Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dessutom vore det af stor vigt för samhället att den allmänna Ingeniör-corpsens personal fick tillfälle till activ tjenstgöring, nyttig icke allenast för freden, utan äfven för ett kommande krig, i det att desse tjenstemän fingo handlägga ar - Den 22 Mers f. m. beten, visserligen af enkel beskaffenhet, men dock af den art, att, oaktadt all theoretisk kunskap, praktisk skicklighet dock erfordras och är af yttersta vigt, ty derförutan äges ingen verklig skicklighet i dessa ämnen, och arbetena blifva då sådana, att den annee, som deraf skulle hafva nytta, ej blefve med desamma belåten.
Det är således af stor vigt att bifalla detta anslag, men lika nödigt är det också att icke tillstädja inrättandet åfelt nytt embetsverk med särskilda tjenstemän.
Jag är till största delen förekommen af Hr von Hohenhausen, men vill dock yttra några ord i anledn. af hvad Frih.
Cederström anfört.
Det är gifvet att hvilken administrationsform, som än kan uppkomma för allmänna arbeten, kan denna form aldrig komma att ställas så, att den blefve satt i contradiction mot allmän lag; men allmänna lagen har varit otillräcklig för att i ett systeme uppfatta communicationer medelst vägar och broar.
Jag betviflar, att hvarken landscancellier eller Kammar-colflm hatkunnat nog fullständigt utreda de förhållanden, som i delta hänseende kunna komma i fråga.
Då dessa embetsverk skola i sådana mål fälla utslag, förefaller det mig, att de dämma ungefär som den blinde om färgen; de måste följa lagen, det är klart, men lagen är icke tillräcklig alt utreda dessa förhållanden.
Jag skulle således tro, alt en centralstyrelse med topografiska kunskaper och med de statistiska uppgifter, som kunna concentreras inom ett embetsverk i sådana mål, borde liöras, på det att vi en gång skulle kunna komma derhän, alt t.
ex. ej den ena vägen må korsa den andra och allt systenie göras omöjligt.
I alla de civiliserade länder, som jag känner, finnes en sådan styrelse, och jag vet ej hvarföre vi längre skola stå efter andra nationer, derföre all vi hittills kunnat slarfva oss fram.
Om anslaget gifves i enlighet med hvad PresleSt. beslutat, tror jag vi böra stanna dervid, icke ingå i några detaljbestämmelser, hvarken om det ena eller andra, utan öfverlåta åt Konungen atti detta hänseende styra och ställa.
Hr af Ekenstam har yttrat sig i detta hänseende en de ta i lie: jag tror att det var öfverflödigt, och vill blott säga ett ord i anledn. deraf.
Att ställa denna här föreslagna nya styrelse inuti Ingeniör-corpsen, om jag så får säga, skulle föranleda en svårighet vid ärendenas föredragning hos Konungen, derigenom att denna corps står under krigsadminislrationen och den andra bör slå under civil-adminislrationen.
Detta kan göra villervalla.
Jag vill ej vidare yttra mig härom, öfvertygad alt Konungen bäst kan förordna i delta afseende, utan inskränker mig att yrka bifall lill hvad PresteSt. beslutat.
Hufvudsakligen förekommen af den sista talaren, instämmer jag med Hr von Hohenhausen i det af honom gjorda tillstyrkande att R. o. Ad. mål - 2l4 Den 22 Mars f. m. te förena sig i PresteStts beslut att anslå 8,000 r:dr, icke så mycket med afseende på den dymedelst uppkommande besparingen af 5i6 r:dr 32 sk, utan derföre att 2:ne
Stånd då vore af samma tanke.
Med hänseende till Hr af Ekenstams yttrande, deruti han vidrört organisationen af den föreslagna nya styrelsen, får jag för min enskilda del tillkännagifva min öfvertygelse vara, att Sländerne göra bäst att öfverlemna allt sådant till Konungen, ty jag tilltror åtminstone icke Ständerna någon stor administrations- och organisationsförmåga, när fråga är 0111 embetsverks utbildande.
