Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
En sådan har frihet att efter godtycke både begagna och försumma tillfället till undervisning, och han är ej och hör ej vare underkastad samina hand och tvångsmedel, som en Scholpojke. dag medgifver äfven den serskilde brist vid Lunds Universitet, alt inga föreläsningar hållas öfver Rikets Grundlagar, ja än iner, jag tror, att knapt någre exemplar af dem i Lund finnas , om ej Riksdagsmän härifrån bragt, med sig hem någre.
Man har äfven klandrat de långa fe-; rieme.
Men genom läs-terminernes förlängan de skulle åtminstone i Lund ej många andre Studerandes vistande för fån gas , än deras, sora hafva Stipendier; ty de fleste af de öfrige pläga ankomma sent och afresa, om ej examina hindra dem, långt innan terminens slut.
I Lund äro ock Sti— pendierne i allmänhet mindre, samt äfven i förhållande till de Studerandes antal fär - Den 20 Nevember f. m, 383 re, än i Upsala.
Ferier äro egenleligen blott för de Studerande,, icke för Professo--' reine, sein afven under dem äro sysslosatle med måiVgfalldiga Consistöriella och andra Embols-göromål.
De ha fy a äfven i synnerhet unde:
Ferierne lid tili fö: fattande af Skrifter och deras ingifvande.
Om de härmed ej så mycket be fallå sig, som i fleie andra länder, så kan det härledas från cn mycket mindre afsättning, åtminstone af skrifter på modersmålet, neli denna afsättning kan ej vara så lätt för Skrifter utgifnc i Lund, som i Upsala, sorn ligger så nara den hufvudsaklig» afsältningsprten inom ett Rike, der inga Forvagnar äro Likväl torde i Lund, åtminstone likaså mångå och goda Skrifter vara i sednare åren utgifne, som i Upsala.
Jag är dock, delta ongladt, alls icke emot någon reform af våra Universitet er.
Jag till och med tror, att om nu första frågan vore om att införa dem, hurde blott ett för hela Riket inrättas.
Utom andre fördelar, skulle derigenom,.vinnas don , alt lika fordringar bereddes vid examina och ,andra lärdomsprof, då nu ofta ömsom deri eaa , ömsom den andra faculteten, torde vara strängare i sina fordringar vid det eira Universitetet,än vid det andra.
Men frågan
Lör ej på alldeles lika sätt besvaras, då arne Universiteter redan äro etablerade, och med kostsamma anläggningar försedde.
Det tror jag doekjdet allmännas son; euskil - 384 Den 20 November f. rn, c! e Studerandes väl f o r d r a , a 11, med å s i d o s ii 11 a 11 d e af alla considera - tioner, Undervisn ingen, om icke i alla andr a p ra etiska Vete n s k a - p er, s å i11 rn iastone i Läkare - Vele r. s k a pen, fö r f 1 y 11 a s f r å n Upsa - Ja och Lund lill Stockholn,, der s t ö' rre lii r ä t t n i 11 g a r för ii 11 d a ni ä - ]el iiro att tillgå och liittare ku n11 a å s t a d k o m mas, neli der utomdess afven nu hvar Studerande, sorn vill vinna befordran på den medicinska hanan, måste endängre ti d u pp e h :i i 1 a sig fö r den chirurgiska Coursell.
Detta hindrar ej, att ju vid livart Universitet qvarblifver en Professor, som läser Anlhropologie, eller de Allmänna grnnderne i Läkare- vetenskapen.
Denna förflyttning skulle äfven medföra en besparing för Staten.
En Lärare läser utom dess med lika lätthet, och kanhända med mera bog för mångå, än för få åhörare, och de nu vid 3:ne Läro-anstaiter fördel te Medicinae - Studiosi' kunde ganska väl undervisas af en enda Lärare i sänder.
]NTu äro i Lund icke mindre än 11 Professorer, hvaraf de 8 på Stat, i Medicinen och de med den närmast be, slägtade vetenskaper (Uhemie, Physique» Natural-Uistoriej) hvilka med alfvar nästan endast idkas af dem som tillika studera Medicinen, hvilka sällan uppgå till det antal som nämnde Professorers, men ofta till Jkiiapt i) en ao No vember f, rr knapt hälften.
