Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Man har sagt , att detta Lotteri vore ett Hazard-spel som demoraliserar: men jag skulle tro, att man kan göra denna beskyllning emot hvartenda hazardspel; och jag hemställer om icke en försäljning å UtmätningsAuction äfven är ett Hazardspel, och om icke i ett land, der myntvärdet är oupphörligt vacklande, der StatsEconomiska principer nästan vid hvarje Riksdag ombytas: der prisen å Jordbrukets producter variera två till trehundrade procent inom två eller tre år, och productions-kostnaderne ieke i samma förhållande förändras, jag hemställer om icke uti ett sådant Iand hvarje speculation på Fastighets-handel eller å industrieusa företag i allmänhet, det må ske genom köp eller Lotteri, är ett verkeligt Hazard-spel.
Jag tror derföre, att man icke nog beräknat verkan på Nationens moralité af de fmanciella beslut, som vid sista Riksdag af Ständerne vidtogos.
Dessa beslut hafva icke blott åstadkommit en Oeconomisk förstöring, utan jemväl en moralisk, och det till den grad, att det numera är nästan sällsyntare, att en förbindelse noggrant uppfylles uti penninge-transactioner , än att Iiqviden verkställas genom cession, eller genom för* Ben 20 October f. m, »»7 nekande af hand och förskrifning.
Jag anser således EgendomsLotteri för närvarande vara af alla Hazard-spel det minst skadeliga.
Åtminstone medförer det icke den tidsspilian och det tillfälle till andra utsväfningar, som en mängd öfriga Hasardspel, och det förekommer, istället för det andra Hazard-spel bereda en mängd Medborgares mine, ja förekommer äfven de stora Hazard-spel som idkas vid Utmätnings Auctioner.
Man har väl sagt, att mycket menliga följder för Biket i det hela kunde af inrättningen uppsta.
Man ser dock af Ut- och Inländska Tidningar, att EgendomsLotterier i flera är der ägt bestånd, utan att man någonsin hört talas om de menliga följder, som nu här befaras.
Jag nekar derföre icke att sådana ju möjeligen kunna komma i fråga, men de böra otvifvelaktig! stå att afhjelpa derigenom, att till Styrelsen öfverlemnas fullkomlig rättighet, att vidtaga de åtgärder, som kunde förebygga sådana olägenheter, hvarföre jag med anhållan, att Betänkandet i förevarande ämne varder återremitterad!, ville tillägga det förslag, att i den blifvande underdåniga Skrifvelsen framstäldes den önskan , att Kongl Maj:t täcktes, sedan Riksens Ständer uppfyllt det i Kongl. Majits proposition gjorde yrkande , äfven i nåder vidtaga de anstalter sorn ansågos nödiga, för att förekomma alla förStaten menliga följder af den ifrågavarande Kotteriinrättningen.
Det är endast i afseende å hvad här blifvit yttradt, att Egendoms-försäljning genom Lotteri icke skull* vara 11$- Rtn 20 Oetober f, m. i Allmänna Lagen ibland Laga fäng uppräknatjj tjorn jag anhäller alt fä upplysa, att det städse, varit tillitit för Arftagare, att lotta om den arida Egendomen, och detta sätt att förvärfva, hat alltid varit ansett såsom laga fång.
Grefve Cronhjelm, Polycarpus', I likhet med, Herr von Hartmansdorff får äfven jag yrka återremiss af Betänkandet.
De förenade Utskotten hafva icke ansett den föreslagna Lotteri-in* rättningen såsom någon egentelig Lagfråga; men jag hade dock trott, att Utskotten härvid bort närmare observera innehållet af 89 §•
• RegeringsFormen, om hvars lydelse jag nu tager mig, friheten påminna.
Förenande rrtig med Qrefve Cronhjelm och Herr von Hartmansdorff; enligt innehållet af den serskilda reservation, jag inom de förenade Utskotten afgifvit, får jag, i afseende på Friherre Cederstrorns yttrande o.m lottning af arf mellan syskon, vördsamt anmärka att innan sådan lottning företages, den samvetsgrannaste delning föregått, att f&rstj sedan rättvisan sålunda gjort allt hvad den kunnat göra, det öfriga lemnäs
It slumpen.
Herr Munk af Rosenskjöld har sagt och sökt bevisa, att egendomslotteri vore nyttigt för den enskilde, som derigenom med mera lätthet kunde försälja sin egendom.
