Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jnnehällande färsing till motions-tidens inskränkande till en manad. 2:0 Förslag till en ändring i 14 tz.
RikSdags-ordningen, och sättkt art wid Riksdagsmanna - walen i städerna afgifwa och beräkna röster. z:o Om de sedan de twenne föregående Riksdagarna hwilande grundlags-frägvrna. 4-0 Förflag till ändring i Z6 §.
Regerings-formen, för atk närmare bestämma sättet att afgöra grundlags frågor.
Herr Landt-Marskalken ermdrade, att detza förflag, enligt 81 §.
Regerings-formen, ffulle hwitå pä bordet till nästföljande Riksdag, attdäkunpa uptagas och asgöras.
Ropades friherre 8tsö1 von lllollllein sörfragade sig, om icke de anmärkningar, som nu wid dcsia memorial kunde göras, blefwe till nästa Ricsdag tillika hwilande pä bordet, hwilket Herr Landt-Marstalken bejakade., Pkterligare föredrogs ett memorial frön Constilutionö-Utskottet, rörande det tillägg i I' mOmbudsmannens Lnstruction, att han »vid hvarje Riksdags början borde fbrpligkas, akt till C si.utions-Utffottels granskning inlemna sina dia ier.
An' al gén till benna Constilurions-Utffottels hen sia 1 är, att instructionen för Justitiä-Ombudsmav>nen ej är grundlag, och således kan wid hwarje Riksdag, efter Riksens Ständers behag förändras, och det nu föreslagna tillägg, är wisierligen obetydligt. 714 Den 14 Augusti.
Men just derföre torde jag tillika fä erindra, att e t sadan?
beslut likwäl fordrar tid, enar det stall underkastas Konungens sane ion, och Konungen detzsöriunan höra Iusiitiä-Rädet.
Dä Ri sdagen nu är sä långt framliden, tror jag det ej wärdt a t derföre göra uppehåll, utan att denna fräga kan hatta till nästa Riksdag.
Om den dä blir ibland de sörsta som företagas, kan dä beslut faktas, och diarierue ändock i tillräcklig tid komma till ConsiilUttons-Nkkotket. 8rli)erre 2k VVetterstestt, (rustak, trodde det afwen unna gä an, ak? nu bifalla Constttmions» ttrstottcts förstag, dä Konungen genast wid nästa Riksdag der ul i unde gifwa sin fanclion, och ändamålet salunda winnås.
Herr Landt Narflalken erindrade, att da det beslut Rlkjcns Ständer öfwer denna fräga kunna kaga, ej gälde utan Konungens nädiga sanction, och den under den korrta återstoden af Riksdagen ej kunde medhinnas alt giswas, torde det wara bäst, om Ridderstavel och Adeln wille läka fxägan hwila lil nästa Riksdag, hwarpä han således nu wille göra proposition.
Grefve öckörner, r^stolpla Oöran:
Dä Bewillnings-lörorduingen ar ganjka wiblystig, och eir justering inom Stäijden skulle bäde uptaga mycken tid, och likwäl icke följas med ali nödig upmärksamhet, kror jag att det skulle wara en bäde genare och säkrare utwäg, om hwarje Ständ, till ali öfwerwara denna justering, ukfäge 2.me personer, som förrättade - Den 14 Augusti- 715 räkrade den i Bewillmngs-Ukstotket, och om jag wägade proponera, sku le jag dertill wilja förestå Ordföranden i Erpedinons-Utfkotiet, och Kong!.
Secreteraren l-Uksnstoär.
Herr Landr Marflalken pioponerade härtill bisau, ,a '! vneiiec rugen widare justering i Staude! skulle erfordras.
Ropades Ja - Grefwe bärner, ^clolpk 6öran:
Da Riksdagen nu sä nara nalkas sch stu, ärerstär del för Riddenkapet och Adeln a;k emot den man, som under denna rid med sa u märkt stickelighet för!
Rrv. derskapet och Adelns öfwerläqgningar, ådagalägga ett bewis as förtjent aglninq, genom det beslut, att la a utsätta Herr Land!
Marskalkens portrait ibland de warde Herr ar och M än, hwilka före honom innehaft samma rang.