Detta ringa antal konnner till en del, olli ej af strängare Examina , åtminstone ganska säkert deraf, att de sorn studera i Upsala, kunna under ferierna resa lill det närbelägna Stockholm, och fullgöra en del af dén chirurgiska Coursell.
I afseende på Herr Öfverste Lieutenant Hjertås . anmärkning om 8 Approbatur vid examina till Magister-graden, får jag erinra, att med denna grad åsyftas en mer allmän bildning och kunskapsförmåga» samt ege litel igen ej någon viss vetenskaps befrämjande företrädesvis; men alt likväl åtminstone vid Lunds Universitet, det högre vitsordet Laudatur, i vissa vetenskaper eller lärda språk, godtgÖr det saknade Approbatur och erhållna blotta admittitur i andra, tilan att således godkänna alla de anmärkningar, som blifvit framstähie emot våra Universifeter, kan jag dock ej anse den begärda undersökningen onyttig, och bifaller derföre återremiss al Betänkandet.
Adlerbeth: Hvad Herr Hjerta sednast anfört, utbeder jag mig endast att fä med några ord besvara.
Han har upprepat sill förra yttrande, att eiemertar-läroverkens Revision skulle otillräckligt uppfylla sitt ändamål, just genom det sätt, hvarpå denna Revisöns personal sr ssmmansatt. dag ar deremot öfver lygad, att denna Revision, för att uppfylla sitt ändamål, Ridd, o, Ad, Pfot. 10 fe, gi Afd, ,39 386
Df ti in November f. m< icke bör vara an norlunda sammansatt, ärt Scliol-on!ningen föreskrifter, emedan Revisionens Ledamöter utgöras dels af Deputerade ,valde bland Lärarne vid sjelfva undervisningsverken, dels af Biskoparne, hvilka äro dessa läroverks Ephorer, och i de hithörande ärender måste vara mera sakkunnige, jin medlemmarne af hvad annan Corporation, soni helst.
— Då jag fdrst yttrade mig, glömde jag nämna, att jag högeligen gillar den af Ilerr Hjerta gjorde anmärkning mot 1806 års författning,' angående 8 Approbatur i särskilda vetenskaper, såsom tillrdcklige för att vinna den pliilosophiska Graden.
— När jag anförde, att man klagat Öfver för stor stränghet 1 fordringarne vid examina , hade sådant afseende, icke på Candidat-examina, utan på de examina , som föregå inträdet i Civila Émbets-verk.
Herr Lagerhjelm: Herr Hjerta har ansett Lexläsning vid Universiteterne vara allmän, och att Lärarne derefter inrättat sine föreläsningar.
Detta är icke enligt med verkeliga förhållandet; åtminstone är sådant mig alldeles obekant.
Men den märkvärdiga motsats, hvaruti befordringslagarne nu stå till dem, hvarefter man tillsatte tienster, då Sverige egde sin politiska storhet, förekommer mig såsom hithörande.
Det var en tid, då Riksens Råd önskade sig den lycksaligheten, ytt Personen väljes efter beskaffenheten af tjensten, och icke tjen*ten lämpas efter Personen.
Nu deremot, en-i ;! ■ ?
D-« n g o November f- ni. 3B7 Jigt hvad en Ledamot uppgifvit, och en annan personligen bestyrkt, läser man endast Lexor till Examina; och ehuru kunskaperna sålunda borde bli derefter, linnas likväl tjensterua besatta.
— Herr Hjerta föreslår nu, att de practiska Faculteterne skulle skiljas från Universiterne och flyttas till Hufvudstaden.
Jag hemställer till den värde Talaren, 0111 ej alla Faculteter iiro Theoretiska, fastän de tillika innebära tillämpning, och deruti äga sin practiska egenskap.
A.tt Faculteterne sins emellan måste ega beröring, kan man väl inse blott deraf, att de alia måste fattas af ett och samma förnuft.