Detta finner äfven jag, likasom att inrättningen är, nyttig för den, som vinner egendo-, men; men Herr Rosenskjöld har ock erindrat, att ssken borde i det hela, betraktas, och sker det, så finues att, genon? inrättningen, af fastighets - Ben g© Oolober J. mk lotteri, till förmon för den, sorn aflåter egendom; och dea som vinner, ioo;detals rnenniskor göra förluster, hvilka bidraga i sin mon, att sätta dem i samma belägenhet, som de hvilka skulle hjelpas.
Jag vill i öfrigt icke längre uppehålla Ridd. och Adeln, eftersom alia tyckas vara ense om äterrerniss, och fräga om ett hufvudsakeligt beslut således icke är för handen.
En värd Talare har yrkat, att man borde betrakta denna friga, i förening och sammanhang med den allmänna oredan i penöingeförhållanderna inom riket och det tillstånd, hvari jordbruk samt andra näringar sig nu befinna, och hvilket skall vara sä beklageligt, att den värde Talaren liknat dem vid Haaardspel.
Jag kan dock ingalunda tro, att, emedan oreda hittills redan funnits, man hädanefter bör göra den ännu större.
Således, om vår Svenska allmänhet icke är helt och hållet ryckt frän en fordom stadgad öfvertygelse, att man endast genom ordning och flit kan åt sig bereda och bibehålla egendom och förmögenhet, sä bör denna öfvertygelse nu mera genom Egendomslotterier skakas och rubbas.
Det vill säga ungefär detsamma som att den, der redan vore med sjukdom besmittad, borde än ytterligars smittas, på det att hans sjuktillstånd måtte blifva än mera grundligt och radicalt.
Man har väl sagt, att egendomsförsäljning å ufmätningsauction vore ett lika stort hasardspel, som det ifrågavarande egendomslotteriet/ Det må sävars; men jag skulle dock tro, att man icke a en dylik auction, kan, för fyra Riksdaler erhålla en egendom, som är, vard 10,000, hvilket deremoj B»n 2© Qclobtr /, m. Xr ganska vanligt vid egendomslotterier
Manbar vidare sagt, att fördelen af dessa lotterier tillkomma icke blott de gäldskyldig®, utan jemväl fordringsägarne.
Jag vet ej, hvarföre man skall skilja medborgare åt i särskildta intresserade classer, och för några sådanes vinningsskuld infota en X sig sjelf elak sak.
Man har ytterligare sagt, att egendomsspel vore mindre skadligt än andra hasardspel, emedan det fordrade mindre tid.
Ville man vara consrquent i en dylik mening, så borde man anse sådane spel för minst skadliga, der spelarens hela förmögenhet utan tidsspillan vågas på en gång, och följagteligen endast tillåta de höga, samt förbjuda de laga spelen.
Sluteligen har man yttrat, att några skadliga följder icke försports i de länder, der egendomslotterier längre tid ägt rum.
Men sådant kommer troligen deraf, att man uti tidningarne icke uppräknar dem, som förlorat på spel, eller omtalar följderna deraf, utan endast vinsternas antal och belopp.
Herr Thamy Wollrath:
I händelse Betänkandet blifver återremitteradt, skall jag anhålla, att få till d« redan gjorda anmärkningarne tillägga hlott en enda.
Jag ingår icke i någon pröfning af nyttan eller skadligheten hvarken af det förslag, som i den Nådiga Propositionen är framstäldt, eller af det beslut, de Förenade Utskotten nu tillstyrkt.
Utskotten behagade taga en sak i närmare öfvervägande, den nemligen, att om det är skadeligt för Svenska Medbotgare att spela bort sina penningar i Svensk egendom, det måste vara ännu mer skadeligt, att bortspela dem i främmande Lotterier. 9»n 30 Ottokar J, m, Och om det således anses nyttigt, att icke tillåta »pel inhämska egendoms-iotterier , skulle det synas sorn Utskotten borde sträcka deras omtanka derhän, att de föreslagit kraftiga anstalter för att hindra allt spel å utländska inrättningar af gamma slag, hvilka draga penningar atur Landet, och troligen medföra lika omoraliska fö'jder, »om de förre, och detta icke allenast för Ståndspersoner eller de egenteligen förtnögne, utan äfven för Allmogen, enär det gifve* exempel, att Bondhustrur, i hopp om den rika vinsten, inköpt egendomslotter, som kostat ända till 12 Riksdaler.
Herr Munck af RofenJkjold:
Jag anhåller att med ett pär anmärkningar få besvara hvad Herr von Hartmansdorff sist yttrade.
