Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Grövre sorters stångjärn, som är svårare att smida skall inte vara underkastade böter eller förbud till export, om de har mindre fel.
Kallbräckt eller rödbräckt stångjärn får endast säljas om tillverkaren kan visa att han fått en sådan beställning.
Allt stångjärn som skadats och brutits vid lastning och vägning får inte säljas utomlands men skall återställas ägaren till fri inrikes försäljning.
Om manufaktursmide som får exporteras, samt om ansvar för sådant smide, när det felaktigt befinnes.
Bultjärn och saltpanneplåtar får inte anses som manufaktursmide och säljas.
Finare bultjärn eller knippjärn skall vara smitt efter tolk och angivna dimensioner med jämna och hela kanter för att få säljas utomlands.
Band- och skärjärn, som skall utskeppas, skall vara av segt och gott järn och skall kunna böjas utan att brista.
Samma gäller smidda eller valsade plåtar.
De sämre används inom landet.
Utskeppningsförbud och böter med halva värdet beläggs på sådana plåtar som inte tål tvärbrytning eller har hål.
Allt manufaktursmide skall vara noga sorterat efter dimensioner.
Lupp eller hammarstål är förbjudet till utskeppning.
Om järneffekters stämpling, samt hur för bristande eller oriktig stämpling ansvaras.
Allt tackjärn skall vara stämplat med för varje masugn tillåten stämpel och varje hyttlags bistämpel.
Annars åtalas tillverkaren.
Stångjärn skall vara stämplat med brukets eller hammarens stämpel.
Gäller också saltpanneplåtar och grövre bultjärn.
Knippband och bultjärn får inte packas tyngre än 10 lispund för att inte hindra arbetet vid vågen och skall ha stämpel i varje knippa.
Plåtar skall ligga i täta och i spåntade
lådor.
På locket bränns in brukets stämpel och antalet plåtar och storlek.
På lådorna med utskottsplåtar skall står II Cl.
På spiklådorna skall stå brukets stämpel, spikens storlek, antal och vikt samt en provspik fästad utanpå lådan.
Är tackjärn, stångjärn eller manufaktursmide märkt med annan stämpel än som är tillåten för varje hytta, bruk eller manufakturverk är tillverkningen förbruten.
Stämplas det med stämpel från annat bruk eller hytta skall varan konfiskeras och böter på 16 riksdaler 32 skillingar betalas.
Om järnvräkare, deras skyldigheter och rättigheter.
Vid alla järnvågar skall för tillsyn och bedömning av järnet järnvräkare finnas.
De skall utöva sin befattning på de tider och i vågbetjäningens närvaro då in- och utbärning av järn förrättas.
De får inte bryta, böja eller vidtaga annan våldsam åtgärd.
Misstänker han osynliga fel kan han begära tillverkningen med kvarstad för att anmäla hos advokatfiskalkontoret vid Bergskollegium att utföra prov.
Han äger skyldighet att i ägarens närvaro öppna på knippor, fat, kistor och bunkar för att kontrollera att ingen felsortering är gjord.
Han skall samla alla under transporten avbrutna järnstänger och göra sig underrättad till vilken post de tillhör.
Om järneffekters besiktning, varest och hur den må ske.
Besiktningsmännen skall avge rapport till Bergskollegium.
Om järneffekters förande förbi våg.
Förs tillverkningen olovligen förbi vågar för att slippa avgifter är den förbruten.
Manufakturvaror som skadas av att ligga ute kan få förvaras utanför stadsvågen om där inte finns plats.
Om böters betalande och fördelning.
Böter för felaktiga produkter skall betalas inom en månad.
Kan man inte betala anmäler man till landshövdingen att få sälja så stor del att det täcker böterna.
Böter eller den konfiskerade varan delas mellan angivaren, bergskollegium och kronan.
Om användande av konfiskerade eller med böter belagda järneffekter.