Skulle det kunna gä an, och vara ändamålsenligt att klyfva Universiteterne, så skulle man först Kunna säga, att deras närvarande idee af all-omfatt ning, vore falsk. —•
I afseende å flyttningen hit, framställer sig den reflexion, alt det väl kunde innebära några smärre fördelar, på hvilka afseende borde hafvas, då fråga vore att å nyo inrätta ett Universitet.
Nu deremot synes detta förslag innebära för mycket afseende på platsen, och vända den gamla satsen allt på sin plats lill dess^motsats platsen gör allt.
Ridderskapet och Adeln skulle, efter Ilerr Hjertås förslag, i detta ärende särskildt ingå med en underdånig hemställan, till Kongl, Maj:t, i händelse de öfrige RiksSlånden icke skulle deruti vilja deltaga, anser jag icke vara enligt med Grundiagarne.
Väl har häfden medgifvit de andra Stånden all hos Kongl. Maj:l i underdånighet fram - 3<?g
Den 20 No v em ber f. m. föra sine särskilde Stånds-angelägenheler; men Ridderskaptet och Adelil ser icke annat mål för-sine önskningar, än fäderneslandets väl, hvilket vi ej atan förnärmande kulina göra till enskild Stånds-sak.
Då så månge värde Talare redan så fullständigt yttrat sig i detta ämne,vill jag endast, i anledning af Herr Hjertås yttrande, hafva äran anföra några ord.
Han tror nemligen, att 1806 års Författning betydligen hindrar Vetenskapernes stigande derigenom, att densamma föreskrifva Approbation i 8 särskilda Vetenskaper lill Magister-graden; uti hvilket yttrande en annan värd Taiaie sedermera instämt.
Men, då man vet, att en Philosophim-Candidat examineras i'13 särskilda Vetenskaper, så tyckes det icke vara för mycket begärt, om nan i 8 af desse . uppnår Approbation .
Jag tror och vågar påstå, all den Studerande, som vill bemöda sig att blifva en skicklig Magister, hvarken af denna författning finner sig besvärad, eller anser densamma lägga hinder i vägen för utvecklingen af det Språk, eller den Vetenskap, som han valt till sitt Hufvud-Studium .
Efter min öfvertygelse, lärer afsigten med deLta Stadgande endast vara, att hindra den mindre skicklige från Magister-graden, till dess han uppnått de hjelplig.» kunskaper, sorn med de bestämde 8 Approbatur åsyftas.
Den Jo No veml) er. f, m - 3S9 Hvad åter beträffa!- den af Herr Hjerta befarade olägen het af Seminarii-inrättningen, nemligen, alt man vid Umversitelerne genom denna Inrättning åsidosatte all theoiogisk bildning, och att vid Prest-examen nu mera endast aflades prof i declamation ni. ni., så får jag äran upplysa, alt den egenleligen Theologiska, eller så kallade Prest-examen, icke undergås vid Universileterne, ulan inför Consistorium i det Stift, tii! hvilket den Studerande hör.
Man finnér således, att Serninarii-inrältningen, som endast åsyftar undervisning i den pracliska delen af Prestembetet, icke med den förestående Prestexamen har någon egenlelig gemenskap.
Jag har sjelf genomgått Seminarium vid Upsala Academie, och är således i tillfälle att håde bedöma dess ändamål, och den nytta denna Inrättning medför.
Hvarföre jag vågar försäkra, att långt ifrån att
Seminariiinrältningen minskat anspråken på sanna theologiska kunskaper vid Prest-examen, har densamma deremot i sednare tider föränledt till mera stränghet och noggrannhet, och det med så mycket mera skäl, som dr Studerande, för att genomgå Coursen i Seminarierne, minst ett år måste uppehålla sig vid Academien, innan de få anmäla sig till Prest-examen, då före denna Inrättning man endast inför Consistorium behöfde förete bevis om undergången Student-examen.