Jag får till en början iterera hvad jag förut nämnt, att jag nemligen anser hvart och ett hazardspel skadligt i sin princip; men jag anser också det fallet ofta inträffa, att man nödgas välja imellan tvenne onda ting, och man bör då naturligtvis vä'ja det minst onda, i synnerhet då det förekommer ett större ondt.
Jag kan icke, på sätt Herr Ribbing framställt saken, anse ifrågavarande lotterispel innebära en fördel ensamt för Säljare, utan tror att denna fördel äfven och ofta isynnerhet tillskyndas Fordrings-ägare.
Jag har deremot föreställt mig, att då man genom des medel, hvarom nu är fråga, kan förekomma tusende Hemmang utpantnlng och försäljning tili venpris samt en mängd Familjers luin, Staten äfven skulle skörda någon vinst.
Herr von Hartmansdorff har velat förklara fin och min mening tydliga - ][)en 'io Ovtober f. m. re under bilden af en elak sjukdom , den ma» söker bota genom en ny sjukdom.
Jag får här-, vid erindra, att det verkeligen gifvas flere sjukdomar, hvilka botås genom andra sjukdomar, men, lindrigare likväl än de förra.
Det är emedlertid ej, stället här, att ingå i någon närmare förklaring af detta ämne.
Jag har icke nämnt, att en Egendoms-försäljning åj Utmätnings Auction är Hasardspel blott för köparen , den är det äfven och, Isynnerhet för Säljaren eller Gäldenären äfvensom för Intecknings-hafvaren.
Jag har sjelf varit närva-. rande vid en UtmätningsAuction, der Egendoms^ handeln återgeck första gången, emedan en formalitet blifvit försummad, och följden blef, att vid den andra Auctionen Egendomen betalade» med dubbla beloppet af första AuctionsSumman^
Då Herr Tham redan gjort anmärkning dervid , att våra egne medel bortspslas å Utländska J.otterier, har jag för min del icke något vidare att tillägga, utan anhåller endast om återremiss, af Betänkandet, på den grund , att vi äro satte i den olyckliga belägenhet, alt nödgas välja emelian tvenne onda ting, oclr att vi då böra välja det minsta..
Herr van Hartmansdorff -.
Då jag sist yttrade mig, glömde jag att besvara en anmärkning af Friherre Gederström,.
Han trodde nemligen,, att egendomslolteri lika
Val vore ett laga fång , sorn lottning imellan arftagare i bo.
Men man torde dock böra ihågkomma, att der icke lottas om hvilka arftagarne skola blifva, utan emedan, jpe/i 20 Öclöber j. m. de genom lagens bestämmelser redan äro gifna, lottas om hvilkendera af egendomarrie de skola få.
I öfrigt får jag erindra, att skadan deraf, att Svenskar bortspela deras penningar a utländska lotterier, kan ganska lätt förekommas, allenast Kgl. Förordningen af år 1783?
sorn förbjuder dylikt spel, återställes i kraft och verkan.
Herr Grefven och LandtJTarJkaiken hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg Fagpch Qeconomie.Utskottens förevarande
Betänkande höra, i anledning af de detvid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremitteras. Ropades Ja.
Herr Grefven och LandtMar skalken tilliännagaf, att Plenum lomme klockan half till 6 i eftermiddag att fortsättas.
Föredrogos å nyo och gillades följande från. nedannämnde Utskott inkomne samt den 15 dennes eftermiddagen, på bordet lagde, Utlåtanden.'
Från Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconornie- Utskotten.
Af den 24 sistledne September; N:o 527.
I anledning af gjorde anmärkningar, vid Utskottens förut meddelte BeJänkan - lii Ben £• Odalen J. nu de, angående en förändrad reglering af HospitalsInrättningarne i Riket.
Från Stats - Utskottet; Af den 10 dennes: N:o 530.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskotrets förut meddelte Betänkande i frågan om Skånska Roteringen.
Frän Bevillnings- Utskottet:
Af den 10 dennes: N'.o 47 Angående aflöning för tvenns Extra Canzlister.
Vid förnyad föredragning af StatsTJtskottet* den 10 dennes under N:u 532 och 533 afgifnej samt den 15 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtanden, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkandent i;o I frågan om Grefliga Gyllenstjernska Eamillens påstådde fordran hos Staten. 2.'o
Om uppgift öfver hvad Staten påkostat Götha Canal; Fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, •när sistnämnde Bstänkanden redan blifvit af de t>»n so 0etöber f. m. {•*> Mrige trenne RiksStånden bifallne i för dess del dervid låta bero.
