Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lag- samt All männa Besvärs- oeh EkonomiU.tskottens den Den 8 Maji. 9 25 sistlidne April under N:o 26 afgifne, och den 3o i samma månad e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af väckt fråga om upphörande i vissa fall af den, genom Kongl. Reglementet den 12 Febniarii 1817, bestämda utsökningsprovision och öfverränta för Skuldsedlar, som pantsättas i ManufacturDisconten.
När detta Utlåtande beslutades i sammansatte Lag- och EkonomiUtskotten, var jag af sjukdom hindrad att vara närvarande, och hade således ej tillfälle, att till Utskottens protocoll anföra min reservation.
Jag anhåller, att Ridderskapet och Adeln ville fästa uppmärksamhet vid de reservationer, som blifvit gjorde af åtskillige Ledamöter.
Jag anser dem af den vigt, att Utlåtandet bör återremitteras.
I händelse återremiss beviljas, anser jag mig nu ej behöfva instämma i reservationerne, men i annat fall önskar jag, att till Ståndets Protocoll få anmäla min reservation emot Utskottens beslut.
Fullkomligen instämmande i de reservationer, som inom Utskotten blifvit gjorde, torde jag få förena mig med Friherre Ehrenborgh.
En skäligen noggrann granskning af ManufacturDisconten och dit ingifne handlingar har öfvertygat mig, att åtskillige Låntagare begagna sina vänners namn på dit inlemnade 10 Den 8 Maji. sedlar.
Jag anhåller derföre om återremiss, på det man måtte få ett sådant stadgande, som i reservationerne begäres, och på det att de, som lemna reverserna, ej må blifva lagsökte i stället för dem, hvilka begagnat desse reverser.
Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställd proposition, blef Lag- och EkonomiUtskottens förevarande Utlåtande, på grund af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremitteradt.
Föredrogs å nyo ConstitutionsUtskottets den a3 sistlidne April under N:o 21 afgifne, och den 4 dennes e. m. på hordet lagde, Memorial med förslag till ett tillägg i i5 §.
Riksdagsordningen, åsyftande Frälsehemmansegares representationsrätt.
Som detta mål egentligen rörer BondeStåndet, tar jag mig friheten vördsamt hemställa, att det må få hvila, till dess BondeStåndet fattat sitt beslut i ämnet.
Grefve Posse j, Arvid:
Jag instämmer uti Grefve Horns anhållan, att detta Memorial måtte, på sätt han föreslagit, få ytterligare hvila på bordet.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att då flere Den 8 Maji.
Ledamöter begärt, att ConstitutionsUtskottels ifrågavarande Memorial måtte ytterligare hvila på bordet, kunde sådant, enligt 49 §.
Föredrogs å nyo ConstitutionsUlskottets den a5 sistlidne April under N:o 22 aflåtne, och den 4 dennes e. m. på bordet lagde, Memorial med förslag till ändrad redaction af i5 §.
Riksdagsordningen, i afseende på högsta antalet af Härader, som kunna förena sig om en Fullmäktig.
Af samma skäl, som nyss anfördes, anhåller jag att äfven detta må hvila, tills BondeStåndet förehaft detsamma; mig synes detta vara en följd af deri agtning och det vänskapsförhållande, som bör råda Stånden emellan, särdeles i mål, som ensamt röra det ena, utan att på något sätt förnärma det andras rätt.
Herr Tham, Wolrath, förenade sig med Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie.
I anledning hvaraf Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken förklarade, att ConstitutionsUtskottels berörde Memorial komme att, enligt 4p §•
Riksdagsordningen, ytterligare hvila på bordet. 12 Den 8 Maji.
Å nyo föredrogos oell hiföllos följande Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens den a3 sistlidne April afgifne, och den 4 dennes e. m. på bordet lagde, Utlåtanden: N:o i3.
