Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning af Riksdagsmannen Måns Pehrssons från Blekingen gjorde Yrkande, att, till upplijelpande af Boskapsskötseln inom samma Province, Finnarne antingen måtte förbjudas hit i Landet införa Kött, och andra Victualie* varor, eller ock så hög Tull å deras Varor bestämmas, alt de icke vidare blifva i stånd att, såsom hittills skett, vid minsta täflan, genom prisets nedsättande, tillskansa sig denna Handel; deruti Utskottet, på grund af 17 §. uti FredsTractaten emellan Sverige och Ryssland den 17 September 1809, Kongl. Kungörelsen den 26 Junii 1811 samt den under den 10 September 1817 slutna additionella Act till ofvannämnde FredsTractat, väl ansett sig ej tillständigt att ingå uti något hufvudsakligt tillstyrkande rörande detta ämne; men då Utskottet ägde kännedom derom, att Kongl. Maj:t fästat
Nådig omtanka på utvägar, hvarigenom Riket så mycket som möjligt må blifva oberoende af sådana utländska Producter, på hvilka det ägde erforderlig tillgång inom sina gränsor; hyste Utskottet ock den underdåniga öfvertygelse, att Kongl. Majit, enär tid och omständigheter det medgåfvo, täcktes vidtaga sådana mått och steg, hvilka Kongl.
Majit kunde anse mäst tjenliga till det åsyftade ändamålets befrämjande. 5:o
Angående inom Hedervärda BondeStåndet väckta serskilta Motioner, dels att Kongl. KammarCollegium helt och hållet måtte befrias ifrån dess nu ägande åtgärd vid de årliga Deli 2 Martti.
MarkegångsSättningarne; och dels att tiden till MarkegångsSättningarnes upprättande måtte blifva framflyttad ifrån November till Januarii Månad; deruti Utskottet, i afseende å den förra omständigheten, på upptagne grunder tillstyrkt, att den i Länen på föreskrifvit sätt stadgade Markegång, borde för hvarje Län orubbad blifva gällande och ej af någon Auctoritet kunna förändras; samt att, i följd deraf, Kongl.
KammarCollegii befattning med MarkegångsTaxorne hädanefter må komma att upphöra i alla andra fall, än då fråga är om RiksMarkegångens upprättande eller upptagande och afdömmande af de Besvär, hvilka antingen af enskildta Räntegifvare och Räntetagare, eller å Fromma Stiftelsers vägnar, eller af Kongl. KammarCollegii AdvocatFiscal, till iakttagande af Kronans rätt kunna anföras, hvarföre Kongl.
Collegium, i sådant afseende, på vanligt sätt, borde erhålla del af Committerades åtgärder; men beträffande den senare omständigheten, eller förändring af tiden för MarkegångsTaxornas upprättande, har Utskottet ansett sig icke äga anledning understödja den, i detta afseende, väckta Motion. 6:0
I anledning af väckta frågor uti flera till Borgareoch BondeStåndexr ingifne Memorial, så väl om upphörande af frikallelsen för Högloflige Ridderskapet och Adeln från deltagande med Borgerskapet uti kostnaderna för deras Hus och Tomter i Städerne, till Kyrko-, Prest-, Scholae- och Rectors-BoställsByggnader samt Den 2 Martil. 117 öfriga StadsEgendomar ålagda skyldigheter, som ock derom, att de Onera, hvilka tillhöra Gårdsägare hland Städernes Borgerskap, måtte utsträckas till alla Fastighetsägare i Städerne utan undantag; deruti Utskottet, efter anförande af de åtgärder, som, i anledning af väckta Motioner i detta ämne, redan blifvit vid 1812 och 1815 årens Riksdagar vidtagna, förklarat sig finna, att de af Ridderskapet och Adeln samt PresteStåndet vid 1809 och 1810 årens Riksdagar beviljade Concessioner af dessa Stånds Privilegier icke kunde utsträckas till omförmälle Byggnads- och Underhållsskyldigheter eller lill ett så bcskaffadt deltagande af dessa tvänne Respective RiksStånds Ledamöter, uti de, Fastighetsägare i Städerne åliggande Onera, som det, hvarom fråga blifvit väckt; och vore Utskottet af samma tanka, som OeconomiseUtskottet vid i8i5 års Riksdag, att välbemälte tvänne Stånd ägde uti sina Privilegier en tillräcklig säkerhet emot deltagande uti eller åläggande af alla andra skyldigheter af detta slag, än de, som kunde hänföras till en Gärd af den fria och oberoende viljan; från hvilket Utlåtande, enligt serskilt bifogat ProtocollsUtdrag af den 18 sistledne Februarii, Irenne Utskottets Ledamöter af BorgareStåndet varit af skiljaktig tanka, nemligen Herr Malmberg, hvilken på anförda skäl ansett ifrågavarande ämne icke böra såsom en Privilegiifråga betraktas:
Herr Schotte, hvilken, jemte instämmande uti berörde serskilta mening, tillika yttrat den önskan, att, om det ansågs vara Privilegiifråga, Ridderskapet och 113 Ben 2 Martii.
