Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— N:o 3, i anledning af väckta motioner, angående förändring i sättet för båtsmans-roteringens och båtsmanshållets utgörande, lindring deruti, med mera, äfvensom utarbetande af förslag till ny fördelning af städernas båtsmanshåll: B. III. 93, 475, 479, A. 479, 483; E. IV. 192. — N:o 4, i anledning af väckt motion om utredning och ett närmare bestämmande af den rustnings-skyldighet, som må åligga mjöl- och såg-qvarnar, hvilka, i förening med jordegendom, en sådan skyldighet utgjort, men blifvit derifrån befriade: B. lil. 93, 475, 485, A. 485.
— N:o 5, i anledning af väckta motioner om skjuts-besvärets — s — 191 ordnande och öfvertagande af Staten m. m.: B. III. 519,542; IV. 333, A. 351, 357, 358, 359, 360; U. V. 76,130, A. 130.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 6, i anledning af väckt motion om bibehållande af det i Strengnäs inrättade seminarium för lärarinnors bildande: B. III. 519, 542; IV. 360, 545, A. 608.
— N:o 7, i anledning af dels Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående förändrade bestämmelser i fråga om upplåtande åt enskilde af Kronans mark i Norrland och Stora Kopparbergs
Län, samt om dispositionen af stubböresmedlen, dels en i ämnet väckt motion: B. IV. 399; V. 41, 452, A. 457, B. 541, 544, A. 544, E. 637. — N:o 8, i anledning af erhållen återremiss å Betänkandet N:o 5, angående väckta motioner om skjuts-väsendets ordnande och öfvertagande af Staten, m. m.: B. V. 76, 130, A. 130.
— N:o 11, i anledning af erhållna återremisser å Utskottets Betänkande N:o 7, i fråga om förändrade bestämmelser i afseende å upplåtande åt enskilda personer af Kronans mark i Norrland och Stora Kopparbergs
Län, m. m.: B. V. 541,544, A. 544, E. 637. — N:o 15, angående aflöning till Sekreteraren i Sammansatta Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet under innevarande Riksdag: B. V. 592, 622, A. 622. Stats-Verket, med anmälan att Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om dess tillstånd och behof den 1 November 1865 blifvit till Stats-Utskottet öfverlemnad, samt att ett tryckt exemplar af samma Proposition med tillhörande bilagor blifvit hvarje Riks-Stånd tillstäldt: B. I. 29, A. 29.
Stats-Verket, angående dess tillstånd och behof: B. I. 155, 175, 179, A. 179, 180, 181, E. 470. — B. II. 155, 158, 179, A. 179, 185, E. 560. — B. II. 155, 158, A. 158, E. 560. — B. II. 611, 619, 623, A. 634, 635, 636, 642, 644, 650, 654, 657, 661, 662, 663, 664, 665, 666, 668, 680, 681, 684, 685, 690, 692, 693, 695, 700, 701; III. 5, 6, 15, 37, 39. 40, 46, 47, 50, 52, 55, 64, 65.66.70,76, 91, 92; B. IV. 399; V. 40, 45, A. 45, 47, 48, U. 350,398, 399, A. 402, E. 462, 561. — B. II. 611, 619; lil. 94, A. 120, 122, 123; B. IV. 399; V. 40, 45, A. 45, 47, 48, U. 350, 398, 399, A. 402, E. 462, 561. — B. IV. 96, 190, 193, A. 193. 198, 201, 204, 206, 207, 213, 227, 228, 230, 231, 232, 239, 268, 269, 271, 272, 290, 291; B. V. 182, 245, A. 245, B. 427, 441, A. 441, F.. 637. — B. II. 621; lil. 127, 202, A. 202, 206, 211, 213, 216, 226, 238, 239, 242; B. IV. 399; V. 40, 45, A. 45, 47. 48, U. 350, 398, 399, A. 402, E. 462. 561. — B. IV. 272, 361, 545. A. 545, 551, 552, 556, 560, 561, 562, 563, 570, 574,580,584,585, 586, 592, 593, 594, 596, 602, 607, 608, 609,614,615,621, 192 - S — 622, 625,
633, 638, 640, 644, 645, 646, 649,650,653,654; V. 6, 8, 9, 23, 26, 29, 30, 32, B. 428, 440, A. 440, B. 443, 444, E. 637. — B. V. 72, 75, 134, A, 134, 135, 141, 146, 157, 163, 164, 168, 169, 170, 172, 173, 174,176,179,180, 182, 183, 185, 187, 191, 194, 195, 196, B. 428, 441, A, 441, E. 699. - B. Y. 296, 344. 404, A. 404, 406, 409, 411, 413, 415, 425, 434, B. 540, 543, A. 543, E. 698. — B. V. 442, 457, 464, A. 465, E. 698.