StalsUtskottets den 10 dennes under N:o 535 afgifne, samt den 15 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utekottets förut meddeldte Betänkande, angående väckt fråga om Revision af Läst-Afgifts-Fondens förvaltning.
SiatsUtskortet har anfört, att närvarande fond icke vore undantagen från all Revision, emedan den granskas af KammarRätten.
Förhållandet är sådant, att denna Fond icke finnes upptagen på den Förteckning, som är uppgjord öfver alla de Räkenskaper, sora årligen skola granskas, utan det beror på Kongl, Maj:ts välbehag, att för hvarje gång skicka till Kammar-Rätten ett Bref, hvarigenom Han uppdrager åt KammarRätten i allmänhet eller åt några af dess Ledamöter särskildt att förrätta granskningen.
Så har det skett i flere år, men, om ett sådant Kongl. Bref uteblifver, så uteblifver äfven granskningen.
StatsUtskottet har anfört att, emedan förra Ständer icke yrkat, att desse Räkenskaper skulle granskas, så skulle man nu handla mot föregående Ständers Beslut, om man stadnade i en annan mening.
Vill man fästa sig vid sådane skäl, så kan man, i afseende på stridiga beslut, rörande Räkenskapsgransk ning, lika väl som till förra Riksdagen bålla sig tillden jyen 20 October /, ni. närmaste tidepunkten, och dl står förevarahdé Betänkande i strid med det Beslut Riksens Ständer fattat vid denna Riksdag om alla offentligt medels granskning.
Hvad angar behofvet att gran.1 ska, huru fonden förvaltas, torde det tillräckligt visa sig genom den uppgift jag hemtat utur (Granbergs Statistik, att Lästafgiftsfonden, ehuru anslagen till hemförskafiande af Svenskt Sjöfolk; sorti genom olyckor kommit att Utrikes qvarstadna, har likväl blifvit använd till Lönebidrag för Finance-Expeditionens Tjenstemän.
Jag tillstyrker således; att Ridderskapet och Adeln, med ogillande af StatsUtskottets Betänkande, måtte besluta* att denna Gassas Räkenskaper varda granskadej lika med andra Gassors. Hans Excellence Herr Grefve Mörner ± Adolph Göran: tivad det angarp som först blifvit anfördt, att ej den hu ifrågavarande Fonden står på listan af Fonder, som granskas af KammarRälten, så är det en naturlig följd af dess tillkomst och egenskap.
Den har ej til Ikorn mi t gerom någon allmän beskattning, utan blott genoni en särskildt Oeconomisk Författning, hvarigenom Utländska Fartyg blifvit beskattade för att erhålla NattrralisationsBref.
Den är ej tillkommen af Svenska Redare; Den kornmer dessutom snart att upphöra, emedan den ej har inkomster, ty Naturslisations-rätten upphörde 18 16.
Således är det nu blott med Räntorne af Capitalet, sorn utgifterna bestridas; men som desse sednare ofta öfvérsiigit Räntan; har Capitalet tillgripits, och Fonden kommer troligen snart att medtagas, emedan kostnaderr.e för^ Svenske j. Sjömäns hein - Ben 20~Öctober f, m. 12?
skaffande aro drygare ä'n inkomsterrté af Fonden.’
Sedan har det blifvit sagdt, att Fonden varit använd till Löne-förbättring för FinanceExpeditionens Tjenstemän.
Detta har man hämtat ur 'Granbergs Statistik» Denna är ei någon ofelbar
Bok, ty den innehåller flera örigtighetei»
Dock är denna uppgift ej falsk, men det förändrar ej sakens natur, emedan det tillhör Kongl. Majit att disponera hela Fonden» Kongl. Majit hade kunnat anbefalla indragning deraf helt och hållit, och då vore intet qvar.
Den kan ej räknas till StatsVerkets vanliga inkomster, eller anses derutaf utgöra en del, emedan Läst AfgiftsFonden tillkommit på helt ändra grunder, och icke utgör hvarken någon beskattning eller någon Bevillning, Den är en tillfällig inkomst , hvilken utan klander kunnat disponeras till ögonblickets behof, hvilken Kongl. Majit fann för godt låta förvandla til!
Capital, för att dermed bestrida utgifter, för hvilka förut icke fanns någon Fond, men hvilka påkallade allmänt biträde, Det är således en besparing för Stats-medlen, att den användts till betalande af Consulernes afgifter»
Detta har skett utan anmaning af någon Revision.