Jag anser mig lycklig, att dä jag Uttrycker den enstildta aglning jag hyser för Herr Landc-Marstalken, wid detta killstche äfweu Wara tolk af Ridderffapet och Adelns, och af den tillgifwenhet och förtroende Herr LandlMarstalkenS sätt att föra och uplyfa ämnen, sä allmänt honom tillwunnit.
Det är med öfwertygelsen härom, som jag wägar förestå, akt Herr Landt - Marskalkens portrait matte pä RiddarhuS-casians bekostnad, genom RiddarhuS.Direclionens försorg, blifwa upsa t bland de ömga, som förwara minnet afRidderflaprt och Adelns agtningswarda och förtjenta ledare.
Härtill ropadrS allmänt Herr Landt Marffalkcn afiade med rörelse sin 716 Den !
4 Augusti. sin tacksägelse för den heder Ridderlkapet och Adeln, genom sitt bifall, till den af Grefwe l^lör, ner gjorda och för Herr Landt-Marffalken smickrande proposition, lät honom »vederfaras.
Herr LandtMarskalken förbehöll sig likwäl, att det »nätte fä ankomma pä hans egen omsorg, att detta porträtt, utan Riddarhus-casians kostnad, blefwe förfärdiga^» Ropades ett starkt Nej.
Grefwe Uiästerstolpe, Larl, yttrade, att detta were det enda enhälliga Nej Herr Landt-Marstkalken sätt emot sig. Zerr Laudt-Marskalken förklarade, akthau skulle ställa sig Ridverstapek ych Adelns befallning till efterrättelse.
Grefwe körner, 6öran, anmälte^, att Ordföranden för Expedilions-Ulskottet, Grefwe Ltrömkelstt, hade förklarat sig ej hafwa tid art äraga sig de göromål Ridderskapet och Adeln behagat honom förtro, Grefwe körner wille för sin del förestå, om Ridderskapet och Adeln, i Herr Grefwens ställe, mätte utse Herr Regerings-Rädek
NaUenlfterna att förrätta den nyst beslutne justeringen.
Justerades ifrän Expeditions - Utskottet inlemnade §. af Riksdags-beslukel» Justerades: Underdånig strifwelse till Kongl. Maj:t om Stats-regleringen och Riksstaten.
Rid - Den Augusti. 717 Ridderstapet och Adelns underdånig-strifwelse till Kongl. Maj:t, rörande den capitation Ridderstapet och Adeln sig ätagit för protvcolls-tryckningen och reparationerne ä Riddarhuset.
Föredrogs ä nyo och bifölls Skats-Utstotkets, den Augusti pä bordet lagda, betänkande, angående det arfwode som mä bestäs Embets- och Tjenstemän wid Riksens StänderS.
Riksgälds-.Contoir, för extra arbete med smärre sedlars skrifning och numerering.
Stars-Utstottets betänkande, angående tillökning a Secreterarens wid Riksgälds Contoiret lön.
Stats-Utstvttets betänkande, angående en wist summa, som af Herrar Fullmägtige i NiksgäldsContoiret mä disponeras, till arfwode för i Lasseur och 1 Castastrifware wid Credit-sedelwerket, Utöfwer 1810 ars fastställda stat, friherre Ltael von l-lollllein wille päminna sig, akt näzen del af Riksgälds-Cvntoirets betjening blifwit satt pä exspectance stat, hwarföre han trodde, att de nya systlorne med sädane personer borde besättas.
De la 6aräis instämde i Friherre 8taels bade upgift och önsta».
Herr Landt-Marffalken ansäg sig böra lemna den underrättelse, akt förestrift derom werkeligen star i Riksgälds-FullmägkigeS instruction, och att den samma wid befordringar blifwit iagttagen, hwarefter, sedaN Grefwe De ia 6ar<Zie yttrat, att han ej ansage en erindran derom genom tillägg i bestuter wara 7r8 Den r4 7lugusti. wara någon ändring, som genom äterremiff borde bindas, Rioderstapet och Adeln beftör, akt i sitt protocolls rttwag i>störa dek borde Fullmäg ige i Riksgälds Cmkoiret wid befordringar lnom weiket, ihogkomnra oem, som wero upfördapä exspcclance Slak - Föredrogs frän Expediiions-Utjkoltet inkommit memon.l, ät oljande dest förslag till underdånig skrivelse lill Kongl. Majit rörande utfärdande as en körfatlnuig, hwari bvrve stadgas, att watkenwcrk, hwilka genom afdämning hindra odling as odlingsbara landsträckor, borde fä lösas af den lidande jordägaren, hwarcfter, sedan expeditionen blifwit Upläst, den samma bifölls.