I anledning af väckt fråga om odeladt användande af Wisby Hospitals Inkomster för hälsovården på Gottland; N:o 14.
I anledning af väckt fråga om lindring för de hemman i Blekinge, hvilka blifvit till Lotsars underhåll indeldte; N:o 16.
I anledning af väckt fråga om förändring i de om MilitiaeBoställens tillträdande gällande Författningar; N:o 17.
I anledning af väckt fråga om uppförande afen MagazinsByggnad i Thorshälla; N:o 1 g. I anledning af Kongl.
Maj:ts till Rikets Ständer aflåtne Nådiga Proposition om förhöjning i Rotehjelpen för svaga Rotar inom Kronobergs och Calmare Län; N:o 20.
Med anledning af väckt fråga om tillökadt anslag för Bergsskolan i Fahlun; N:o 31.
I anledning af flere väckte motioner om behofvet af nya ProvincialLäkares tillsättande i åtskillige delar af Riket.
Till pröfning företogs Stats- samt All männa Besvärs- och Ekonomiutskottens den Den 8 Maji. i3 a3 sistlidne April under N:o i5 afgifne, och den 4 dennes e. ra. pä bordet lagde, Utlåtande, rörande åtskillige mot försäljningen af den så kallade LifStallByggnaden vid Kungsöhr väckte anmärkningar.
Vid detta mål tar jag mig friheten göra den anmärkning, att som jag kommit till kännedom deraf, att Arrendegifvarne vid Strömsholm och Kungsöhr uppsagt sina Contracter, för att hädanefter leverera höet in natura, och icke någon annan byggnad finnes att emottaga detta hö, än den ifrågavarande, skulle jag anse den böra få qvarstå.
Om den försäljes, blef det naturligtvis en ny Statsutgift, att åter uppbygga en sådan, för arrende-liöets emottagande.
För öfrigt kan jag icke instämma med Utskottet deri, att 90 §.
RegeringsFormen här blifvit för nära trädd; ty, fastän den ifrågavarande byggnaden Kallas lifstallbyggnad, är den ändock hvarken någon person, eller Corporation.
Jag anhåller således, att den måtte få qvarstå, enär behof dertill företedt sig, och vågar i sådant ändamål begära proposition till återremiss.
Jag vill väl icke bestrida återremiss; men får, i afseende på leverancen af hö till Kongl. Stallet, upplysa, att det icke är beroende på räntegifvarne, att uppsäga sina Contracter derom, »4 Den 8 Maji. utan är förhållandet sådant, alt en del Riksdagsfullmäktige från Westmanland och Södermanland väckt motion, att den vid sista Riksdag tillåtne betalning med penningar för Hofslallets Ränte-hö och halm måtte upphöra, och förvandlas till leverance in natura.
Detta är tillstyrkt, likväl med vilkor att leverancen bör ske på det ställe, som anvisas, och hvilket troligen blir vid Hofstallet här i Stockholm, och hvarigenom den ifrågavarande
Ladan äfven hädanefter blifver öfverflödig.
Herr Anckar sevärd:
Jag skulle tro, att sakens definitiva afgörande åtminstone borde hvila, tills det blifvit afgjordt, om höet får lefvereras in natura, eller icke.
Det anvista stället kan likaväl blifva Kungsör, som Stockholm, hvilket sednare dock vore högst besvärligt, och möjligen i alla fall fordrade ett upplagsställe vid Kungsör, för att sedan sjövägen kunna föra höet till Stockholm.
Jag fortfar att hysa denna tanka, så mycket mer> som motionen blifvit väckt af en auctoritet i provincen.
När Landshöfdingen i provincen vitsordat behofvet, synes mig, att vi, i ett fall som detta, böra instämma i hans föreseende.
Utskotten hafva tillstyrkt Rikets Ständer det beslut, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit läcktes deci - Den 8 Maji. i5 dera, om Räntegifvnrne, likasom före i8a3 års Riksdag, må få lösa deras hö in natura; anseende Utskotten icke otroligt, att Kongl.
