Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Huru mycket mera skulle man icke välsigna denna Riksdag om man derigenom blefve fri för allt det gamla mynttrasslet med R:dr rgs och b:ko, sk. och rst. af båda sorterna?
Den fruktan man hyser, att det nya
Decimal-systemet i myntet skulle blifva så svårt att tillämpa, då ej mått, mål och vigt voro indelade samtidigt efter samma system, är aldeles ogrundad.
Talar ej praktiken i det fallet tydligt?
I Frankrike infördes de samtidigt.
I myntet blef det verkligt brukadt men, såsom jag redan sagt, aldrig verkligt i mått, mål och vigt; om det hade varit så ofantligt nödvändigt, att båda delarne gjordes på en gång, så skulle väl folket antagit det ena så väl som det andra.
Och ännu ett exempel, i Finland infördes Rubeln med sina 100 Kopek; men mått, mål och vigt äro sådane de varit, och det går lika bra ändå.
Tillfällen finnas då évalvationerna gå lättare efter duodecimal än efter Aecimö/-systemet.
Om cn T:a t. ex. kostar 10 R:dr hvad kostar en kappe.
Der blir det visserligen lättare, emedan förhållandet emellan 32 och 48 är enkelt; men om det vore frågan om en 30 kappars T:a, så blir det straxt krångligare, och om det sedan vore frågan om att ett L8f kostar vissa R:dr hvad kostar då 1 S’?
Då skall man dela 48 med 20; eller om 1 Ti> kostar 5 'sk. eller 60 rst., hvad kostar 1 lod?
Otaliga sådana exempel skulle kunna upställas det ena krångligare än det andra under det prisade gamla förhållandet och alla fullt så svåra som någon konflikt mellan decimalerna och det gamla.
Dessutom bör man ihågkomma att den föreslagna Riksdalern med sina 100 ören later dela sig i |:ter och j:delar, så att svårigheten först inträder vid -|:delarne.
Långt ifrån alt sålunda se någon olägenhet i decimalräkningens införande i myntet ensamt anser jag tvertom att det vore ett ganska godt sätt att börja sålunda så småningom och vänja folket vid denna räkning i myntet, innan den införes äfven i mått, mål och vigt.
Om man sedan kanske vid slutet af denna Riksdag linge in en Kongl. Propos. för de sednare, så kunde denna, som i alla händelser ej vid denna Riksdag,sannolikt hade någon chance att förena allas meningar, förnyad vid nästa Riksdag med vida mera lätthet gå igenom än om allt skulle götas på en gång.
Den 22 Februari f. ra.
Jag sammanfallar mig!
För deras räkning, som ej vilja någon förändring alls, derest de ej med ens få det aldra förträffligaste, d. v. s. i deras tanke: det Fransyska meter-systemet, eller såsom den yttersta möjliga eftergift, fordra åtminstone
Decimal-systemels införande i alla grenar på en gång och med upgjordt vetenskapligt samband, har jag försökt visa, för det första: att det ej finnes något slutligt förträffligt, utan att menniskorna alltid hitta på något ännu båttre, och att således en delvis förbätt ring ej är att förakta; för det andra: att det är osäkert huruvida det så kallade vetenskapliga meter-systemet verkligen i sjelfva sin grund, vetenskapligen håller streck, samt ännu mera osäkert om det någonsin blir i praktiken inhemskt ens i sjelfva Frankrike.
För det tredje har jag sökt visa, att, praktiskt laladt, sönderfaller det hela i lie systemer, hvilka ej ovilkorligen behöfva hänga ihop, nemi. ett för längd-, yt- och rymdmått, ett för vigt, och ett för mynt.
Jag anhåller nu att i aldra största korthet få yttra några ord till den andra sidans motståndare, till dem, som ej erkänna rigtighelen af principen i Decimal-systemet och som derför ej vilja sjelfva denna räknings införande och af denna grund äro det förevande förslagets motståndare.