Utdrag as prvlooollet. hällir hos Högloft» Ridderff roet och Adeln wid Urtima Riksdagen i Öebro den 14 Augusti 1812.
S. D. Ester upläsning af ConstikuiionsUtftottets, denna dag ingifne, memorial, rörande ert tillägg wi Riksens Ständsds Jastitia-Ombudsmans instruc ion, och sedan anmärkt blifwit, att vm denna fräga nu skulle afgöras, saken dock wo» re uran all werkan förrän wid nästkommande
Riksdag och det med förslaget äsyfiade ändamäl lika wäl kunde winnås, om det samma genast wid början af nästa Riksdag ti l afgörande /öre eges och ivunne Konungens nådiga sanktion, an,äg Ridverssapet och Adeln sig ej böra bidraga till e t möjligt upskof as innewarande Riksdag genom mäle.s afgörande, ulan Den i4 Augusti- 719 utan bestöt, art detta mäl äfwen skulle list näsick Riksdag wara C.
D- I anseende tis swärigheten att i ett Riks-Stands plenuin justera handlingar hwilka inga i sä små detaillcr. som de hwilka anga bewillningen, bestöi Höglofl.
Riddcrskapet och Adeln, att till granskning as de nya redactioner af alla kill bewillningcns bestämmande hörande acler, Ridderstapel och Adeln wille utse kwenne Ledamöter, att veste handlingar gemensamt med Bewulnings - Uk« sköttel justera; anseende Ridderskapet och Aocln sör dest del någon widare justering deraf icke behöf» was. lUt supra.
S- D.
Föredrogos och bisöllos följande SkatsUljkottels, den 12 Augusti pä bordet lagda, mems» rial: r:o. Angående tillökning ä Secrekerarcns wid Riksgälds-Contoirer lön. 2:0.
Angående det arfwode, som ma bestas Embets- och T,enstemännen wid Riksens Ständers Riksgälds-Comoir, för extra arbete med smärre creditsedlars skrifning och numerering. gro. Swar pä Nidderskapet och AdelnS äterremist i frägan om tillökning i arfwodet för Riksens Sianders Deputerade till deltagande i öfwer-revision af krigs räkenskaperna. 4:0.
Angående åtskilliga förestagne ändringar i i8ro ärs Reglemente för Riksgälds-Conroirel. 5:0.
Angäende en wist summa, som af Herrar Ful magtige i Riksgälds- Cvmoiret mä disponeras till arlwode för en Custeur och en Castastrifware wid Credit-sedelwerket, uköfwcr ,8 ro ars faststäl - 72S Den 14 Augusti. fastställda stal, ivid hwilka syftlors tillsättande/ Riksgälds Contoiret dock skulle erindras, alt göra afseende pä de ffickelige personer, svin pä Riksgälds-Conkoirets exspeckance stat kunna tilläfwentyrs finnäs upsörde.
Di kupra. G. D. Föredrogs ä nyo Staks-Utffottets, den 22 Junii pä bordet lagda, betänkande, angående Riksdagsmannen Lric krutes frän Carlstads län memorial, rörande skattläggning ä qwarnar, och bestöt Högloft.
Ridderffapet och Adeln- att Statsutskottets, i anledning deraf, gifna utlåtande, icke för det narwarande godkänna, tät tupra.
S;D« Föredcogos ä nyo Allmänna Beswarsoch Oeconomiä-Utskottets- den 9 Junii och den 3 Julii pä bordet lagda, memorial, angäende fljutsnings skyldighet, samt deltagande i byggnaderna af tingshus och Häradsfängelser m. m.; och angäende werkställighet af beflutade öfwerenskommelser emellan Kyrkoherdar och deras ähörarc om presterättigheter, hwilka Ridderffapet och Adeln hade hänskjukit till behandlande af det kill jemkning af stridiga meningar mellan Ständen tillsatte serskildta Utskott: och sedan Högloft.