Tackjärn som har dålig kvalitet får endast säljas till gjuterier.
Stångjärn får sedan böterna är betalda säljas inom landet.
Sker olovlig handel med smide, som för oartat ämne blivit bötfällt skall säljaren böta efter det pris som prima vara kostar.
Böterna delas mellan angivaren och kronan.
Om den ersättning, ägaren av järneffekter som konfiskerats eller med böter beläggas måtte åtnjuta.
För böter för de varor här menas njuter innehavaren ersättning om han inte tillverkat dem själv.
Kan han inte bevisa varifrån han fått dem skyller han sig själv.
Smeden är fri så snart varan är godkänd av husbonden eller bruksbetjänten.
Stockholms slott den 17 maj 1814.
Kungörelse angående förbud för införande av pulvriserad china.
Stockholm den 23 maj 1814.
All införsel av pulvriserad kina är förbjuden från den 4 maj.
Kungörelse om produktplakatets inställande i vad det rör Sveriges exporthandel.
Stockholm den 25 maj 1814.
Då det blivit nödvändigt att med beväpnad makt återbringa norska folket till känslan av sin plikt och fördel måste vi skyndsamt hemförskaffa Våra trupper från Tyskland.
För att inte skada och hindra exporthandeln måste Vi inställa verkan av författningen angående produktsplakatet.
Alla neutrala nationers fartyg får fortfarande njuta förmåner att utföra varor från svenska hamnar.
Stockholms slott den 25 maj 1814.
Henning von Strokirch hälsar.
Stockholm den 26 maj 1814.
Hinder har uppstått att få svenska domstolars stämningar i konkursmål till personer som vistas utomlands trots annonsering i utländska tidningar.
Därför har Kongl Maj: t beslutat att upphöra med den annonseringen, särskilt som andra regeringar inte uppmärksammar svenskars fordringar i utländska konkurser.
A von STROKIRCH.
Särskilda tillförordnade domare skall som tidigare insända de av dem författade domböcker till Hovrättens advokatsfiskalkontor, när de innehåller en hel årgång av underdomstolens protokoll.
Om de endast innehåller en del av dem skall han avlämna dem till ordinarie domhavanden som sänder dem med sina egna protokoll.
Inteckningsprotokoll skall dock skyndsamt insändas, då de berör allmänhetens säkerhet.
H A STROKIRCH
Kungörelse angående preskripstionstiden för fordringar, sedan 1808 och 1809 årens krig med Ryssland och Danmark.
Stockholm den 9 juni 1814.
Alla som har fordringar till kronan för leveranser, upphandlingar eller andra ersättningsanspråk för 1808 och 1809 års krigsutrustning skall inom detta år anmäla sig hos Kammarrätten.
Annars mister de sin talan.
FR TERSMEDEN.
Stockholm den 21 juni 1814.
Stridigheter mellan Konsistorium och Magistraten i Lund om gränserna för deras domsrätt i vissa fall.
Gäller rättighet att inom staden hålla bouppteckningar och arvsskiften, att ta emot testamenten och äktenskapsförord, att tillsätta förmyndare och hålla auktioner.
Nu önskar Magistraten bestämda föreskrifter.
Kongl Maj: t stadgar därför och förordnar följande: Till akademisk jurisdiktion hör de hantverkare som endast arbeta för akademien, änkor och barn, som bor kvar och inte bytt stånd, tjänstemän och betjänter, som sedan de erhållit avsked bor kvar.
Magistraterna i Uppsala och Lund får inte ta befattning med bouppteckningar och arvsskiften efter personer som lyda under akademien.
Bokauktioner och annan egendom som tillhört personer inom akademien får förrättas av akademien liksom i Uppsala.
Tjänstefolk hos personer som lyda under akademien svarar för brott och förseelser under tiden de är i tjänst inför akademiska domstolar.
Gäller även tvister med husbonden.
Stockholm den 21 juni 1814.H.