Det sä ges , att Hedervärda Bonde-Ståndet ålerre - 39o Deri ao November f. m. mitlerat Betänkandet; i denna händene, och så länge utväg finnes, att behandla denna vigtiga fråga såsom allmän, bör det ej uraktlåtas, hvarföre det torde vara bäst att äfven vi återremittera Betänkandet, Herr Hjerta:
Sedan det blifvit upplyst, att ett Stånd redan återremitterat förevarande Betänkande, förenar jag mig äfven uti ålerremiss däraf; och då jag, i fall återremiss, som jag hoppas, af Ridderskapet och Adeln bifalles, får tillfälle atti Utskotten besvara, hvad emot den föreslagne
Revisionen ytterligare härstädes blifvit anfördt, skall jag icke länge uppehålla Ridderskapet, och Adeln, ulan blott korteligen erinia, att det icke torde vara så orätt, att vilja på ett ställe centralisera de practiske Vetenskaperne, enär sådant funnits nyttigt i Frankrike, samt Herr Munk af Rosenskjöld upplyst, att för högst io Medicinae Studiosi i Lund finnas lika mångå Professorer i medicinska Vetenskaperne.
Denna upplysning stärker min öfvertygelse, att de rnedicinske Facultelerne vid båda Universiteten lämpeligen kunna förenas, och kanske afvert hitflyttas.
Friherre A d 1 e r b e t h:
Jag måste i korthet besvara hvad af den siste värde Talaren, Herr Roos, blifvit anfördt, i afseende på de åtta Approbationerne, såsom vilkor för tillträdet tillden philosophiska Doctors-graden.
Min mening* och troligen äfven Herr Den 50 November f. rn. 391 Hjertås, lur icke varit, alt klandra författningen angående den philosophiska graden derföre, att dervid fordrades approbation i åtta serskilda vetenskaper, utan derföre, att fordringarne icke åro ännu större, så vida ändamålet med denna grud mäste vara att ådagalägga redbara kunskaper, icke blott medelmåttiga.
Skulle med centralisering melias , ull flytta båda Universiteterne tillsammans , så torde det möjligen låta sig göra ; men att flytta Uuiversiteten hit, anser jag skadligt.
I allmänhet önskar jag, att Riksens Ständer endast komma att anföra obestrideliga skäl för denna Revision.
Herr Grefven och Lan dt-Marsk a Ilten frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg Stats- och Oeconomie-Utskottens Utlåtande N:o 672, om undersökning af de Civile Läro-Verkens närvarande beskaffenhet böra, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremitleras. Ropades Ja.
Hvarefter Herr G r e f v e n och LandtM ar s k alke n , i afseende å Utskottens förnyade Utlåtande N:o 571, om upphörande af Krigs-Academien > och inrättande af Professioner i Militair-Velenskaperne vid Rikets Unirersiteter, hemställde, om ic - 39* Den ao November e, m Le, enär Utskottens i detta ämne afgifne första Betänkande redan blifvit al de ofri-* ge Frenne Riks-Stånden bifallit, Ridderskap pet och Adeln behagade för dess del dervid låta bero.
Ropades Ja, v Ilöglofl.
Ridderskapet och Adeln åtskildes klockan # till 3 eftermiddagen.
> Tliorsdagen elen 20 November.
Föredrogs å nyo och bifölls Sf&Ls-TJtskottets den i3 dennes under N:o 6o5 afgifne', samt den 17 derpåföljde e, m., på bordet lagde, Memorial, med förslag till Instruction för Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret, i afseende på de Låne-biträden och anslag, hvilka för nämnde Contoir skola utgå till Canal- och andra Byggnader, samt till större - Den 20 November e, m. • 393 re eller mindre del anskaffas genom upplåning emot Conloirels Obligationer med 3 prC:ls årlig ränta.
Foredrogos å nyo och gillades följande Lag-Utskottets den 10 och i5 dennes algi file, samt den 17 och jp derpåföljde eftermiddagarne på bordet lagde, Betänkanden : N:o a33.
Angående yrkad ändring i irsta Art. 4 §•
Kongl. Hall-Ordningen den 2 April i 770.
Om tillägg i ansvarighetslagen för Fullmägtige i Riksens Ständers Riksgälds-Contoir , med afseende å utbetalningen af*mindre Creditivet.
Nro 235.
Öfver 5:te §.14
Ärt. den vid no varande Riksdag föreslagne Bevillnings - Författning, örn skydd för Taxerings-män.
