Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag vill ej neka, att KrigsAkademien gjort och gör ganska mycken Den 4 Juli e. m. 03 nytta för den militäriska bildningen, men jag tror också, att den har åtskilliga väsendtliga brister, som icke kunna hjelpas derigenom att de, som sköta inrättningen, upfylla sina pligter på bästa möjliga sätt.
För att bevisa detta, vill jag taga ett exempel.
Det har af ganska många blifvit öfverklagadt, att Sjö-officerarnes bildning i vårt land ieke är så tillgodosedd, som den borde vara, derföre att man icke gifver de unge männen tillfälle att utbilda sig i sjömansyrket förr, än de blifva Officerare, utan först derefter söker gifva dem en bildning, som de borde haft förut.
Se der ett af de väsendtliga felen hos KrigsAkademien, att man i flera års tid instänger dessa lärjungar på landbacken, i st. f. att låta dem som Sjökadetter genomgå sin lärotid; och detta fel förringas alldeles ieke derigenom, att lärarne äro aldrig så skickliga.
Det är besynnerligt att just den punkt, som af den siste talaren anförts som hufvudfel i Akademiens organisation, anses af många vara en gagnelig inrättning.
Jag vill först i minnet återkalla de Officerare af vår Flotta, som man under loppet af 30 å 40 år ansett skickligast, och som gått längst fram i graderna, och, utan att i någon mån vilja förringa de öfriges förtjenst, måste man då medgifva, att de, som stå främst, råka just att vara elever från Carlberg.
Då jag var Guvernör på Carlberg, besöktes Akademien af en Holländsk Amiral, som hade med sig på sitt skepp en mängd Officerare och Kadetter, som icke behöfdes för skeppets manövrering.
Han frågade mig då, om jag icke hade flera Kadetter än som då voro hemma.
Jag svarade att en del vore ute på sjöexpedition.
Hvad, invände han, upfostras här Landkadetterna tillsammans med dem, som egna sig åt sjömansyrket?
Jag, svarade ja, så hafva vi haft det i 30 år.
Då vände han sig till sina Officerare och sade: »Der kunnen J se, mine Hrr, att man satt i verket hvad jag och många andra så länge förgäfves sökt utföra.»
Sedan vände han sig till mig och frågade efter första följden af denna gemensamma upfostran.
Jag svarade honom: »Det är den, att dé blifva vänner för hela lifvet.»
Han frågade då ytterligare specielt: »Om ett Svenskt skepp ligger vid en strand och en arméfördelning skickar om bord och begär att få låna några fastager att hemta vatten, huru gör man då?» »Jo,» svarade jag, »de gamle kadettkamraterna skicka sina gamla fastager i land och hjelpa sina gamla vänner, och lägga sig att skydda dem mot fienden.»
Då sade han, att inom Holländska Arméen och Flottan kunde man ej vänta sig ett sådant inbördes bistånd; de vore nära nog fiendtligt sinnade mot hvarandra.
Det är ej fråga om, att ju sjömanskapet skulle kunna bättre utbildas i Carlskrona, men en annan sak är, om nitet att göra sig rätt reda för allting är lika varmt hos den som gått der länge och väl, som hos den, hvilken kommer dit efter att hafva gjort ett par sjöexpeditioner, sedan han inhemtat den theoretiska bildningen och hvad som behöfves för att göra sig bekant med yrket.
Jag beder K. o. Ad. om ursäkt, att jag nu åter uptagit dess tid, men jag anser detta böra betänkas, när orgauisationsfebern börjar grassera. 04 Den 4 Juli e. m.
Hr Bråkenhjem, Pehr Henr.:
Jag får blott i korthet meddela den uplysning, att under sista åren den förändring blifvit införd, att hvarje Kadett, från och med l:sta klassen, får anmäla sig att deltaga i sjöexpeditionerna hvarje sommar, hvadan Kadetten på Carlberg har alldeles samma tillfälle till öfning, som om han bodde i Carlskrona; enda skillnaden är, att han ej vistas der om vintern.