Stats-Verket, Rikets Ständers Revisorers berättelser om granskningen af dess tillstånd, styrelse och förvaltning: se Berättelse. —, i anledning af Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition om restitution af ett utaf Häradsskrifvare!) J. A. Lindgren till Statsverket inbetaldt ersättuings-belopp: B. II. 297, 531, 535, A. 535, E. 613. —, angående beräkniugen af dess inkomster: B. II. 164, 203, 215, A. 216, 217, 218, 224, 225; E. V. 665.
Stedingk, Grefve Ludvig Ernst, dess yttrande: I. 424.
Stedt, Gustaf Baltzar, dess yttrande: I. 361.
Sterbhusen efter tjenstemän och vaktbetjente vid Riksgälds-Kontoret, i anledning af väckt fråga om ökadt anslag till begrafningshjelp och understöd för dem: B. V. 541, 544, A. 544.
Stipendier, om ett årligt anslag å 6,000 Riksdaler att användas till dylika åt studerande vid Rikets Universiteter, som vilja under loppet af minst ett läseår idka studier vid Universiteten i Kristiania eller Köpenhamn; motion af Friherre Johan Liljencrantz: se Motioner.
Stjernblad, Jules Edvard, dess yttrande: I. 351.
Stjerncrona, Friherre David Erik, dess yttrande: I. 29.
Stjerneld, Hans Excellens Herr Friherre Algernon, dess yttrande: 1. 439.
Stjerngranat, Gustaf Georg Henrik, dess yttranden: I. 208, 427.
Stjernspets, Per Arvid Henrik, dess yttrande: I. 35.
Stjernstedt, Friherre August Wilhelm, dess yttranden: I. 441, 479; lil. 491; IV. 318, 319, 320, 321; V. 480, 506.
Stjernstedt, Friherre Lars Fredrik, dess yttrande: I. 424.
Stockenström, — S — 193 Stockenström, Carl Reinhold Polhem von, dess yttrande: I. 335.
Stockfångst, om nedsättande af en komité för granskning af alla privilegii-bref å stockfångst från Statens skogar i Norrland, m. m.; motion af Grefve Claes Magnus Lewenhaupt: se Motioner.
Stockholm, angående anslags beviljande till ett nytt fullständigt elementar-läroverk derstädes; motion af Herr Edvard Fåhraeus: se Motioner.
Stockholms sjukhus, om beviljande af ett årligt anslag å 30,000
Riksdaler för vård och underhåll å dem af fattiga sjuka från landsorten; motion af Herr Adolf Fredrik Ulfsax: se Motioner.
Stockholms stad, i anledning af Kongl.
Maj:ts till Rikets Ständer aflåtna Nådiga Skrifvelse i fråga om upplåtelse till nämnde stad af vissa tomtdelar å Riddarholmen: B. V. 76, 130, 213, A. 213, E. 459.
Stockholms stads och läns kurhus-inrättning, i anledning af väckt motion angående disposition af en till nämnde inrättning upplåten egendom å Kungsholmen: R. II. 298, 532, 535, A. 535.
Stora
Lee, om ändring i bestämmelserna rörande statsbidrag till segelleds öppnande från Hattefura vid Wenern till Stora Lee, m. m.; motion af Grefve Erik Sparre: se Motioner.
Storckenfelt, Carl Johan, dess yttrande: I. 402.
Storkyrkan, om billetter till den vid Riksdagens början: I. 10. — vid dess slut: V. 704.
Storskiftes- och afvittrings-förrättningarna i Rikets norra
Län, angående anslag till fortsättande af dem under år 1867: se Stats-Utskottets Utlåtande N:o 60, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Sjette Hufvud-Titel.