Bevillnings-tJfskoltets den 11 dennes under IST:o 56 afgifne, samt den 16 derpåföljde på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets för u t med del - li i d d. o. Ad, Prof. 10 B, 2.
Afd. 50 394 Dfn 9e.
K e v «? ai i/er e. ib, te förslag lill en ny Chartas-Sigillalas författning.
I sammanhang härmed upplästes Presle-Slåndets Prolocolls Utdrag af den jy dennes, hvaraf inhemtacies, alt PresteStåndet bifallit Revillnings Utskottets Utlåtande, under iakttagande af följande lörändringar : i:o Att den i '§. 5, i afseende å 'FöUmagters 'Chartering, omformäldte pro-** ■ernt borde från 6 till 5 nedsättas. 2:0 Ätt §. 8. blifvit afslagen , med förklarande, alt nu gällande föreskrifter om lysnings-sedlars chartering borde oförändrade bibehållas.
I sammanhang hvarmed Utskottets förslag i §. 18, rörande förändring i Controllen, äfven blifvit ogilladt, och koin-taé dermed, att såsom hittills förfaras.
Uti hvilket beslut de " öfrige RikSSländen blifvit inbjudne att sig med presteStåndet förena.
Herr Grefven och La nd t-Marska Iken frågade > om Ridderskapet och Adeln behagade uti Preste-Slåndets nyss* ijämnde beslut instämma.
Den 20 November e. m. 3^5 Hvarefter Herr Grefven oell Land tMa rs kai ken gjorde proposition lii! bifall af Bevillning»-.Utskottets ifrågavarande Utfå-., tande; hvilken proposition med Ja, besyar.. Ijades,.
Föredrogs å nvo Canststutions-Ut-. skottets den 4 dennes under N:o 7® aflåtjie, samt den 12 derpåfoljde e. in. på bor-, det lagde, Memorial, innefattande Ullåtan-- de öfver Kongl. Majrts Nådiga Proposition, om. upphäfvandeaf ip3 §•
Regerings-Foi m.en,m. rg.
Herr von Hartmansdorff, A ugust:
För min del hyser jag om sjelf-, va saken vis-jrligen samma mening, sorn.
Constilnlions-Utskottet.
Men då 81 §.
Re-, gerings-Formen bestämdt säger, att, i händelse två Stånd besluta, det en sådan fråga först, vid nästkommande Riksdag skall upptagas, hon måste hvila, fastän de andra bägge vöre af motsatt mening, samt t /erine Stånd, nemligen Preste- och Bonde-Stånden redan lära hafva beslutit målets hvilatide, så anhåller jag, på det tiden icke med fåfänga discussioneg må förspillas, att Herr Riddarhus-Secreleraren behagade upplysa, om det, ej förhåller sig, soto jag förmodat.
R i d d a r luis'- S e - er et er a rot I anledning alliert’ von Hart-. 39^ DeÄ 29 Nofimter e tr.- mansdorfts begäran , får jag äran vördsamt upplysa, att ehuru någre Protocoljs-Utdrag, rörande ifrågavarande ämne, ännu icke tili Ridderskapet och Adeln från de öfrige RiksStånden ankommit, hafva likväl Riks-Ståndens Secreterare helt nyligen lemnat mig den officiella underrättelse: att Preste- och Bonde-Stånden sistlidne gårdag beslutat, det förevarande mål skulle hvila intill nästa Riksdag ; hvaremot Borgare-Ståndet äumi icke afgjort frågan.
Herr Munck af Piosenskjöld, Eberhard, anförde skrifteligen : (Se Bilagan N:o i.) Herr Grefven och Eandt-Marskalken hemställde, om Ridderskapel och Adeln behagade afgöra, att Ståndet ville öfver Kongl. Majrts ifrågavarande Nådiga Proposition, å nästföljande Riksdag , besluta.
Föredrogs å nyo Constitutions - Utskottets den 15 dennes under I\:o ^5 aflåtne, sami den ip derpåföljde e. m. på bordet lagde, Memorial, rörande sättet för slutliga behandlingen af frågan om inlösen af Don qo November e. m; . 39*7 Filial - Disconternes utelöpande Skuld-förbindelser.