Adeln samt PresteStåndet, med afseende S billigheten och rättvisan, ville häri medgifva ändring, och saken, i enlighet dermed, då komme att behandlas; samt Herr Faurell, hvilken förenat sig till alla delar med Herr Malmberg, under tillägg, att uti Ridderskapets och Adelns år i8to gjorda åtagande af Inqvarteringsskyldigheten, äfven andra Egendomar åtföljande Onera, efter dess tanka, borde vara inbegripne. 7:0 Af elen 10 sistledne Februarii:
Rö’- rande inom Borgare- och BondeStånden väckt fråga, om en förbättrad Posternas Reglering på åtskilliga orter i Riket, samt vissa öfverklagade olägenheter vid Postföringen emellan Norrige och Dannemark; deruti, i afseende på förra omständigheter och då ett närmare utredande af de Förslag, som blifvit vid Motionen gjorda om ett hastigare förskaffande af den Inländska Posten, fordrade en noggrann undersökning af de omständigheter och serskilta förhållanden, som härvid kunde förekomma; Utskottet ansett sig böra inskränka sin åtgärd till den hemställan, att Riksens Ständer hos Kongl. Maj:t framförde en underdånig önskan, att Kongl.
Majrt, som efter Vederbörandes hörande, bäst vore i tillfälle att lill hufvudsaklig pröfning upptaga närvarande Ärende, täcktes dervid fästa det Nådiga afseende, som densamma kunde anses förtjena och omständigheterne medgåfve.
Vidkommande åter den senare frågan, eller de olägenheter, som genom närvarande Reglering af Postform - Den 2 Martii. 119 gen mellan Norrige och Dannemark tillskyndades de Skjutsskyldige, har Utskottet, af anförde skäl, tillstyrkt, att Riksens Ständer måtte hos Kongl. Maj:t anmäla den underdåniga hemställan, det den ålagda skyldigheten, att med serskild Post fortskaffa Brefven mellan Norrige och Dannemark och åter tillbaka, måtte hädanefter upphöra, hvaremot öppet tillfälle borde lemnäs, att då Norrska Posten på vissa bestämda tider aflemnas vid närmaste PostContoir inom Svenska Gränsen, densamma då kunde med Svenska Posten till bestämda Orter afgå.
Upplästes och lades på Bordet följande af Lag- samt Allmänna Besvärs- och OeconomiceUtskotten den i4 sistledne Februarii gemensamt afgifna Betänkanden: i:o Angående Herr K. F.
Lindes gjorde Motion, att förbudet emot Bränvins utborgande till omyndiga Studerande, Tjenstefolk, Gesäller och Lärgossar samt Gemenskapen af Krigsmagten äfven måtte utsträckas till alla andra Personer, deruti Utskotten, på upptagna grunder, ansett sig icke äga anledning att till bifall anmäla hvad i ofvanberörde måtto är vordet hemstäldt. 2:0 Angående KronoSkjuts-skyldiges rättighet, att vid HäradsTingen välja de i Kongl. Förordningen den 28 Junii 1809 omförmälte Deputerade; deruti Utskotten, med bifall till 120 Deri 2 Martu.