Att ett sådant verk, som det ifrågavar., är behöfligt, skulle jag tro, på det val beräknade planer till allmänna arbeten må kunna erhållas, särdeles med afseende på den anda, som nu vaknat för sådana arbeten, hvilka hittills icke kunnat sättas i verket i brist på tillgångar.
Ku finnas deremot tillgångar; stora arbeten, hoppas jag, skola småningom komma att utföras, och då är del af vigt, alt beräkningarne för desammas verkställande uppgöras med all möjlig sakkännedom.
Huruvida en sådan sakkännedom, som härtill erfordras, kan finnas bos Ingeniör-corpsen, är något som jag naturligtvis ej kan tilltro mig att bedomina, men omöjligt är det icke att denna corps knöde komma att anse så beskaffade föremål vara af en secondaire vigt emot denna corps’s egentliga sysselsättningar.
Med Frih.
Cederström kan jag ej hysa någon farhåga derföre, att, om ett administrativt verk inrättatades, som ägde att utarbeta planer för bär afsedda ändamål och tillse dessas systematiska verkställighet, ingrepp skulle ske i häradenas lagliga rättigheter; ty det kan aldrig komma i fråga att delta embetsverk skulle få befalla att så och så skall det ske, utan att vederbör, förut skulle höras och alla lagliga former iakttagas.
Jag tillstyrker 32,ooo r;dr för hela den uppgifna tiden.
Konungen har äskat 9,766 r:dr 32 sk. för det nya embetsverk, som skulle inrättas, men StatsUtsk. har begått ett misstag deruti att, efter alt till ändamålet hafva anslagit 8,516 r:dr 3a sk., säga att fyllnaden, eller r,25o, skall utgå af andra hufvudtitlar, nemi. 1,000 r:dr gf 4tde och 2.5o r:dr af g:de hufvudtiteln.
Hvad 4tde hufvudtiteln angår, så är den långt före detta af StatsUtsk. uppgjord, utan alt någon sådan summa blifvit uppförd till något för titeln främmande föremål; Sländerne hafva bifallit densamma, Konungen fått del deraf, staten är i anleda, af allt detta för året uppgjord, och likväl har StatsUtsk. från den ordinarie staten öfverflyttat t,ooo r:dr ifrån 4;de och 25o från g:de hufvudtiteln till den extraordinarie slaten, oaktadt StatsUtsk. säger: ”Hvad vidkommer frågan om öfverflytlning å Civil-departementet af nyssberörde från riksstatens nuvar.
4;de och gide hufvudlitlar i beräkning tagne i,25o r:dr, så enär, utom det nämn - Den 32 Mars f. m. 215 da medel icke utgöra särskilta u berörde titlar uppförda anslag, hvadan deras utbrytning derifrån numera, sedan dessa titlar blifvit reglerade och anmälan derom bos K.
M. gjord, ej gerna låter sig göra, det icke vore lämpligt att, om anslaget till aflöning m. fl. utgifter för ifrågavar. styrelse endast kommer att anvisas till nästa riksdag och uppföras å exlra-statsreglerrn, å ordinarie stat, såsom anslag till berörde styrelse, uppföra nyssnämnde i,25o r:dr, tordeR.
St. finna annan åtgärd i afseende härå icke böra vidtagas'eller erfordras, än att berörde i,25o r:dr, så länge de böra af oftaberörde styrelse disponeras, ifrån vederbör, auctoriteter till densamma levereras,” d. v. s. att ifrån 4;de hufvudtitelo skall 1,000 r:dr levereras till den aucloritet, som får med canalbyggnader och sådant att skaffa.
Sjelfva saken förhåller sig sä, att år 1826 inrättades Storamirals-embetets 3:dje afdelning, som skulle hafva att göra med canaler, hamnbyggnader m. m., eller med allt som nu skall åligga den nya styrelsen.
I spetsen för denna nya del af Storamirals-embetet skulle en flaggman stå; frami.
