Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dä Fonden i Wadstena Krigsmanshus-Cassa nu utgör den betydliga S-nnna af omkring 45200x0 R:d., kan Stats - Utskottet ej annat, än med nöje erkänna, att en omtänksam och nitisk Lassans sörwaltning dertill bidragit, dock tror Urstottet sig böra anmärka, att intet skäl synes, hwarföre Utläningar blifnstt bewiljade emot mindre ränta, än den högsta 66y
Den r4 Åbrunn!» Lagliga af 6 procent, och hwarsöre erindras, art de Län, som Casian ukgifwit mot lägre ränta, böra upsagas, om Lankagarne icke wilja ätaga sn denna förhöjning , och hwarpä är lika sä lilet lwifwel, som att säkra Läntagare stola finnas, hwilka betala 6 procent, Iamwäl torde den slutsans med all säkerhet kunna göras, att, om i stället för akt samla en betydlig Fond, som icke kan wara Wadstena Krigsmanshns-Castas egentliga föremål, utdelningarnc af pensioner hade stedt mindre sparsamt, och mera blifwit lämpade efter tidernas dyrhet, sa hade man nu säkerligen icke kunnat fägna sig ät sä stor behållning, Men deremo: hast en mera tröstande tillfredsställelse genom öfwerrygelse om flere olyckliges betydligare understöd.
Ständer täckas fastställa hwad Stats-Mstotket föreslagit» sä kan man hoppas, att medel härigenom stola ernäs, att betydligen öka de mäst behöfwandes underhäll, att genast till pen?
ston intaga den mängd sökande, som finnas dertill berättigade, och att genom andra mwägar, än som hittills dä Pensionaircrne endast fäck ätnjuta ett obetydligt penninge-understöd, sädane anstalter böra kunna widtagas som närmare upsylla der med en dylik inrättning äsyftade ändamål, gtt de, som i ArigStjensten blifwit oförmögne att sjelftve försörjs sig, deraf bekymmerfritt böra hafrva sin bergning; men harwid torde owilkorliga sörestrifcer icke lin wara lämpelige, utan bör förmodas, att en nilist och klok styrelse, stäld under Kongl.
Majrts egil
Den i4 Zebruarli- 661 Nådiga wälbehag, närmast blifwer i tillfälle, att, till wiimande af denna wälgörande Inrättnings bestämmelse, lemna den åtgärd, hwarlill förändrade omständigheter kunna föranledas.
Akt förwalmingen af Krigsmanshus.-Casian jemwäl bör af Riksens Högloft.
Ständers Revisorer öfwerses, hwilka till Kongl. Majtt böra anmäla hwad de kunna finna felaktigt, och förestå sädane förändringar, som de anse nyttige, fär till Riksens Högloft.
Ständers egit godtfinnande Stats-Utskokrek jemte alt hwad i öfrigt blifwit förestagit, wördsammeligen hemställa.
Stockholm den Z Februarii ,810.
Ridd. och Adelns Pä Högw. Preste-Ttänd.
Ledamöters wägnar Ledamöters wägnar LIaes klemmA. 1?k. Weiäman.
Pä Wäkloft. Borgare-Ständ.
Pä Hcdcrw.
Ledamöters magnar Larl kr. L,an6berZ. ^nfters Cliston. l>I. kröäelius.
Lades pä Bordel.
Nidderskapet och Adeln åtskiljdes klockan 2.
In llllem krotocolll O. Lilverliolxe.
Olis - 662 Den 14 Zebruarii.
Onsdagen den 14 Februam.
Uplästes följande frän Riddarhus.
Utstottee ingifne:
Förklaring öfwer de gjorde Anmärkningarne wid Projeeket till Jnstruction för Iiiddarhus- Direcrionen, Riddarhus-Secreterare» och Rivdarhus-Fiscalen.
Dä Riddarhus-Utskottet i i Z. i inom. forestagil akt Riddachus-.Directionen stall bestä af rwanne Ledamöler af Grelwar och Fiherrar och fyra af Nidders- och Adelsmän, har Ut stot ket följt den prin» cip, som i anseende till DepUlalioner, stadgas i Art. 4- 8- 3- af 1762 ars Riddarhus - Ordning, der orden sa lyda: "Wid wälj-mdek fä wäl af Electorer "ne, fom Deputerade inäste allia veu proportion "iakttagas, air enär en Grefwe wäljes till Ulstorret, "waijes af Frihcrrarne afwenfa en, af then öfrige "Adeln theremot syra, o. f. w."