Jag vill visst icke bestrida, att detta kunde medföra någon fördel, men jag tviflar att denna blefve tillräcklig att upväga den, som den siste talaren omnämnt.
Jag har dessutom all anledn. att icke misströsta om nyttan af Kadettskolan på Carlberg, emedan derifrån utgå och hafva på de sista åren utgått öfver 90 proc. af alla Sjöofficerare, som blifvit befordrade vid Flottan.
För öfrigt är det med största tillfredsställelse jag funnit, att ingen af It. o. Adis ledamöter opponerat sig mot detta ifrågasatta anslag.
Hvad angår Kamererarens aflöning, är det så mycket angelägnare att bifalla K.
M:s förslag, som Akademien, vid skeende ombyte, icke kan vara belåten med att hafva sin förste Räkenskapsförare i Stockholm, utan måste han bo på stället.
Jag har begärt ordet endast i anledn. af Gr.
Anckarsvärds framställning, att en skrifvelse skulle i denna fråga afgå från K. St:r till Regeringen.
Det synes mig vara något tidigt, då denna fråga nu är föremål för EkonomiUtskis behandling, till hvilket motioner deröfver äro remitterade.
Jag hemställer till Hr Gr:n, om det icke vore att gå Utsk. i förväg, om man nu beslöte en så beskaffad skrifvelse, och jag tror det derföre vara bäst att vänta, tills motionerna återkommit från nämnde Utsk.
Jag deremot anser det lämpligt att just nu, då frågan är om anslaget, göra en sådan framställning till K. M:s Nåd. pröfning.
Jag har föreställt mig, att min begäran i detta fall vore högst oskyldig.
Jag har icke yrkat annat än en underd. skrifvelse.
Skulle den bifallas, tror jag den kunde åtminstone verka derhän, att det blefve ett tvång för vederbörande att till K.
M. framföra hvad som utgjort R. o. Ad:s åsigt i afseende å denna, sak.
Utgången må för öfrigt blifva hvilken som helst, så har jag, hvad mig sjelf beträffar, blott upfyllt min pligt genom att i min mån förfäkta en mening, som jag stridit för i mera än 30 år inom detta rum, och som är alldeles orubblig, oaktadt allt som deremot blifvit sagdt och ännu säges
Sedan, efter härmed fulländad öfverläggning, Hr Gr. o. Landtm, framställt, att i afseende på ifrågav:de punkt blifvit yrkadt, af Frih.
Tersmeden bifall till Utskis förslag, men af Hr Printzensköld och Hr Bildt bifall till samma förslag, med uteslutande af det förbehåll
Utsk. ansett böra fästas vid beviljandet af den för Kamereraren vid Akademien föreslagna arfvodestillökning till 1,500 Rdr Rmt, anmälde sig och yttrade Frih.
Jag instämmer med Hr Bildt.
Hr Deh 4 Juli o. m. Hr Gr. o. Landtm, framställde vidare, att Gr.
Anckarsvärd yrkat bifall till Utsk:s förslag, men med det tillägg, »att en underd. skrifvelse skulle afgå med anhållan, det K.
M. täcktes taga i Nåd. öfvervägande, huruvida, då K.
KrigsAkademien endast lemnar något mera än £ af Arméens behof af officersrekryteringen, Statsverkets kostnader i och för KrigsAkademien, nedlagde uti någon anstalt inom lmfvudstaden, som beredde tillfälle för en mängd der anställde unge tjenstemän, så väl militäre, som civile, att underhålla och förvärfva ej mindre för det allmänna lifvet, än för de olika tjensteföremålen erforderliga kunskapsbehof, icke skulle för det allmänna åstadkomma en mera vidsträckt och således ojemförligt större nytta, än hvad som f. n. af K.
KrigsAkademien åstadkommes, och hvaröfver K.
St:r torde kunna hoppas vid nästa Riksmöte få erfara K. M:s Nåd. åsikter».
Sedan härefter, på hemställan af Hr Gr. o. Landtm., Gr.