Då inom FinanceExpedition Tjsnstemäninen äro så ganska illa lönte, och flere’ ej på lång tid kunna vänta befordran, samt Fonden tillkommit genom en Författning, hvars ful!följd tillhörde FinanceExpedhiönen att bevaka, så fänri Kongl.
Majit ingenting billigare j än att Tjenstemännert genom denna Fond fingo en uppmuntran då tillgångar kunde finnas.
När saken är af er» Sådan beskaffenhet , och Riksens Ständer vid eli föregående Riksdag ansett ingen närmare käruie - &*n 20 öclobcr J. m.
Joni derom böra (agas , si hemställer jag , om icke Ridderskapet och Adeln bör dervid iåta bero.
I Grefve af Ugglas, Gujtaf:
Jag är egenteligen förekommen af Hans Excellence Herr Grefve Mörner; han har upplyst, att denna Fond särskildt tillkommit genom Kongl. Majus tillåtelse under Continental systemet , att täta naturalisera några Utländska Fartyg.
Den utgör en obetydlig summa om jag ej misstager mig , af omkring !2,ooo R:dr.
Ständers rätt att granska sträcker sig visserligen till alla StatsVerkets inkomster , men en Fond, tillkommen genom en afgift, erlagd i ofvannämnde ändamål af någre Utländske Skepp, synes mig ej vara af beskaffenhet att underkastas Riksens Ständers granskning.
Jag anhåller således , att Betänkandet måtte godkännas.
Man har sagt, att dessa medel icke ingått genom någon allmän beskattning, utan erlagts af Utländska Fartyg.
Det må vara, men jag frågar, om Tull och umgälder af Utländska Fartyg ej är en särskildt afgift?
och hvarföre undandragas de då ej från allmän granskning?
Man har väl gjort det förr, men nu har det på Riksens Ständers begäran upp. hört.
Jag bestrider ej Kongl. Majds
Dispositions-rätt af dessa såsom af andra medel , ej heller att de må till aflöning åt FinanceExpedi. tionens Tjenstemän användas, i hätadelse de ej (ill sitt egenteii&a ändamål behöfvas.
Jag önskar blott, Birn to Ort öhr f. n>, lif blott , att ehurudan dispositionen tha fara, Biks «ena Ständers gransknings-rätt måtte erkännas £ denna, som i andra delar.
Följden deraf att man vill neka Riksens Ständer hvad som Grundlagligm är deras rätt, nemligen att granska Penninge-förvaltningen, är den, att de gå för långt på en annan sida, äfven vilja befatta sig nied uppbörden, för att såmedelst vara desto säkrare om conW trollen.
Här såsom an norstädes leder den ena ytterligheten till den andra.
Man har äfven tagit till förevändning mot granskningen, att Fonden är liten.
Den utgjorde dock vid slutet af förlidet år öfver 24,000 R:dr; och om man under förevändning att Fonder äro ringa, ville undandraga dem Ständernas granskning, sä kunde man snart få alltför många små cassör.
Vill man undantaga någon del af StatsVerkets Räkenskaper från Ständernes granskning, sä bör man ock ändra instructionen för Revisorerne och specificera de Fonder , som skola revideras, istället för att nu uti Instructionen säga alla.
Detta är min åsigt > och jag underställer Ridderskapet och Adeln, om det är skäl , att en månad efter det man tagit ett sådant beslut, fatta ett annat.
Jag vågar således å nye yrka att Utskottets Betänkande må ogillas, och desse Räkenskaper äfvenledes af Stattr Revisionen granskas.
Grefve af Ugglas'.
Då jag tog mig friheten nämna , att Fonden var obetydlig, eller ej mera, än omkring 12,000 R.dr, var det ej min mening, att dess obetydlighet borde fritaga |den från granskning, ty granskningsrätten öfver allt Ridd. 0. Ad.
IX B.
And, Afd. 9. 130 Den 20 Octplu;r f. m.
Stadens medel anser jag helig; men, da fonden endast tillkommit genom tillfälliga afgifter på Utländska Fartyg, så tror jag deri principen vara rigtig, att denna Fond ej bör; komma i samma författning, som StatsVerkets genom allmänna bidrag inflytande medel.
Herr Grefven och Landt Mar/kalken gjorde proposition till bifall af StatsUtskottets föreva? rande Utlåtande.