Utskottet får likwal anmärka, ati detta i anseende till Riddarhus-Directeurerne icke altid blifwit iakttagit.
W>d 1772 ars Riksdag ölefwo fyra Riddarhus - Direckeurer förordnade af hwilka en war Grefwe, de öfrige Friherrar.
Dä Ctatzificationen nr 1778 infördes, bles antalet af denna Direciions Ledamöter ifrän fyra ökat till sex.
Emedlertid och i anledning af hwad Högloft.
Nidderstapet och Adeln wid anmärkningarne öfwer 24 Z. af Förstagel till RiddarhuS-Ordningen, rörande sine Den i4 Zebruarii. 66z sine Fustmagcige u'i Riksens Ständers Werk sig yttrat, har Utskottet i detta fai! föreflagir twanne alternatiwer.
Om wid 1772 ärs Riksdag Herr^NiksRädet Gresive Ferlen blef förordnad till OswerDirecteur, stedde dek ej för att förekomma paria, vota, utan för att följa veu före ld8o brukiige me-hod, enlig svin orden lyda i Högloft.
Ridderskapels och Adelns Protocoll af den 12 September 1772, med wärt nuwarande lytkliga Regeringssätt, atc utnämna en ibland Herrar Rike>s Rao^. four ruan arfwode i Ribdarhus-Direelionen förer OkwerDireclorium.
Dä mid past 20 är derefter, Hans Eprcllence Herr Greftve cherson lemnade
Direckionen blef icke haus stalie återbesatt, emedan Högloft.
Ridderfkapet och Aoeln wid 1786 ars Riksdag uppå en af förenämnde Herre framstäld motion, ,og der beslut, akt aldrig i Riddarhus-Directionen inwälja någon Ledamot som antingen more eller hade warit Rikets Räd.
Detta beftur har gifmir Ulsioktet anledning alt förestå 2 mom i 1 Z.
Det ar Utffotrer icke obekant, att Rikets Räd uplöstes den 5 Maj 1789, att Herr Riks-Drorzet Grefwe Larl VVaclrtrneilior in Septemb. 179! crhöll affted ifrån RädsEmbetet, att detta Einbete blef fullkomligen afstafsadt genom Konungens och de trenne Ofrelse C tandens bi-asffed till Gefte Riksdags - Beflur är 1792: att de tider ars förflukne, dä Swerige ägde Fem Höga och Fyra mindre Ri.s-Embeten; Men det undfaller icke heller U>siot:et, ack de bada Stats-Mimstrarne, som arv fanctionerade i Regerings-Formen af den 6 Junii innewarande är, innehafwa warvigheter; som arv i der närmaste svarande mot de bada Höga Embeten af Drokzet och Kansler.
Detta senare har al . vr->g 664 Dm 14 Abruaru. drig warit abolerat; fy till 1680 kallades dek RiksKanzler; till 1792 KanzluPresidem och nu Stats» Minister för Utrikes ärenderne.
Utffottel will ej omlala de torra tidskiften da delta Embete, dels warit obesatt, dels ej förknippat med den rang och det anseende Chefen för Konungens Kanzli af alder in» richad
Mera torde icke behöfwas anföras till swar uppå de af Herr UotlUiol,, Larl Uroäric, gjorde anmärkningar.
Sjelfwa tz. har Utskottet imedlertid sökt jemnka efter hans åstundan.
Widkommande hans förslag akt till undwikande af paria väta förordna en Sjunde Ledamot i Riddarhus - Directionen, kaN Utkotter dera sä mycket mindre gjöra något afseende, som Utskottet, wid granskningen af Direckionens Protceoll, icke summ den af Herr Uotstlwb af det jemna antalet befarade olägenhet.
Likwäl och wid närmare eftersinnande har Uskokket trodt stg böra göra Ven förändring i , L 3 moni., som dä den ä ena sidan förekommer de svårigheter, hwilka af paria, votz kunna upstä, a den andra icke rubbar Riddarhusets
Directemers alt ifräll 1778 fixerade antal, hwilket Utskottet således anser icke bör öfwerskridas.