Anckarsvärd medgifvit, att Utsk:s förslag finge först afgöras med R. o. Ad. förbehållen rätt att sedermera pröfva det af honom framstäldta förslag till tillägg, blef propos. till bifall å Utsk:s i förev:de punkt gjorda förslag framställd och besvarad med starka
Nej, jemte ett eller annat Ja, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla samma förslag, med uteslutande af det, vid beviljandet af den för Kamereraren vid Akademien föreslagna arfvodestillökning till 1,500 Rdr Rrat, af Utsk. fästade förbehåll, samt efter denna propos:s besvarande med starka Ja, jemte några Nej, förklarade det han härvid funnit
Den härefter till bifall å det såsom tillägg vid denna punkt af Gr.
Anckarsvärd framställda förslag gjorda proposm besvarades med starka Nej, jemte några Ja, hvarpå Hr Gr. o. landtm. förklarade det han funnit
Den som bifaller Gr.
Anckarsvärds förslag, att såsom tillägg vid 8:de punkten af StatsUtsk:s Utlåt.
N:o 71 måtte beslutas en underd. skrifvelse med anhållan, det K.
KrigsAkademien endast lemnar något mera än af Arméens behof af officersrekryteringen, Statsverkets kostnader i och för KrigsAkademien, nedlagde uti någon anstalt inom hufvudstaden, som beredde tillfälle för en mängd der anställde unge tjenstemän, så väl militäre, som civile, att underhålla och förvärfva ej mindre för det allmänna lifvet, än för de olika tjensteföremålen erforderliga kunskapsbehof, icke skulle för det allmänna åstadkomma en mera vidsträckt och således ojemförligt större nytta, än hvad som f. n. af K.
KrigsAkademien åstadkommes, och hvaröfver R.
St:r torde kunna hoppas vid nästa Riksmöte få erfara K. M:s Nåd. åsigter, röstar J a den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, varder förenämnde förslag af R. o. Ad. afslaget. VII H. 5 66 Den 4 Joli e. m.
Vid voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit sorn följer: Ja — 6.
Nej — 62. 9:de punkten, ang-.de anslag för Allmänna Garnisonssjukhuset.
Bifölls. 10:de punkten, ang-.de anslag till förändrad organisation af Generalstaben.
Om något beliöfts för att stadfästa min öfvertygelse, att grunderna uti det af K.
M. framlagda förslag till Generalstabens organisation vore de för bildandet af Svenska Arméens Generalstab lämpligaste och nyttigaste, så skulle StatsUtsk:s Betänk, hafva gjort det.
De skäl Utsk. anfört för afslag derå, synas mig så beskaffade, att de icke bevisa något deremot.
Då man som skäl för den mindre lämpligheten af en sådan organisation anför, att GeneralstabsOfficerarne hafva vidsträckta kunskaper, att organisationen ieke kan verka något inom en tidrymd af tio år o. s. v., så måste man i sanning medgifva, att föga måtte varit att mot förslaget anmärka.
Jag tror det således hafva varit mindre välbetänkt att afstyrka bifall dertill.
Öfverlemnande åt B. o. Ad. att deröfver fatta beslut, vågar jag dock hos Hr Gr. o. Landtm, anhålla om delande af denna punkt.
Orsaken dertill är, att i den summa, som K. M. begärt för Generalstaben, ingär äfven 4,000 Bdr till resestipendier.
Jag skulle derföre anhålla att, om det låter sig göra, propos. framställes på dessa 4,000 Bdr särskildt, och på de öfriga till Generalstabens organisation nödiga medlen särskildt, på det att, om E. o. Ad. ej skulle vilja bevilja de sednare, åtminstone de förra måtte blifva anslagna.
För öfrigt har jag, under de gemensamma öfverläggningarne, så fullständigt, som mig varit möjligt, redogjort för förslaget, och vill derföre nu ej längre uptaga B. o. Ad:s tid med vidare ordande i ämnet.
Jag instämmer till alla delar med den siste talaren.
Det vore sorgligt, om Svenska Arméen skulle fortfarande vara i saknad af en väl organiserad Generalstab — jag menar icke en fristående, utan en sådan, som är införlifvad med Arméen.