Hvarefter Herr Grefven och Landt Mar-] /kalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln, med förkastande af samma Utlåtande, fann nödigt besluta, det underdånig anhållan borde hos Kongl. Maj:t göras derom, att Läst-Afgifts-Fonden måtte hädanefter i vanlig ordning, så väl af Kammar-Rätten, sorn af Riksens Ständers Revisorer, granskas.
Hans Excetlence Herr Grefve Mörner, Jag vill ej uppehålla tiden med att begära Votering öfver en obetydlig sak, men jag reserverar mig emot beslutet, emedan jag anser olagligt, att Riksens
Ständer förklara sig vilja revidera en sak, som de ej äga rätt alt revidera.
Då nu å nyo föredrogs BevrllningsUtskottets dsn 8 dennes under N;o 46 afgifne samt den Ven 20 Oclobér /. mi 15 derpåföljdé eftermiddagen på bordet lagde, Ut2 låtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottet* förut meddeldte Förslag till en förändrad Tariff för husbehöfs Bränvinsbrännings-Afgiften; fann Ridderskapet och Adeln attj enär berörde Förslag redan blifvit af Ridderskapet ocb Adeln bifallit, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarnei Herr von Hartmansdorff', Auguji:
Jag glöm. :de då Ridderskapet och Adeln byss fattade sitt beslut om LästafgiftsFondén, att hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln ville inbjuda de öfrige Stånden att sig deri med oss förena.
Jag får derföre nu änhålla om Proposition deri.
Hans Excellerice Herr öre/ve Mörner, Ad.
Då 2ine Stånd, sorn vi hört af Utskottets Betänkande, redan fattat sitt beslut, och afslagit Motionen, tror jag ej, att Ridderskapet och Ädela uti en sadan fråga kan göra hagon inbjudning.
Herr von Hartmansdorff :
Jag tror, att detta skäl så mycket mindre bör gälla, som jag kart anföra ett exempel, då 3 Stånd hade fattat deras beslut, och ändå, efter gjord inbjudning, förenade sig med Ridderskapet och Adeln.
Hårr Grefven och handl-Marskalken yttrade, att då Ridderskapet och Adeln vid flere tillfällen under denna Riksdag, ehuru ett eller flera RiksSiårid redan afgjort en fråga, likväl derutinnan till de öfrige RiksStånden afiåtit in~ Den 2o Öcto&er f, m. bjudning, att uti Ridderskapet* och Adelns be» slut instämma, och en slik åtgärd icke eller syntes strida mot Formen, ansåg Herr LandtMarg skalken, i anledning af Herr von Hartmansdorff* derom gjorde begäran, sig böra hemställa, oro Ridderskapet och Adeln önskade, att de öfrige RiksStånden måtte inbjudas, att uti enahanda beslut, i afseende på Revision af LästafgiftsFonden* förvaltning, med Ridderskapet och Adeln sig förena.
Vid förnyad föredragning af L<agUtskottets den 29 sistlidne September under N.o 196 afgifne, samt den 15 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående mildring i StrafFLagarne ; fann Ridderskapet och Adeln att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarne.
Då nu å nyo Föredrogs Allmänna Besvfrsoch Oeconomie-Utskottets den 6 dennes under N:o 196 afgifne samt den 15 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut med. deldte Betänkande, i frågan om yrkad rättighet till utvidgande af Stångjerns- och Amnes-Smidet i Riket; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär B«n to October /, nt. i55 sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskåpet och Adeln bifallit, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarne.
Vid förnyad föredragning af Förstärkta Statsutskottets den 16 dennes under Nio 536 aflåtne, samt den 17 derplföljde eftermiddagen på hor* det lagde, Memorial) angående åt sk i 11 i ge anslag för Försvarsvärket; fann Ridderskapet och Adeln, att samma Memorial borde till StatsUtskottet öfverlemna*.
Ridderskapet och Adeln åtskiljde* klockan 3 eftermiddagen.
Protoeolli O. J.
Lagerheim, Den *o Octo ber. f. mi Måndagen den 20 October, Plenum kl. half till 6 e. m.
Vid förnyad föredragning af CorjstitutionsUtskottets den 8 dennes under
N;o 58 aflätnes samt den n derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, i anledning af Herr C. G. Treffenbergs från Ridderskapet och Adeln remitterade anledning till anmärkning root Konungens Rådgifvare i Corn mandomål för Arméen; fann Eidderskapet och Adeln, att samma Memorial borde läggas till Handlingarne.
Herr Treffenberg, Curry Gabriel, hade inlernnat ett så lydande Memorial ; (Se Bilagan N:o 1.)