Herr Munck af Rosenskjöld., Eberhard: -fog skäll blott i den del reservera mig mot förevarande Memorial, att Constitutions-Utskottet har såsom motiv till sitt beslut i denna fråga anfört andra cousiderationer, än dem Grund-lagarne föreskrifva; emedan Utskottet ej eger rätt, att bestämma sitt beslut eller sitt handlingssätt af considerationer för personlig vinst eller lidande.
Jag anhåller derföre, alt i Protocollet få min Reservation deremot förvarad.
Då enligt Grundlagen, Constitutious-Utskottets beslut i detta mål är afgörande, torde det vara öfverflödigt, att vidare tala derom; men då en Ledamot af Utskottet reserverat sig- derföre, att, som han tror, Constitutions Utskottet för sitt beslut nyttjat skäl, som ej höra till saken, iår jag blott påminna, att vid Memorialets genomläsning finnas skälen helt enkelt hemtade ur Grundlagen, och ingalunda af enskildta Considerationer, hvilka endast såsom tillägg stå efteråt upptagne.
Jag förenar mig med- Herr Munck af Rosenskjöld i Reservation emot detta yttrande af Constitutions-Utskottet, der det ej 39* 13 en 20 November e rn. blolthåller sig vid formen, utan ingår i en pr öfning, af Sjelfva saken, hvilken ej. tillhört Utskottet.
Denna fråga har, såsom jag redan sökt visa, från början blifvit origtigt behandlad, emedan man af medlidande med personer trädt de i grundlagen föreskrifna formerne för nara.
Jag anhåller, att detta mitt yttrande må uti Protocollet blifva, förvuradl.
Herr Grefven o eli Lan dt-Mars k a l k en hemställde, att Gonstilutions-Utskottels ifrågavarande Memorial matte till Stats- och Banco-Utskotten öfverlemnas
\r hvilket bifölls.
Vid förnyad föredragning af Constitulions-.
Utskottets den i5 dennes under N:o rj6 afgifne , samt den 19 derpaföljde e. m. på bordet lagde, Memorial, rörande en, till besvarande i Förstärkta Stats-Utskottet, föreslagen, af Borgare-Ståndet förkastad, Voterings-Proposition , fann Ridderskapet och Adeln, att berörde Memorial borde till Förstärkta Stats-Utskottet öfverlemnas.
Banco-Utskottets den dennes under N:o 76 afgifne, samt dea 19 derpaföljde e, m. på bordet lagde , Memorial, angående de föreskrifter, som uti t)e n 20 'No ve r» b er e. m. 39f Instruclionen för Banco-förvaltningen må lemnäs , angående utlåning på fast egendom intill niis (a Riksdag.
Herr M u itc k af Ro sen s k jd i d , E - Lerhard, anhöll, alt Banco-Utskottefs förevarande
Memorial måtte ytterligare Tå Civila på Lordet till nästa Plenum.
Friherre alf Nordin.
Carl .T o h an» förenade sig med Herr Munck af Rosenskjöld.
Herr Grefven och Landi-Mar - •'skål ken förklarade, alt den af flere Ledamöter sålunda gjorde begäran, att Ranmo - Utskottets Memorial mätte ytterligare hvila , p,å bordet till nästa Plenum , icke kunde, enligt /\g
Riksdagsordningen > •förvägras.
Föredrogos å nyo och bifölos följande från nedaniiämnde Utskott inkomne, samt den 19 dennes e. rn. på bordet iagde> Utlåtanden : Från Stats- samt Allmänna Resväjrs- och O e c 0 n o lil i e - U t s k o 11 e n 1 Åf den 13 dennes : N:o 608.
I anledning af väckt fråga om öfverseende af de, angående Markegångs-sätlningaille, utfärdade författningar» 4oo Den a o November e. ni", « Från Lag- samt Allmänna Besvärsoell Oeconom ie - Utskotten :
Åf den i5 dennes: N:o a36.