Sedan öfverläggningen härmed ansetts fulländad, yttrade Hr Gr. o. Landtm, att han, då Hr af Klint, i afseende å denna punkt, yrkat bifall till K. M:s Propos., samt att frågan måtte delas så, att propos. framställdes särskildt rörande det af K. M. för Generalstaben äskade anslag af 4,000 Bdr
Bmt till resestipendier, och särskildt i fråga om öfriga delen af hvad K. M. i afseende på Generalstaben föreslagit, först finge hemställa om R. o. Ad. bifölle den del af TJtsk:s förevar:de yttrande, hvarigenom bifall till berörde anslag af 4,000 Bdr blifvit afstyrkt.
Denna propos. besvarades med blandade Ja och Nej, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om B. o. Ad. behagade bifalla det af K
M. äskade anslag af 4,000 Bdr Ernt till resestipendier för Den 4 Juli e. m. 67 GeneralstabsOfficerare, samt sedan svaren härvid utfallit med starka
Nej, förklarade det lian ansåg
Propos. till bifall å öfriga delen af Utsk:s i förevar:de punkt afgifna yttrande biet härefter framställd och besvarad med starka Ja, jemte åtskilliga Nej, hvarpå Hr Gr. o.
Landtm, förklarade, det han ansåg
1 l:te punkten, ang-.de anslag för Landi försvars Departementets Kommando Expedition.
Mom. litt. a, ang-.de a/löningen för ExpcdilionsChefcn.
Utsk. synes liiir hafva utgått från samma hushållsprincip, som Utsk. vid flera andra tillfällen sökt göra gällande.
Jag respekterar denna grundsats såsom ganska berömlig, så snart den kan följas utan menliga resultater för det allmänna, men jag tror icke att den alltid bör blifva grund för besluten i anslagsfrågor.
I afseende å denna fråga, torde hvar och en kunna inse, att till ExpedmsChef i KommandoExpedm fordras en person just så qvälificerad, som man hoppas de högre Officerare skola blifva, sorn komma att danas efter de grunder K.
M. föreslagit för Generalstabens organisation.
Han bör derjemte äga en icke ringa kännedom i åtskilliga kunskapsgrenar, som höra till det civila facket, för att kunna lemna DepartdsChefen nödiga uplysningar.
Vid sådant förhållande synes det mig rätt och billigt, att han får den här af K.
M. föreslagna lön.
Den är dock 1,000 Edr mindre än hvad Chefen för den civila afdelmn af LandtförsvarsDepart:ts Expedin erhållit.
Jag anhåller att E. o. Ad. måtte i detta afseende bifalla KL M:s Propos.
Då denna plats är af den beskaffenhet, att den ovilkorligen mäste beklädas af en militär, och det torde vara klart, att den då ej kommer att någon längre tid innehafvas af samma person, vore lämpligast att för dennes aflöning bestämdes ett arfvode, med bibehållande af den lön han kunde hafva förut.
Utsk. har derföre också nedsatt det af K.
M. föreslagna beloppet från 4,500 till 3,000
Edr; och beloppet torde i hvilketdera fallet som helst blifva ungefär detsamma, som K. M. föreslagit.
För öfrigt är denna punkt redan bifallen af PresteSt., och det är väl ej att förmoda, att de andra båda Stånden deruti göra någon ändring.
Jag anhåller om bifall till Utsk:s Betänk.
Propos. till bifall å Utsk:s i förevide mom. gjorda förslag blef härefter framställd och besvarad med starka Ja, jemte några Nej; hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade det han funnit
Ja öfver vägande.
Mom. litt. b, angtde ralionsersättning jemte ersättning lill stallhyra m. m. för ijenstehäsiar.
Jag vill visst icke särdeles mycket motsätta mig Utsk:s förslag, men jag måste beklaga, att Utsk. icke ansett sig kunna tilldela rationsersättning åt alla vid Generalstaben tjenstgörande Officerare.