Motionen, ansett sig böra föreslå utfärdandet af en sådan Förklaring öfver /['.de Puncten af samma Förordning, att KronoSkjuts-skyldige uti hvarje Länsmans District agde, att å första Rätlegångsdagen af det Lagtima Ting i Häradet, som först på året infölle, genom förut dertill utsedde SockneFullmägtige sig inställa, för att inför HäradsRätten välja det antal af högst trenne Deputerade, hvilka, intill det påföljande året inträffande berörde Lagtima Ting, borde af KronoBetjent emottaga och granska de Afskrifter af KronoSkjutsLängder och MarcheRouter, hvilka dessa äro pligtige att genast efter hvar och en förrättad Kronoskjuts till bemälde
Deputerade aflemna, hvarefter de sistnämnde ägde, att, om de funno det någon af de Skjutsskyldige för när skett, sådant hos Konungens Befallningshafvande i Länet anmäla till behörig rättelse. 3:o Angående dels Riksdagsmannen från Westmanland J. M. Wessings Memorial, hvari föreslås 1:0
Att de i 26 Cap. 4 §•
ByggningaBalken från Tingshusbyggnad fritagne Hemman mätte åläggas, att deruti deltaga; 2:0
Att så framt PresteStåndet ej vill åtaga sig att bygga vid Prestegårdarne, de, hvilka från skyldigheten att vid sådan byggnad biträda, äro uti 2 §. af nämnde Capitel frikallade, må till sådan skyldighet förbindas och Kyrkoherden vara pligtig, att de vid Syn emottagne
Hus under sin tjenstetid underhålla; samt 3:o Alt Säterier må vara, lika med alla andra, pligtige att biträda vid Yådelds släckande samt den ef - Den i Martii.
121 tersyn som sedan fordras; och dels den af Riksdagsmannen från Skane, Jöran Jönsson väckta fråga, om utsockne Frälsehemmans i berörde
Ort blifvande åliggande, att med öfrige Hemman i Häradet bygga Tingshus och Fängelserum; deruti Utskotten funnit första och andra Puncterne af Wessings samt Jöran Jönssons yrkande hafva till föremål ändring och upphäfvande af ej mindre 8 §. i Ridderskapets och Adelns Privilegier, den i6 October 1723, än hvad angående Kyrkoherdarnes åliggande, i afseende på vidmagthållande af de Hus i Prestegården, dem Socknemännen äro skyldige att bygga, blifvit stadgadt; vid hvilket förhållande Utskotten ansett berörde Motioner, emot 114 §* i Regeringsformen, ej kunna under Utskottens pröfning komma.
Beträffande åter 3 Puncten i Wessings Memorial, hafva Utskotten icke kunnat inhämta, att något allmänt Stadgande vore gifvet, som föreskref de skyldigheter, hvilka i berörde afseende tillkomne de å landet boende, samt än mindre, att Säterier eller deras Innehafvare blifvit från de samma befriade; och då den pligt, att rädda och hjelpa de, som, genom olyckshändelse och deribland jemväl genom vådeld, råkat i fara och nöd, hvarken kunde eller borde genom någon författning bestämmas; funno
Utskotten det icke eller vara lämpeligt att föreslå antagandet deraf. 4:o Angående Riksdagsmannen från Jönköpings Län, Johannes Arfvidssons gjorde Motion, 0111 indelning af Byevägar, samt att, i hän - 122 Den 2 Martil. delse Grannarne sig emellan icke kunna öfverenskomma om fördelningen deraf, vederbörande Landtmätare då må af Konungens Befallningshafvande förordnas, att en slik delning efter Hemmantalen förrätta; deruti Utskotten, med stöd af Kongl. Resolutionen på Ridderskapets och Adelns Besvär den 8 Januarii 1^35, ansett det redan vara behörigen bestämdt, hvilka i berörde vägars underhållande borde deltaga; äfvensom Utskotten, i afseende på Johannes Arfvidssons Förslag om Byevägars fördelning af Landtmätare, jemväl funnit sig ic~ ke derå kunna tillstyrka bifall. 5:o Angående Riksdagsmannen, Pehr Jonssons från Kronobergs
