 Stånden i anledn. af mern.
K:o 3o rör:de valbarheten yttrat, så har Const.Utsk. förfarit emot grundlagen, och således kunde ingen rimligen fordra att man skulle votera om något som är grundlagsvidrigt; men då utaf tendensen af de fleste talares yttranden, som hittills ägt rum i denna fråga, tydligen synes, alt Const.Ulskrs voterts-propos. blir antagen, så kan jag icke afhålla mig från att uttala min önskan, att Hr Lefrens mening åtminstone måtte blifva gällande, nemi. att Go Den 8 Maj f. m. premisserna, hvilka äro alldeles oriktiga, måtte blifva underkända af Ståndet.
Hr Hos en blad, Bernh.:
Jag ei känner visserligen, att då man laser detta betänk., ehuru det icke lyckats mig, oaktadt jag verkligen försökt det, att fullständigt uppfatta innehållet och meningen af premisserna, så skulle man verkligen kunna komma till elen tanke, som en talare yttrat, att premisserna icke hafva något alt göra med slutsatsen.
Jag skulle likväl tro, att efter vanlig logica slutsatsen val måste vara en följd af premisserna, och så lur väl här äfven vara af Utsk. afsedt; ehuru slutsatserna äro alltför mycket hårda.
Då nu likväl det enda Stånd, som i någon mån hållit med Utsk., nemi. BondeSt., har godkänt Utskts förslag, så har jag ingenting emot att bifalla Hr von Hartmansdorffs förslag, att R. o. Ad. måtte godkänna voter:spropostn och lägga premisserna till handlingarna.
Jag anser nödigt att ingå i en kort för klaring af hvad jag sednast yttrade, emedan jag trott mig märka att Frih.
Cederström gifvit åt min framställning en oriktig tydning.
Jag utgick nemi. från den simpla conclusion, att då Const.Utsk., efter 56 och 81 §§:na Reg.Ftn, ingalunda hade sig ålagdt att förelägga för ett förstärkt Utsk. voter:s-propos:n om blotta grundsatser, så var det nödigt att sådant förelädes Ståndet, för att få dess begifvande att en preliminär votering kunde få äga runi, för att medgifva Const.Utsk. den af detsamma begärda hjelpreda i sitt arbete.
Detta synes också verkligen i detta fall hafva varit den åsigt, Const.Utsk. delat, hvilket är så mycket troligare, som det uttryckligen föreskrifves i de §§, jag åberopat, alt ingen votering i förstärkt Utsk. emot Sländernes mening och medgifvande kan äga rum, såvida icke derigenom ett fullständigt förslag kommer att till nästa riksdag blifva li v i laude, för att då med ja eller nej kunna afgöras.
Sådana preliminärvoteringar, som Const.Utsk. vid denna riksdag tillåtit sig öfver grundsatser ulan tillämpning, måste, innan denna tillämpning blifvit godkänd så alt derom kan med ja eller nej voteras, vara en nullitet.
Jag anser således, att då Const.Utsk., genom en ganska oförsigtigt medgifven votering, kommit i tillfälle att utgå från en viss grundsats för sitt arbete, så är dermed visserligen icke sagdt att delta arbete skall lyckas för Utsk.; det återstår ännu för R.
St. att underkänna eller förkasta hela det arbete, som blir uppbygdt på en godkänd grund; men utom denna grund kan icke vidare vid denna riksdag arbetas.
Också har jag icke kunnat finna det minsta skäl att underkänna den votertspropos. , som är föreslagen; men helt annat är att godkänna grunden och att godkänna den på samma grund uppförda byggnad.
Hela arbetet är af tre Stånd underkändt; dessa tre Stånds beslut skola ovillkorligen hafva den laga kraft, D c 11 8 M a j f. rn.
Ci sorn grundlagen medgifver, d. v. s. det skall görn sig gälI a lid e i först ii i- k t Ulsk., oell det är delta som återstår; men jng förkastar helt och hållet Coust.Ulskrs förklarande, att det icke upphör med sina åtgärder i denna del, ulan anser sig, pä grund af ett förut falladt preliminärt beslut, förbundet att fortsätta med detta arbete.
Derifrån fri ka I lar jag Utsk. och tror att Ut-k. borde sjelft frikalla sig ifrån ett så fruktlöst arbete.
Jag tror, att när vi nu sent omsider komma lill ett förstärkt Const.[Itsk:s definitiva handling, så återstår ingenting mera i denna del för Coust.Disk. att göra.
Skulle nu Ut'k. ånyo inkomma med ett förslag i öfverensstämmelse med 3 Stånds beslut, så skulle Coust.Utsk. ovillkorligen vara förpligtadl all frångå de grunder, som en gång blifvit beslutade, och detta anser jag vara ett nytt grundlagsbrott.