A. von STROKIRCH.
Instruktion för dess och Rikets Kammarrätt.
Rikets Kammarrätt kommer att bestå av 1 president, 2 kammarrättsråd och 5 assessorer, jämte betjäning i kansliet och advokatfiskalskontoret och revisionskontoren.
Då genom laga förfall någon ledamot är förhindrad att delta och det hindrar ärendena, kan man hos Kongl Maj: t föreslå någon person till biträde
Kammarrätten äger att uppta och avgöra: Anmärkningar vid revision av Kronans allmänna medel beräkning och indrivning samt förvaltning av utgifterna.
Besvär över kommissariaternas vid flottorna och landarmén resolutioner och redogörelser.
Tillgrepp och förskingring av uppbördsmedel.
Felaktigheter begångna av uppbördsverkets ämbets- och tjänstemän.
Tvistigheter rörande borgen för kronans uppbördsmän.
Försummelser som begåtts av städer, societeter eller bolag som fått privilegier.
Tvister mellan magistrater och borgerskap.
Fel och förbrytelser av Kammarrättens egen betjäning.
Särskilda ärenden som Kongl Maj: t kan finna nödvändigt som har gemenskap med Kammarrättens befattning.
Kammarrätten sammanträder så ofta ärendena fordrar.
Presidenten har överinseendet av ärendenas gång, så att de sköts med nit till rikets sannskyldiga nytta.
Kammarrättsråden har olika områden att bevaka.
Assessorerna har överinseende av var sitt revisionskontor.
Advokatsfiskalen är skyldig att noga bevaka kronans rätt.
Han skall erhålla alla handlingar och upplysningar han behöver för detta.
Revision av kammarrättens räkenskaper sker på 5 revisionskontor.
Dessa leds av en kommissarie.
Den som förskingrat och tagit till flykten, skall efterlysas genom offentlig stämning, som sätts på rättens dörr, och 3 gånger införs i Stockholms Posttidning samt i någon utländsk tidning.
Är hans egendom inte redan tagen i beslag skall det göras nu.
Kommer han inte tillrätta blir han ändå dömd.
För att uppmuntra kammarrätten att vara nitiska, kommer 25 % av alla medel som inflyta med anledning av gjorda anmärkningar att fördelas bland betjäningen.
Stockholms slott den 21 juni 1814.
Kungörelse om växelförbindelsernas återställande med staden Hamburg och vad, i anledning därav, iakttagas bör.
Stockholm den 29 juni 1814.
Sedan fredliga förhållanden nu råder i de flesta europeiska städer och Hamburg blivit befriat från franskt herravälde, har Vi funnit tidpunkten vara inne att de vanliga handelsförbindelserna och växelförhållanden med staden skall återupplivas.
Stockholms slott den 29 juni 1814.
Förklaring över Kongl Förordningen angående kronorusthåll den 22 februari 1749, hur förfaras bör då kronorusthåll av innehavaren å annan man transporteras.
Förordningen av den 22 februari 1749 innehåller hur man skall förfara med kronorusthåll om innehavaren dör och hemmanet övergår till skyld man eller avlägsen släkting.
Landshövdingen tillkännager i häradet att rusthållet blivit ledigt.
De som är intresserade skall efter uppläsningen från predikstolen anmäla sig.
Rusthållarens barn och arvingar ända till syskonbarn har rätt att lösa sådan rustningsrättighet.
Kungörelse angående Ostindiska kompaniets upplösning, och handeln på Ostindien öppnande för var och en som vill delta.
Stockholm den 6 juli 1814 Direktionen för Ostindiska kompaniet har begärt att få upphöra med kompaniets oktroj och återlämna privilegiet från 3 mars 1806.
Vi vill i nåder förordna att det nu är fritt för vem som vill att handla och upplägga nederlag med ostindiska varor i städer som njuter nederlagsrätt.
Tullavgift kommer att kvarstå efter av Oss beräknad taxa Stockholm den 6 juli 1814.