Län gjorde yrkande, att den nu bestämda tiden för Vägsyners förrättande måtte förändras, och att berörde
Syner måtte ske emellan den 24 Junii och 12 Julii hvarje år; deruti Utskotten på anförde skäl tillstyrkt, att den uti Kongl. Brefvet den i3 September 1790 meddeldte föreskrift, angående tiden då den allmänna väglagningen och grusningen bör förrättas, må sålunda förändras, att den samma i stället bestämmes att ske ifrån vårens början och till den 1 Julii, då berörde lagning och grusning skall vara fullbordad, och hvarefter samt till den 14 nämnde månad, Yägsyner på vanligt sätt böra företagas och slutas; anseende Utskotten i öfrigt det böra blifva Konungens Befallningshafvande i hvarje Län öppet lemnadt, att om, i afseende på Ortens skiljaktiga beskaffenhet, det skulle finnas lämpeligare och nyttigare, att väglagningen all - Den 2 Martil. 123 mänt skedde Höstetiden, få derom, efter VäglottsÄgarnes föregående hörande, efter omständigheterne förordna. 6:0 Angående Riksdagsmannens från Vester Norrlands Län, D. Selanders väckta Motion, deruti flere af BondeStåndets
Ledamöter sig förenat, rörande föreslagen ändring uti Författningar om allmänna Vägars underhållande vintertiden, i afseende på inrättningen af Ploglag; deruti Utskotten, på anförde skäl, ansett sig icke äga anledning tillstyrka någon sådan ändring uti hvad rörande ifrågavarande ämne nu är stadgadt, ^om Selander och de af Bondeståndets Ledamöter, hvilka med honom instämt, velat åstadkomma. 7:0 Angående Riksdagsmannens från Bohus Län, Hans Anderssons uti ingifvit Memorial gjorde hemställan, att genom en utfärdande Författning måtte förklaras, att, vid Brandstods erläggande, Förmedlingen af ett
Hemman hör så väl i detta som andra fall tillgodo njutas; deruti Utskotten, af andragne skäl, funnit sig böra föreslå, att, i likhet med hvad Hans Andersson hemställt, genom utfärdande af en Förklaring må stadgas, det ett Hemman, som blifvit förmedladt, sedermera icke annorledes än efter beräkning af det förmedlade Hemmantalet hvarken hör erlägga eller få Brandstod. 8:0 Angående Herr Lagmannen, Grefve Johan Henning Gyllenborgs gjorde Förslag, till erhållande äf rättighet för en hvar af Rikets Innevånare, att till Kongl. Majit i under - 124 Den 2 Martii. dånighet ingifva nyttiga Förslag i alla Styrelsegrenar; äfvensom hemställanden, angående ändring eller förklaring af utfärdade Författningar; deruti Utskotten, hvilka i allmänhet ansett det nu icke vara någon betagit, utan tvärtom öppet att städse, med iakttagande af de skyldigheter, hvilka derifrån höra vara oskiljaktiga, samt inom en laglig gräns, hos Kongl. Maj:t uti underdåniga Ansökningar och Hemställanden anmäla, så väl enskildta som allmänna Ärender, på anförda skäl, och då det vore betänkligt, att utsträcka herörde förmån så vidt, som Herr Grefve Gyllenborg syntes åsyfta, funnit sig icke hora tillstyrka bifall af omförmälte Förslag. 9:0 Angående Riksdagsmannen, Anders Danielssons från Elfsborgs Län, Motion, att Rikets Ständer måtte åt en eller tvänne af dem utsedde Lagkunnige Män uppdraga, alt sammanfatta 1:0