Det första och kanske hufvudsakligaste skälet att införa decimal-indelning i varu- och värdemätningen är: alt vi redan hafva och att hela verlden har decimal-system i sjelfva läkningen.
Vi räkna ju som bekant 1 till 10, 10 gånger gör 100 etc., med ett ord decimals-indelningen ligger till grund sedan urminnes tid för hela vårt räknesystem.
Man skall förmodligen anmärka, att våra förfäder likvisst hade decimal-systemet i räkningen, att de räknade ett storhundrade af tio tolfter.
Det är sant! eller då de räknade tio lolfier på hundradel, kommo de ju redan vid andra steget in på decimal- och öfvergåfvo duodecimal-syslemet!
Jag har intet tvifvel om, att icke duodecialsystemet hade varit decimal-systemet öfverlägsen, om man någonsin verkligen genomfört detsamma.
Om först och främst man upfunnit nya enkla ziffror för 10 och 11, så att dubbelsiffra först inträdt vid 12, och man sedan bestämdt 12 gånger 12 eller 144 lill systemets hundrade och 12 gånger 144 eller 1728 till dess tusende o. s. v. Detta system hade, onekligen haft stora fördelar framför
Decimal-systemet emedan det låtit vida längre underafdela sig med 2 än Decimal-systemet.
Men, som sagdt, detta har aldrig verkligen funnits och skulle aldrig nu mera kunna påtänkas till införande.
Då vi således alltid haft och alltid skola komma att hafva decimal-indelning i sjelfva vår räkning, hvarföre skulle vi envisas med att bibehålla Duo-decimal-systemel i mått, mål, vigt och mynt?
Detta är ett skäl hemladt ur theorien.
Ser man åter på praktiken och andra länders erfarenhet, så visar sig att alla, som i sednare tider gjort någon förändring i sitt mynt, begagnat ett sådant tillfälle att tillika införa decimal-indelningen i detsamma.
— Så Ryssland, Frankrike, Schweitz, Sardinien, Holland, Lombardiel, Den 22 Februari f. m. 187 Rom, Neapel, Grekland, Amerika, att ej nämna Portugal, hvilket sednare land egentligen har ett slags millecimal-system med 1 milrei till enhet delad i 1000 Reis.
Hvarföre skulle då vi ej göra på samma sätt, då vi påtänka en förändring i vårt mynt.
Då vi vilja återtaga den för vårt land och våla vanor naturligaste räkueenheten R:dr rgs med afskaffande af b:ko, hvarföre skulle vi ej begagna detta tillfälle att tillika få enheten indelad efter det både
Iheoreliskt och praktiskt så mycket rigtigare och vigare Decimal-systemet?
Sedan jag sålunda så kort som möjligt och kanske ändå allt för vidlyftigt, sökt uplaga båda de motsatta sidornas skäl och betänkligheter, slutar jag med att förklara, det jag anser det vara lika nyttigt som önskvärdt, om RankoUlsk:s förslag blefve antaget och följaktligen i första rummet den nu föredragna första punkten af detsamma.
Decimalsystemets fördelar hafva redan vid föregule Riksdagar af vida skickligare talare än jag blifvit inför R. o. Ad. framställda; men som dessa fördelar under fort gången af detta plenum blifvit endast i förbigående vidrörda af Rivon Kraemer vid slutet af hans yttrande, så torde R. o. Ad. ursäkta om jag några ögonblick dermed uptager R. o. Ad:s tid.
Vi veta att den absoluta enheten — ettan — är grunden för all räkning, som icke är något annat än addering af den ena ettan till den andra.
Värdet af ett räknesätt beslår deruti alt, man må nämna hvilket tal som helst, man genast kan säga i hvilket förhållande detta tal står till ettan.
Om jag t. ex. nämner talet 3:33, så vet jag genast huru mänga enheter detta tal innesluter.