Taxa varefter tullavgifter för ostindiska varor, som i riket inkomma och så kvarbliva, kommer att beräknas och erläggas.
Stockholm den 6 juli 1814.
Varor som uppräknas och tullavgifter är bl a: Arrak, bomullslärfter, kattuner, borax, kanel, kardemumma, ingefära, peppar, pärlemor, porslin, rabarber, risgryn, sagogryn, sidentyger, tafter, silke, skinn, snörrottingar, soya, spanska rör och käppar, stjärnanis, tamarind, tenn, många olika sorters te.
Underrättelser om vad härvid bör iakttagas.
Beräkningar hur olika tulltaxor skall beräknas på tillåtna och otillåtna varor.
Kungörelse angående den under dess resa till Västra delen av riket tillförordnade regering.
Stockholms slott den 13 juli 1814.
Vi ärnar för Vår hälsa företaga en resa till Västra delen av riket.
Kronprinsen är gången i fält och kan inte leda riksstyrelsen i huvudstaden.
För att inte ärenden skall hindras under Vår resa förordnas 4 ledamöter av Vårt statsråd, nämligen Justitie Statsminister greve Fredric Gyllenborg, Rikets Herrar friherre Mathias Rosenblad, herr Claes Fleming, samt friherre Carl Lagerbring.
Vi bjuder ämbetmän och undersåtar att lyda och verkställa denna tillförordnade regerings beslut.
Cirkulärbrev till samtliga befallningshavare angående försegling av trädbröst till brännvinspannor.
Stockholm den 25 juli 1814.
Olägenheter drabbar allmogen och villrådighet domare då de förseglade brännvinspannornas lock eller bröst är av trä.
De är inte förseglade och så enkla att allmogen själv kan slå ihop dem av ett par bräder och göra ett hål i mitten.
Flera har blivit bötfällda för att de haft dessa lock.
De är nu tillåtna.
Stockholm den 17 augusti 1814.
Då någon begärt ersättning för skjutsning, men tvist har uppstått på grund av att den skjutsande inte utfört tjänsten i tid, har förordnats att detta är tjänstefel och skall behandlas som kriminell handling och inte som tvistemål.
Kungörelse angående en obehindrad spannmålsutförsel till norska hamnar; Stockholms slott den 29 augusti 1814.
Till följd av Vår faderliga omtanke, som utgör grunden för Vårt tänkesätt mot alla undersåtar och särskilt i anseende till de i Norge timade förändringarna vill Vi genast öppna möjligheten till delaktighet av de fördelar som de båda rikenas förening skall medföra.
Vi har därför beslutat att all slags spannmål, antingen den är svensk eller i nederlag liggande liksom jordfrukter av alla slag får obehindrat utföras till norska hamnar.
En lika förmån är att förvänta för den spannmål som införes till de av svenska trupper där besatta orter.
Stockholms slott den 29 augusti 1814 GYLLENBORG, ROSENBLAD, FLEMING, LAGERBRING.
Kungörelse om tillåtelse till brännvinsbränning.
Stockholms slott den 14 september 1814.
Då skörden blivit god är Vi betänkte på att tillåta Våra trogna undersåtar tillverkningsfrihet i anseende till husbehovsbränning, vilken genom författningarna är medgiven, men som genom de föregående årens felslagna årsväxt Vi nödgats dels förbjuda och dels inskränka.
Då Vi ännu inte vet den exakta avkastningen bör Vi inte medgiva tillverkningen för längre tid än detta år.
Från och med 15 oktober till årets slut är det alltså tillåtet att husbehovsbränna.
Cirkulärbrev till samtliga befallningshavare angående, vad till verkställigheten av den, rörande brännvinsbränningen, under den 9 oktober 1812 utgivna författning, bör iakttagas.
Stockholm den 27 september 1814.