Ridderffapet och Adeln det serskildta Utskottets betänkande bifallitmen derjemte erhällit underrättelse, att genom ?:ne StändsbeflutberördesammaUtffotts betänkande wore lill nästa Riksdag hanlande; fann Ridderffapet och Adeln, i följe deraf, äfwen de ofwananmälte snäsor under samma upffof inbegripne.
Ult kuxra - Föredrogs ä nyo Lag- samt Allmänna Bes swärs- och Oeconomiä-Utffottets memorial, angäs ends
De» 14 Augusti» ?sr linde beståndet af arrende-contracter, jemte ett ifrärt berörde Utskott ankommit prdkocolls-Utdrag» inNehälkaNde swar pä de anmärkningar, som tvid samm» memorial blifwit gjorda- och beflöt Nidderstapet och Adeln» att det genom MeMorialet tillstyrkta afl flag bifalla.
Justerades följande i Utdrag af Protokollet» hållet hos Högloft.
Ridderskap^ och Adeln wid Urtima Riksdagen i Orebro d. 14 Augusti 1812. S. D.
Föredrogs Lag. samt Allmänna Be, smars- och Oeconomi».Utskottens» den iz Julir pä bordel lagda- betänkande» angående beståndet af arrende-conlracter, och sedan för Riddekstapet och Adeln blifwit »plast samma Utffotrs swar pä Rivderstapet och Adelns gjorda anmärkningar» af d«n 28 sistledne Julii» beflöt Nidderskapet och Adeln, art till berörde betänkande lemna sitt bifall.
Vt supra.
Nidderskapet och Adeln åtskiljdes kt» s till g.
Vt tupr».
In 6steni protocvlli L Lilverlioipe - Lördagen den iz Augusti.
Plenum klockan 4 eftermiddagen.
Justerades Pleni-Protocsllerne för dell Zgibe d»nnes Mdra Del, An 46. ?2s Den i A
Augusti dennes för och eftermiddagen, samt för den n nästföljande.
Uplästcs och godkändes 2:ne underdäniga strist wetser titt Konungen, den ena
Om fängars formande och wärd; den andra Om terminerne titt revision af Stats-, Bancooch Riksgäldswerken.
Föredrogs ett, frän Riddarhus - Utstotttt in» kommit, utlåtande af den n Augusti, öfwer de till det samma hänwista motioner; den ena, att Riddarhus-Fiscalen och Riddarhusets 2:ne ordinarie Cantzlister syntes icke någonsin böra i Riks» dags-arfwoden af Ridvarhus-castan tilldelas summor till ett lägre belopp, än det, som af Stats, werkcrs medel, för Riksdags extra Cantzlistecne wid hwarje Riksdag bestämmes, den andra, att för dem, denna gängen mätte anstäs en förhöjning ifrän de redan bifallne izo, till 250 R:dr Banco för hwardera.
Wid beswarandet af den förra frägan, yttrar sig Utstottet, huruledes der samma förekommit, att dä 24 §. i Riksdags-ordningen bestämmer, att arfwoden af statsmedlen stola tilldelas den, under Riksdagen biträdande, nödiga betjeningen r Ständens Cantzlier, och dertill hos Ridderstapet och Adeln räknas fyra Canrzlister, Riddarhusets twenns ordinarie Tanrzlister syntes böra främst deruti in« begripas, och således af Statswerket undfä de arst woden, hwilka efter den hittills antagne praxis, nu upbäras af extraordinarie betjeningen; men da Den is Augnstsi 72Z deste arfwoden af SratSwerket, med säkerhet, kunna päräknaS si örre än Riddarhus-casians tillgängar, åtminstone i en framtid, jynas kunna medgift wa, och det more med billighet öfwerensstammande, att ordinarie betjeningen, i händelse af oUka arfwoden, framför extra betjeningen, undfinge de förmånligare wilkoren, sä, och med afseende derä, att besparing för Riddarhus-caffan kunde päräknas, förestår Utskottet, att Riddarhusets twcnne ordinarie Cantzlister hädanefter malte anses bland de i Riksdags-ordningen uptagne fyra Cantzlister, hwilka af stats-medlen bekomma sina arfwoden, hwarigenom afwen det förste Riddarhus-Cantzlisten manligen tillagde honorarium afwen förswuiine z och att, dä arbetsdrift torde fordra mera betjening an deste och a:ne extra Cantzlister, det pä wederbörande mä ankomma, akt, i likhet med hwad hittills stedt, destutom antaga en eller 2:ne extra Cantzlister, hwilka, efter Riddarhus-Utstoltets hörande, stulle, i mohn af deras arbete, undfå gratisication af Riddarhus-castan; Ridderstapet och Adcln icke destmindre vbetagit, att om, med minstning i betjeningen, arbetet för densamma ökas, i mohn deraf lära dem röna wedermälen af sin walwilja, Hwad äter angar Riddarhus-Fiscalen, finner Utskottet lustigt, att af Niddarhus-castan ständigt honom tillägges etc lika arfwode med det ordinarie Cankzlisterne hädanefter anfläs.