Majrt ville tillåta dem detta, emedan Konungen alltid i möjligaste måtto söker lindra sina undersåtares bördor.
Att, såsom Grefve Posse yttrat, de kunde åläggas lefverera höet i Stockholm, anser jag icke troligt, emedan det, i stället för lindring, skulle åstadkomma en större pålaga än hittills.
Utskotten tillstyrkte förra gången, att räntegifvarne skulle få optionsrätt, antingen de ville lefverera in natura eller lösa med penningar, och såsom ett motsvarande vilkor föreslogo Utskotten, att lefverancen skulle ske på an vist ställe.
Men då jag medger, att detta Utlåtande står i sammanhang med det andra, skall jag icke hafva något emot, att det tills vidare hvilan Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg Stats- och EkonomiUtskottens ifrågavarande Utlåtande böra, på grund af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremitteras. Ropades Ja.
Stats- samt All männa Besvärs- och EkonomiUtskottens den iG Den 8 Maji. a3 sistlidne April under N:o 18 afgifne, och den 4 dennes e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af väckt fråga om inställande af all påbörjad eller verkställd indelning till Ordinarie Rotering af hittills oroterad jord.
Motionären har allenast framställt till ompröfvande, huruvida någon ordinarie rotering å hittills oroterad jord bör kunna ega rum, förr än Konungen och Rikets Ständer gemensamt derom beslutat, och Utskotten upptaga i rubriken samt i ingressen af Utlåtandet, endast frågan om Ordinarie rotering, men deremot i beslutet tala Utskotten endast om Extra rotering; premiss och conclusion stå sålunda icke rätt väl tillsammans.
För att fatta ett rätt begrepp, huru Extra Roteringsfrågan nu sig befinner, anhåller jag, att få uppläsa, huru Rikets Ständer år 1823 häröfver yttrade sig i deras då afgifne underdåniga skrifvelse.
Sedan Sländerne framställt grunderneför beslutet, förekommer: ”att jämknings-förrättningar"ne måtte, sedan alla förberedande åtgärder blifvit vidtagne, nästkommande år ”1824 varda öfver hela riket påbörjade, ”och sedermera få i oafbruten ordning fortgå, hvarefter de samma torde böra till ”Eder Kongl. Maj:t i underdånighet insändas, för att, sedan de deremot anförde Den 8 Maji.
J7 ''underdåniga besvär hunnit pröfvas, af ''Eders Kgl. Maj:t i Nåder fastställde varda.” 1823 års
Ständer ansågo således sig icke behöfva någon vidare handläggning vid Extra Roteringen.
De nu varande Statsoch EkonomiUtskotten föreslå deremot, att saken ytterligare må komma under Rikets Ständers pröfning.
Jag instämmer i Motionairens åsigt, att den Ordinarie Roteringen bär gemensamt beslutas af båda Statsmakterne, och att de åtgärder, som i denna del blifvit vidlagne, blott äro förberedande.
Men hvad Extra Roteringen beträffar, så enär Rikets Ständer derom redan en gång fattat sitt beslut, inser jag icke, hvartill det skulle tjena, att draga denna sak till ny öfverläggning inom RiksStånden.
Jag anhåller derföre om återremiss, samt hoppas, alt Utskotten rätta det begångna misstagjet och benägit finna, att denna anmärkning icke utan skäl är framställd.
Grefve Frölich, Daviel: Sedan Friherre af Nordin i sitt yttrande rättat ett af Utskotten begånget misstag derutinnan, att den redan beslutade jemkning i Extra Roteringen icke vidare bör upprifvas, och tillika förklarat, i likhet med hvad Friherren förut gjort skrifteligen, att den verkställde åtgärden är föranledd af Kongl.