Om jag nu här på detta rum skulle framställa en motion att, i st. f. det enhetssystem vi i närvarande stund hafva, man skulle antaga en annan enhet, t. ex. den, som vi hafva i vårt nuvar:de mynt, så att vi först räknade till 11, och sedan, när vi kommo lill 12 kallade lolfvan för en valla, och sedan när vi kommo lill 48, kallade det för villa, så blefve det verkligen en fullkomlig villervalla, och jag (vågar hemställa lill sjelfva KammarRms Hr President huru mycket 37 villar och 40 vallar skulle göra.
Jag tror alt det skulle blifva en mycket besvärlig reduction.
Någon sådan svårighet finnes deremot icke uti vårt nuvar:de räknesystem, ty hvilket tal, man än må nämna, så är det mycket lätt, att genast upgifva huru stor mångfald det utgör af enheten, och så beskaffadt är äfven det system, som K. M. föreslagit.
Jag behöfver icke mycket förorda detsamma, ty vi veta på förhand alt R. o. Ad. antager det; vi hafva vid föreg:de Riksdagar gillat detsamma och komma väl äfven nu att göra sä.
Jag vill blott framställa ett exempel på den ofantliga lätthet vid ränleberäkning, som vinnes genom decimalsystemets införande.
Om man t. ex. frågar hvad 5 proc. ränta gör för ett år på 77 R:dr, så tror jag att det skulle fordras en god stund, för att uträkna hvad denna ränta gör i vårt nuvande mynt, men efter, antagande af det utaf K.
M. nu föreslagna decimalsystemet i myntet, så finnér jag genast genom en enda enkel multiplikation af 0,77 183 Den 22 Februari f. ra. med 5 att denna ränta gör 3 R:dr 85 öre.
Samma enkelhet äger äfven ram vid alla möjliga räkneoperationers verkställande efter detta system.
Skola vi då skjuta ifrån oss fördelarne af ett sådant system?
Skola vi förkasta det derföre, alt K.
M. icke föreslagit systemets införande äfven för mått, mål och vigt?
Skola vi icke antaga detta, derföre att vi icke på en gång kunna få allt?
Decimalsystemet för myntet står, såsom Hr von Kraemer redan anfört, icke i samband med det för mått, mål och vigt; men längdmått, ytmått och rymdmått, de stå i samband med hvarandra.
Här har blifvit taladt om svårigheten att införa meter-systemet i Frankrike.
Det har icke berott af någon deci mal systemets svårighet, utan derpå, att metern var en för Fransyska nationen fullkomlig okänd enhet.
Metern var nemi.
5,-055 af jordme ridianens quadraut.
Jag vet icke om denna meter kunde med lätthet jemföras med det gamla Franska måttet, men jag befarar att denna jemförelse var sväiv och att antaga en sådan enhet kan ej vara annat än opraktiskt.
Hr von Kraemer har förordrat ett annat system för längd, yt- och rymdmått, grundadi på sekundpendelns bestämda längd.
Den värde talaren har dervid begått ett misstag, ty om Hr von Kraemer studerade fysiken, så skulle han finna, att sekundpendelns längd är olika vid jordens olika latituds-grader.
Jag hade visserligen heldre önskat den af Frih.
Wrede vid en föregule Riksdag ursprungligen föreslagna myntenhet, men när det icke låter sig göra, så slutar jag mig till dem, som här förordat det Kongl, förslagets antagande.
Hr Aminoff, Joh. Fredi.; Sedan Hr Gr. 0. Landtm, i sin framställning föreslagit, attR. 0.
Ad. till en början ville yttra sig om nyttan eller icke nyttan af Decimal-räkningens införande uti Rikets mynt, vill jag för det närvarande inskränka mitt anförande inom denna fråga.
Jag erkänner gerna, att man med mycken sakkännedom och vetenskaplig utredning anfört åtskilliga tänkvärda anmärkmr. mot Décimal-systemet.