Straff- och arbetsfängelset på Långholmen, angående pension å Allmänna Indragnings-Staten för Kommendanten och Direktören derstädes Frans August Tellander:
Se Stats-Utskottets Utlåtande N:o 74, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Nionde Hufvud-Titel.
Straff-Lagen, om ändring i dess 2:dra kapitel; motion af Herr Nils Curry Engelbrecht Treffenberg: se Motioner. —, i anledning af vackt motion om författande och utgifvande af en kommentar öfver den: B. V. 563, 591, A. 591.
Strandberg, Fredrik Wilhelm, Häradshöfding, om pension åt hans enka; motion af Herr Per Jakob von Ehrenheim: se Motioner.
Strengnäs, i anledning af väckt motion om bibehållande af det derstädes inrättade seminarium för lärarinnors bildande: B. lil. 519, 542; IV. 360, 545, A. 608.
13 194 Strengnäs, angående ersättning! för hushyres-medel åt fyra Lektorer vid Elementar-läroverket derstädes: se Stats-Utskottets Utlåtande Nm 66, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Åttonde Hufvud-Titel.
Strokirch, Johan Paul Fredrik Otto, dess yttranden: I. 99, 430; IY. 137, 139.
Stråle, Wilhelm, dess yttranden: I. 252; II. 181, 184, 185; IV. 535" V. 135, 138, 140, 141, 144.
Ström, Carl Ferdinand af, dess yttrande: IV. 489.
Strömfelt, Friherre Carl Adam Fredrik, dess yttrande: I. 427, Strömfelt, Grefve Fredrik Knut Harald, dess yttrande: I. 427.
Stuart, Carl Gustaf, dess yttranden: III. 338; IV. 229.
Stuart, Fredrik Gustaf August, dess yttranden: I. 244, 248, 305, 436; lil. 358, 472.
Stubböres-medlen, i anledning af dels Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående förändrade bestämmelser i fråga om upplåtande åt enskilda af Kronans mark i Norrland och Stora Kopparbergs län, samt om dispositionen af nämnde medel, dels en i ämnet väckt motion: B. IV. 399; V. 41, 452, A. 457, B. 541, 544, A. 544, E. 637.
Student-ed, i anledning af vackt motion angående upphäfvande af gällande föreskrifter, dels om dylik ed, dels om skyldighet att, för burbrefs erhållande, aflägga tro-, huldhets- och borgareed: B. V. 563, 591, A. 591.
Studerande, i anledning af väckt motion om förändrade bestäm melser i afseende på Universiteternas disciplinära domsrätt öfver dem: B. II. 658; III. 128, 473, A. 473; B. IV. 400; V. 42, A, 42.
Städerna i riket, i anledning af väckt motion om utfärdande af en Ordnings-Stadga för dem: B. II. 599, 611, 613, A, 613; E. III.
239. —, i anledning af väckt motion om åtgärder till deras skyddande mot fara af krut-explosioner: B. I.
181, 183, A, 183.
— S — 195 Stämning, i anledning af väckt motion angående sättet för dess delgifvande åt byalag eller annan samfällighet: B. II. 611, 620; III. 161, A. 163; B. IV. 400; V. 41, A. 41.
Stämpel-pappers-afgiften, angående: B. III. 93, 201, 359, A. 359, 361, 362, 363, 369, 370; B. V. 244, 297, 323, A. 323, E. 609. —, angående ändring i nu gällande författning rörande den; motion af Herr Edvard Fåhraeus: se Motioner. —, angående beräkningen af den samt af tull-medlen, post-medlen och bränvins-brännings-medlen: B. V. 608, 624, A. 624, E. 665. —, om ändring i 8:de §:n af Förordningen derom; motion af Herr Nils Curry Engelbrekt Treffenberg: se Motioner.
Stödesjön, om beviljande af ett anslag å 7,600 Riksdaler för en väganläggning från lastage-platsen vid östra ändan af nämnda sjö till allmänna landsvägen åt Sundsvall; motion af Herr Ernst August Weidenhjelm: se Motioner.
Sundsvall, i anledning af Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition angående öfverlåtelse till Vester-Norrlands läns innevånare af gamla kronohäktes-byggnaden vid nämnde stad med tomt: B. I.
484, 487, A. 487; E. II.