Brefvet 24 H. 3 i8 Den 8 Maji. den 20
December 1826, hvilket icke haft för afsigt något annat, än en undersökning, såsom grundläggning för en blifvande framställning lill Kongl. Majit, har jag för min del vunnit ändamålet med min motion, så framt en Skrifvelse derom lill Kongl.
Majit afgår; men jag får allenast anmärka, alt som vid det Kongl. Brefvet tillika blifvit gjordt ett förklarande, att instructionen för RoteringsCommissionerne i alla andra tillämpliga fall skulle tjena till efterrättelse, hafva, i följd af en sådan strof, Committerade ansett sig höra förelägga alla dem, hvilka fått sig ständig rotering ålagd, att, i händelse af missnöje, inom 4 månader i KammarCollegium söka ändring i den ständiga roteringen.
Då nu blifvit förklaradt, att commissionsförrättningarne endast afselt en preliminair undersökning, måtte icke någon fatalie-tid existera emot ett project, och jag får således hemställa, i likhet med hvad Friherre af Nordin yttrat, att Skrifvelsen härom till Konungen äfven må innehålla den hemställan, att någon fatalietid icke bör komma i fråga för klander af den verkställde inroteringen, utan alt, då Kongl. Majits Nådiga Skrifvelse till LänsStyrelserne af den 22
December 1825 angående ordinarie rotering förklarats åsyfta endast en förberedande undersökning om hittills oroterade hemman, som kunna vara ständig rotering underkastade efter Kongl. Majits och Rikets Ständers förutgående be - Den 8 Maji. *9 slut, all vidare åtgärd i verkställighetsväg dermed må upphöra, och såsom en följd deraf, inga fatalier mot RoteringsCommissionens tillämpning af nämnde Kongl. Bref ligga i vägen.
Jag är skyldig upplysa, att misskrifning ägt rum i Utlåtandet, emedan der står Orden:
Extra Rotering i stället för Ny Ordinarie Rotering.
Utlåtandet innefattar således icke svar på den gjorde Motionen, hvarföre jag anhåller om det sammas återremitterande.
Ehuru vidsträkt än misskrifningen kan vara, hafva dock Utskotten illa behandlat hela denna sak.
Om också en missskrifning, såsom Grefve Posse yttrat, ägt rum, och der i stället borde stå Ord.
Rotering äro i alla fall de af Högsta Magten tagne åtgärder icke grundade på Rikets Ständers beslut, hvaraf ovilkorligen borde följt en anmärkning till ConstitutionsUttkottet, emedan ett verkligt våld mot äganderätten är begångit.
På desse skäl tror jag snarare, att ingen misskrifning ägt rum.
Jag kan icke instämma med Grefve Frölich, uti afgifvandet af en underdånig skrifvelse lill Kgl. Maj:t, såsom han föreslagit.
Den Ord.
Rotering, som nu skedt, var i högsta grad vådlig för Allmänheten, i anseende till dess 2 20 Den 8 Maji. inflytande på Hemmansvärdena.
Den liar varit en svär tunga, och huru billig Friherre af Nordin ansett den, har den dock skadat, emedan följderna af ett sådant förfarande alltid blir, att Egendomsägaren icke vet hvad han köpt.
Man har sagt, att ehuru den Nya Ordinarie Roteringen skedt på samma gång, som den af Ständerna beslutade jemnkning, har dock ingen skada skedt, emedan man inom 4 månader kunnat öfverklaga Commilterades åtgärder, men, utom att jag saknar denna Förordning i Författningssamlingen, och den således icke är allmänneligen känd, så, om man äfven antager att den klagande vinner, får han i alla fall icke ersättning för sitt lidande och sin pecuniära förlust.
På dessa skäl yrkar jag, att i händelse den underdåniga Skrifvelsen afgår, deri måtte inflyta en anhållan om ersättning för dem, som blifvit indelta till Ord.
Ny Rotering.