Gr. von Platen uppdrogs att vara chef för denna afdelning, och då han blef dertill utsedd, hade han ock rätt att iå flaggmans lön, som säkerligen äfven blifvit honom tillagd, ifall någon hade. varit ledig; men som någon lön ej var tillgänglig, skulle den dock skapas, och detta skedde på det sätt, att det arfvode, som Amiral Cederström haft på flottans staf, stort 1,600 r:dr, först användes, hvartill ifrån annat håll lades 1,400 r:dr, tillsammans 3,ooo r:dr, eller det belopp som Gr. von Platen i ofvannämnde egenskap till sin död uppbar.
Derefter uppdrogs chefsbefattningen för denna afdelning åt Gr.
Cronstedt, som ej i arfvode uppbär mer än 1,000 r:dr, och efter honom åt Amiral Klint.
Häraf synes skäligen klart, att medel blifvit ifrån flottan dragne till för henne främmande föremål; och anhåller jag att PresteSt:s i denna punkt fattade beslut äfven måtte blifva R. o. Ad:s, hvarigenom flottan komme alt få behålla hvad henne tillkommer.
Det är sannt att den nya styrelsen då får mindre än äskadt är, men den får väl hjelpa sig fram lill nästa riksdag, då troligtvis ny reglering kommer att ske.
Enligt PresteSt;s beslut skulle flottan få behålla sina 1,000 r:dr, likasom 9 hufvudtiteln sina 25o rtclr, och genom bifall härtill undvek man att ifrån den redan bestämda ordinarie staten förrycka något till extraordinarie behof.
Då jag förra gången hade ordet, framställde jag visserligen åtskilliga detaljer, icke i mening att de skulle komma att utgöra någon andel i R. o. Ad:s beslut, utan endast för att motivera ett tillägg till det beslut, som kommer att fattas i enlighet med Utskjs förslag.
Jag är således alldeles af samma lanke, som Hrr von Hohenhausen, von Prosén och Frih. Hamilton, att vi ej kunna ställa oss 2l6
Dan 22 Mars f. m. på den punkt alt kunna organisera den nya styrelsen; min mening är densamma, som förbemälte herrars, alt nemi. åt Konungen skall öfverlemnas organisationsbestyret, men att tillika någon anvisning skulle hemställas till Konungen, huruvida ej Högstdensamme skulle täckas verkställa organisationen så, som de motiv kunde föranleda, hvilka jag hade äran nämna.
På det alt min framställning ej må befinnas tvetydig, anhåller jag få uppläsa det lilla tillägg, som jag önskade att R. o. Ad. ville fästa vid sitt blifvande beslut, i händelse det blifver öfverensstämmande med hvad Utsk. föreslagit.
Käst efter summan, som utgör det belopp, som till den nya styrelsen anslås, eller 34,066 ltdr 32 sk., skulle följande införas :
Dessa medel, till organiserande af styrelse för allmänna arbeten, beviljas med tillägg af den underd. önskan, det K. M., med bibehållande af öfv er s t y r els e n hos Dess Civil-departement, på sätt den nåd. proposm innehåller, dock täcktes, innan något fullständigt nytt embetsverk i detta afseende inrättas, taga i nådigt öfvervägande, huruvida icke samma ändamål, med större besparing, skulle kunna vinnas, genom att förena den tillämnade personalen för sådan styrelse med redan befintliga Ingeniör-corpser, i hvad egentligen rörer undersökningar och verkställighet, samt att sedermera, i hvad den derigenom uppkommande besparingen beträffar, låta lägga den till anslaget för allmänna vägars förbättring.
Detta lilla tillägg visar, att min mening icke varit att ingå i någon organisation, med uteslutande af Konungens rätt alt dermed sig befatta, utan endast en önskan att H. M. ville taga i öfvervägande, huruvida ej större besparingar skulle kunna åstadkommas genom införlifvande af den tillämnade personalen för en sådan styrelse med den redan befintliga Ingeniör-corpsen, än att inrätta ett särskildt embetsverk med sina tjenstemän, då vissa sådana, hvilka jag förut nämnt, t. ex. kamererare och secreterare redan funnos vid Ingeniör-corpsen anställde, som mot ringa arfvoden kunde åtaga sig den tillökning i göromål, som genom milt förslags antagande kunde blifva en följd.