Men det är en gammal sanning, att, när man icke vill en förändring, upsöker man alla möjliga medel för att visa dess olämplighet och oduglighet m. m.; och orsaken härtill är, att man blifvit liksom fastvuxen vid de fordna vanorne till de.n grad, att man icke vill göra sig möda undersöka fördelarne af en föreslagen förändring, och derför klandrar densamma.
Genom Decimal-räkningens införande uti Rikets mynt, hehöfver den större allmänheten ej lära sig mer af denna räkning än qvartuor species i hela tal, och endast detta måtte vara en väsendtlig fördel, hvartill kommer, alt uti Decimal-räkningen icke finnes någon bråkräkning, såsom besvärlig och tidsödande.
Man prisar tolf eller den s. k. forträkningen, såsom förträfflig, och man upläser yttranden af Riksdagsmän, icke allenast afgifne vid denna Riksdag, utan äfven från föreg:de Riksdagar, hufvudsakligen innehållande klander och missbelåtenhet med Decimairäkningens införande.
Man har lill och med gått så långt i sin missbelåtenhet mot delta system, all man påstått, att om denna räkning införes uti Riket skulle densamma framkalla revolution.
Mig vet - Den 22 Februari f. m.
189 lerligen finnes intet land der dylika våldsamheter blifvit en följd af denna räkning, och jag tviflar högeligen att sådant kan komma att inträffa i Sverige; tvärtom vet jag länder, som antagit
Decimalsystemet, och som deraf funnit sig mycket belåtne.
Såsom medel lill motverkande af deciraal-räkningens antagande npräknar man en mängd länder, som hafva 12-räkningen, samt anför detta såsom stöd, att denna räkning borde af oss bibehållas.
Må mig tillåtas få upgifva länder der decimal-räkningen redan är införd, anhållande jag, att någon af Hrr Kanslister finge tillstånd upläsa denna förteckning, som nptager de redan kända länder som hafva antagit Decimal-systemet, och att jag derefter måtte få ordet.
Den härvid inlemnade förteckningen var sålydande: Aarau.
1 Livré (Franc)
I Libra
1 Gulden
Arabien. 1 Zechin
Arragonien. 1 Libra
Basel. 1 Schweitzer-Franc
Bassora. 1 Mamudis
Batåvia (Java.) 1 Tale
Belgien. 1 Franc
1 Lira
1 Sendi
Bombay. 1 Rupie
Calcutta. 1 Rupie
Lyangs
Fun) 1,000 Lyn
Domingo (Haiti.) 1 Dollar
1 Franc
Genua. 1 Lira
Grusien. 1 Toman
1 Tales
Joniska öarna.
1 Scudi
Lombardisk Venetianska Konungariket.
Lucern. 1 Franc
Luttich.
1 Piaster
1 Escndos
Manilla. 1 Piasle'r
Mantiia.
Modena. 1 Lira
Neapel.
1 Ducati
Neuchatel.
Nederländerna.
(Förord. 8 Del. 1824.) Nord-Amerika (Fri-Stat). 1 Dollar
Persien. 1 Toman
Dinarsbesli
Piemont.
Prince Wales Öarne (Pulo Pinang). 1 Piaster
Ryssland. 1 Rubel
Samarkand. 1 Tolerdak
Sardinien.
(Sedan 1827).
Schweitz (öfverhufvud). 1 Franc
Seringapatam.
1 Pagod
Sicilien. 1 Ducati
Efter upläsningen häraf tilläde Hr Aminoff:
Af den nyss upläsla förteckning inhämtas, att mänga länder med ganska hög bildning redan antagit decimal-räkningen, hvartill kommer, alt sjelfva England är i begrepp att äfven införa detta system.
Flere länder som begagnat
Tolf eller annan räkning hafva öfvergålt till decimal-räkningen, hvaremot intet land mig vetlerligen, som haft decimal-räkningen, antagit tolf eller annan räkning; detta mätte bevisa fördelen af decimal-räkningen, i allmänhet.