Det hade då åtminstone varit möjligt för dessa 68 Den 4 Juli e. m. att användas i tjenstgöring vid läger, truppsammandragningar och dylika tillfällen.
Utsk. har visserligen tillstyrkt 2 hästrationer åt den uti KommandoExped:nen tjenstgörande personal, men då denna upgår till ett antal af 5 GeneralstabsOfficerare, kan man med skäl anmärka detta Utsk:s förslag.
Mig synes det vara sorgligt, att man hushållar på 3 hästrationer.
Jag begär derföre propos. på, att sådana måtte tilldelas alla de ifrågavide Officerarne.
Jag medgifver det sorgliga i att Utsk. afstyrkt hvad K. M. i detta afseende begärt.
Jag var bland deni, som ansågo att alla hästrationerna borde beviljas, likasom att sådana borde anslås för hvarje Stabsofficer inom Arméen.
Men då sådant ej blifvit tillstyrkt för de öfriga Staberna — Artilleristaben, som består af 5 Officerare, har t. ex. varit nog lycklig att få en ration, — så får väl KommandoExped:n nöja sig med de 3, som Utsk. föreslagit.
Staberna kunna kanske vid en kommande Riksdag blifva ihågkomna, men f. n. har StatsUtsk. just mot KommandoExpedin varit frikostigast i detta afseende.
Då nu propos. framställdes till bifall å Utsk:s i detta mom. gjorda hemställan, ropades Ja och Nej; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. bifölle de af K.
M. för ifrågavide Expedition äskade 6 hästrationer, jemte belöpande ersättning för stallhyra m. m., samt sedan svaren härvid utfallit med starka Ja, blandade med
Utsk:s härefter förekommande yttrande om de öfriga i den föreslagna staten uptagne tillökningarne bifölls.
Då sedermera förekom Utsk:s tillstyrkande rörande hela den erforderliga anslags-tillökningen för ifrågavide Expedition, yttrade Hr Gr. o. Landina., att sedan R. o. Ad., utöfver hvad Utsk. tillstyrkt, beviljat rationsersättning, jemte ersättning till stallhyra m. m. för 3 hästar, motsvarande tillsammans 1,180 Rdr
Rmt, så borde äfven slutsumman af anslagstillökningen förändras till 6,385 Rdr, i st. f. 5,275 Rdr Rmt; hvarefter Utskis ifrågavide tillstyrkande, med berörde förändringar, af R. o. Ad. bifölls.
Härefter upskjöts pröfningen af StatsUtskis förevide Utlåt, till nästa plenum, samt åtskiljdes Högh R. o. Ad. kl. 10 på aftonen.
Den 6 Juli f. m. G» Måndagen den 6 Juli 1857.
Uplästes och lades till handligarne från de öfriga EiksStm ankomne prot.-utdrag från och med d. 18 sisth Maj till och med d. 2 9 sisth Juni.
Portsattes pröfningen af StatsUtsk:s Utlåt.
N:o 71, ang:de reglering af utgifterna under lliksstatens Fjerde HufvudTitel; och förekom nu: 12:te punkten, ang-.de anslag för Generaliiclsslalen.
Mom. litt. a, ang:de arfvodena för de S kos G enerat lie fälhafvarnc anställde SlabsChcferna.
De skäl StatsUtsk. anfört för afslag af denna punkt, liro till en del icke öfverensstämmande med verk liga förhållandet.
Utsk. säger nemi., att StabsChefer åtnjuta skjutsoch traktaments-ersättning under de resor, som de i denna sin egenskap företaga.
Enl. K.
Brefvet af år 1834 åtnjuta StabsChefer väl vid dylika resor ersättning lör skjuts, men ingalunda traktamente.
Det står tydligen i detta Bref utsatt, att något traktamente icke får af dem upbäras.
Oaktadt den af Hr af Klint meddelade uplysning, hvilken jag förut kände, får jag tillstyrka bifall till nu föredragna punkt, likväl med iakttagande deraf, att vid beslutets expedierande orden »traktaments-ersättning» utgå Hr Lefrén, Joh. Pehr:
Jag får vitsorda, att Hrr Stabs Chefer aldrig från KrigsColhm erhållit ersättning för annat än skjuts, hvartill de äro berättigade enl. det af Hr af Klint åberopade K.