På frågan om rätta tydningen av förordningen av den 4 november 1812 rörande brännvinsbränning förklaras att de som inte har tillåtelse att bränna ej heller skall ha redskap även om de är förseglade.
Dock skall inte den som vid tidigare tillåtelser förvärvat redskap och nu inte kunnat avyttra dem dömas om redskapen har rätt rymd och förseglingen är obruten.
O E LAGERHEIM.
Kungörelse angående anstånd till innevarande års slut, med försäljning av den i Kongl Maj: ts Påbud av den 14 juli förra året omförmälde brännvinsredskap.
De personer, som under obruten försegling bibehållit sin enligt förra författningarna tillåtna, men efter den närvarande för dem obrukbara redskapen fått uppskov med två månader för att avyttra dem.
Nu blev det 6 veckors tillstånd att bränna och således kan man inte hitta köpare till dessa överflödiga redskap, så tillåts ytterligare anstånd till årets slut.
Kungörelse angående ansvarighet för dem, som avsagt sig brännvins bruk, men likväl sig därav begagnar, samt för underlåtenhet, eller felaktig uppgift av vissa i bevillningsstadgan påbjudna överflödsartiklar.
Stockholm den 10 oktober 1814.
Det finns inget ansvar för den som avsäger sig brännvin, för att slippa betala konsumtionsavgiften på 12 skillingar per person, men lika fullt begagnar brännvin.
Finner Utskottet af dessa protokoll, att någon Stats-Rådets Ledamot, eller någon för tillfället förordnad Föredragande, eller den Embetsman, som i Commando-mål Konungen råd gifwit, uppenbarligen handlat emot Rikets Grundlag eller allmän Lag, eller tillstyrkt någon öfwerträdelse deraf, eller underlåtit att göra föreställningar emot sådana öfwerträdelser, eller dem wållat och befrämjat genom uppsåtligt fördöljande af någon upplysning, eller hafwer den Föredragande underlåtit att, i de fall, som 38 § af denna Regerings-Form förutsätter, sin kontrasignation å ett Konungens beslut wägra, då skall Constitutions-Utskottet ställa en sådan under tilltal af Justitie-Ombudsmannen inför Riks-Rätten, hwaruti, i stället för Stats-Råd, Fyra de äldsta Justitie-Råd i dessa fall komma att säte taga, och gånge härmed som i 101 och 102 §§ om tilltal emot Högsta Domstolen föreskrifwes.
Då Stats-Rådets Ledamöter eller Konungens Rådgifware i Commando-mål finnas hafwa, på sätt ofwanberördt är, gjort sig till answar skyldige, döme dem Riks-Rätten efter allmän Lag och den särskilda Författning, som till bestämmande af sådant answar utaf Konungen och Riksens Ständer fastställd warder.
1865-66: Finner Utskottet af dessa Protokoll, att någon Stats-Rådets Ledamot, eller någon för tillfället förordnad Föredragande, eller den Embetsman, som i Commando-mål Konungen råd gifwit, uppenbarligen handlat emot Rikets Grundlag eller allmän Lag, eller tillstyrkt någon öfwerträdelse deraf, eller underlåtit att göra föreställningar emot sådan öfwerträdelse, eller den wållat och befrämjat genom uppsåtligt fördöljande af någon upplysning, eller att den Föredragande underlåtit att, i de fall, som 38 § af denna Regerings-Form förutsätter, sin contrasignation å ett Konungens beslut wägra, då skall Constitutions-Utskottet ställa en sådan under tilltal af Justitie-Ombudsmannen inför Riks-Rätten, hwaruti, i stället för Stats-Råd, Fyra de äldsta Justitie-Råd i dessa fall komma att säte taga, och gånge härmed som i 101 och 102 §§ om tilltal emot Högsta Domstolen föreskrifwes.
Statsrådet skall bestå af elfva ledamöter, bland hvilka Konungen utnämne en att vara Statsminister och Statsrådets främste ledamot.