Ett kort Sammandrag af Författningar, rörande Svenska Jordägares rättigheter och skyldigheter, och 2:0
En fullständig och systematisk Samling af Författningar i samma ämne; deruti Utskotten, i afseende på förra omständigheten, ansett det blifva af mindre nytta och jemväl icke till ändamålet fullkomligt ledande, att tillstyrka någon anstalt, för att få ett så beskaffadt Sammandrag, som förenämndt är, författadt och iordningstäldt; hvaremot, rörande
Förslaget om upprättandet af en fullständig samling utaf alla Oeconomiska Författningar, hafva, efter inhämtad kännedom derom, att Kongl. Majit icke allenast Den a Martii, 125 anbefallt vederbörande Collegier och Embetsverk, att hvar för sig författa Sammandrag af gällande Oeconomiska Författningar uti de ämnen, hvilka livart och ett af bemälte Collegier och EmbetsVerk isynnerhet ägde att handhafva, utan ock föreständigadt Rikets Collegier att, vid. verkställigheten af berörde anbefalte Sammandrag, tillika tillse, huruvida dervid i mer eller mindre mohn kunde iakttagas hvad Riksens Ständer vid 1809 och 181 o årens Riksdag önskat, att alla uti allmänna Hushållningsmål utfärdade Förordningar kunde i en enda Författning för hvarje serskildt ämne sammandragas; Utskotten funnit sig böra tillstyrka, det Riksens Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet framföra deras begäran, att Kongl. Maj:t i Nåder täcktes, der sådant ej redan skett, till fullbordan bringa hvad Kongl. Maj:t i båda dessa afseenden förordnat:
Ifrån, hvilket beslut Herr Borgmästaren Björkman och Herr Lagmannen Palmborg, enligt bifogadt ProtocollsUtdrag af den 14 sisth Februarii, varit i så måtto af skiljagtig mening, att bemälte Herrar, på grund af 83 §. i Riksdagsordningen ansett det icke tillkomma Lagutskottet, att den af Anders Danielsson väckte ofvanberörde Motion lill pröfning upptaga. 10:0 Angående Riksdagsmannens från Bohus Län, Olof Gudmundson Bagges gjorde Förslag till bestämmande af Jordägares och Torpares ömsesidiga rättigheter och skyldigheter; deruti Utskotten, på anförde skäl, an - 126
Den 2 Martii. sett sig icke kunna tillstyrka, hvad Bagge i detta ämne föreslagit. ji:o Angående Riksdagsmannens från Herjeådalen, Eric Andersson Bångs Motion, att Herjeådalen helt och hållit måtte undantagas från de, om Storskiftes-delningens förrättande meddelte Stadgande!), eller att åtminstone icke några andra Ägor måtte komma under sådan delning, än de rätta Hemägorne i Åker och Äng, och Delningsgiunden blifva den vidd och godhet i dessa Ägor, sorn hvar och en före delningen innehafver; deruti Utskotten, på anförde skäl, ansett sig icke kunna å hvad föreslagit blifvit, tillstyrka bifall. 12:0 Angående Herr Prosten, Gustaf Kolmodins gjorde Förslag 1:0
Att ett visst värde måtte fastställas, hvarefter Lösen af SkatteHemman emellan Arfvingar af BondeStåndet bör bestämmas, och 2:0
Att utstakas måtte hvad som bör anses såsom det minsta Hemmantal hvarå Åbo kan anses besuten; deruti Utskotten, på anförde grunder, funnit sig icke kunna tillstyrka bifall å någondera af de ifrågaställde stadganden och ändringar uti hvad i dessa ämnen för det närvarande är föreskrifvit. i3:o Angående JustitifeOmbudsmannens och Commendeurens Herr Friherre L. A.
Mannerheims gjorde Motion, om en sådan förändring af 5 §. uti 24 Cap.