Widkommande sedermera ftägan om tillökning i de redan bewiljade arfwoden för denna Riksdag, anser wal Utstottet, att, dä ätstillige af Ridderffapet och Adeln gjorde anordningar ätt af Riddarhus - 724 Den 15 Augusti. darhuscastan ulga, mäste, i anseende till hess knappa tillgängar, genom antagen capitarion fullgöras, Utskottet deraf ägt grundad anledning att, säsonl »rfwoden wid denna Riksdag, ät Riddarhus,Eisdalen och de ordinarie Cantzlisterne föreftä endast r Zs R:dr. för hwardera, i likhet Med hwad som bestods »vidiäloärS Riksdag härstädes.
Med hwilken denus i längd kan i det närmaste jeMsörasz men dä Ridderskapet och Adelns remist synes utmärka dest önskan att med ökade arfwoden ihågkomma deri ordinarie betjeningen, och Riddarhus-castan af detta Srs influtne
Jntroduetionsmedel äger tillgång till bestridande af en sädan förhöjning, sä, och enar 2Me extra Cantzlister hos Ridderstapet och Adeln, under namn af förste Cantzlister, fa af statsmedlen upbära hwardera zoo R:dr Banco uti arfwode, och den ordinarie betjeningen rättast
Med deste kall jemföras, hemställer Utskottet att Riddarhns-Fifcalen^och de 2:ne ordinarie Canrzlisterne äfwen mätte af Riddarhus-castan, hwar för sig, undfä ett lika summa.
Jemte detta memorial uplästes ätskillige det samma bifogade yttranden af Utstotrets Ledamöter Herrar Ler§enlliölst j sts krets z OakilmrtNz Ueuterlkölst, 6^Ilenram och Friherre ^Vranzel, ^»err löotlrlisii, Larl krestrict Sedan Högloft.
Riddarhus-Utskottet nu ändteligen inkommit med fikt betänkande, i anledning af Ridderskapet och Adelns remist angäende föreslagen förhöjning r Riddarhus-Fiscalens och Riddarhusets 2 me ordinarie Cantzlisters arfwoden wid denna Riksdag, och Utskottet en förhöjning i Vesta arfwoden tillstyrkt, Den i5 Augusti. 72Z styrkt, har jag wifferligen icke något att deremot erindra.
Men som Utskottet behagar tillika upgif. wa ett förslag huru med dctze arfwoden i en fram» lid stall förhällas och Riddarhusets ordinarie Cantzlifler förflyttas bland den betjening, som, enligt Riksdags-ordmngen, ivid hwarje
Riksdag fär antagas, anhäller jag ödmjukast att derwid fä göra nägra anmärkningar.
Jag trpiflar att Ridderfiapet och Adelns önsta» och afsigt nägonsin warit, gtt Utskottet i afseende pä förhastandet i framti. ben skulle sig yttra, emedan ett sädant arrangement spm det i srägawarande kan lämpesigast widtagaS wid hwarje Riksdag; men om ock Midderstapek och Adelns önstan warit sadan som Utskottet ansett den; sä finner jag likväl förslaget, sädant det nu ar, ofullkomligt och olämpligt, dels i anftende dertill, att den ordinarie ffanlzllst, som stall föra Protokollet i Niddarhus-Utstottet och dagligen wara der tillstädes, omöjligen tillika kan fullgöra sin tjenst som extra Cankzlist, hwarigenom RiddarhusSecreiseraren osta skulle komma i förlägenhet wid expedierandet af de manga ärender, som under en Riksdag förekomma, dels och i synnerhet i anseende dertill, att förslaget innefattar en stridighet emot eller förklaring af 24 §.