Bref. Propos. till bifall å förev:de morn., utan förändring, blef nu först framställd och besvarad med Nej; hvarefter B,, o. Ad. biföll detta mom. med förklarande att, vid expedierandet af B.
St:rs beslut, de uti detta morn. bland motiverna intagne orden »och traktaments-ersättning» borde utgå.
Mom. litt. b, ang:de arfvodena för StabsChefen och Stabs Adjulanlen hos Chefen för LifGardes brigaden.
Då härvid först förekom Utsk:s yttrande i fråga om StabsChefen, anförde:
Äfven i denna punkt af StatsUtslcs Betänk, förekommer en liten oriktighet.
Utsk. säger sig sakna skäl att till - 70 Den 6 Joli f. ni. styrka någon löneförhöjning för StabsChefen vid LifGardes-brigaden, emedan han, såsom tillika tjentgörande vid ett af LifGardes-reg:tena, i allt fall måste uppehålla sig i luifvudstaden.
Så är visserligen förhållandet för det närv:de, men så har förut icke varit händelsen och ingen kan förutspå huru härmed för framtiden kan komma att äga rum; jag vågar derföre anhålla, att E. o. Ad. vill för StabsChefen vid LifGardes-brigaden bestämma lika arfvode som för de öfriga StabsCheferna.
Efter först till bifall å Utsk:s yttrande framställd propos,, som besvarades med Nej, bestämde E. o. Ad. arfvodet för ifrågav:de StabsChef till 1,000 Edr Ernt.
Beträffande sedan Utsk:s i afseende på StabsAdjutanten afgifna yttrande, yttrade Hr af Klint:
På samma skäl, som jag nyss anförde med afseende på StabsChefen, får jag anhålla att arfvodet för StabsAdjutanten vid Gardes-brigaden bestämmes till lika belopp, som för de öfriga StabsAdjutanterna, eller till 600 Edr Ernt.
Hvad beträffar lönen för de öfriga StabsAdjutanterna, så är något beslut derom ännu icke fattadt.
Utsk. har med afseende på dem tillstyrkt K. M:s Propos., och derföre ålderås lön intagen i slutsumman.
Vill man nu förhöja lönen för StabsAdjutanten vid LifGardes-brigaden, så torde man icke böra bestämma någon summa, utan endast säga:
StabsAdjutantens lön bestämmes lika med de öfriga Adjutanternas.
Jag inser mycket väl riktigheten af Erih. Tersmedens anmärkn., men då den punkt, som handlar om arfvodet för StabsAdjutanten vid LifGardes-brigaden, nu var före, ansåg jag mig genast böra förklara min åsigt, på det man icke.sedan skulle kunna säga, att jag låtit frågan oanmärkt passera då den föredrogs.
Propos. till bifall å Utsk:s förev:de yttrande blef nu först framställd, men besvarad med Nej; hvarefter arfvodet för ifrågav:de StabsAdjutant af E. o. Ad. bestämdes till 600 Edr Ernt.
Mom. litt. c., ang:de arfvodet för StabsChefen hos KavalleriInspektören.
Då härefter förekom Utsk:s tillstyrkande rörande hela den erforderliga förhöjningen af anslaget för Generalitetsstaten, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att sedan E. o. Ad. med tillsammans 700 Edr Ernt förhöjt de af Utsk. föreslagna arfvoden för StabsChefen och StabsAdjutanten hos Chefen för LifGardes-brigaden, så borde ock slutsumman af anslagsförhöjningen förändras till 3,750 Edr, i st. f. 3,050 Edr Ernt; hvarefter Utsk:s ifrågav:de tillstyrkande med berörde förändringar af E. o. Ad. bifölls.
13:de punkten, angidc anslag för Topografiska Corpsen.
Dbu 6 Juli f. m. 11 Härvid förekom först Utsk:s förslag i afseende pä aflöningen för Corpsens Chef, och yttrade sig derom Hr Björnstjerna, Joli.