Således skiljer jag mig icke ifrån de herrar, som vilja undvika alla detaljer i afseende på organisationen, utan förenar jag mig fast hellre med dem och vill öfverlemna åt Konungen att taga i öfvervägande hvad
Han anser böra göras.
Hvad angår Hr Nordenskölds observation, så är den ganska riktig; Utsk. föreslår att utöfver den summa af 8,5t6 r:dr 32 sk., eller enligt Pi'esleSt:s beslut, 8,000 r:dr, som Utsk. anslagit, skulle äfven för ändamålet utgå i,25o r:dr, hvilken sednare summa är tagen ifrån särskilda hufvudtillar eller t,000 r:dr från den 4:de och 2Öo rtdr ifrån den gtde hufvudtiteln.
Jag är af samma tanke som Hr Nordensköld, all Den 22 Mars f. ra. 217 alt denna -summa af i,?5o r:dr icke bör dragas ifrån dessa hufvudtitlar, utan alt ett särskildt anslag, motsvarande denna summa, matte göras, och snmmorne derefter rättas.
O111 Utskis uttryck begagnas, så skulle det blifva utöfver dessa 8,000 r;dr, hvilket visserligen uttrycker att en högre summa skall utgå, men icke hvarifrån deri skall tagas.
Det är egentligen i anledn. af Frih. Cederström* yttrande, sorn jag begärt ordet.
Jag önskade alt till honom få ställa den erinran, att hvarken Konungens propos. eller PresteSl:s beslut afse någon den aldra ringaste rubbning i hvad allmänna lagen i Byggn.-balken stadgar.
Då allmänna lagen fastställdes, var ännu icke industrien i sitt nuvar. skick, och de vidsträcktare företag, sorn nu kunna komma i fr-äga, voro då visserligen ännu icke afsedda.
Det kan omöjligen slå felt, att ju ej vederbör, embetsmy tidig heter varda hörde i frågor, som på dem ankomma, och Frih.
Cederström torde således böra vara tryggad mot sina farhågor i detta afseende, äfvensom jag hemställer till honom, om ej häst vore, att, på sätt PresteSt, förklarat, öfverlemna åt Konungen organisationen af denna nya styrelse, då man kunde vara säker på, att de arbeten, sorn tillhöra Ingeniör-corpsen, varda åt densamma uppdragna, och företag åter af hydraulisk egenskap -öfver)ålna åt andra, m. e. o. om det ej vöre bättre att åt Konungen öfverlemna att, efter sin 'höga pröfning och efter v ed er hör:s hörande, fatta sitt beslut.
Hr af Ekenstam har försäkrat oss, ätt han är alldeles af samma tanke med Hr von Hohenhausen: jag hemställer dock lill deri varda ledamoten, nemi, till Hr af Ekenstam sjelf, om han ej bäst skulle bevisa detta, •om ej delta hans påslående blef mera klart, ifall han behagade borttaga sitt tillägg, emedan Dr von Hohenhausen alldeles icke framställt något -sådant, och Hr af Ekenstam, just genom framställandet deraf, skiljer sig ifrån Hr von Hohenhausen.
Detta tillägg anser jag öfverflödigt, och anhåller helt enkelt örn propos. till bifall å PresteShs beslut.
Hr a f D a 1 s t r ö m, "Gustaf Jacob:
Då jag nyss afhörde Frih.
Cederströms anförande, förundrade det mig att finna del Presidenten i Kammar-colhm skulle vara den, som motsatte sig organisationen af en särskild styrelse för valten- och vägcomtnunieationer.