Utskottet har trodr sig böra widtaga denna Utwäg häldre än aik tillstyrka ett fö.ö?adt antal af Riddarhus
Directeurer och såmedelst tillskynda '
Riddarhus - Caffan någre vpäräknade ukoifker.
Sa vbetydeliga de än kunna wara, enligt Herr Uotlckiebs anförande, sä graverande för Catzan äro de i Utskottets kanka; och kan Utskottet, som af Riddarhus-Casian tagit närmare kännedom, deruti med honom aldeles icke instämma.
Den r4 Abruärii» 665 Riddarhus - Utstokker tillhörer blott alt följa de Beslut, Högloft.
Ridderstapet och Avrln stadgat: att efterse och gransta huruwida Riddarhus-Directionen de samma fullgjort m. m., men aldeles ieke att sträcka sin äigärd längre.
A.draminst har'Utstottet wägat förestå nä-ot, som» i hwad mon som hälst, stulle kunna rubba de af Konung och Ständer samfält stadgade Lagar.
Utskottet anser sig pä defta grunder icke böra kaga den af Friherre Uuäbsck wid 9 §. gjorda erindran, att Högloft.
Ridderstarets och AdelnS Herrar Revisorer borde wid ival af Fullmagtige i Banque» och Riksgälds - Comoiret aga samma rätt som nvid wal för akt upsylla afgängne Revisorers ställen. Hwarken kan Ulstottet tillägga dem vägra mwidgade rättigheter, eller minsta dem, hwaraf Riddarhus-Directisnen hittills warit i odeladt åtnjutande, i synnerhet som denna
Di»ec ion ändä lidit en minstning i sina genom förra ti:ers Grundlagar stadgade prärogativer.
Denna §. sörblifwer derföre oförändrad.
Herr stotstliebs anmärkningar emot 15 §. z mom. och hela 18 §. innebära ingen king mindre än bestyllningar, att Ulstvtter welat beröfva Riodarhuse)s Secreterare och öfrige Tje''!lemän Höfligars och mera pajzande Uttryck än C» ceilie - Betjening) deras Riksdagsmänna-rätt; att hofwa felat emot Grundlagarnes sörestrift, ait icke as-asiat det rätta stället, der desie föreftagne Förjatkningar borde fä sikt rum.
Frän desie i alla fall harda liliwuelfer gäc nu Utstolter art göra sig fritt. Z:te Band. s-dra 2t1d. 46. nr» 666 Den !4 Abruarn.
1:0 Utskottet har icke betagit hwarken Riddarhusets Secreterare eller öfrige i Riddarhus - Cancelliet tjenstgörande Herrar deras Riksdagsmanna-rält.
Utskottet har uttryckligen sagt, att om de arv hufwudmän för sina atter, ma de obehindradt intaga deras saten ä Riddarhuset och deras Nöste- och Wal-räitighet utöfwa, men icke som Fullmagtige för annan att intaga sate.
Annat är att sitta som Hufwudman, annat som Fullmägtig för annan ätt.
Det förra utgör Riksdagsmanna-rätten, den har Utskottet refpecterat.
Det sednare har Utskottet trott sig böra genom en föreslagen Lag förbjuda.
Detta förbud stöder sig ock pä de Författningar, som i anseende till Nikers Tjenstemän äro gällande.
Utan twifwel lärer det icke wara obekant, att medfödda rättigheter ofta fa gifwa wika för äkagne skyldigheter, och att de willor, med hwilka man erhållit ett Embete eller be. stallning med derwid ätföljande förmäner, böra utan motsägelse upfyllas, sä framt man af det ena och andra will oqwald wara i åtnjutande.
Aldraminst lärer någon i Rikets tjenst kunna undandraga sig upfyllandet af sina förbindelser, i följe af ett wid ett Riksmöte ätagit Fullmägtigskap.
Om Utjkotter förestagit nägon inskränkning för Riddarhus-Secreterare» i uiöfningen af hans rättigheter, såsom lagligen qwalisicerad Riksdagsman, grundar sig sädanr pä gammal Praxis, följd wid alla Riksmöten, äfwen under wär största Frihets-epoque.
I Utskottets ranka är 1626 ärs Ridvarhus-Ordning ännu gällande, icke såsom Grundlag, men säsom en ännu icke uphäfwen Författning.
