Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Cederström yrkat, ansåg Hr Lefre'ns förslag böra förfalla.
Då Hr Landtm, icke af svaren ansåg sig kunna bestämma hvilken mening varit den öfvervägande, hemställde han ånyo, om R. o. Ad. behagade bifalla Hr Lefrens förslag.
Då Hr Landtm, förklarade, det han trott sig linna att ja öfverröstat nej, begärde Frih. Cederström votering.
Hr-Frih. o. Landtm, hemställde, att ja-propos:n måtte innehålla bifall till Hr Lefrens förslag och nej-propostn att det måtte förfalla.
Biföl Is.
Jag anhåller att få anmäla min reservation mot R. o. Adts beslut att afslå ifrågavar. votertspropostr, och att få vid samma tillfälle anmäla att jag icke ämnar deltaga i voteringen.
Jag anser mig äfven böra vid detta tillfälle protestera emot en åtgärd, hvarigenom ifrågasattes alt förändra ett beslut, som redan är fatladt.
Jag kan icke heller ingå på den voter:s-propos„ som nu är framställd, på samma grund som af Gr. Frölich anfördes.
Jag kan icke se, huru ett sådant sätt att förfara skall sluta.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att han, i nnledn. af Gr.
Frölichs och Hr Ribbings yttranden, ansåg sig böra gö ra den måhända öfverflödig» förklaring, att han fann R. o.
Ad. kunna så väl bifalla som afslå Hr Lefrens förslag, emedan Hr Den i3 November.
Hr Landtm. icke' funné det strida emot grundlagens ordalydelse då 69 §:n Rfig.Ftn förutsätter alt ett Stånd kan frångå sill beslut, hvilket R. <2 Ad. också torde påminna sig hafva ägt rum vid många tillfällen Under föregående riksdagar.
Upplåstes lill justering och godkändes följande voter:s~ proposition :
Den, som bifaller llr Lefiens förslag, voterar , ja; den det ej vill, votefar hej; Vinner nej, anser R, o. Ad. detta förslag förfalla.
Och skulle Hr Lefre>ns förslag anslås bredvid volertsproposi linnen.
Efter voteringens slut, befunhos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — 56.
IJtskts yttrande rörtde 21, 23, 24, 26, 28 och 29 punkterna upplästes.
Secret. lillkännagaf, att PresteSt , med åberopande af sitt beslut viii 4lde punkten och på de derföre Uppgifna skäl, vidldifvit sina förut lättade beslut, och funnit att de i nyssnämnda 6 punkter föreslagna vo teris-propositioner böra förfalla.
BondeSt. hade vidldifvit dess angående dessa 6 punktet- förut fattade beslut och afslagil inbjudningen.
Fritt.
Utsk., som börjar med att vidblifva sin uppfattning af ärendets behandling och tillstyrker R. o.
Ad. att frångå sina fattade beslut och medgifva att de omför mälda voteringarna må äga rtim, har dock slutligen funnit sig böra jemväl hemställa till Borgare- och BondeSttn, om icke de i motsatt fall, eller i händelse förstnämnda
Stånd skulle vidblifva sina beslut, skulle låta bero dervid, att berörde frågor hänföras lill sådana önskningsmål, sou) enligt y5 §:n Riksd.Ordn. förfalla» då 1 Stånd stanna mot 2.
Det är verkligen ett märkvärdigt sätt af ett Utsk. alt tillämpa grundlagen, alt tillstyrka arne
Stånd all låta hero vid hvad sorn ar beslutadt och att hänföra beslutet till den calhegori, som upptages i 75 §:n Riksd.Ordn.
Denna § behöfver icke Ståndens begifvande dertill, att derunder må hänföras hvad densamma bestämmer, utan hvad denna § bestämt, det mäste lydas af R.
St. ochj jemväl af StalsUlsk., sorn haft fullkomligt orätt alt inkomma med vote)-:s-piopositioner i mål, der, sedan a;ne Stånd stannat emot 2, frågorna förfallit.