Antages decimal-räkningen inom Riket, såsom ej ägande något sammanhang med de gamla räknesätten, af Riksdaler Silfver, Riksdaler Banko och Riksdaler Riksgäld, samt i vissa Landsorter, Daler Silfver och Daler Koppar, så skall ej lång tid åtgå innan allmänheten aflägger dessa gamla räknesätt, samt endast håller sig till decimal-räkningen, hvarigenom de många olika räknesätten inom vårt land snart uphöra, och endast häruti ligger också en stor fördel.
Här har blifvit yltradt, alt decimal-räkningen väl kan vara nyttig för Vetenskapsmannen, men ej för den större allmänheten.
Det är dock från vetenskaperne som det rätta och sanna utgår och jag vet intet skäl, hvarföre den stora allmänheten skall hållas i okunnighet och mörker, så väl i det ena som ock det andra afseendet.
Man har jemfört decimal-räkningen inom olika länder med hvarandra, samt ansett att stora olägenheter upstått derigenom att Den 22 Februari f. m. 191 nian icke har en gemensam myntenhet öfver hela veriden —della måste medgifvas; — men nalionerne åro redan på god väg i delta afseende, och lång lid skall ej fordras innan målet är hunnit.
Emedlertid synes mig bäst vara, att vi i Sverige förbättra, hvad här finnes att förbättra.
Man har äfven förklaradt, alt det är svårt för allmänheten att lära sig decimal-räkningen, men man glömmer derunder huru svårt det är för dem, att lära sig bråkräkningen och förvandlingen från Silfver och B:ko till Rgs. Genom decimal-räkningens införande försvinna alla dessa olägenheter.
Då det nu icke är fråga om annat, än huruvida decimal-räkningen bör antagas eller icke, så tillstyrker jag bifall till hvad K. M. härutinnan föreslagit, och BankoUtsk. förenat sig.
Gr. von Bosén:
Jag ber alt få tillägga några ord till mitt förra yttrande.
Då jag sade, att jag i allo gillar Hr Wallenbergs åsigt, att man borde utgå ifrån en vetenskaplig grund, sä var-det icke min mening, och jag tror icke heller jag sade det, alt jag ville motsätta mig införande af decimalräkning i vårt mynt, oberoende af dess införande i mått, mål och vigt.
Tvertom är jag en ifrig förfäktare för att Utsk:s förslag uti det första mom. må blifva antaget, och förenar mig således med Frih. Tersmeden och Hr von Kra:- mer i detta afseende; men jag hade önskat och framställt såsom önskningsmål, att förslaget omfattat
Decimalsyslemet i sin helhet.
Då jag i öfrigt förenar mig med Hr von Kraemer uti hvad han sagt om
Decimalsystemets antagande i myntet, så får jag likväl vid hans yttrande göra några anmärkmr.
Han har sagt, att metersystemet icke äger så stora företräden, att det blifvit allmänt antaget i Frankrike.
Möjligen finnas åtskilliga ofullkomligheter deruti, och förmodligen är det äfven detta, som gifvit Hr Wallenberg anledn. att icke tillstyrka meterns antagande såsom enhet, utan i stället pendelns längd vid en viss polhöjd; men i Frankrike har meter-systemet verkligen blifvit allmänt antaget, och om man äfven någon gång der hört talas om piéds du roi och andra mått, som nu icke äro legala i Frankrike, så kommer det sig helt enkelt deraf, att man icke kan hindra folk att tala äfven om hvad, som icke har gällande kraft.
Så veta vi äfven att man i Sverige räknar daler och mark, men jag har aldrig sett några mynt af detta slag.
På samma sätt är det äfven i Frankrike och andra länder, der, såsom här, finnas många oegentligheter.
Vi veta att franc’en är enheten i Frankrike och att den är lika med 20 styfver.
Likväl räknar man der på det besynnerliga sätt, att män t. ex. säger 20 styfver och 40 styfver, men icke 60 styfver utan 3 franc och icke 80 styfver utan 4 franc, men deremot lika ofta hundra styfver som 5 franc.