Jag hade velat påminna Hr Presidenten, i händelse lian ej behagat gå sin väg härifrån, att sådana företag äro ej gagneliga endast för stunden, dagen -eller året, ulan för sekler, och att de ej äro af vigt endast för enskilda corporationer, utan för hela landet, som deraf skall tipphemta fördel.
Jag anser således, att det icke matte komma alt bero af enskilda my ndigheter och corporationer att besluta öfver sådana angelägenheter, utan att 22 H. 28 Den aa M ar s f. rii.
Slaten i sådana fall uppdrages elt otnbudsmannnskap lill besörjandet häraf.
Vi sakna ej exempel alt i Westergöthland varit fråga om upptagande af en väg, som skulle hafva varit af stor nytta tor det allmänna, tilen att företaget afstanna!, emedan alltför många tvister uppkommit emellan de enskildta intressena, och de personer, som önskat arbetets fortgång, icke haft något Statens embetsverk att vända sig till, som, oberoende af alla enskilda fördelar, kunde bedomina denna' anläggning.
J ig finner alltså det vara af stor vigt, att den af Konungen föreslagna nya styrelsen för vattenbyggnader och väganläggningar varder af II.
St. bifallen, och tillstyrker derföre, att det anslag, som PresteSt. för detta ändamål beviljat, äfven måtte af R. o. Ad. medgifvas.
Det är med anledn. af en värd talares anmärkn., att det skulle innebära ett misstag, begånget af StatsTJtsk., då Utsk., för aflöningen åt den styrelse, som ansetts nödig för administrerandet af allt hvad som rörer vatten- och vägcommunicationers tillvägabringande och ordnande inom vårt land, tagit i beräkning den summa af 1,000 r:dr, som ifrån 4:de hufvudtiteln utgått till Storamirals-embetets 3:dje afdelning, hvilken haft bestyret med de arbeten, som hädanefter skola af den nya styrelsen besörjas.
Jag ber att, i anledn. af detta den värde talarens, Hr Nordenskölds, påståenende om det förmenta misstaget å StatsUtskrs sida, få fästa hans uppmärksamhet derpå, att i Konungens, vid början af denna riksdag, till Ständerna aflåtna nåd. propos. angnle statsverkets tillstånd och behof, Konungen icke har föreslagit någon slags förändring i dispositionen af det anslag, som varit anvisadt till flottans personal, och att det således varit en ganska naturlig tankeledning hos Utsk. att anse det icke något be slut blifvit fattadt, i följd hvaraf dessa 1,000 r:dr blifvit disponerade för något annat föremål, och att denna summa således vore på titeln tillgänglig för samma föremål, hvarföre den var uppförd vid den tidpunkt, då Konungen afgaf sin förberörde nåd. propos.
Således är, i min tanke, alldeles icke något misstag begånget; men jag bär anmärka, att om R. o. Ad. skulle instämma i PresteSt;s beslut, att, med förbigående af denna omständighet, bevilja en rund summa af 8,000 r:dr, denna måhända ej blefve så alldeles tillräcklig, och att man, genom detta instämmande, uteslutit denna summa af 1,000 r:dr på 4;de hufvudtiteln bland de tillgångar, som blifvit beräknade för den nya styrelsen.
För öfrigt utber jag mig att få fästa H. R. o. Ad:s uppmärksamhet derpå, att StatsUtsk. visserligen icke föreslagit inrättandet af något egentligen nytt embetsverk, i stallet för det som förut funnits i Storamirals-embetets 3:dje afdelning, bestående af en chef, som dessutom sysselsatt
Hera embetsman, hvaribland 5 districtchefer, hvilka haft allo - Den 12 i\I.i rs f. tu. ning; men Ulsk. tiar ej kunnat förbise, att för utförandet af de tecliniska detaljerna, för vakandet öfver controllers verkställighet samt för möjligheten att kunna uppgöra säkra och noggranna kostnadsförslag och planer, hvarefter sådana angelägenheter för framtiden kunna bedrifvas, det vore omöjligt alt undvika någon administration, och Stals— TJt>k. har derföre tillstyrkt Ständerne att bevilja en summa till Konungens disposition, för att användas till förvaltningskostnader i delta hänseende, på sätt Konungen lämpligast funne, hvilket icke hindrar Konungen alt, i afseende på organisationen af denna administration, vidtaga hvilka åtgärder som Konungen behagar.