Att i sådant fall föreslå antingen votering 16 IJ. 47 3jo Den i3 Nortmber. eller att saken genom 2.‘ne
Stånds bégifvande må anses förfallen, är stridande mot grundlagen.
Jag förmodar, att Hr Frih. o. Landtm, af grundlagen finner sig förhindrad alt göra någon propos. till godkännande af votei:s-propos:r, utan att här såsom i punkten , der äfven tvänne
Stånd stannat emot 2, frågan jemlikt y5 §:n Riksd.Ordn. är förfallen.
Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade vidblifva sitt i afseende på de uti de ifrågavar. punkterna omförmälda voter:s-propos:r förut fattade beslut.
Ropades ja, blandade med några nej.
Utsk;s yttrande rörtde a5:te punkten.
Ridd.Secret. lillkännagaf, alt PresteSt. gillat den föreslagna volerts-propostn med iakttagande af att, på sätt Utsk. i utlåt.
W:o 343 föreslagit, orden ”i följe af föreslagen indragning af hästar vid Lifgardet till häst och Kronprinsens Husar-regtte” ur propostn utgå; BondeSt. hade vidhållit sitt förra beslut och ej funnit för godt antaga Utsk:s föreslagna förändring af vöter:s-propos:n.
Uppå derefter framställd propos., antog R. o. Ad. voterts-proposln me<l uteslutande af orden: ”i följe nf föreslagen indragning af hästar vid Lifgardet till häst och Kronprinsens Husar-reg:te.”
Utskts yttrande öfver 3i:sta punkten upplästes.
Ridd.Secret. lillkännagaf, alt PresteSt. gillat voler:s-propos. och att BondeSt. vidblifvit sitt förra beslut, med förklaring, i anledn. af Ulskts derom gjorda hemställan, alt 5låndet ansett berörde beslut vara derutinnan tydligt oell klart, att Ståndet för ifrågavar. ändamål endast beviljat 644>'66 r:dr 32 sk. b:co, oberäknadt de af rotefrihets-afgiften utgående 22,5oo rsdr.
Det Ilederv.
BondeSCs förklarande af sitt beslut, att det nemi. är helt tydligt och klart, att BondeSt. icke menat annat än 644,'66 r"dr 32 sk. med sitt beslut, då det likväl uttryckt sig så att 666,666 r:dr 32 sk. beviljades och de 22,5oo r:dr skulle ingå till Riksg.cont., innefattar ett så särdeles märkvärdigt bidrag lill historien om StalsUtsk:s förhandlingar vid denna riksdag, och sätt alt uppfatta frågan samt redogöra för beslut till att öppna utväg för BondeSt. att genom en förklaring komma i tillfälle att nedsätta dess beslutade anslag ifrån hvad BondeSlts förra prot.utdr. tydligen innehåller, nemi. 666,666 r:dr 32 sk. till 644,>66 r:dr 32 sk., att dervid ingenting annat är att anmärka, än att man måste beklaga möjligheten alt ettUtsk. kunnat tillåta sig något sådant.
För närvar, finnes, sedan BondeSt. frångått sitt beslut och med BorgareSt. instämt i Den i3 N«» e'ro ber. bestämmande af summan 6^/\,i66 r:dr 3a sk., ingen annan utväg, än att, likasom PresteSt., bifalla voler: $-propositionen.
Den uti denna punkt i utlåt.
N:o 3oi föreslagna voler :s-p ropos. upplästes.
Det kan icke anses vara BondeSt. förment att förklara sitt beslut.
Jag tillåter mig således icke något slags anmärka, deröfver, utan betraktar frågan i det skick, som densamma genom denna förklaring erhållit och tillstyrker således bifall till voter;s-propostn.
Den föreslagna voter;s-propos:n blef af R. o. Ad. godkänd.
Yttrandet öfver 32:dra punkten upplästes.
Ridd.Secret. tillkännagaf, alt PresteSt., med bifall till Utskts hemställan, ansett voterts-propostn böra förfalla, i öfverensstämmelse med Ståndets vid dylika frågor fattade beslut; BondeSt. hade vidblifvit sitt förra beslut och alslagit inbjudningen.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, alt R. o. Ad. funne hurusom denna puukt icke innehöll någon hemställan till R. o. Ad., hvarföre, efter Hr Landtm:s tanke, Ståndet icke hade annan åtgärd att vidtaga, än att lägga yttrandet i denna del til! handlingarna; hemställande nu om R. o.