148. —, om beviljande af ett anslag å 1,540,000 Riksdaler för en jernvägsanläggning från Hemgrafven till nämnde stad; motion af Friherre Alexander Magnus Leuhusen: se Motioner.
Suppleanter och ledamöter i Utskotten, afsägelse att vara —: se Afsägelser.
Suspension af döds straffets tillämpning under viss tid, i anledning af väckt motion derom: B. II. 658; III. 128, 459, A. 467.
Svafvelbruks-tionde, angående: se Stats-Utskottets Utlåtande N:o 22, rörande beräkningen af Stats-Verkets inkomster.
Svea Artilleri-Regemente, om beviljande af 250,000 Riksdaler till påbörjande af en kasern-byggnad för nämnde Regemente, med vilkor att den förlägges på en af motionären uppgifven tomtplats; motion af Herr Fredrik August Cederschjöld: se Motioner.
Svensk Författnings-Samling, i anledning af väckt motion i fråga om tilldelande åt Ordförande i Kommunal-styrelse af ett exemplar deraf, m. m.: B. II. 556, 558, 591, A. 598; B. 111.201, 476, 510, A. 512; E. IV. 192.
Svensk jernvägs-materiel, i anledning af väckta motioner om åstadkommande och användande af sådan: B. IV. 210, 360; V. 33, A. 33.
196 — T — Svensk undersåte, om utverkande af rätt för sadan att utrikes idka handel eller annat yrke m. m.; motion af Herr Nds Samuel von Koch: se Motioner.
Svenska Akademien, angående inbjudning till hundra ledamöter af Ridderskapet och Adeln för firande af dess högtidsdag den 20 December 1865: I.
483. —, angående inbjudning till dess sammankomst den 29 Maj 1866: V. 461.
Svenska folkets representation, förslag till grunder för ombildning deraf, framlagdt af Grefve Carl Göran Mörner i dess reservation mot det antagna Kongl. Representations-förslaget: 1. 415.
Svenska Högarnes håkland i Stockholms skärgård, om ett anslag å 100,000 Riksdaler till uppförande af en fyrbvggnad derå: motion af Herr Alfred August von Francken: se Motioner.
Såg- och mjölqvarnar, i anledning af väckt motion om utredning och ett närmare bestämmande af den rustnings-skyldighet, som må åligga dylika qvarnar, hvilka, i förening med jordegendom, en sådan skyldighet utgjort, men blifvit derifrån befriade: B. lil. 93, 475, 485, A, 485.
Sång- och Musik-lärare vid elementar-läroverken, angående deras lönevilkor och pensionering; motion af Herr Adolf Fred rik Hugo Nisbeth: se Motioner.
Saf, M. Ch., Båtsmansenka, i fråga om afstående åt henne af ett efter hennes aflidne man Kronan tillfallet dana-arf: se Dana-arf.
Södermanlands Regemente, i anledning af Kongl. Majds Nådiga Proposition angående upplåtelse af f. d.
Pipare-bostället Bränn Ärby vid nämnde
Regemente för uppförande af skolhus åt Wansö församling: B. II. 91, 108, 150, A. 150, E. 299.
Sölvesborg och Kristianstad, om beviljande al ett låneunderstöd å 933,000 Riksdaler för anläggning af en jernväg emellan nämnda städer; motion af Herr Enar Wilhelm Nordenfelt: se Motioner. T. Tackjerns-lionde, i anledning af väckt motion om upphörande deraf inom bergslag: B. II. 164, 203, 206, A. 215; B. IV. 399; V. 41, 48, A. 48, E. 547.
Tal, Landtmarskalkens till Ridderskapet och Adeln vid Riksdagens början: I.
3. — —, till besvarande af Bonde-Ståndets Helsnings-deputation: I. 10. — T — 197 Tal, Landtmarskalkpns, till besvarande af Borgare-Ståndets Helsnings-deputation: I. 12. — —, till besvarande af Preste-Ståndets Helsnings-depulation: 1. 13. — —, till Hans Majit Konungen vid Helsnings-uppvaktningen å Kongl. Slottet: 1. 20. — —, till Hennes Majit Enke-Drottningen vid Helsnings-uppvaktningen å Kongl. Slottet: 1. 21. — —, till Hans Majit Konungen å Riks-Salen vid Riksdagens början: I. 21. , till Ridderskapet och Adeln i anledning af dess beslut att låta prägla en medalj öfver honom: V. 584. — —, till Hans Majit Konungen å Riks-Salen vid Riksdagens afslutande: V. 714. — —, vid afskedsuppvaktningen bos Hans Majit Konungen: V. 715. — —, vid afskedsuppvaktningen hos Hennes Majit Enke-Drottningen: V. 716.