Jag tror, alt Utskotten hade bort fästa uppmärksamhet på det grundlagsvidriga i den vidtagne åtgärden, och att saken således bort remitteras till ConstitutionsUtskottet.
I anledning af hvad Grefve Frölich yttrat får jag den äran upplysa, att ingen Ny Rotering går i verkställighet, förr än den af Kongl. Maj:t blifvit fastställd.
Hvad åter beträffar de här nu omlalte besvär, anser jag en underdånig Skrifvelse derom till Kgl. Den 8 Maji.
Majit vara öfverflödig, emedan de 4 månader, sorn utgöra Fatalietiden, icke äro för besvärs aflämnande till KarnmarCollegium, utan till Kongl. Majit.
Commissionens åtgärder granskas af KarnmarCollegium, men pröfvas hos Kongl.
Majit, och fastställas der, innan de blifva gällande.
Såsom jag redan sagt, tror jag nödig rättelse vara vunnen, sedan Contrasignanten af den Kongl.
Förordningen erkänt det förhållande jag uppgifvit; och jag anser sålunda, att en underdånig Skrifvelse i ämnet är nog.
I afseende på Friherre Löfvenskjölds anmärkning, är det väl möjligt, att jag misstagit mig om besvären till KarnmarCollegium, men Förordningen om Fatalierna föreskrifver en lika behandling för Ordinarie, som för Extra Roteringen.
Hvad åter angår Utskottens så kallade missskrifning, tror jag, i likhet med hvad Grefve Horn yttrat, att en ändring af orden Extra Rotering icke hjelper, ty Utskotten hafva, såsom Grefve Horn äfven visat, verkeligen misstagit sig om sjelfva syftningen af min Motion, enär den talat om den år i8a3 beslutade jemnkning.
Endast en större villervalla skulle uppstå, om man antar, att i Utlåtandet bör stå: Ordinarie Rotering.
Jag tror ej, att någon olaglig tunga blifvit lagd på Jord - 22 Den 8 Maji. brukaren; ty, genom en blott undersökning af förhällandet med Roteringen, måtte väl ingen tunga hafva uppkommit.
Om vi endast gå tillbaka till 1810, så se vi, att Ständerne då beslutade, att all jord, utom Militiens boställen, skulle draga Extra Rotering, om den icke redan droge Ordinarie Rotering.
Detta beslut verkställdes år 1811* men skedde så hastigt och vårdslöst, att det i längden omöjligen kunde hafva bestånd.
Mångå klagomål inkommo ock åren i8i5ochi8i8 öfver Extra Roteringen, och Ständerne bestämde derföre år 1823, på hvilka grunder en förnyad Extra Rotering borde ske, hvarvid stadgades, att privilegierad jord, men icke någon annan, borde med en sådan Rotering beläggas.
När detta underställdes Kongl. Maj:t, blef Förslaget af Kongl. Maj:t gilladt, men följden af detta beslut var, att den privilegierade jorden blef fri från all Rotering, så väl Extra sorn.
Ordinarie.
— När nu undersökning om Extra Roteringens mer eller mindre jemna fördelning skulle ske, ansåg Kongl. Majrt nödigt, att äfven undersökas borde, hvilken oprivilegierad jord ännu var oroterad, emedan en sådan undersökning, på samma gång verkställd, då kunde ske utan kostnad för StatsVerket.
Jag kan ej begripa, att någon skada härigenom skedt, utan tror tvertora, att denna åtgärd blott var hvad man kunde vänta af en omtänksam Styrelse, att nemligen undersöka och utreda för - Den 8 Maji. 23 hållandet, innan Saken för Ständerne framlades, äfvensom jag finner det vara af nytta för Rikets Ständer, att veta, innan de för deras del besluta, huruvida en eller 5oo Rotar kunna blifva att påräkna.
Vid sista Riksdag beslöto Ständerna att en jemkning skulle ske i Extra Roteringen, och att de hemman, sorn. voro af den natur, att de borde draga Ordinarie Rotering, skulle från den Extra undantagas.