Ad. behagade vidtaga en sådan åtgärd, Ropades ja.
Utskts yttrande öfver 35tte punkten upplästes.
Ridd.Secret. tillkännagaf, att PresteSt., under åberopande af beslutet vid 4> 21 j 2d, 26, 28 och 2g punkterna, ansett den här föreslagna voterts-propostn böra förfalla; BondeSt. hade icke ansett denna punkt erfordra någon åtgärd.
Uppå derefter framställd propos. vidblef R. o. Ad. sitt förut fattade beslut i afseende på den i 35:te punkten föreslagna voterts-proposilion.
Yttrandet öfver 3g:de punkten upplästes.
Ridd.Secret. tillkännagaf, att PresteSt., som genom utgången af voteringen i förstärkt StatsUtsk. öfver 3q:de punkten i meni.
N:o 3oi, funnit ett förändradt förhållande hafva inträdt, ansett sig, med anledning deraf, äga skäl alt frångå sitt beslut, samt biträda det af Borgare-och BondeSttn i detta hänseende fattade, hvadan, då saken vore genom 3:ne
Stånds beslut afgjord, den uppgifna voter:s-propos;n lomme att förfalla; BondeSt. hade godkänt votertspropositionen.
Hr Nordensköld, Otto Gustaf: Sedan PresteSt.
Den i3 November. liar ingått pa det beslut, som Borgare- oell BondeSl:n fattat, så är frågan afgjord, och jag får blott vördsamt hemställa, att IIr Landtm, måtte till Ståndet framställa propos. på att frågan förfaller och punkten lagges till handlingarna.
Landtm, yttrade, att R. o. Ad. af nu upplästa prot utdr, behagade finna att PresteSt. instämt i samma beslut, sorn Borgare- och BondcSttn, hvarigenom ett R.
St:s beslut uppkommit och frågan icke mera kunde blifva föremål för votering i förstärkt StatsUtsk., hvarföre R. o. Ad. torde finna, att ingen annan åtgärd vore att vidtaga, än att lägga denna punkt till handlingarna.
Utskottets yttrande öfver 4°>^e punkten upplästes.
Ridd.Secret. tillkännagaf, alt PresteSt., i anleda. af denna punkt, fattat enahanda beslut sorn vid den nästföregtde, eller 3g:de punkten, och att BoijdeSt. vidblifvit sitt förra beslut.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, alt R. o Ad. »f de nu upplästa prot.utdr. behagade finna, att Prest.St. instämt j samma beslut, som Borgare- och BondeSttn förut fattat, och hemställde alltså, om R. o. Ad. behagade finna, att punkten icke erfordrade anijan åtgärd än att läggas till handlingarna.
Sedan de punkter, som röra flottan, äro afgjorda och illa nfgjorda efter min öfvertygelse, så återstår för mig icke annat än att anhålla att få uppläsa inin reservation emot StatsUlskts åtgärder i detta fall.
Hf Nordensköld uppläste derefter följande:
Sedan det Högv.
PresteSt. ej nöjt sig med att endast medgifva att i det förstärkta StatsUtsk. votera öfver den 3g och 4° punkten i betänk, N:o 345, rör:de delningen af det gamla anslaget lill exercis med flottans bemanning och materieianslaget, hvartill skäl möjligen kunnat förefinnas, ulan derutöfver rent af öfvergått, emot ett redan fattadt beslut, till de tvänne andra Ståndens; så kan jag ej annat än djupt beklaga ett sådant tillgörande, och begagnar mig vid detta tillfälle af min rätt att reservera sig emot Högh StatsUtsk., hvilket jag måste tillvita flera fel.
Reservationen är generel, ehuru jag känner alt flere af StatsUtsk:s ledamöter reserverat sig, oell än andra tänkt lika med dem, fast de icke varit reservanter.