Hwarken den eller tilläggmngarne af 1778 gifwa Riddarhusets Tjenstemän de widsträckm rättigheter de under denna Riksdag utSswat. 2:0 In.
Den i4 ZebrUarNi 667 2:0 J"gen Grundlag, ware sig gammal elley litz, uphafwen eller Kraflägande, förbjuder Högloft Ridderskapet och Adeln att föreskrifva deras Tjensteman hwad Instruction omstandigheterne fordra och dem godt synes.
Utstötts har således icke felat emot GrUnvlagarne. z:o Riddarhus-ÖrdniNgen ar en Lag för Högloft.
Ridderskaper och Adeln säsom Riks--Ständ» Denne Lrg, som bör stadfästas af Konungen, kari således icke innefatta föreskrifter för Sram>e's Tjenstemän.
Desie föreskrifter, som icke behöfwa af Konungen sancrioneras, aro af en hel annan beskaffenhet.
Utskottet har derföre ansett med sakens natur mast instämmande, an införa deni i den för RiddarHus-Direcrivnen föreslagna InstrUctioN, säsom deras rälta ställe.
Icke desto mindre och för att till nägoU del foga sig efter en wärd Ledamots önskan, har
Ut» stöllet ökat Riddarhus - Ördningen med en ny z., hwarest denna Instruction och de deruti införda föreskrifter äro bekräftade, och dä Riddarhus-OrdniNgeu utfärdas af Konungen, har InstructioneN i och med detsamma blifvit en med den förra lika gällande Lag» Stockholm den 27 December t809» PL Riddarhus-Utskottets wägnar, 8. kotendane.
?. XöniA. kk. keclilm.
O. kalkenberx.
Prv - 668 Den 14 Zebruarii.
Project till Jnstruction för 2^iddarhuS - DirecLionen, Riddarhus-Secreteraren och Fiscalen. §'a. Riddarhus-Directionen stall bestå af 2-ne Ledamöter af Grefwar och Friherrar och 4 af Riddersoch Adelsman, der den Directenr, som enligt Matrikeln ar den äldste bland Grefwarne elier Friherrarne blifwer Ordförande.
Till Ledamot i denna
Direction mä icke wäljas den som bekläder ett Riks Embete, enligt Ridderstapets och Adelns bestur wid Riksdagen 17K6, eller i Stats^Rädek är Ledamot; och i kraft af samma beslut wäljes hädanefter icke eller någon SurnumerairePräses eller Oswer-Directeur i samma Direction.
Emedan Riksdagarne wäljes, tvid yppande ledighet, dertill Ledamöter af Dnecteurerne samfält eller ^ ->er CuxitL med lyckta sedlar. L.
2. den högst olyckliga händelse afKonunga bulets Ulga "a inträffa, hwarom 94 Z. af den är i amagna Regerings-Formen hand L7K-.
Dt^'d ^ hw-d sam.
Den Zebruarii. 669 ma Regerings - Form stadgar, rörande RiddarhusDireclionens förhållande wid ett stikt tillfälle. §. 3.
Riddarhus-Directionen aligger wärdén och förwaltningen af Rrddarhulets medel, i likhet med hwad det för Casian wid 1789 ars Riksdag af Ridderstapet och Adeln faststälde Utlånings - Reglemente och Lag förestrifwer, samt att, i följe deraf, med en oafbruten upmarksamhet söka b. främja ej mindre Casians förkofran an dest säkerhet och beständ.
Skulle nägra frågor af Juridist beskaffenhet harwid upsla, stall
Direckionen remittera dylika mål till Riddarhus-Fiscalens urläkanoe och algard. Z- 4.
Till Pantkistan, der Riddarhus - Casians Säkerhets-Documemer, Reverser och Obligationer förwaras, och hwilken med dubbla läs ar försedd, stall den ena nyckeln wärdas af Kamereraren och den andra, enligt Ridderstapels och Adelns bestut är 1779, af den Ledamot, som Direcieurerne sjelfwe derom anmoda, hwilken under den tid, han ager denna befattning, answarar för rigligheten af alla Handlingar, svin i oftvannämnde Kista aro deponerade, och derföre bör wid
Documemernes uttagande eller inläggande, sjelf wara tillstädes.