Om Ständernas beslut hade innehållit, att de från Extra Roteringen undantagne hemman skulle vara frie från all Rotering, då hade Grefve Horn rätt i sina påsLåenden, men när afsigten.ej kunde vara sådan, tror jag att Styrelsen handlat ganska omtänksamt, då den på förhand låtit Extra RoteringsCommissionerne utreda förhållandet, och uppgöra förslag, samt såmedelst besparat den kostnad, som icke kunnat undvikas, om serskildte Commissioner efter denna Riksdag dermed skulle sysselsatt sig.
Någon skada och tunga har icke härigenom blifvit lagd på någon Medborgare, emedan icke någon Rotering går i verkställighet förr, än Ständerna derom beslutit.
Hvad misskrifningen angår, har den verkligen ägt rum, ty om man tilltror Utskotten äga sundt förnuft, måtte väl icke utan misskrifning
Utskotten kunna hafva svarat på saker, hvarom aldrig fråga varit. 24 Den 8 Maji.
Om Rikets Ständer hade beslutat, att någon Ordinarie Rotering skulle ske, hade det visserligen ej varit olagligt, att en Committé' undersökt förhållandet; men nu är det ej så, och hemmansegarne hafva en fullkomlig öfvertygelse, att deras hemman skola vidkännas en sådan tungå, och detta inverkar ganska betydligt på hemmanens värde vid dernsjlförsäljning.
Ständerna hafva endast beslutat om Extra Rotering.
Nu har likväl, oaktadt Rikets Ständers beslut, och aldeles i trots af det samma, en annan Rotering skett; den är väl ej ännu till fullo verkställd, då SoldatTorpen icke äro uppförde och manskap enrolleradt, men detta förestår likvist.
Ett sådant förfarande grundar sig ej på något Riksdagsbeslut ända från och med 1810.
På denna grund yrkar jag ånyo, att Utskotten måtte anse saken såsom stridande emot grundlagen, och förnärmande folkets rätt.
Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskaIken framställd Proposition, blef Stats-samt Allmänna Besvärs och EkonomiUtskottens ifrågavarande Utlåtande, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremitteradt.
Föredrogs å nyo BevillningsUtskottets den 18 sistlidne April under N:o 18 afgif - Den 8 Maji. ne, samt ilen 4 dennes e. m. ,pS bordet lagde, Betänkande öfver väckt motion, alt ProsteTunnor måtte från Bevillning befrias.
Af erfarenhet vet jag, att ProsteTunnorne på de fleste ställen aldrig blifvit upptagne bland löneförmoner, eller pålagde Bevillning.
Anledningen, hvarföre motion nu härom blifvit vackt af en Ledamot i PresteStåndet, lärer vara den, att en TaxeringsComitté afvikit från denna allmänna praxis, hvarföre motionären önskat ett bestämdt stadgande om befrielse från bevillning för ProsteTunnor.
Pluraliteten inom BevillningsUtskottet har dock varit af en olika mening.
Men jag hemställer, om icke denna är stridande mot författningarnes grunder och anda, enär ProsteTunnorne alldeles icke svara emot de resekostnader, för hvilka de skola utgöra en ersättning.
Jag anhåller derföre om återremiss under åberopande af Herr af Billberghs omständliga reservation, som nyss blifvit uppläst.
Jag förenar mig hufvudsakligen med Herr Tham, i begäran om återremiss, öfvertygad, att Utskottet vid närmare öfvervägande skall finna orättvisan af dess nu yttrade åsigt.
Som BevillningsUtskoltets Betänkande, efter hvad jag kan finna, står i rak strid med grun - Den 8 Maji. derne så väl i 1818 sorn 1823 årens BevillningsFörordningar och Utskottets åsigt icke eller varit någonsin förut practiserad, anhåller äfven jag om återremiss.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg de vid Bevillningsutskottets ifrågavarande
Då Herr af Billbergh, i dess reservation, så grundligt bevisat sin sak, och anfört alla författningar, som tala för hans mening; synes det nog strängt, att neka återremiss.