, till besvarande af Bonde-Ståndets afskeds-deputation: V. 710. — —, till besvarande af Borgare-Ståndets atskeds-deputation: V. 711. — —, till besvarande af Preste-Ståndets afskeds-deputation: V. 713. — —, till Ridderskapet och Adeln vid Riksdagens slut: V. 719. — —, till den främste närvarande ledamoten af Ridderskapet och Adeln, vid öfverlemnande af Landtmarskalks-stafven: V. 720. —, Hans Majit Konungens Svar till Helsnings-Deputationen å Kongl. Slottet vid Riksdagens början: 1. 20. —, Hennes Majit Enke-Drottningens Svar till Helsnings-Deputationen å Kongl. Slottet vid Riksdagens början: 1. 21. —, Grefve Arvid Posses, såsom Ordförande för Ståndets Helsnings-Deputation till Med-Stånden: till Preste-Ständet: I. 22. — till Borgare-Ståndet: I. 22. — till Bonde-Ståndet: I.
kkoiocon.
Hällne hos Högloft.
Ridderffapet och Adeln Wid Urtima Riksdagen i örebro Är 1812.
Andra Delen - Stockholm, Tryckte hos Olof Grahn, r 8 rZ.
Den Z Juli!. r
Fredagen den z Julii.
Plenum klockan 10 f. m. Zriherre Ltael von Ittollstein, Lorktr!
UuclVIA, erhöll ordet och yttrade sig: U i Memorial af den 20 Iunii, som lill Stats Utstottet blifwit rcmittcradt, har jag begärt uplpsning om de försålde colonial-warorz men som jag sedermera erfarit alt desse medel icke egen ellgen höra Skaten kill, och således icke kunna omma under Riksens Ständers pröfning och granstning, sä anhäller jag fä äterkaga denna motton ur Protokollet, samt att Stats - Ulsto tet härom mätte marva averreradt.
Det är blott wid de Staten tillhörande medel och deras redovisning, som jag ernat göra anmärkniu. gar och stall sävant ej eller widare, wid förefallande tillfällen, underläka.
Herr Landt Marskalken erinrade, att hwad redan befunnes i ett lusteradt protocoll intagit, icke kunde derutur borttagas, men hemställde till Ridderstapek och Adelns bifall, a t, enligt Friherre LtaLIs yttrade afsigt, den del af hans dicra men, >om rörde det ämne han nämnt, mätte anses såsom förfallen, sch Siats-Ulstot ek derom underrättas för att i stlr swar uppä remissen ät delta ämne icke nägot afseende lemna.
Justerades Pleni Protocollct för d. 22 Juni;.
Under justeringen af dek mäl i samma Pro, , ' lscoll, Andra Del- N s i.
Den z Iulii. tocoll, som angar Tull-Arrende-SocierelenS arrende-sumina anmälte och yttrade sig Arfherre 8taö1 von IstoIIstein:
Det är icke r afsigt art rubba der beslut Rioderjka et och Adeln tagit, att ingen uplysning af Stals-ltt stöllet stulte begäras rörande afskrifningen för Tull-arrendeSocieteren, ä arrende summan för Tullarne, del ar blott för att wisa, det jag icke utan anledning gjort denna motion, fast upgifken ej kunnat wara bestämd och med fullkomlig säkerhet, i anseende till bristande handlingar.
Jag har i berta amne sökt förstaffa mig närmare kännedom pä åtskilligt fatt, för att kunna wederlägga hwad som emot min uppgift blifwit anfördt, men särdeles har jag hämtat grund härtill af Riksdags-Beslutet den 2 Maji ?8i», hwarest i 27 H. 4 mom. det sä lyder: som ivi af ml omne handlingar inhämtat, att GeneralTull-arrende-Societeten, för förlorade tullinkomster fran Finland, erhållit en ärlig afskrifning af Fem-- tiotwätusende kwähundrade mtaliosyra Riksdaler En skilling
Sju runstycken, men ber emellan Kongl. Magt och Kronan samt berörde Societet upprättade Contracr innehåller, att i händelse genom infallande krig nägon ansenlig förminstning i tull' inkomsterne skulle uppsta, Arrende-Societeteu ägde att uppsäga arrendet, utan förbindelse kill arrendesummans erläggande för längre lid än till och med d^ stst förfllitne arrende-ärets stut, hafwe wi hos Kongl.