Och bör denna Direc, teur derjemte efterse hwad som tillhörer Riddarhuset och desi widmaglhällande i allmänhet, afwenfom alla öfr.ge Oeconomica, samt de till Riddarhusets Tomt Den 14 Abruam hörande Byggnader och huru Hyres Eonkraeterne up, fyllas.
Häruti biträdes han af Riddarhus.
SecreteZ xgren ^ hwjlken uti Huset ar boende. §.
A. Ehuru fä tpäl Arkivet som, de till Riddarhuset hörande Genealvgiffe Samlingar siä under RiddarHus-Secreterarcns wärd, äliggcr dei likwäl
DirectioNssn att deröfwer hafwa öfwerinseendet.
I anseende härtill kommer, en af Direcreurerne att hafwa det speciella inseendet öfwer Arkiyet och en annan öfwer tze Genealogiffa Samlingarne, Bada besia Directsurey utses efier öfwerenS» fommelse emellan samrolige Lcdamöterne i Direktion en, §. 6- Wid Jnkroductions bewiljande iagktager Pireosionen hwad Kongl. Förordningen af den 8 Maj ???Z, och Kongs, Brefwet af den ii Januari; om wist utsatt sid till Jntroductioners tagande, m. m., widare stadgar.
Hwarjemke
Directioneu äger att wid slike Jarroductioner, dä Kongl- 2Haj:ts Nådiga Diplom bör in -Hriginali upwisas, noga tillse, att icke allenast wederböruge qwittenccr öfwer de i Författningarne päbudne Jnlrvduckions-afgifcers erläggande till Riddarhuset, Adeliga Cadett-Scholan och Adeliga Jungfru-Stiftet, utan ock Sköldebref afskrift, Wapenplät, samt fullständigt uprqttad Biographiske
Genealogie med dag och ärmal pä födelser^
Den 14 Zebruar».
671 giftermål och dödstider, pä alla som höra kill ätten, sill Ribdarhus-Direckionen ingifwaS. §. 7.
I anledning af hwad 5 Z. i Riddarhus - Ordningen stadgar, angående Genealogiers completterande, äger Riddarhus-Directionen att öfwer »verkställigheten deraf hälla noga tillsyn. §. s.
Nar större eller mindre reparationer, som pä Riddarhuset och desi omräde oumgangeliben tarfwas, stola företagas, later Directionen deröfwer af wederbörande Byggmästare och Handtverkare uprätla behöriga kostnads - förslag, hwilka uti Directionens sammanträde föredragas och granstas; och Mage flike reparationer eller hwad annan anstalt, som ädrager Casian någon utgift, ej beslutas, med mindre fem Ledamöter äro närwarande och derom öfwerenSkomma.
Skulle särdeles betydliga eller totala reparationer ä Riddarhuset befinnas nödiga, mä derom i Tidningarne kungöras och arbetet till den minstbjudande erbjudas.
I öfrigt undwiker
Directionen alla Extra utgifter som icke till Riddarhusets nödtorft äro vumgängelige, och i sädant afseende icke eller ingär i de kostnader som tvid allmänna FrögdebetygelferS i Hufwudstaden firande och deltagande deruti, för Riddar - 672 De,r 14 Zebmani. huset möjligen kunna upksmma; halst detta Palats ar i frän desi inrättning ansett såsom en Isoeus pcch1icu8 och pä sadan grund bör ifrän utgifter «f sadan e^enstap undantagas. §. 9- Da emellan Riksdagarne ledigheter öland Ridderstapets och Adelns Fullmägtige, antigen i Riksens Högloft.
Ständers Banque eller Riksgälds-Contoirer sig yppa , stola Riddarhus - Directeurerne wäija Ledamöter till besia ledige b isne rum, pä sätt g morn. 1 §. om wal tili Niddarhus-Directcurer förestrifwer; men ivid Rcvisirers u seende öfwer besia ofwannämnde Riksens Ständers Werk, strider Riddarhus .