Skulle Ridderskapet ooh Adeln sluteligen ej finna skäl, att biträda Herr af Billberghs mening, så torde det vara tids nog, att ogilla den, när Betänkandet återkommer.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förnyade den af Hans Excellence nyss framstälde proposition till återremiss af ifrågavarande Betänkande.
I fall återremiss icke beviljas, yrkar jag votering.
Jag anhåller hos Herr Grefven och LandtMar - Den 8 Maji. a7 skalken om upplysning, huru frågan blifvit afgjord af de öfrige Stånden, ifall ProtocollsUtdrag derom ankommit.
Riddarhussekreterare till— kännagaf, att någon underrättelse, huru detta ämne blifvit af de öfrige RiksStånden afgjordt, ännu icke till Ridderskapet och Adeln anlänt.
Jag skulle önska, att det lemnades Herr Grefven och LandtMarskalken tillfälle att gifva tillkänna, huru Hans Excellence uppfattat svaren på den framställde propositionen till återremiss, innan votering begärdes.
Som jag tyckte, svarades först tein ligen allmänt ja till denna proposition; men sedan man hotade med votering, tycktes flere Nej höras.
Om detta Betänkande bifalles, skall följden af ett sådant prejudikat blifva, attalia tractaments- och respenningar beläggas med Bevillning.
ProsteTunnan har uppkommit i och för den matsäck, som Prostarne fordom under sine Embetsresor hade rätt att fordra, och hvilken utbyttes mot en Tunna Spannemål från hvarje Pastorat, eller rätteligen för hvarje Kyrka.
Den är således i sjelfva verket det samma som tractamentspenningar, hvilka äro specielt undantagne från Bevillning.
Det vore i följd deraf inconsequent, att lägga bevillning endast på ProsteTunnorne. 28 Den 8 Maji.
Med samma skäl skulle man belägga med bevillning alla Militairers tractamenten och äfven arfvoden för dagen.
De la.
Gardiej Jacob:
Jag förenar mig hufvudsakligen med Grefve Cronhjelm, men får tilllägga att, åtminstone hvad Skåne beträffar, äro Prostetunnorne ej blott gifne såsom ersättning för resekostnader, utan äfven för att betäcka kostnaderne af Expeditionen inom Contractet, hvilken ofta är vidlyftig.
Jag känner så mycket nogare, att detta är förhållandet, sorn jag vet, att då Prosten af ålder eller sjuklighet icke sjelf kan sköta expeditionen, lemnäs Prostetunnan till den tjenstförrättande Prosten, och ej längesedan inkom till Kongl. Maj:t underdånig ansökan om frihetsbok för Prostarne i och för deras i Embetet afgående bref — men denna anhållan afslogs i stöd af ett under Konung Carl XI i samma ämne gifvit nådigt utslag, att Prostetunnan är en ersättning för Prostarnas utgifter vid deras expeditioner och postföring; mig synes således obilligt, att pålägga en lönebevillning å en sak, som i sjelfva verket ej är lön, utan blott ett arfvode.
Jag uppträder icke för att bestrida återremiss, emedan jag redan svarat ja till pro - Den 8 Maji. positionen derom; men jag anhåller att få vederlägga den sats Grefve Cronhjelm framställt, dervid jag torde få erindra att många Embetsmäns extra inkomster af lika beskaffenhet, som de ifrågavarande Prostetunnorne, till ex. ljuspenningar beläggas med Bevillning.
Jag skulle således tro, att de exempel Grefve Cronhjelm framdragit icke äro fullkomligt adequata.
Men jag får jemte denna anmärkning förnya min förklaring, att jag ingalunda vill bestrida ålerrerniss.