Sådana der oegentligheter får man icke fråga efter, utan hvad som är säkert är, att meter-systemet blifvit infördt i alla dess afdelmr i Frankrike.
Jag har lefvat 10 år i Frankrike och der byggt både hus, machiner och fartyg och jag kan försäkra att jag aldrig sert en piéd du roi; men det är gifvet, att när man åbe - 192 Ben 22 Februari f. m. ropar böcker, som iiro skrifna före meter-räkningens införande, så måste man referera till piéds du roi, och del gör, att många menniskor, som icke tala korrekt, säga 3 pieds du roi i st. f. en meter, men aldrig har jag sett den användas vid mätning.
Hr von Kraemer har betviflat, alt man i England sysselsätter sig med att förbereda en öfvergång till decimals-räknings införande.
Jag får i detta afseende nämna att jag sjelf är Ledamot af Ivänne komitéer i England, som äfven hafva till sin framtida verkningskrets denna fråga, och alt det tvifvelsutan icke kommer att dröja länge, innan det ifrån den ena komilén, som är föranledd af Juryn för d.en stora verldsexpositionen i London, kommer att utgå en inbjudning till alla Europeiska nationer att sända ombud tili en komité för åvägabringande af ett allmänt decimal-system.
Frågan är således mycket debatterad äfven i England.
Dessa komitéer hafva äfven sökt alt få införd lika postporto öfver hela Europa, men det molte svårigheter, och derföre inskränkte man sig lill en början till England och dess kolonier.
Tersmeden och Hr von Kraemer uti anhållan om bifall lill första mom. af Utskts förslag.
Det var i anledn. af Frih. Tersmedens yttrande, som jag begärde ordet.
Jag håller mig endast till den nu föredragna punkten och förbigår den långa föreläsning, som Hr von Kraemer här haft, hvilken afsåg mycket annat, som icke hör bit och hvaremot åtskilligt annars skulle vara att erinra.
Så t. ex. har Hr von Kraemer upgifvit att, det icke offentligt skulle vara tillkännagifvet alt vi skulle få en propos. om
Decimal-systemets införande i mått, mål och vigt, men K. M. har likväl i Sin Propos. om myntförändringen öppet tillkännagifvit, alt vi hafva en sådan Propos. att förvänta.
Tersmedens hemställan får jag förklara att jag är så stor vän af
Decimal-systemets införande, att när jag hör att sådant skulle försvåras om icke detta förslag nu antages, så frånträder jag nu gerna mitt yrkande af denna punkts återremitterande, så mycket mera som jag finner att den i sig sjelf är så fristående alt den kan i och för sig sjelf antagas.
Jag förenar mig således med dem, som yrkat bifall till denna punkt i Betänk.
Jag anmälte mig i anledn. af den utaf Hr Aminoff aflemnade promemoria öfver de länder der
Decimal-systemet är antaget.
Då uti denna promemoria finnes uptaget att uti åtskilliga kantoner i Schweitz förekommer de gamla Schweitziska Batzen och Rappen, så anser jag mig böra nämna, alt i Schweitz är
Decimalsystemet numera i sin helhet ,infördt i alla kantoner.
Det påböds ena året och trädde i verkställighet det andra.
Jag var i Schweitz förl. sommar och fann att allmänheten var dermed särdeles belåten, ehuru förut i hvarenda kanton hade varit olika underafdelningar och i de flesta icke efter Decimal-systemet.
Nu räknade man icke vidare i de gamla myntsorterna, utan man räknade 60, 70, 80 cenlimer o. s. v. Icke heller Den 22 Februari f. m.
193 heller biet det någon förändring uti mått, mål och vigt, utan der bibehöllos de gamla indelningarne.
För min del är jag en stor vän af Decimal-systemet i myntet och förenar mig helt och hållet med Frih.
Tersmeden i hvad han yttrat.