Jag kan således för min del icke tillstyrka detta, utan mäste underkasta mig de voterts-propostr, sorn här blifvit föreslagna, men med uttryckligt förklarande, sorn blifvit här sagdt, alt 11. o. Ad. icke godkänner dessa premisser, hvilka i sig sjelfva innehålla conclusioner som skulle kunna binda först Coust.Utsk. alt afgifva nya förslag, och sedan R. o.
Ad. att framdeles godkänna hvad Utsk. föreslagit.
Hr Ehrenhoff, Gust. flerman:
Jag biträder Frih.
Cederströms begäran om afslag, dock icke på samma grunder som han, utan på dem, sorn Frih.
Boye anfört.
Jag anser att det skulle vara en ineonseqvetis, om R. o. Ad. nu skulle antaga en voter:s-propos., som gjorde det möjligt att ett förslag kunde antagas, som R. o. Ad. förklarat odugligt och onyttigt.
Derföre anser jag att renaste spelet vore, att nu afslå betänk, i sin helhet, hvarå jag anhåller om proposition.
Ilr Frih. o.
Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade godkänna den af Coust.Ulsk. i meni.
JN:o io5 föreslagna voter:s-pro position.
Ropades starka ja, blandade med många nej.
Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna att ja öfverröstat nej.
Hr Ehrenhoff samt Hr von Hartmansdorff begärde votering, den sednare under anhållan all hans framställda förslag måtte blifva contra-proposition.
Hr Frih. o. Landtm, yltrade, att om han rätt fattat Hr von HartmansdorfFs förslag, hade det varit, att R. o. Ad. skulle godkänna voter:s-propos.'n, och att Ståndet skulle, utan att lemna afseende åt Utskts yttrande i öfrigt, lägga det till handlingarna.
Hr Landtm, trodde icke, alt den propos., han framställt och han ansett vara med ja besvarad, på något sätt vore deremot stridande.
Om icke Hr Landtm, fin - Ga Den S
M ii j f. m. ner den gjorda propos:n stridande emot mitt förslag, torde della, såsom elt tillagg, få framställas tillsammans med proposln, då vi måhända kunde undvika en votering.
Min framställning var den, att R. o. Ad. måtte godkänna voter:sproposm med uteslutande af premisserna, hvilka endast borde läggas till handlingarna.
Hr Ehrenhoff:
Då äfven jag begärt votering, så anhåller jag att min begäran om afslag äfven måtte komma i fråga lill contra-propos., och alt emellan Hr von Hartmansdorlfs förslag och mitt votering måtte anställas till bestämmande af hvilketdera hör blifva conlra-proposition.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, det lian ej kunde finna annat, än att, örn R. o. Ad., på sätt lian trott sig finna, godkände den af Const.Utsk. föreslagna voter:s-propos., propos. sedan kunde lill R. o. Ad. framställas å det tillägg, att ljtsk:s yttrande i öfrigt lägges tili handlingarna utan vidare åtgärd.
Hvad åter anginge den af Hr Ehrenhoff begärda propos. till afslag å Const.Utsk:s föreslagna voter:s-propos., så ansåg Hr Landtm, sig af Puksd.Ordnls och Reg.Ftns föreskrifter förhindrad att den framställa.
Jag har under discussionen yrkat ett be stämdt ogillande af de premisser, som här finnas tecknade, sidan 7 och början af sidan 8; men för att icke nu besvära med en dubbel votering, instämmer jag med Hr von Hartmansdorffs lindrigare sätt att uttrycka samma sak, men anhåller på det aldrahögsta, alt det mätte på samma gång i samma propos. och i samma beslut, som godkänner volertspropostn, blifva inryckt, och icke komma efteråt; ty då blottställer man sig för samma faror, som förut, alt man ej vill anse R. o. Åd:s beslut såsom det blifvit fa lindt, utan på ett annat sätt.
Jag afstår således från begäran om propos. å den mening jag först framställt, men jag afstår icke utan votering från min begäran örn att i samma beslut, som gillar voter:s-propos:n, måtte uttryckas att R. o.
Ad. icke instämmer i premisserna.
Hr Lagerheim:
Jag delar i allt den mening, som den siste talaren här yttrat, och har således intet vidare att tillägga, än att i samma propos., hvaruti voter:s-propos:n godkännes, äfven den bestämda tanke må yttras, att man i detta godkännande likväl icke inbegripit premisserna.
Jag vill blott hem ställa, 0111, då voter;s-propos:n godkännes och deruti inga premisser finnas, man i något fall skulle kunna anses hafva bifallit premisserna.