Riksdags-Ordningen och hwilket en ledamot i RiddarhusUtffottet Herr Kam. mar - Junkaren Oxllenrsm i dest serstildta yttrande tillräckligen uplyst.
Förestriften i denna tz. har, enligt min ranka, endast afseende ä den under Riksdagarne nödige extra betjening, med hwilken Riddarhusets ordinarie Tjenstemän icke böra sörblandas;och fär jag således ödmjukast anhälla om Hr LandlMarstrlkcnspro position - 726 Dell 15 Augusti. position till afflag ä denna del af UtstoltetS betänkande, Zerr Lerzsntköiä yttrade, att han såsom Ledamot i Riddarhus-Ut flottet bidragit till isrägawarande betänkande, och da hwad deruti blifwit anfördt, af någon ansetts, wara stridande mot Riksdags ordningen, kunde han ej undgå förklara, att han taflade med hwarje ledamot bland Ridderflapet ech Aoeln i nit för grundlagarnes helgd.
Man kunde aldrig säsom grundla gsfräga anse det under ventilation waranhe ämne eller hwilka af Riddarhusets Cankzlie betjening böra undfä sin aflöning bland de i Riksdags-ordningen nämnde fyra Cantzlister, till hwilka arfwoden af Starswerket utbetalas, Han rrodde, att genom antagande af hwad Riddarhus-Ukflottet föreslagit-, Riddarhusets ordinarie Cantzlister flulle erhälla bättre wilkor. under Riksdagen än derest de aflönas af Riddarhus-caffan hwars tillgångar icke synas i en framtid kunna bestå sä stora arfwoden som Statswerfet, och att RiddarhuKcasianjemwäl härigenom kunde besparas, dä exrraCantzlisterne antagas med det wilkor, att i-mohn af deras arbete och caflans tillgängar bekomma sin gratification; och hwad angick
Herr kotliliebs anmärkning att frägan härom borde wid hwarje Riksdag bestämmas, sä ansäg han att dä pä ntgängen deraf berodde extra betjeningens mer eller mindre förmänliga »vilkor, syntes det angeläget, akt sadank wore wid deras antagande kändt.
Han begärte säleves att Herr Landt-Marskalken läckres göra proposition lill bifall pä betänkandet i hela desi widd, Herr Den iZ Augusti. 727 Herr kotklieb anmärkte, att någon besparing för Riddarhus-casian ej synres sa aldeles hafwa ingått i Utskottets plan, dä Utstottet sjelf föreslagit, att de extra Csnizlister, hwilka ytterligare ftulle behöfwaS, borde af Riddarhus casian erhälla arfwoden, och dä till arbetets bestridande beljenin» gen nödwändigt skulle komma att ökas, upkomme wisit inHen besparing för ossian.
Herr-Landt-Narffalken gjorde proposition till bifall ä Riddarhus-Utskottels utlärande pä det satt, att enligt Utskottets förslag mätte af Riddarhus - catzans. medel anfläs i arfwoden för denna Riksdag ät Riddarhus-Fiscalen samt Riddarhusets r:ne ordinarie Cantzlister, hwardera 300 R:daler Banco; och att hwad anginge frägan om bestämmande af beloppet af sadane arfwoden för dem wid tillkommande Riksdagar till likhet med dem, som Riksdags. Cantzlisterne af Statswerket tilldelas, densamma ansägs kunna pä serskilt pröfning wid början af nästkommande Riksdag ankomma.