Att vetenskapsmannen önskar
Decimal-systemets införande äfven i mått, mål och vigt, finner jag naturligt, då en idée föresväfvar dem om ett universal-system för mått, mål och vigt, men för min del tror jag att frågan om en allmän fred är lika nära sin lösning, som frågan om ett sådant universal-system.
För vetenskapsmannen är det gifvet att ett sådant universal-system skulle vara högst fördelaktigt i afseende på ihått, mål och vigt, men hvad deremot mynt beträffar torde det vara mera likgiltigt.
Det var visserligen en ganska taktisk skicklighet af Hr von Hartmansdorff att vilja nu upskjuta afgörande! af denna fråga om Decimal-systemets införande i mynt, till dess det kunde införas i ett sammanhang äfven för mått, mål och vigt, men jag tror såsom en talare förut anmärkt, att det vore att undanskjuta frågan oni decimal-räkningens införande i myntet, om man ville införa den på samma gång äfven i mått, mål och vigt; ty det har man erfarenhet af ifrån andra länder att det icke så lätt låter sig göra.
Slutligen har jag ansett mig icke böra lemna oanmärkt att här åter har framkommit det gamla förmynderskapet för allmogen då man velat påstå att den skulle hafva stor svårighet att göra sig lill godo fördelarne af decimal-räkningen.
Samma förmynderskap hade man äfven när fråga var om sexskillingarne vid förra Riksdagen, ehuru allmogen var serdeles belåten med dem, och hvad angår den stora svårighet för allmogen, som Hr von Hartmansdorff här åberopat, så tror jag att verkan af det skälet är af Hr von Hartmansdorff sjelf helt och hållet tillintetgjord, derigenom alt Hr von Hartmansdorff förklarat sig instämma så väl i Hr Doktor Björkmans som Hr Commerce-Rådet Wijks reservationer, hvadan Hr von Hartmansdorff således instämt med Hr Wijk deruti att man borde hafva afseende på massan af folket och hvad som för dem faller sig lättast, samt följaktligen icke införa Decimal-systemet, då deremot Hr Doktor Björkman säger, att Decimal-systemet skulle vara alltför lättfattligt för folket, så alt deras förståndsodling icke derigenom skulle befrämjas.
För min del anhåller jag om bifall till den föredragna punkten i BankoUtsk:s Betänk.
Det är ett stående thema af liberalismens Apostlar att hvar och en, som vågar här upträda för att med försigtighet och varsamhet gå till väga vid förändringar, genast kallas ultra konservativ, den der icke vill framåt, utan förblifva på den ståndpunkt han har.
Denna beskyllning är lika orätttvis som i min tanka förhastad, men det må förlåtas dem, hvilka våga att med betänksamhet se på de föreslagna förändringarne och betrakta desamma, att de ihågkomma verkan af de för4 H. 13 194 Den 22 Februari f. m. ändringar, hvilka ifrån liberalismens sida blifvit åvägabragfa och i det fallet hemta lärdomar af historien, hvilken liberalismen synes hafva förglömt.
Detta har jag sagt till de Ledamöter, som velat här upträda med ett vapen, hvilket jag' trott vara utslitet.
Hvad sjelfva saken beträffar så kan icke någon med bildning förneka att decimal-räkningen är af alla slags räknesätt det lättaste.
Således lärer väl icke heller någon kunna förneka att i theorien är ett Decimal-system i penningeräkningen af ganska stor nytta, men när man skall införa en förändring, så genomgripande som den ifrågavande, så måste man fråga sig om det mål man söker vinna verkligen upnås.
Då måste också tanken sträcka sig till den stora medborgareklass, sorn företrädesvis kommer att begagna det nya räknesättet, och deraf följer frågan om denna stora klass af medborgare verkligen har så stora fördelar af det nya räknesättets införande som man tror.
Det må förlåtas mig om jag i delta fall är tveksam.
Riksmynt har sedan ett sekel tillbaka undergått, i afseende på benämningar och valörer, flerfaldiga förändringar.