Jag anhåller vördsamt att inför R. o Ad. få uppgifva orsakerna, hvaruppå jag grundar denna min reservation. H. M. Konungen hade af Ständerna begärt, alt den summa af 45,ono r:dr, sorn allt sedan t8ag varit bestådd till exercis med flottans bemanning, såsom varande alldeles otillräcklig till det angelägna behofvet, nu skulle ökas till go,ooo Den i3 November. 3;3 r:dr.
Uti StatsUtskrs betänk.
N:o 53 rörtde fjerde hufvudtiteln, afslär SlalsUtsk. denna begäran, linf\udsakligen derföre, alt, ''innan en fullständig plan för sjöförsvaret kan vara uppgjord, anser Utsk. det ej lämpligt alt bevilja ökade anslag för flottans behof.” Billigtvis kan bär göras den anmärka., att exercis alltid bör fortgå, äfven linder uppgörandet af nya planer, oell att en förlorad tid i detta läll kan göra att allt går förloradt, men Utsk, ansåg detta afslag icke nog, utan fann derutöfver för godt, alt, utan något uppgifvet skäl eller någon calcul, dela den gamla och mindre summan på det sätt, alt 2.5,000 rldr skulle beslås till linieflottans öfning, och 20,000 till öfning med skärgårdsflottan, ehuru Utsk. längre fram i samma betänk., vid den upprättade tabellen öfver fjerde hufvudliteln, endast utför till ”exercis med flottans bemanning” 45,ooq r:dr i en k lump, — Detta betänk, blef af R. o. Ad. återremitterad! med ininga anmärkn:r, delsalt, om man inskränkte konungamaktens räll alt ändamålsenligt begagna det medgifna lilla anslaget, blef det än odrygare, dels och att, du 20,000 r:dr årligen afdragas till den alltid utevarande corvelten, hvarifrån de yngre officerarne hemkomma fullkomligt skicklige alt emottaga befäl på kanonjollar och slupar, så återstår ej iner än 5,000 r:dr för alt öfva dem, troligen ej på linieflotla, emedan Utsk. utdömt linieskeppen, utan lill segling på endast större seglande fartyg; men enligt delningen återstodo till öfverflöd 20,000 r;dr för den mindre nödvändiga roddexercisen. —- När litet bestås, bör delta lilla i första banden begagnas till att skapa sjömän.
N:o 2o3 fortfar SlalsUtsk. både alt neka till det begärda högre anslaget, och alt bibehålla redan gjord delning, ulan att likväl besvara de gjorda anmärkningarna för att upplysa RiksSt:n.
PresfeSt. samt R. o. Ad. beslöto det oaktadt alt bevilja 90,000 r:dr till exercis, men hvilket, efter votering i förstärkt StatsTJtsk., med en ringa pluralitet afslogs; och begge dessa Stånd, sorn an sett frågan om den återstående exercis-summans delning för ett önskningsmål, afslogo den, till dess, sorn redan är nämndt, det Högv.
Preste.St., hellre än att låta votering i förstärkt SlalsUtsk. för sig gå, förenade sig med de tvänne andra Stånden, under den i min tanke felaktiga åsigt att voteringen öfver den 37 punkten afgjort dennas öde.
— J.ig återgår nu att göra anmärkn;r öfver betänk.
N:o 2o3, föranledda af återremissen.
Utsk. nämner endast i litt.
C af de gjorda anmärkningarna, ”att, då det är af största vigt, att flottans befäl och manskap erhåller nödig öfning, men det dertill nu anvisade anslag vore alldeles otillräckligt, behofvet oundgängligen påkallade den begärda tillökningen, så framt flottan skall kunna uppfylla sin bestämmelse; men då Utsk. fortfarande anser, att ökade tillgånga r för detta onekligen vigtiga behof böra kunna beredas inom Den i S November. fjerde hufvudtitelns redan ägande tillgångar, vidhåller Utsk. dess i berörde afseende förut afgifna yttrande. '’
Utsk. erkänner således här onekligen, att ökade tillgångar fordras för del onekligen vigliga behofvet, men anvisar på tillgångar nied endast fraser, viii velande att dessa ej utgöra penningar, oell begår med detsamma etl af de största statsekonomiska fel , om frasen kunde hafva någon följd, att nemi. lemna Regeringen en obegränsad rättighet att från ett gifvet ändamål använda medlen till andra, för hvilka de ej voro gifna.