Den summa, som lill detta ändamål hittills årligen åtgått, har bestigit sig till circa 8000 a tjooo r:dr, undersökningskostnader deruti inbegripne, hvilken summa anvisats af de 25o,ooo r:dr, som Ständerne vid förra riksdagen anslogo till strömrensningar.
Då StatsUtsk. för allmänna arbeten ansett sig böra tillstyrka en summa, som 5 å 6 gånger öfverstiger sistnämnda belopp, så har man föreställt sig, synnerligast när man beräknar undersökningskoslnaden, alt det ej skulle synas öfverdrifvet om man med 5o proc. ökade administrationskostnaden för ett verk, som skulle få så mycken utsträckning och kan blifva så nyttigt.
Detta är hufvudsakliga skälet till Utsk:s tillstyrkande, och vill jag nu resumera mig lill att, lika med flere talare, tillstyrka R. o. Ad., på det alt alne Stånd må blifva likstämrniga, alt biträda det beslut, som PresteSt. fattat.
Jag anser det ifra— gavar. anslaget vara ett ibland de nyttigaste, som under denna riksdag blifvit understäldt R.
Om det icke af Ständerna bi fa11es, så varda anslagen för canaler, strömrensningar och vägar vida mindre nyttiga än de eljest skulle hafva blifvit, ty med de s. k. vattenledningarna är delta anslag oskiljaktigt förenadt.
Saken är sålunda i sig sjelf alldeles riktig.
Landshöfdingarne böra icke Lysa någon farhåga för obehörigt intrång af denna styrelse.
Tvertom har jag såsom t. f.
Landshöfding fått förnimma svårigheten alt hafva saknat en sådan styrelse, som nu föreslås; ty den som då fanns och det antal personer, som vid densamma voro anställde, voro till den grad otillräckliga, alt jag, emedan det var förgäfves att vända sig till denna styrelse, sjelf måste anhålla, än hos den ena, än den andra personen, och slutligen anse för en gunst att någon ville hafva den benägenheten och befatta sig med undersökningen om tvänne åars upprensning inom länet.
Man har yttrat farhågor i afseende på vägarna: jag får deremot säga, att jag anser det nästan vara ogörligt för någon landshöfding att få vägarna bättre omlagda, utan tillgång på sådana personer, hvilka i denna styrelse skulle anställas, och hvilka skulle visa huru förbättringen rätteligen bör verkställas.
Allmogen är i så - 220, De n 22 M a r s f. i». dona fall icke obenägen lill biträde.
Mig bar handl, att en förmögne bonde sjelfmant koni till mig och frågade, om ej; en viss backe skulle kunna undvikas antingen genom en, omväg eller genom gräfningen af en sandås.
Om en person dä funnits, sorn kunnat uppgifva luiru delta bort verkställas, så bade följden blifvit, ifall man genomgräft sandåsen, alt vägen blifvit kortare, oell att man, sluppit backen.
Jag anser således invändningarna mot inrättningen icke förtjena något afseende.
Dernäst förekommer frågan omorganisationen, om beskaffenheten, hvaraf jag anser orätt af Ständerna att vilja gifva Konungen någon anvisning.
Om Ständerna anslå de medel, som Konungen ansett erforderliga, så lärer Han utan tvifvel välja personer, som är o villige och skicklige till uppdraget, oell för öfrigt tillse att organisationen göres med den största besparing.
I: detta hänseende tillstyrker jag att man blifver vid Utskts förslag.
Kommer så frågan om beloppet af den summa, sorn borde beviljas.
PresteSt. har derå gjort en afprutning, sorn jag icke kan tillstyrka.