Directionen tilt wal med lyckta sedlar och gemensamt med Le afgående Rcvisorerne, pä sätt som stadgas uti Kongl. Förordningen af den 12 F°bruarii 1779 sami Riksens Ständers befluc wid Riksdagarne 1789 och 1792. , §. io. Till Fullmägtig i något Riksens Ständers Werk mä ej hos Directionen komma under omröstning nägon, som samma förtroende till sörene innehaft och sig detsamma afsagt. §. n. Skulle nägon af Riddarhus - Directeurerne blifwa wald till Fullmägtig i ett af de ofwannämnde Riksens Ständers Werk, gär har i och med deksam " ma Den 14 Zebruarii- 673 ma utur Riddarhus-Directionen, och blifwer en ny Ledamot i desi ställe utwald, pä det han ej i wahl till Revisorer ma komma an deltaga. T. 12.
Om Riddarhus - Secreterare - Svsilan emellan Riksdagarne blifwer ledig, mä
Direclionen derom r Allmänna Tidninparne till Sökandes underrättelse kungöra, och sedan bland de Sökande ukwälja den
Direclionen anser wara mast skickelig och honom genom Constitutorial i sysilan insatta, hwilket förordnande wid nästkommande Riksdag Ridderffapels och Adelns gillande understalles.
De öfrige af Riddarhusets Tjensteman ager Direclionen att efter godtfinnande antaga och genom Fullmagt i sine sysilor stadfästa; hwarwid iagttages att sä wal desie som Riddarhus-Secreieraren och de Extra Ordinarier
Direclionen ffulle finna för godt att antaga, bör wara af Adelig börd. §. 13.
De af Ridderffapet och Adeln för RiddarhusSecreteraren och de öfrige Riddarhusets Tiensteman pa Star anslagne
Löner och hyror ma icke Directionen genom tillökning i någor matto förhöja eller förbättra, ej eller nägon ny sysila med Lön pä RiddarHus-Casians Stat tillöka, utan förblifwa de af Ridderffapet och Adeln faststälde
Löner till deras belopp bibehällna och orubbade till desi Ridderffapet och Adeln sjelswe behaga derom annorlunda förordna. §.
14 674 Dest 14 Zebriiarik» H. 14.
Om någon af Tjensteman inom Riddarhuset, ester en längwarig tjenstetid af 20 eller 32 är ifrän sysilan begär afsked eller med döden afgär, och i händelse han warit gist, esterlemnar Enka eller Barn uti mindre tillrackelige wilkor samt den afstedstagande eller efterlefwande hos Direckionen söker någon ärlig pension, ager Direckionen rättighet, till följe af Rid, derstspes och Adelns bestut »vid Riksdagen är »779 <M i likhet med hwad för afskedkagande Embetsman pä Kronans Srar, samt med afseende pä förekommande omständigheter, sädane pensioner bewilja som till en tredjedel eiler hälften smara emot det belopp, den afgäendes Lön pä Stak mgjordt; dork likwäl med iagttagande deraf, att ej större antal an 2 a g sädane
Pensionairer mage under en och samma tid antagas, pä dek Eatzan härigenom ej mätte ädragas alt för känbare utgifter. §.19.
Riddarhus-Secreteraren äligger: 1:0 Att wid Riksdagar föra Protokollet i Rid?
Perstapets och Adelns Plena och är sä wal för detta som för sine öfrige göromäl i stensten under warande Riksdag, Ridderskapet och Adeln allena answarig.
Honom tillkommer äfwen noga uptaga hwad han hörer under sammankomsterne talas, förelöpa och hesiutas, samt a» icke säta uti Protokollet inflyta stägot, som han icke sett, hört, eller annorlunda än Den l4 Zebruartt. 675 han hört; ställande sig derwid till efterrättelse hwad Zv L.
Riddarhusordningen widare stadgar. 2:0 Riddarhus - Secreteraren är ej tillåtit, akt för »rägon, cho som hälst, wisa ett ojusterat Proto? coll eller Dictameni likwäl äligger honom, äfwen före justeringen, att hemma hos sig för den Ledamot som det ästundar, upläsa desi anförande, och ware en Ledamot obetagit, qtt wid sättes huru desi tanka hlifwit till Protocollet fattad, meddela RiddarhusSecrekeraren sina anmärkningar.
Denne sistnämnde mä dock ej derpä göra något widare afseende än som kan stä tillsammans med hwqd i första momenter stadgas.