Jag anhåller alt man noga fäster i sitt minne Utsk;s yttrande. ”Men då Utsk. fortfarande anser, att ökade tillgångar för detta onekligen vi ”tiga behoj böra kunna beredas inom file hufvudtilelns redan ägande tillgångar, vidhåller &c.
Om man kunde tillåta sig att endast se den löjliga sidan af StatsUtskts tillgörande, så skulle man påminnas oin postbondens svar till sin herre: ”det är väl, herre, att kräftorna finnas i brefvet, ty i korgen finnas inga.”
Men tyvärr, saken är dertill alltför allvarsam, och detta sätt att tillvägagå är att grymt leka med fäderneslandets heligaste fordringar.
Då jag betraktar behofvets storhet, den medgifna summans otillräcklighet, ännu mera minskad genom dess delning, hvarigenom man vill binda händerna på Styrelsen, och derjemte har för ögonen de officerares risk, som, anförtrodde Statens dyrbaraste egendom, möjligen, ehuru med redligaste vilja, men af brist på öfning, kunna begå fel, och då lagens Damoclessvärd hänger öfver deras hufvuden under en långvarig process, alltför ofta af tidningspressen grymt påminte om sin olyckliga belägenhet; så är det med häpnad och fruktan jag betraktar StatsUtskts tillgöranden.
Ingeu ministhre kan våga begagna den af StatsUtsk. anvisade utvägen alt från materielen draga medel till exercis, utan att vid en kommande riksdag rättvisligen ställas till ansvar; men om den vore nog svag att vidtaga den föreslagna utvägen, så hade ju StatsUlsk. gräft en grop för densamma.
Är det så alldeles omöjligt, att i detta fall det gamla Svenska ordspråket kan besannas, ”att man gräfver grop för andra, men faller sjelf deruti?”
Jag bör här tillägga, alt jag vet det man talat om stoja öfningslillfällen för roddflottan just på den local, der man väntar sig att en gång få agera emot en fiende.
Jag är ej af denna tanke.
— Jag har aldrig hört att man låter armeer öfva sig på de fält, som skola skåda deras operationer, ännu mindre kan det behöfvas med de armerade roddsluparna, då sjömän bestiga deni oell man har goda specialkartor.
Det kunde till oell med vara skadligt, ty om det finnes någon makt, sorn med uppmärksamhetens öga tror sig böra följa våra tillgöranden, så skall en sådan exercis, i vår sluddrande tid, snarare gagna denna makt i och lör attacken, än den gagnar oss i och för försvaret.
— Att sjelfva exer - Den i3 N ov e mb er. eisen för resten ej allenast vore oskadlig, utan lill och med nyttig, iir medgifvet; också var en sådan beräknad i den högre begärda summan till exercis med floltans bemanning.
— Jag reserverar mig högtidligen emot dess fel och dess bristande upplysningar till Stånden; och om flottans befäl hädanefter af okunnighet felar, så lägger jag dessa fel på t84° års StatsUtsk:s skuldror.
Jag reserverar mig äfven emot den fördelning StatsUtsk. gjort, då det föreslagit att ett minimibelopp af i85,ooo r:dr skall afsältas för Stockholms och Götheborgs stationer, hvilket beslut det Högv.
PresteSt. nu bifallit, utan att låta ett förstärkt StatsUtsk. deröfver votera; jag reserverar mig emot bemödandet alt så synbart vilja nedsätta konungamakten; jag reserverar mig emot delningen såsom skadlig, och för det att alltför litet blir öfrigt för Carlskrona station, äfven förutsatt alt blott en seglande flotta af större fregatter skulle underhållas; jag reserverar mig äfven derföre) att om man af det Iilla, som kan tillfalla Carlskrona station, afdrog enl.