Dessa ega att alla i Statsrådet förekommande ärenden öfvervara.
§ 54.
Ingen prins av det konungsliga huset, det vare sig kronprins, arvfurste eller furste, må gifta sig, med mindre Konungen, sedan statsrådets tankar inhämtats, därtill lämnat samtycke.
§ 97.
1809: Denne Riksens Ständers Justitiä-Ombudsman wäljes af Riksens Ständer genom Electorer, til et lika antal af hwarje Stånd nämnde.
Sedan ibland desse Electorer en genom lottning utgått, skola de öfrige samfält och icke efter Stånd, först medelst slutne Sedlar hwar för sig upgifwa den Man, som de finna böra komma under omröstning.
Falla derwid Rösterne til mera än hälften af de röstande Electorernes antal på en man, ware han behörigen wald.
Äro åter Rösterne så delade emellan flere, at en sådan full pluralitet för någon icke äger rum, anställes ny votering med slutna Sedlar til antagande af den, som de fleste Rösterne erhållit, eller om han icke antages, af den som näst efter honom utaf de fleste Electorer blifwit kallad, och så widare.
Enär någon af de, i denna ordning under omröstning stälde, blifwit af Electorernes pluralitet antagen, uphöre walförrättningen och warde han af Riksens Ständer til Embetet förordnad.
1: o Riksdagen representerar svenska folket.
Riksdagen består av trehundrafemtio ledamöter.
Ledamöterna utses genom val för tre år (ordinarie val) på sätt riksdagsordningen och särskild av Konungen och riksdagen gemensamt stiftad lag stadga.
För ledamöterna finnas ersättare.
I kraft av denna grundlag skall riksdagen sammankomma varje år den 10 januari, eller, om helgdag då inträffar, dagen därefter.
När nyval hållits på grund av förordnande enligt 108 §, skall den nyvalda riksdagen sammanträda inom tre månader från förordnandet å tid som Konungen bestämmer.
Om riksdagens sessioner och om rätt för Konungen eller visst antal av riksdagens ledamöter att vinna riksdagens inkallande under tid, då riksdagssession ej pågår, stadgas i 2 § riksdagsordningen.
Riksens Ständers Bank förblifwer hädanefter, som den hittills warit, under Riksens Ständers egen Garantie och Wård, så att den ostörd må förwaltas af de Fullmäktige, hwarje Stånd dertill förordnar, efter de Ordningar, Stadgar och Reglementen, hwilka redan gjorda äro eller widare af Riksens Ständer göras kunna.
Riksens Ständer allena ega rätt att genom Banken utgifwa Sedlar, som för mynt i Riket må erkännas.
Svensk författningssamling 1810 Låssa kyrkas arkiv.
18 januari - 29 juni 1810
Kungörelse angående förändring av det, uti Kongl Stadgan om Concurser den 28 juni 1798, föreskrivna edsformulär, till bestyrkande av fordringar, som i Concurser bevakas.
Stockholm den 18 januari 1810.
Det gamla formuläret för avträdes, förmåns, boskillnads och urarva mål har visat sig vara otillräckligt, varför rikets ständer anhållit att ett nytt antages.
Då Vi gillar deras förslag skall det allmänt kungöras.
Stockholms slott den 18 januari 1810.
Kungörelse angående förändring av det, i Kungl Stadgan om konkurser den 28 juni 1798, föreskrivna edsformulär, till bestyrkande av fordringar, som i konkurser bevakas.
Rikets ständer ha andragit att det edsformulär som Kungl Stadgan om avträdes-, förmåns-, boskillnads- och urarva mål föreskrevs den 28 juni 1798, som gäller bevakning av fordringar inte är lämpligt utan ett nytt bör antagas.
Formuleringen redovisas och antages.
Fredsfördrag mellan kungen av Sverige och fransmännens kejsare, kungen av Italien, Renförbundets beskyddare samt medlare av Schweissiska confedreationen.