Mo.j:t i underdånighet framställt detta ärende, pä det en sadan anstalt mät e dermed inäder widtagas, som mcd Con racts willkoren och Kronans fördel öswerensstammer.
Härutaf synes, att Den 3 Iulii. 3 Riksens
Stander icke godkänt den gjorde afstrif. ningen såsom stridande emot innehållet af Con, tracet, men deremot till Konungen i underdänighet öfwerlemnat atk i s«ken ttma sädane märt och steg, som Conlracket och Kronans fördel more öfwerensjiämmande, och dä Arrende-So-netren ingalunda pä arrendet hafc någon ansen ig fö minstning i tullinkomster, aldenstund hvad svin förlorats pä Finland, till wida större belopp blifwit ersatt pä annat ställe, som af Kongl. Kammar» Collegii afgifne betänkande dä de af särstilke ledamöter afgisne yttranden bifogas, kan inhämtas, sä har Tu.^arrerrde-Socieketen intet warit beräkrigad ens afsäga sig
Comracket än mindre begära afskrifning, huru Lenna deras ansökan hos Konungen aflupit, derom kan jag ingen ting med säkerhet säga, dä de arens rä.enstaper icke blifwit synlige: utaf dem hade läkt upplysning kunnat erhällas, dä öfwerstottct pä tuämedlen stolar in 6sbitc» Upragas och afstrifningen deremot ,'n creäito dlifwit synlig; flere af Riddeestapct och Adelns förste ledamöter haswa intygat, att ett sädant ärende icke i Skars-Rädet förewarit, samt icke eller i de nu tvid denna Riksdag granstade Stars-Raders ProLocoller, minsta anledning till något sädant funnits; ds hafwa härust aldeles rätt, men sär anmärkas, att vä detta ärende förewarit, wörö ännu icke Herr Generalen ^Zlorcreut!- och Herr Friherre kleming Stats-Räder, äswensom Herr Grefwe kclörirsr, såsom Ordförande i Constitutions - Utskottet, icke kunnat finna detta i de granstade protocoller, emedan dst handt före förra urtima Riksdagen o.y hwad i» Den z Iulii Hwad Hans Excellence Grefwe Kuutk och Generalen Friherre 1er8me6eia anförs säsom benus till mitt misstag dä arrende-summan fu t Utgält, sa bewisar detta intet sakens origtighel, ty dä af de räkningar wi haf-va, det synes att utöfwer arrende-summan ett ärligt vfwerjkotk finnes af Z ä Hoo.ooo R:dri sa har afskrifningen kunnat gä Häraf.
Jag tror mig härigenom ädagalagt. att min motion ej utan sannolika stät blifwit gjord, som för denna gäng warit min enda afsigt alt wisa.
Grefwe körner, Köslxk Loran:
Det lärer wara sorn en förklaring af fin enskilta mening Herr Baron Stael nu uplvsningswis welat meddela det han nu anfört.
I anledning deraf anhäller jag att äfwen fä tillägga, att grunden till den Lfweriygelse jag yttrat, akt Tull-arrende-Societetens ledamöter icke sedan erhällir nägon af stufning, ligger uti deras i anledning as Ständernes Bestul förklarade begifwande, att blifrva wid Conrraetet, oagtadk en sädan afdrifning, ej fick öga rum, och akt, om nägon förändring skulle sedermera hafwa inträffat, fordrades dertill ett särskildt beslut och en särskild anordning af Konungen, Hwarlill hwarlen uti upgislen af Riks-staren eller uti Stats-Rådets Protocoller finnes något spär.
Det är en witz summa, nemligen af 800,000 R:dr, som Societeten förbundit sig att owillorligeri till Staten erlägga, uti denna finnes ingen minskning; Vet är en annan som är eventuelt beroende utaf hwarje ars revenuc för hwad tullinkomsten Lfwerjkjuler förstnämnde summa.