Utskts medgifvande en summa till förstärkning af det onekligen så vigtiga exercisbehofvet, så blef intet öfrigt till byggnader och reparationer; jag reserverar mig ändlligen emot delningen derföre alt roddflottan ej behöfver så mycket.
Jag anhåller alt bär få göra en anmärkning.
— En ledamot af delta Stånd har, i Onsdagens förmiddagsplenum, för alt visa Ståndens rättighet att föreslå villkor vid anslag af penningar, lill bestyikande af sin sats anfört, att om Regeringen begärde anslag till ett cavalieriregjte, der det var upptaget att hästhrne skulle vara lika och mycket stora samt af en dyrare och fullkomligt lika färg, så kunde Stämjern e bevilja anslaget, men minskadt med så mycket, som dessa utomordentliga villkor fördyrade regitet.
Jag förmodar, att ingen vili opponera sig emot denna sanning.
Men deremot, om Regeringen bade, med iakttagande af all möjlig hushållning, begärt penningar till detta regite, och någon framskridandets man på den missförstådda hushållningens bana, inom Utsk., eller derutom men med influence på detsamma, hade framställt att hästalnes hittills varande vanliga skor skulle smidas på ett annat sätt och tapparne vara lösa att inskrufvas särskildt och således lättare ombytas, hvilket projeet verkligen för flera år sedan fanns upptaget, (jag tror i England), och alt derigenom uppstod eti viss besparing på hvarje häst och så eller sä mycket på reg:tet, samt Utsk , och efter dem ett eller tvänne eller alla Stånden beslutat att bevilja summan, men med uttryckligt villkor att regitets hästar skulle vara skodda med nu beskrifna skor, ehuru hvarje cavallerist tydligen skulle bevisa att saken vore oduglig; så hade Utsk. och de Stånd, som bifallit della förslag, handlat emot grundlagen och det rättas lag.
Med detta sätt att 3;6 De n i3 November. tillvägagå nr StntsUtskrs i den 3g och 4° punkten, i min öfvertyga ise, fullkomligt lika.
Slutligen anhåller jag också, att vid detta tillfälle få reservera mig emot StalsUtskts åtgärder i anledn. af Hr Sabellells motion angide beklädnadslijelp och förhöjd inqvartering för flottans underofficerare, ehuru saken redan är afgjord genom votering i det förstärkta StatsUtskottet.
— StatsUtsk. hade föreslagit en und. skrifvelse till Konungen ”att af de å anslagen till pe r so n a
I s t a t e r n a uppkommande besparingar använda hväd för ändamålet emedlertid tillfälligtvis kan erfordras,’’ utan att göra sig mödan undersöka om tillfälligtvis så stora eller ens hågra besparingar förefunnes.
Delta angick ej något anslag, var ett rakt önskningsmål och ingick dessutom helt och hållet på konungamaktens område, som ensam äger rätt att ordna ont besparingarna.
Också afslogs förslaget af tvänne Stånd.
Om vår grundlag är en sanning, så hade det då bort förfalla, men det upptogs ändå af StatsUtsk. i 4' punkten af betänk.
Nto 3oi, förbisågs af det Högv.
Preste.St. sorn förut afslagil förslaget och är voteradt öfver i förstärkt StatsUtsk, Förunderligt oell Irrig st betänkligt är det, att då Konungen af besparingarna på tredje hiifvudtiteln anvisat en liten summa för att öka det yngre gardesbefälets knappa löner* så har StatsUtsk. afsfagit summans uppförande å stat ; ty Konungen hade icke begärt della anslag.
Lika förunderligt neli betänkligt är det, alt då Konungen hegart ett anslag af något mer än ia,o<>o rtdr för all i någon, fast obetydlig mån, öka det indelt» yngre befälets så knappa lönevillkor, så afslogs del ; ty Kolningen hade begärt detta anslag!
Men en enskild man motionerar högre Idit för (lottans underofficerare oell Ulsk. bifaller, men träder in pä konungamaktens gebit.
Jag reserverar mig, i följd af alla dessa orsaker, emöt del Höglofl.