Uti min Betänk, åtföljande reservation har jag sökt utveckla de skal, hvarpå jag grundar min åsigt, att Chefen för Topografiska Corpsen bör behandlas lika med öfriga i Stockholm varande Chefer.
Man har visserligen inviindt att denna Corps, för hvilken K.
M. föreslagit chefslönen till 6,000 Rdr, har en vida mindre OfficersCorps än de öfriga Beg:tena, men man bör taga i betraktande att denne Chef har under sin tillsyn icke allenast de Officerare, som tillhöra hans Corps, utan äfven en mängd Officerare, kommenderade från Arméen.
För att upnå chefsplatsen måste han hafva genomgått grundliga studier, och som han icke gerna kan transporteras på ett annat Reg:te, så vinner han vanligen denna sin befordran mycket sent.
Då måste det väl vara skäl att han erhåller lika lön med de öfriga Cheferna, hvilka erhålla sina platser tidigare, och jag vågar derföre anhålla om propos. på att denna chefslön bestämmes till 6,000 Exil1.
Häruti instämde Hr af Klint.
Efter först till bifall å Utsk:s förslag framställd propos., som besvarades med Nej, beslöt B o. Ad. att aflöningen för Topografiska Corpsens Chef skulle bestämmas till 6,000 Rdr Ernt.
Vidare förekom och bifölls Utsk:s tillstyrkande i fråga om de öfrige af K.
M. äskade tiilökningarne.
I fråga om Utsk:s sedermera förekommande hemställan om hela den erforderliga förhöjningen af Topografiska Corpsens anslag, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att sedan R. o. Åd. med 1,000 Rdr Rmt förhöjt den af Utsk. föreslagna aflöningen lör Corpsens Chef, så borde äfven slutsumman af anslagstiliökningen förändras till 15,061 Rdr, i st. f. 14,061 Rdr Rmt; hvarefter Utsk:s ifrågav:de hemställan, med berörde förändringar, af R. o. Ad. bifölls.
14:de punkten,: ang:de anslag för indeldla Kavalleri- och Infanteri Reg tiena.
Bifölls. Hr af Klint:
Jag vill icke göra någon anmärkn. mot det beslut, som nu är fattadt, men reservationsvis får jag nämna, att jag icke kan förstå, hvarifrån StatsUtsk. fått summan 1 00,000 Rdr; ty huru jag i detta afseende än må göra mina beräkningar, så kommer jag dock aldrig till denna summa. 15:de punkten, angtde ersättning till Södermanlands Regtle for förlust i följd af förändring i sättet för Satpeterhjelpens beräkning inom en del af Södermanlands län.
16:de punkten, angtde ersättning till LifRegdets HussarCorps för slejutsfärdspenningar.
Bifölls. 17:de punkten, ang:de anslag till indeldta Arméens vapenöfningar. R. o. Ad. biföll den del af denna punkt, hvari det af K.
M. äskade anslaget tillstyrkes, samt lade till handlingarne Utsk:s ytt - 72 Den 6 Juli f. m. rande, ang:de användandet af nu befintliga reservationer å anslaget till ersättning för utöfver markegångspris förhöjd betalning till inqvarteringsgifvare ra. m. 18:de punkten, ang;de anslag för Lif Gardel lill häst.
Mom. litt. a, ang-.de aflöning för SekundChefen.
Leuhusen, Carl Herin.:
Hvad jag här går att yttra ber jag äfven få hänföra till litt. b. Utsk. har, med 500 Edr för hvardera, nedsatt Chefens och Majorernas vid Gardet till häst löner, hvilka likväl hittills utgått och varit å stat upförda till högre belopp än K. M. föreslagit.
Det är obilligt att göra detta vid en tidpunkt, då andra embets- och tjenstemän erhålla en löneförhöjning, och så mycket obilligare blir det derigenom, att Staten icke bidrager till upsättning af nödigt antal tjenstehästar, och med ganska litet bidrager till dessa hästars upfodring och skötsel.