Uti detta öfwer stvlt - Den 3 Julii. s skott har Skaten en wiff andel som den enligt Con» krack sig förbehällik.
Som denne beror af totalsumman af inkomsten mäste den kunna bade minskas och ökas, men nar wid denne icke finnes annat afdrag än det, som af inkomsternes föränderlighet beror, gifwes der icke eller anledning att förmoda någon särskild uwm Contract aiord afskrifning.
Friherre Stael von Ilollstein:
Att den wärde lrdamoten har mera och grundetigare kännedom om denne sak kan wäl wara, hur har haft tillgång till handlingar, sädant har fattats mig, hade 1808 och 1809 arens räkenskaper warit akt tillgå, hade fu'ständigare upgifl kunnat göras; hwad jag dock tror mig weta, är atl detta ärende har förewarit i Staks-Rädek, samt att Tullarrende-Societeten icke haft förlust wid arrendet, huruwida afskrifning erhällits eller icke lämnas derhän, jag ämnar icke widare forsta derefter. Zerr Landt Marskalken erinrade, att Ridderstapet och Adeln redan bestuttt det Friherre Stael ägde akt enskildt söka uplysningar om vetta ämne.
H.vad Friherre Stael anfört kunde således förmodeligen ej anses annorlunda, än som en en» stild uopgist af de uplysningar han erhällit: och förmodade Herr Landt - Marskalken det Ridderstapet och Adeln stulle läka bero wid sitt en gäng, fattade beslut.
Ropades Ig.
Företogs?
till justering Pleni Protokollet för den 26 Junit.
Sedgn 6 Den z Julii.
Sedan den i samina Protokoll: upptagne öfwerlägamng rörande Constituttons-Utstot-e s betänkande öfwer de 4 första §.
H:ne af TryckfrihetsFörordningeii blifwit justerade til! stut, stllkannaaaf Herr Landt Marskalken, att Herr ^en^erlein, ftacob, M!
Herr Lanok- Marskalken inlemnal följande reservarion i afseende pä Ridderstapet och Adelns öfwer detta amne fattade beslut, hwilken reservation uppchsies, sä lydande Ledd af min öfwertygelse om Fäderneslandets sanna nytta, och desi werkliga behof af trycktrihet, får jag list P,ococoi!et anföra, att jag icke lör min de! kan bifalla Högloft Coiistiturions - Ntftokteks förftag i de siesta delar, ja mycket mindre» som jag anser rakt stridande emot Grundlagens helgd i 8i, 82 och 8 ?
§- 8-, att denna Ri sdag besluta öf ve de delar i C nsti ulions-lsttskottels betänkande, som blifwit framst lklbtc i anledning af Kongl.
Majfts denne Riksdag gifne Näbiga Proposition.
Och fann Ridderjkapet och Adeln det denna förklaring bo''oe i densia dagens P vtocoll intagas.
Hans Ercellence Herr Grefwe Ruutti, Lric, ups-laste lil P 0 oc litt söljanoe anförande:
Jag haoe lö modit alt mid Pwtocostets justerande för d a 26 srstledne Junii, Herr Friherre ftacola L^stcilstrom kulte begapa Herr Landt-March alrens v Högloft Ridderskapes och Adelns tillstånd, att a 0 ,ö de P^owcoil fä uttaga hmad som derutinnan emot
Hrr Lanvr-Marstalken finnes an-, föroi.
Men som sädank icke ftjedk; tär jag kill Herr Landt - M n staiken och Högloft.
Ridderffapet och Amu hemställa, om icke 52 Z. as Riksdags» Den 3 Julli. ?
Ordningen och zy z. of Riddarhus-Ordningen samt 3 mom. af gg z. j samma Ordning, böra göras gällande wid detta tillfälle.
Det kan ej ursalia min föreställning att Herr Friherre Ollerllröms kända nit för Lagarnes helgd och uppfyllande, gillar min anmärkning, sä mycket mera, som jag bör göra mig den sörfälran, att den fällda utläkelsen om advocmur, ej kunnar härflyta frän annat än ett mindre wäl iakttagit pas» sande uttryck af desi ösmertygelses kraf.