ByggningaBalken, att den å Landet, som för hela dess Åbyggnad eller någon del deraf i allmänna Brandförsäkrings - Den a Martil. 127 Verket ingått, måtte ifrån den stund vara fri från skyldigheten gifva, och ej äga rättighet att taga Brandstod för den Egendom, derå de försäkrade Husen byggde äro, ändock genom försummadt uppfyllande af emot Brandförsäkringsverket åtagna förbindelser, delaktigheten deri förverkad t blifvit; samt alt BrandförsäkringsBrefvet borde vid nästa Lagtima Ting uppvisas och Bevis derå tagas, men alt, i händelse sådant underlåtes, Brandstod borde gifvas, intilldess uppvisandet för sig gått; deruti Utskotten tillstyrkt antagandet af berörde Motion, under förbehåll, att då i Brandförsäkringsverket Försäkring å
Lös egendom icke lemnades, men deremot i 4 §• 24 Gap. ByggningaBalken vore bestämdt, att Hemmansåbo bör vid timad Eldskada njuta ersättning för förlorad Säd, Foder och den Boskap, som till Gårdens Bruk tarfvas, hvarom jämväl oftast uti de afslutade Brandstods-föreningar öfverenskommelse blifvit träffade; ansågo Utskotten, att rättigheten vid skeende olyckshändelser, genom Eldsvåda, erhålla ersättning för berörde lösören, likasom skyldigheten att i jemförligt förhållande deltaga uti gäldandet af berörde ersättning till andra brandskadade, böra förblifva oförändrade, så vida sådant icke stridde emot innehållet af de ingångna och stadfästade Brandstods-föreningarne, och hafva Utskotten hemställt, att i öfverensstämmelse härmed, en Författning i detta ämne måtte utfärdas; Ifrån hvilket Utlåtande, enligt bilagdt ProtocollsUtdrag af den i4 sistledne Februarii, Riksdagsmannen Berg från Bohus Län 123 Den 2 Martti. varit af skiljaktig mening, samt på anförda grunder afstyrkt Motionen. i/po Angående Riksdagsmannens från Calmare Län, Jonas Jonssons yrkande om upphäfvande af det i 38 §. af Kongl. SkogsOrdningen d. i Augusti i8o5 stadgade Förbud mot nyttjandet af Tröskeslagor af Ek; deruti Utskotten tillstyrkt, att Förbudet mot Eks nyttjande till Slagor måtte upphöra, men deremot funnit betänkligt att lemna bifall till det af Jonas jonsson tillika gjorde Förslag, att Skatteoch KronoBonde samt
Boställsinnehafvare måtte äga att fritt afhugga eller upprycka de Skott och Telningar, hvilka af Stubbar efter fällda Ekar uppväxa. i5:o Angående Riksdagsmännen J. M. "Wessings och Pehr Bengtssons uti BondeStåndet väckte Motioner, att det uti 3:dje Art. af Kongl. Maj:ts Nådiga Stadga om Jagt och Djurfång af den i3 April 1808 meddelte Förordnande om Jagtplatsers osli Jagttygs inrättande, samt allmänna Skalls anställande, må till sin verkan upphöra, samt andra mera lämplige anstalter till Rofdjurens utödande vidtagas; deruti Utskotten ansett sig äga anledning föreslå, att, med ändring af berörde Föreskrifter, alla anstalter hädanefter må ankomma på de öfverenskommelser derom, hvilka, efter locala förhållanden, kunna Härads- eller Socknevis af Invånarne träffas, eller varda af Länens Styrelse dem till öfverläggning föreställde, dock att Den i Marth. 129 att samma Öfverenskommelse!’ alltid höra till Konungens Befallningshafvandes pröfning och fastställelse öfverlemnas; i sammanhang hvarmed Utskotten jemväl tillstyrkt, att viddé tillfällen, då antingen i följd af omförmälte öfverenskommelser, eller efter hvad serskildta inträffande omständigheter fordra, det klefve nödigt, att, för Rofdjurens dödande och utrotande, anställa Skallgång inom en Socken eller Härad, dessa Skallgångar må få anställas utan afvagtande af Konungens Befallningshafvandes dertill meddelade tillstånd, samt dervid blott iakttagas, att närmaste i Orten varande KronoBetjent derom underrättas, hvilken det ock då skall åligga, att, om sådant begäres, besörja det Uppbådningen till Skallet varder behörigen verkställd.
Från Högvördiga PresteStåndet.
Af den 2 sistledne Januarii:
Af innehåll, att tryckningen af Landshöfding garnes Berättelser, rörande årsväxten, endast borde verkställas i form af Tabeller, på samma sätt, som de Sammandrag af Yexelslulen ,å Stockholms Beurs, hvilka åtfölja allmänna TidXii u gar ne.