StatsUtskts tillgöranden i den 3q, /jo och 4l punkten, som efter min åsigt äro egnade att göra all regering omöjlig, Hr Rå fel t, Antoni Jag anhåller få instämma med Hr Nordenskölds, O. G., reservation, uti hvad som rörer beslutet om fördelningen af exercisanslaget emellan linie- och skärgårdsflottan, äfvensom att en summa af 185,noo r;dr btco skall afsällas till Stockholms och Götheborgs stationer.
Utskis yttrande öfver 43:dje punkten upplästes.
Ridd.Secret. lillkännagaf, att PresteStrs beslut innehölle, att då numera tillförlitligen kändt vore, att nödiga åtgärder, för beredande af Vitterhets- Historie- och Anliqvitets-academiens samlingars uppställning och ordnande uti en tillräcklig, lämplig och för allmänheten tillgänglig - Den »3 November. lig local, blifvit vidtagna, Ståndet funnit, med biträdande af Borgare- oeii BondeSt:ns beslut, att voter:s-propos:n, i afseende på tiden för anslagets utgående, tomine att förfalla.
BondeSt. bade ansett denna punkt ej erfordra någon åtgärd.
Då af de tre uti zptdje punkten af utlåt.
N:o3oi föreslagna voter:s-propos:r den första förfallit, derigenom att 11. o. Ad. vid plöjningen af utlåt.
JV;o 3oi antagit den till R. o. Ad. ställda inbjudning, den andra vid samma tillfälle blifvit af R. o. Ad. godkänd, och den tredje nu genom PresteStts instämmande i Borgare- och BondeStts beslut förfallit, fann R. o. Ad.
Utskts nu föredragna yttrande öfver 43;dje punkten icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarna.
Utskottets yttrande öfver 4ö:te punkten upplästes.
Ridd.Secret. tillkännagaf, att PresleSt., som vidhållit sitt i ämnet fattade beslut, derjemte förklarat, att Utsk. af grundlagen saknat anledn. till den föreslagna voter:s-propos:n, då endast ett Stånd vid anslaget fästat i voterts-propos:n intagna villkor.
BondeSt. hade ansett punkten icke erfordra någon åtgärd.
Saken är nu i samma skick, scm då R. o.
Ad. förra gången fattade sitt beslut deröfver.
Jag hemställer således vördsamt, att Ståndet måtte vidblifva sitt beslut.
Men den anmärkn., som PresteSt. gjort öfver StatsUtsk:s förfarande, är så riktig, att jag skulle tro oss böra instämma deruti.
Jag har icke deltagit i discussionen öfver detta betänkandes särskilda punkter, emedan jag i sanning trott att StatsUtsk. gått så långt i bemödandet att ställa till rätta det förvirrade skick, hvaruti nära nog hela riksdagen råkat genom i Stånds nya påfund att icke återremittera utan afslå framställda voterts-propositioner, att jag, för min del, icke trott mig böra gå längre utan öfverlemna åt Ståndens pröfning om de vilja begagna sig af detta StatsUtsk:s medlande förslag eller icke.
I fråga om den punkt, som nu slutligen blifvit för R. o.
Ad. föredragen och i anledn. af det yttrande, som Hr von Hartmansdorff derom sednast fällde, vill jag endast hafva äran fästa uppmärksamhet derpå, att detta ämne befinner sig för det närvar, i det skick, att ett Stånd beviljat anslagets fortfarande tili en K. tbeater, som icke är monopoliserande, och ett annat RiksSt. afslagit anslag till en K. theater, antingen den är monopoliserande eller icke.
Således, om icke en votering i förstärkt StatsUtsk. kommer emellan, hafva RiksSt:n icke beviljat något anslag för detta ändamål.
Det torde således vara nödvändigt, att frågan på ett eller annat sätt 16 H. 43 37S Den i3 November. varder sliten.
I öfrigt vill jag visserligen icke ingå i någon grundlags-förklaring till utredande af den härstädes sedan början af sista sommaren så ofia omtvistade frågan om villkors bestämmande vid beviljandet af anslag.