Avhandlat och slutet i Paris den 6 januari 1810 och ratificerat i Stockholm den 2 februari och i Paris den 21 januari 1810.
Vi, Carl har med fransmännens kejsare, Napoleon I, beslutat att genom en uppriktig och beständig fred göra slut på det olyckliga kriget Våra länder emellan.
Vi har som ombud utnämnt greve Hans Henric von Essen och friherre Gustaf Lagerbjelke för Sverige.
Fransmännens ombud är Herr Johan Baptist Nompere.
Art I.
Det skall hädanefter vara fred mellan Sverige och Frankrike.
Art II.
Detta fredstraktat är gemensamt för konungarna av Spanien och Indien, båda Cecilierna, Holland och Rehnförbundet.
Art III.
Kungen av Sverige antar helt kontinentalsystemet och stänger sina hamnar för England.
Inga engelska varor får införas, undantaget salt.
Art IV.
Kejsaren ger Sverige, Svenska Pommern och Rügen.
Alla kontributioner upphör och Pommern skall vara utrymt inom 20 dagar och Rügen inom 25.
Art V. Kungen av Sverige erkänner de donationer som gjorts av kejsaren i de nu återställda länderna.
Egendomen skall fritt kunna njutas utan inskränkningar av dem som fått donationen.
Art VI.
Kejsaren samtycker till att återställa de svenska fartyg, som blivit förvandlade till statens egendom, samt de varor som finns ombord.
Art VIII.
Handelsrelationerna skall återställas, som de var innan kriget och Frankrike skall ha rätt till nederlagsplats i Göteborg.
Art IX.
Alla krigsfångar skall i massa återställas senast inom 3 månader.
Art X. Ratificeringen av fredsfördraget skall ske i Paris inom 50 dagar helst tidigare.
Undertecknat von Essen, Lagerbjelke och greven av Champagny.
Vi vill detta fredsfördrag gilla med alla dess artiklar och punkter och lovar och förbinder Oss att uppfylla och fullborda fördraget.
Vi har med egen hand undertecknat i Stockholm den 2 februari 1810.
Vi har sett och granskat den traktat, som blivit avhandlad i Paris den 6 januari 1810 och undertecknad av Herr Johan Baptist Nompere, greve av Champagny och von Essen och Lagerbjelke från Sverige vilka med fullmakt varit försedda.
Vi gillar förenämnde traktat i alla delar och förklarar den antagen och lovar att den oryggligen skall efterlevas.
Med egen hand undertecknad i Paris den 21 januari 1810.
Hans Kungl Höghets Prins Christian August av Schlesswig- Hollstein- Sonderburg- Augustenburg försäkran till Svea rikets ständer sedan hans Kongl Höghet genom deras val och förening blivit förklarad för Svea rikets kronprins.
Sedan Svea rikets ständer genom fritt val och upprättad valakt av den 28 augusti 1809 utkorat och förklarat oss som kronprins att efter Carl XIII: des död tillträda regering och styra landet.
Detta efter den regeringsform som antogs den 6 juni 1809, andra grundlagar och allmänna lagar och stadgar.
Våra bröstarvingar har rättighet till svenska tronen efter oss enligt den successionsordning som upprättades den 18 december 1809.
Alltså mottager Vi med uppriktig erkänsla och ära och försäkrar att Vårt oryggliga beslut är att alltid efter Vår yttersta förmåga svara på det sätt ett fritt land har rätt att fordra.
1: o Utlovar Vi att förbliva vid den rena evangeliska läran samt att uppfostra Våra bröstarvingar i densamma.
2: o Vi skall med kärlek och vördnad ära och lyda Vår nu regerande konung, Carl XIII, och som hans första undersåte vara honom huld och trogen.
3: o Vi skall vid val av gemål, följa det som står i regeringsformen.
Vi skall inte utan kungens vetskap och tillstånd vistas längre eller kortare tid utanför riket.