Öfver väckt motion, angående sättet att bereda utväg till sysselsättning för häktade och bysalle personer.
Föredrogs ånyo och bifölls
Enpedi - lions-Ulskottets den 15 dennes aflåtne, samt den 19 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Memorial, innefattande Utlåtande, öfver ett af Borgmästaren J.
Hagander till Utskottet reniilteradt förslag, att Bihanget till Riks-* Ståndens Protocoll väl må , såsom hittills, utgifvas, ehuru till vida mindre antal exemplar ; men att derjemte serskilt skulle upprättas, tryckas och utgifvas, ett sammandrag af de vigtigaste bland Konungens Propositioner och Piiksens Ständers Beslut , rörande Religions-vården, Allmänna Undervisningen, Stals-Oeconomien, Lagstiftningen m. m.; äfvensom att allt, hvad anginginge Statens utgifter, inkomster och penninge-verk, borde i Tabellarisk form meddelas.
Herr Den so November e, m. 401 Herr Grefven o c h L ;i ndt Marskalken anmodade Herrar Eieclorer, att innan nästa Plenum utse en Ledamot i ExpeditionsUtskottet efter Grefve Hård , Carl Gustaf, som , med Herr Grefven» och Lundt-Marskalkens tillstånd, från Riksdagen aljest.
Upplästes och ladts på hordet följande från nedannämnde Utskott inkomne •Utlåtanden : Från Stats- Banco- och LaeUt O s ko t ten :
Af den 14 dennes : l\r:o 607.
I anledning af väsk te frågor om stadgande af 'liqvidations grund vid gäldande af Skulder i Banco-mynt.
Från Stats- Utskottet:
Af den 18. dennes: N:o6ro.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande i fråga om ersättning af Staten för Svenska medborgares lidne förluster genom uppbringningar.
Bidd, o. A<U fröt. 10 B, Afd. 51 ^02 D <* n 20 No vember e. m F r å n Stals- Ii e v i 1 i n i n g s samt A 11 - manila Besvärs och Oecononiie*Utskotten:
Af den 11 den ne,s : N:o 57.
Angående upphäfvaiide af såVäl Inrikes Tull-Bevakningen, som Gränse Tull-Bevakningen emot Norrige.
Från Bevillning s-U t s k 011 e t:
Af den 18 dennes: K:o 58 Öfver de vid Utskottets förut afgifne förslag till en förnyad Bevillliings-dörordning gjorde anmärkningar» F r ån Banco- Utskottet:
A f den 18. dennes : N:o 77.
Angående förslag lill reglementarisk, !
Föreskrifter, i afseende på de Ödlings-Lön, som, enligt Riksens Ständers Beslut, ytterligare komma att från Banken utg ifvås, N:o 78.
Öfver den i Kongl. Majrts Nådiga Proposition, rörande understöd för Götha Canal -Verk* serskildt väckte fråga örn beläningsratt för Gänäl-Bolagets Adier, samt rörande
Actiers och jmblique pappers beläning 1 allmänhet, T) en 30 November e- rn, 403 Från Lag- samt A il män na Besvärs ochOeconomie-Utskotten:
Af den i5 dennes: N:o a3y.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte.
Betänkande, rörande vackt fråga om upphäfvande af Landsliöfdingarues Domsrätt i Enskilies-mål, Justerades följande ; Utdrag af Protocoliet hållet lios Högloft, Ridderskapet och Adela vid Lagtima Riksdagen i Stockholm f. 111. den 20 November *823, S, D, Föredrogos å nyo och biföilos följande Lag-Utskottets den 4 0(di >° dennes afgifne, samt dea 10 och 17 derpåföijde eflermiddagarne på bordet lagde, Utlåtanden : N:q 219, I anledning al gjorda anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående föreslagen ändring uti Kongl. Brefvet den 17 Oclober 1778, rörån-, de barnamord.
Med förslag till jemkning i Riks-Ståndcns beslut, angående Rådmäns pcb Kämnäi ers befrielse från ansvar vid uu - / Den 20 Nofernber e, mi derlåtit insändande af Kärn ners- ejler Rådsiufvu-Rätls Domböcker och Protocoller.