Det anslag
Konungen begärt är visserligen icke öfverdrifvet.
Om Ständerne nedsätta detsamma, så skall förknappning en ofelbart göra anslagen till de särskildta arbetena mindre fruktbärande än de eljest skulle blifvit, samt vålla menigheterna dröjsmål och olägenheter, sorn uttrötta dem, hvarigenom nitet afsvalnar just hos dem, hvilkas biträde man måste påräkna för det helas framgång.
Ehuru jag således tillstyrker att den begärda summan må oförminskad utgå, kan jag dock icke annat än instämma med Hr Nordensköld ronde oriktigheten att till denna exlrastatsregfering taga bidrag från arne ordin, hufvudtitlar.
Uti ett föregrde plenum hafva redan flere af R. o. Adrs ledamöter anmärkt denna sammanblandning.
Jag mäste erinra härom, och att hon är så mycket oriktigare här, som de i fråga var. titiarne redan äro af Ständerna bestämde samt af Konungen emottagne och fastställde.
Att, när Konungen gjorde sin nåd. propos. om denna styrelse, meningen aldrig varit det några medel dertill skulle gå ifrån den 4 eller q; hufvudtitelii, synes, till yttermera visso, af ordalagen i Konungens propos.
N:o 8t (sid. 8) der det heter: ''hvaremot ofvanberörde från 4 hufvudtiteln utgångna arfvode till chefen för Storamirals-embetets 3 afdelning, 1000 r:dr, likasom ock det aflöningsansfag af 2Öo r:dr, som hittills utgått till corn i teen för norra väganläggningarna, då denna comité blefve i följd af den nya organisationen indragen, lomme att för andra behof besparas.”
— Min vördsamma anhållan ar således, att, då vi komma till propos., Hr Frih. o. Landtm, först täcktes afskilja frågan om anslagen ifrån 4 ocb 9 liofvudlillarna såsom redan disponerade, i händelse nemi. att Hr Frih. o. Landtm, skulle finna med sin ed förenligt att göra propos. på en sak, hvaröfver voteringen kunde leda till upphäfvande af ett redan af R.
St. fattadt beslut.
Sedan den Den 22 M a r s f. tu. 221 saken vare afgjord, (Inge man bestämma beloppet af den summa. sorn R. o. Ad. till förevar, ändamål beviljar.
J.ng har visserligen mera att i detta hänseende tillägga; mea sora löredi ngningen, efter hvad jag tyckt mig finna, icke gall längre än. till sid. 6 i betänk.
N:o 435, så torde jag få tillfälle alt vidare yttra mig tuir de öfriga punkterna förekomma.
Sedan jag tog mig friheten begära ordet, för att yttra några ord, bar Frill.
Sprengtporten fullständigt upplyst frii .båtlandet med det misstag, som någre talare trott alt StatsUlsk. begått i afseende på sammanblandningen af denna fråga med 4 och 9 hufvudtitlarn».
Sprengtporten och för egen del tillägga, att jag betviflar alt det vill skicka sig val att numera vidröra några titlar, sorn tillböra den ordin, statsreglerjn.
Den bar fått sina förnatt lärer, den gäller både till princip oell siffra derefter.
Jag tror icke alt vi, på siitt PresleSt. gjort, kunna göra några tillsatser och föreskrifva burn den 4 bnfvudtiteln skall till större eller mindre belopp fyllas, ty det är en fråga, som särskildt torde böra begrundas.
I afseende å behofvet af ifrågavar. styrelsevet k, bar jag icke heller något att tillägga, sedan jag bort Hr von Hartmansdorff utreda förhållandet, och StalsUtskis betänk, innehåller dessutom så goda skäl, att de böra galla bättre än de motsatta, som någon bär framställt, beträffande summans belopp, så vore det kanske lämpligt att deruti göra förhöjning; men det är troligt att numera ej så kan ske, och jag kan vid sådant förhållande ej annat än beklaga att PresteSt. t. o. m. derå afpruta! 5i6 r:dr 32 sk.