Will nägon Ledamot skrifteligen inlemna hwad han munteligen anfört; kan det ej wägra§, »nen äligger Riddarhus-Secreteraren i sädant fall, ett stikt inlemnadt sjelfkrafd wid Protocolls - justeringen anmäla och upläsa. « z:o Sedan Protokollet är justeradt, som astid stall ste in Pleno, bör det igenomdraget och försedt Med Landtmarstalkens Sigill af honom pästrifwas.
Sedermera kan Riddarhus-Secreteraren wid detsamma hwarken göra eller tilläta den ringaste förändring eller tilläggning.
4:0 Riddarhus-Secreteraren kan ej wagra någon Ledamot underrättelse ur Pleni-Protocollerna för ds förflutna Riksdagar, äfwen ur justerade Protocoller för den påstående, ej eller wägra nägon Ledamot att göra afskrift derutur, Det samman gäller i afseende pä alla Deputationer eller Utstötts-Handlingar, undantagande Hemliga UtstottetS och alla förseglade Hand, 676 Den 14 Abvuarii.
Handlingar, till hwilka tillträde ej alran wederbörlig tillätelfe lumnäs. Zw
Af ett ojusteradt Protocoll eller Dictamen, som ej ar lagt pä bordet, kan Riddarhus-Secreterare» ej utlemna någon afstrift, likwäl mä afstrift ej tvägras Författaren af ett Dictamen. 6:0 Jnga Protocoller eller Handlingar dertill kunna ät andra än Riksens Ständers elier Ridderstapets och Adelns Utskott utlänas, utan Ridderskapets och Adelns samtycke, och äfwen i sädant fall icke utan cpvitto.
Ett ojusteradt Protocoll och Handlingar dertill kunna aldeles icke uttänas.
Likwäl da emellan Riksdagar, af Rikets Collegier eller Riksens Ständers Werk till de uri Riddarhusets Arkiv befintelige Handlingar eller Protocoller, som ej äro förseglade eller böra hemliga hällas, tillgäng ästas, rnä det wara Riddarhus - Secreteraren Mätit, atk de begardte Handlingar emot qwitto utlemna, och äligger honom ait sädant Uti Riddarhus-Directionens följande sammankomst anmäla. 7:0 Emellan Riksdagarne är det RiddarhusSecreterarens åliggande, a» föredraga ärenderne uti Riddarhus-Direckionen, samt de utgående Expeditioner upsätta; honom tillkommer äfwen att i egenskap «f Arkivarius wärda och handhafwa Ridderfkapets och Adelns Protocoller och öfrige Handlingarv 8:0 Säsom Ridderfkapets och Adelns Prdtocollsförande kan Riddarhus-Secrtteraren, till bibehällande af den ojäfagtighet, som. med en sadan befattning atrid - Den 14 Zehrman!. 67? tid-bör wara förenad, ej tilläkas, i fall han ock som Hufwudman för fin akt, säte och stamma ä Riddarhuset ager, att i förekommande mål afgifwa sitt yttrande till Protocollet; ej eller att till Utstötte.'
Ledamot, Elenor eller Bankman mäkjas; röste- och wahl-rättighet' mä han likwäl i atta förekommande mäl obehindradt utöfwa. §. 16. Riddarhus-Fiscalcn Lliggec: i:o Art wara narwarande wid anteckningarne under Riksdagarne och derwid göra de anmärkningar; hwartill Riddarhus-Ordningen kan föranleda, samt Polletterne. urdela. 2:0
I alla frågor, som härmed gemenstap aga, nr Riddarhus.Fiscalen Acror, afwen som honom ä« ligger, akt handhafwa den ordning som bör iagttagas inom Riddarhuset, anteckna och upropa de Depura. tioner som frän Ridderstapet och Zldeln afga, samt tillse, att de emellan Ständen öflige Eliquet^er blifwa iagttagne.
Derjemte åligger RiddarhusFiscalen, att under warande Riksdag wid RiddarHus-Utstottets sammanträde allid wara tillstädes. gro Förbryter sig »Agon emot Riddarhus - Ordningen, har Fiscalen att de böter, hwilka ä sädane förbrytelser aro ntsatle, genast uttaga, eller den felande i widrigt fall inför Riddarhus -Utskottet lära upkalla, och der sitt pästäende göra.
Wid alt della 6?
8 Den 14 ZebruariL' ställe han stg till efterrättelse zz §. af Riddarhus Ordningen.