Ropades i allmänhet
Ja; men -Aerr Ler^enlkölä begärde proposition pä Utskottets betänkande till hela desi sturehäll. -Herr Landt-Narffalkeu yttrade, det hans proposition war ställd pä Utskottets betänkande, med den tilläggning, akt den sednare frägan mätte kunna »vid annan Riksdags början uptagas s^och pröfwas. Zerr Lergenlkölä yrkade ä nyo, att
Utskottets ullätande mätte helt och hällit till bifall framställas, hwarigsnom blefwe säsom grund stadgadt, att af de fyra Cantzlister Riksdags-ordningen omtalar, 728 Dtztt IZ Augusti. sqsqr, Riddarhusets 2-ue ordinarie Cäntzlister, aktitz hlefwe till wedergällningar af Stakswerket horätts-.
Hade, Zerr o^ttonram förklarade sig, i. enlighet metz sitt, betänkandet bifogade, yttrande, emot Herr LerZenlköI^s tanke, Underteknad Liiverstolpe, ^xos 6rdrie!, yttrade sig: isym jag hade den aran att wqrq Ledamot af ConstikUkions-Utstottet lyid i6og ärS Riksdag, dä Riksdags-ordningen gjyrdes, kan jag med säkerhet uplysa, att stadgandet i 24 §. af densamma, angående den. under Riksdagar ne biträdande nödiga betjeningen, hwilken bestämmes till fyra Cantzlister för Ridderstapet och Adeln, icke har afseende pä Riddarhusets ordinarie Cantzlister.
Witz förut förflutne
Riksdagar hade missbruket metz botjenings antagande hos andra Riks- Stand understundom gatt gansta långt: ett och annat Stantz hade någon gäng haft ända kill »2 och 16 Tjenstemän, Etc sä kostsamt missbruk behösde förekom? mas, hwarföre ock antalet ansägs böra i Riksdagsordningen lodligen utsättas, AZid öfwerwäggndet inom Commutivns-Utstottet af hmarje Riks-Ständs nödwändiga behof af Cantzlister fann Ulstottee, att Ridderstapet och Adeln, såsom det talrikaste Ständer, och i följe deraf det sym gäfwe den masta sysselsättning är sin betjening, gansta wäl behösde ett större antal Cantzlister än de öfrige, och gnsäg
xä sadan grund 6 Cantzlister för Ridderstapet och Adeln nödige, men trodde sig ej börg belasta Statswerket med - grfwodes tilldelningar ät siere än. 4« Mfasiigt till antagande för hwarje Riksdag, enär Riddar - Deri iZ Augusti. 72- Riddarhuset förut pä stat ägde 2:ne ordinarie?, hwilkas skyldighet det ware ait sä under som mellan Riksdagar, gä Ridderskapet och Adeln för sing hlotta löner, med sin tjenst tillhanda.
Utskottet trodde sig ock tillräckeligen uttrycka denna mening genom ordalagen: unhcr Riksdagar biträdande nödige betjening, hwarmed swärliqen, emot ordens lydelse, lärer kunna förstus- bäve under och mellan Riksdagar, eller pK stat tjenstgöranck he, i stallet för: under Riksdagar biträdande.
Hwad angär detta antal af 2.ne ordinarie och 4 extra Canlzlister, har jag, enligt min erfarenhet under 8 Riksdagar, den öfwertygelse, att detsamma wisterligen icke täl någon förminskning: och torde för öf» vigt tillätas mig erindra, att frägan huruwidq Riddarhusets ordinarie Canlzljster borde fä upbarg arfwoden af statsmedlen, icke blifwit till Riddar».
Hus-Utskottet hänwisad, I anledning af en Riddarhus »'Utffottets Ledamots yttrande, att Riksdags extra Camzlisternas »yal af Landt-Marskalken beror, sär jag namna, gtt med hetta wal icke sä förhäller sig eller kan sig förhälla, emedan besia Cantzljster, i anseende till arbete, som föyegär Riksdagen, mäste wara sörvrdnade innan Landt.Marskalk af Konungen ar utnämnd ; utan har deras wal i längliga tider berott as Riddarhus - Secrekeraren allena, ehuruwäs jag personligen alltsedan mitt tillträde till sysilan hemställt detta wal till Riddarhus-Directionen, förbehqllandes mig allenast att ensam utwäljq m af wig för sädan skicklighet kand och bepröfwad person, att han, i fall af behof, kunde mitt answarisa, ställe 7 3 v
Den 15 Augusti. wid protocollet till Nidderskapet och Adelns fullkomliga nöje företräda.