Af den g Februarii:
Dels om Remiss till Stats- och BnncoUtskotten af frågan om medel och utvägar till ombyggRidd. o. Ad Prof. IV.
B.I Äfd l'7> l8- 130 Den 2 Martti. nacl och vidmakthållande af Hjelmare Slussverk, dels angående bifall till ExpeditionsUtskottets Memorial.af den 2 Februarii, om medel att befordra större afsättning och gagn utaf Bihanget till RiksStåndens Protocoll.
Innehållande
Bifall till följande från nedannämnde Utskott inkomne Betänkanden, nemi.
Från BancoUtskottet: i:o Rörande antalet af Ledamöter vid årliga Revisionerne af Riksens Ständers BancoBiscontVerk. 2:0
Om präglande af en Medaille till åminnelse af den år 1817 firade ReformationsHögtid.
Frän Lagutskottetj rörande: 1:0
Åtgärders vidtagande till SjöLagens öfverseende. 2:0 Riksdagsmäns rättighet, att utan annan än den vid Riksdagen företedda Fullmagt, derunder bevaka Enskildes Mål, m. m. 3:o Åtskillige omständigheter vid Utmätningsmål. 4:o Antalet af Nämndemän till Domhafvandens biträde vid MilitiaeBoställs Syner. 5:o Förhöjning i Böterne för Part eller Vittne, Den 2 Martil. igl som ifrån Inställelse vid UnderDomstol förfallolöst uteblifver. 6:0 Cancellieafgift för Ansöknings- och Besvärs-skrifter i enskildta Mål. 7:0 Stemningars och Communicationers verkställande af KronoBetjente eller Nämndeman, utan medföljande Vittne. 3:o Föreslagne ändringar uti Lagens stadgande om Testamenten. ■ ; V y. o Förslag till ändring i Författningarne om 3restval.
Ifrån OeconomiaiUt skottetj angående: :o Yrkad befrielse från Bevärings-skyldigheen för gifta Personer. :o Ett SpannmålsMagazins Inrättande i Borås. :o Allmänna Landsvägarnes rätande och förortande.
:o Mantalsskrifningars och Uppbördsstämmors irrättande inom hvarje Socken serskildt.
:o Yrkadt förbud för Jordägare, att icke ansrlunda antaga Torpare på deras Ägor, än t sådana Personer kunna af Lägenheten haf1 deras bergning.
:o Yrkad befrielse för flera Kronohemman i 152 Den 2 Martil Norra Halland, ifrån skyldigheten att aflemna Bränlorf till Warbergs Fästning. 7:0 Skyldigheten att fortskaffa Bref och Ordres inom Regementerne. 8:0 Bruk och nyttjande af arbetadt Silfver utöfver 10 lods vigt. q:o Yrkande att Marknader ej må begynnas dagen före eller efter någon Sön- eller Helgedag. 10:0 Inskränkning uti KronöBrefbäringen. 11:0 Yrkad rättighet för Städernes Magistrater att utfärda Resepass.
Ifrån StatsUtskottet, angående: 1:0
Sökt ersättning till Städerne för deras andel i Accis- och Rakugns-penningar. 2:0 Kostnaden till sänkning af Sjön Wermelen, 3:o Vissa föreslagne Förmåner för SegelduksFabriksidkare. 4:0 Gratification och Löneförhöjning för Kamereraren Mullern. 5:o Understöd af Allmänna medel för fullbordande af Hamnbyggnaden i Malmö. 6:0 Föreslagen tillökning i PostskjutsLegan, Den 2 Martti. 133 7:0 Indragning af AdelsfaneRegementets Indelningar. 8:0 Understöd för Fiskare i Bohuslänska Skärgården. 9:0 Arfvode för Secreteraren vid Öfver-IIofJäginästareEmbetet. 10:0 Boställen för Länsmän. 11 :o Anslående af Löner för BrottmålsDomare. 12:0 Lagman Norlins Ansökning om Löne- ersättning. i3:o SockneSkrifvares antagande. 1^:0 Resepenningar för KronoBetjeningen i Wester- och Norrbottens Län. i5:o
Ersättning eller Lön åt Majoren von Konow.
Af Samma Dag: