Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då man gör en jemförelse emellan dessa afgifter i 1835 års författning och förevarande förslag, så finner man att beloppet af chartse-sig.- afgiften blifvit förhöjdt i Utskrs förslag emot hvad den var i i835 års förordning, för Adels-bref ifrån 70 r:dr till 100 r:dr „ Friherre-bref „ i5o ,, ,, 200 „ „ Grefve-bref „ 3oo ,, „ 4°° » „ Öppna bref, hvarigenom några i nåder tilläggas de förmåner, hederstitlar och företrädesrättigheter framför andra undersåter, som Hrr Riksens Råd af ålder tillerkände blifvit „ 258: 16. „ 5oo „ „
Riddare- och commendeursbref af Vår Seraphimer-or den 45: — ,, 100 „ „ Commendeurs-bref af K Svärds-ordens Stora b „ ,, af K. Svärds-orden . . A „ ,, af K.
Nordstjerne-orden. . 22: 24- » ^o: — ,, „ af K. Wasa-orden . . .J „ Riddare-bref af Konung Carl D:o af K. Wasa-ordens . dito dito XIIRs-orden 48 Don 3 Mars f. m. för Riddare-bref afK.
Svärds-orden j ,, Öppna bref för riddare ocbf ledamöter af K.
Nordst jer-' ifrån 6 i: dr lill i5 r:dr. ne-orden I „ D:o af K. Wasa-orden . .)
Dessa förhöjningar äro så betydliga, alt jag tror, att, äfven om man anser det vara rätt att med beskattning belägga K. nådebevisningar till förtjensten, måste R. o. Ad. likväl finna, att de böra nedsättas, och jag föreslår derföre alt i sådan händelse stadgandena i i835 års förordn. må blifva bibehållna.
Då detta ärende sista gången här förevar, tog jag mig friheten fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet på felaktigheten af den princip, att R.
St. skulle äga i sin makt att försvåra utöfningen af de pran-ogativer, som K. M. i Reg.F.n har sig tillagda.
Det var för principen, som jag talade då, och det är för den, som jag äfven nu talar och begär att få afslag på detta betänk, eller åtminstone bifall till fortfarande af hvad som hittills varit gällande.
Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s förslag.
Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg de ifra— gavar. handlingarna böra vara fria från all afgift för stämpladt papper.
Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg att i detta afseende i835 års stadganden borde bibehållas oförändrade.
Hr Landtm, förnyade derefter sin propos. till bifall å Utsk:s förslag.
Då Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna att nej öfverröstat ja, begärde Hr Munck af Rosenschöld, Nils Rudolph, votering.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att nu förekomme att bestämma hvilken mening, som borde blifva contra-proposition.
Jag begärde Hr Landtnäs framställning till R. o. Ad. om att afgifter måtte komma att upphöra; men då jag tyckt mig höra att denna propos. temmeligen enhälligt - Den 3 Mars f. m. 49 ligt blifvit besvarad med nej, så får jag vördsamt anhålla att contia-propos. mätte blifva på i833 års taxa.
Upplästes till justering och godkändes följande voler:s pi oposition.
Den som bifaller Beyilln.Utskts förslag i afseende på den del af 5 §:n, som innefattas å 5:te sidan af betänk.
N:o 35, voterar >i,; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, anser R. o. Ad., att de i detta afseende uti 1835 års författning intagna afgiftsbeslämmelser böra bibehållas.
Efter voteringens slut, befunuos rösterna hafva utfallit, sorn följer:
Jag begärde synnerligast votering, emedan Frih. Boye, Ludvig, genom sin begäran om votering innan llr Frih. o. Landtm, tillkännagifvit huru Hr Frih. o. Landtm, uppfattat R. o. Adis svar på den framställda proposm, sökte på förhand fournera beslutet.
Jag medgifver visserligen, att om man anser det vara ett vigtigt ändamål att vinna, att Regeringen må kunna låta undenes sol skina ulan återvändo, att den ej behöfver vara så nogräknad med Seraphin! och Cherubina med de (lera, utan att den må kunna rätt frikostigt med båda händer utösa de uti den nu afgjorda §:n omnämnda utmärkelser och värdigheter, att det då vore bäst att icke blott låta dem vara befriade från alla afgifter, utan till och med låta dem vara åtföljda af särskildta honorarier.
Ty man lärer hafva funnit, att Svenska nationen är så litet begifven på stjernkikeri, att snart ingen lärer vilja emottaga dem för intet.
Den lärer tro det vara bäst, att låta stjernorna pryda himmelen och förtjensterna mannen.
Med den frikostighet vederbörande i denna väg hittills iakttagit kunde det hända, väl icke att himlen blefve tom på stjerner, men att våra nordstjernebärare och öfrige, försedde med himlens sinnebilder, blefvo lika stationära på förtjensternas bana, som den stjerna, hvars sinnebild de bära, är stationär på himlen; kanske detta utmärkelsetecken någon gång kunde kumma att betyda, att de voro lika långt på afvägar derifrån, som deras stjerna från himlen.
Hr Lefren Joli.
De skäligen oskickliga ord, som den siste talaren nu använde, föranleda mig att nämna, det jag tror tvertom, att de äro ganska få inom vårt fädernesland, som för särskild betalning gå tillhanda med sådana utmärkelsers anskaffande. 21 II. 7 5o Den 3 Mars f. m.
Hr Munck a f Ro s e ns eli ö 1 d :
De skäligen skickliga ord, som den siste värde talaren yttrat, hafva styrkt mig i miu tro.
Utskottets yttrande a n g: d e Gr!
Gyldenstolpes motion, samt förslag i betänk.
JV:o 35, a n g: d e c liar te ring af constitutorial för underbefäl och manskap vid militär-kustbevaknings-corpsen, och i utlåt. K: o 4o, angide charter ing af constitutorial för underbefäl vid telegrafcorpsen.
Dessa yttranden och förslag biföllos.
Såsom till 5 §:n hörande föredrogs nu äfven 7 punkte 11 i utlåt.
JN : o 40.
Jag har tagit mig friheten att begära uppläsning af detta yttrande af Utsk., i anleda, af min gjorda reservation, och anhåller ödmjukast att få framställa de skäl, hvarå jag önskade alt R. o. Ad. ville fästa uppmärksamhet.
Jag tror, att den förändrade redactionen skulle medföra verklig fördel.
Då nu fullmakter till karaktersvärdiglieter å civila tjenster utfärdas, utgår chartae-sig.-afgiflen efter en uträkning af medlet af hvad de ordinarie civile tjenstemunnen af samma värdighet åtnjuta i lön.
Som dessa löner förhålla sig ganska olika och ej stå i förhållande till den värdighet, som tjensteinännen åtnjuta; så uppkommer genom delta beräkningssätt ganska stora anomalier.
Så t. ex. får den, som erhåller en lagmanstitel med Iromans värdighet, betala efter ett vida lägre medelbelopp, än den som får en troljenare-värdighet med landssecreterare-titel, af det skäl att medelbeloppet af lagmanslönerna är vida mindre än medelbeloppet af landssecreterarelönerna.
Då nu en sådan karaktersvärdighet ej medför något annat företräde, än en rang, och rangen inom militären i allmänhet tages till grund för rangberäkning, och då derjemte beräkningen af militärens rang står i samma förhållande, som deras löner, i stigande eller fallande; så skulle jag tro, alt den civila värdighet, som i rang motsvarar en viss militär-värdighet, borde betalas med samma afgift, hvarmed den sednare betalas.
Detta förslag tager jag mig friheten att göra, för att såmedelst undanrödja den villrådighet rörrde chartans belopp, som ofta äger rum, då civil värdighet utdelas , och hvilken ej skulle kunna äga rum om chartan beräknades efter samma grund, som inom militären.
Det är i afseende på det förhållande, hvaruti en civil värdighet står till en militärisk, som jag tror att den af mig föreslagna redaetion skall medföra bestämd fördel och säker beräkningsgrund, hvarföre jag får hos Hr Frih. o. Landtm, begära propos. derpå.
Så vida jag hört hvad Hr Prytz anfört, så anser jag det vara ganska riktigt.
Dan 3 Mars f. m 5i Om man vill beräkna afgifterna för fullmakter pä verkliga tjenster efter den verkliga löneinkomsten, så bar det visserligen skäl för sig.
Men att beräkna afgiften för karaktersfullmakler efter löner, som de befullmäktigade icke erhålla, är så mycket oriktigare, sorn det finnes ringare befattningar, t. ex. häradshöfdingars, för hvilka inkomsterna äro större än för ett Justitieråd.
Således skulle en person, som erhölle fullmakt på förstnämnda titel , komma att erlägga större afgiTter, än den, som finge Justilierådsvärdighet.
Detta vore olämpligt, hvadan jag tillstyrker, att R. o. Ad. ville godkänna Hr Prytz’s förslag.
Efter framställda och förnyade propos:r dels till bifall å IJtsk.vs yttrande, dels till bifall å Hr Prylz’s förslag, blef detta sistnämnda slutligen af R. o. Ad. anlaget.
Jag vet ej, om jag skall anse detta förslag fullkomligen väl genomfördt.
Jag ber Hr Prytz sjelf genomse det stycke, som i gamla förordningen kommer näst efter det stycke, som han nu anmärkt.
Jag tror, alt han då skall finna en motsägelse deremellan och det följande stycket Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att, sedan R. o. Ad. redan fattat sitt beslut, någon discussion i det afsecndet icke mera borde äga rum.
Hr Prytz; Jag skall ej vidare discutera ämnet, men utber mig att få hänvisa Gr.
Mörner till min reservation, som innefattar, att blott i mom. å pag 21 i 1835 års chnrtaa-sig. -förordn. bör förändras, och jag har ej begärt någon förändring af det näst derefter följande moni., emedan det dels icke slår i direct samband med det föregående, dels ganska sällan kommer alt tillämpas och således är af mindre vigt.
Utskottets förslag a n g : d e införande i 6 §:n af ett stadgande om befrielse från stämpladt papper för a f s k r i f t e r, so 111 för ”historiska och ö f”riga vetenskapliga upplysningar ur
Rik säre hi”ve t meddelas.’’ Bifölls.
Då nu skulle föredragas Utsk:s yttrande rör:de befrielse under vissa förhållanden från stämpladt papper för Riksg.contoret, anmälde sig Gr.
Mörner och yttrade : Lii betänk.
N:o 4«, pag. 7, slår under 8:0 ett tillägg, nemi. ”beskrifningar öfver geometriska chartor,’’ hvilket tyckes böra omedelbart följa efter det nu föredragna tillstyrkandet.
Om jag ej höft miste, så upplästes först den §, sora innefattar, alt ”afskrifter, sorn för historiska och öfriga vetten”skapliga upplysningar ur
Riksarchivet meddelas,’’ böra vara befriade ifrån denna afgift.
Derefter koni Hr Prytz’s för - Den 3 Mars f. m. slag, och nu återstår i betänk.
N:o 4° j pag. y, det raum., som handlar om "Beskrifningar öfver geometriska chartor,” med tillstyrkande att äfven de måtte ifrån afgifter befrias.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att R. o. Ad. torde finna Gr.
Mörners anmärka, vara ganska riktig, enär bokstafsordning i denna § borde tjena till rättelse.
I anledn. häraf föredrogs nu 8:de punkten i utlåt.
Ridd.Sccret. tillkännagaf, alt under den nyss verkställda voteringen prot.utdr. ankommit från BorgareSt.
, af innehåll att Ståndet godkänt betänk.
N:o 35, med förändringar och tillagg enligt utlåt.
N:o 4o, endast med undantag af del sednare utlåt:s 8:de punkt, hvilken blifvit afslagen.
Det är egentligen utgående ifrån den princip, att jag önskade, att alla de i denna § upptagna titlar skulle alldeles befrias ifrån chnrtaesig. -afgifter, som jag uppträder; men det är äfven för att derigenom förekomma en oordning, som nu verkligen förefinnes, nemi. att då ingen föreskrift är gifven, så taxeras efter behag alla i detta moni. upptagna handlingar.
Sålunda finnas här ej upptagna i i835 års förordn. de handlingar, som af landtmätare expedieras.
Till följe af denna obestämdhet, skrifva landtmätare nu samma sak ömsom på 3, 4, 5 och 6 sk:s chartor.
Det vore en bestämmelse i den vägen, som jag önskade, och det var också derföre som jag, i likhet med Utskrs hemställan i betänk.
JV:o 35, hade önskat, att vid slutet af den i 4 §:n 1 morn. förekommande första afdelning, orden ''äfvensom landtmätare” hade blifvit tillagda.
Enligt R. o. Ad:s beslut har detta ej skett och således qvarstår samma förhållande som förut.
Då här nu föreslås att beskrifningar öfver geometriska chartor skola vara undantagna, och dä Utsk. utgått ifrån den synpunkten, att dessa förrättningar, sorn nog ändock i sig sjelfva äro kostsamma, måtte befrias ifrån ytterligare afgifter, så tager jag mig friheten föreslå, att, till undanrödjande af all ovisshet i detta afseende, elter orden "beskrifningar öfver geo"inetfiska chartor,” mätte tilläggas jemte öfriga af landtmätare expedierade handlingar.
Jag skulle ej hafva gjort detta förslag, om icke under nuvar. förhållande, då inga föreskrifter i detta afseende äro gifna, så stora missbruk ägde rum derigenom, att landtmätare taxera dessa handlingar efter godtycke och skinna allmogen.
Skulle mitt förslag ej antagas, så får jag anhålla, att det blir bestämdt huru högt dessa handlingar skola charteras, så att det åtminstone ej må hero på landtmätärens godtycke.
Jag instämmer med den sista värda talaren, och anhåller 0111 den propus., som han yrkat.
Då Den 3 Mars f. m.
53 man vet att missbruk iljqt rum, sa synes detta vara ett skäl att bestämma huru förhållandet för framtiden bör blifva, och då R. o. Ad., likasom de öfriga Stånden, beslutat, att detta tillägg ej skall göras; så tyckes detta innefatta ett prasjudicat derför att sådana handlingar böra från charttesig. -afgifter vara befriade.
Jag ser således intet skäl, hvarför man skulle utesluta detta stadgande, och på sådan grund anhåller jag om bifall till den af Gr.
Posse yrkade proposition.
Uppå derefter framställda propos;r beslöt R. o. Ad. att bifalla Utsk:s förslag med det af Gr.
Posse yrkade tillägg, hvarigenom redactionen skulle blifva följande: ’’Beskrifnin”gar öfver geometriska chartor jemte öfriga af landtmätare "expedierade handlingar."
Utskottets yttranden och förslag i öfrigt a n g:d e 6 §:n, samt angtde 9 och 10 §§:na godkändes och bi föl los.
Utskottets yttrande ang:de it, 14 och 17 §§: na.
På begäran af Hr von Hartmansdorff upplästes Hr Edenhjelms betänk.
N:o 35 åtföljande reservation.
Jag skulle önska, lika med Utsk., att säkrare controller iakttoges i afseende på uppbörden af stämplade pappersafgiften ; men jag anser alltför äfventyrligt att befria domare från skyldigheten att vid tingstället hålla allmogen chartor tillhanda. lJA man ej kan ålägga någon annan, att vara charlse-sig.-försäljare, så befarar jag, alt man på många ställen blefve utan sådan försäljning.
Om då häradshöfdingen ej vore skyldig att hålla allmänheten chartor tillhanda, huru skulle allmogen sig bete?
Jag fruktar således att det föreslagna stadgandet skulle vålla mera olägenhet, än medföra gagn, hvadan jag detsamma alstyrker.
Om, på de skäl, som äro anförda af Hr Edenhjelm i dess reservation, och nu af Ur von Hartmans dorff, R. o. Ad. skulle finna för godt alt ogilla Utsk:s förslag om ett tillägg till 17 §:ns zjJde punkt, lör.de särskilda chartae-sig.-försäljningsmäns tillsättande på landel, så bladet en oundgänglig nödvändighet, om chartor hädanefter skola finnas på landet, att icke heller gilla den förändring af samma §:s usta punkt, som Utsk. föreslagit må komma att äga rum, utan då måste detta mom. oförändradt qvarstå, ty i annat fall, o tu man borttager Utsk:s förslag, alt särskilde charlae-sig.-försäljningsmän skola tillhandahålla allmogen stämpladt papper, men gillar den föreslagna ändringen af redactionen i §:ns lista inom.; så kommer chartaeförsäljning vid ling och andra förrältningsställen på landet att upphöra, hvilket hvarken varit Utsk:s eller kan vara 54 D c n 3 M a r s f. m. någon annons mening.
Jag får äfven fästa uppmärksamheten på nödvändigheten att det åliggande, som innefattas i sisla meningen af i i §:ns 3:dje morn., då denna mening nu föreslås att utgå, blir öfverflyttadt på de personer, som till chartse-sig.-försäljningsmän förordnas.
Då denna sak förra gången förevar, så uppgafs det, att betydliga försnillningar af chartse-sig.- medel ägt rum.
Det lärer isynnerhet vara köpe-, bytes- och gåfvobref, som gifva tillfälle till sådana försnillningar.
Det har varit svårt att finna något correctiv deremot, och de, som hafva klandrat det nuvar. förhållandet, hafva ej gittat utfinna något sätt att förekomma dessa missbruk.
Om man antager Utsk:s förslag, så ti or jag, att derigenom åtminstone ingen skada kan inträffa; ty derest ej någon annan försäljningsman erhålles, så kan man alltid uppdraga denna befattning åt länsmannen, som i alla fall skall vara närvar., och i värsta fall kan man vända sig till häradshöfdingen, för att få den charta man behöfver.
Dessa förhållanden synas visserligen ej vara lätta att controllera, men detta är likväl ett försök dertill, som åtminstone är fullkomligt oskadligt.
Såsom saken nu förhåller sig, bär häradshöfdingen rättighet de facto, att utan lagbrott emottaga ocharterade handlingar, ehuru förlattningen säger, att de skola vara charterade, hvilket i min tanke är det rätta.
Jag har hört af sakkunnig person uppgifvas, att omkring 5o,ooo r:dr troligen genom denna förändring skulle kunna vinnas, och jag tror derföre, att ett försök skulle löna sig.
I händelse saken ej skulle låta sig göra, så kan man återgå till det gamla, och förordna häradshöfdingarne till chartaesig. -försäljningsmän.
Försöket torde väl utvisa, alt saken ej är så orimlig, sorn man här föreställer sig; åtminstone liar jag ej kunnat finna tillräckliga skäl vara anförda deremot, utan endast lösa suppositioner.
Jag anhåller om bifall till Utsk:s förslag, helst detsamma redan är bifallet af JiondeSt., der mycken sakkännedom i denna fråga säkerligen finnes.
Det vore visserligen en stor lättnad i domarens göromål, om han, såsom Utsk. föreslagit, blefve befriad ifrån skyldigheten alt hålla rättssökande chartor tillhanda, men jag betviflar, att det förslag, som Utsk. i sådant afseende afgifvit, är verkställbar!.
För min del anser jag mig således ej kunna detsamma biträda.
En värd ledamot, som nyss före mig yttrat sig, bar påstått, att den föreslagna åtgärden vore nödvändig, för att hindra de försnillningar af chartas-sig.-medel, som ägt rum.
Jag vill ej bestrida, att det beklagligen finnes exempel på sådana försnillningar, men dessa liro lyckligtvis dock högst sällsynta, och aldraminst tror jag, att sådant underslef kan Den 3 M a r t f. m. 55 existera med köpe-, gåfvo- och bytesbref, som talaren upp gifvit, ty det beror naturligtvis i sådana fall alltid på parten sjelf att controllera charteringen å dessa, och att, i händelse densamma finnes oriktig, sådant anmärka och vägra erläggande af lösen för en sådan handling, innan densamma är behörigen eharterad, hvarföre jag ej kan anse denna uppgift innebära något skäl till förslagets antagande.
Äfvenledes har den värde ledamoten påstått, att domaren skulle kunna göra en sådan försnillning, hvarom han behagat orda, utan alt något ansvar derå följde.
Jag tager mig friheten fästa den värde ledamotens uppmärksamhet derpå, att allmänna lagen bestämmer ett ganska strängt ansvar för en sådan förbrytelse, nemi. ej mindre än lill och med tjenstens förlust.
Hr Lil I jenstol pe, Axel Fredr.:
Jag är hufvudsakligen förekommen af Hr Palmcrantz; ty det var Gr.
Mörners yttrande, som gaf mig anledn. att begära ordet.
Hr Grefven behagade yttra, att förra gången, då betänk, förevax’, hade flere talare uppgifvit, hurusom försnillningar, isynnerhet på landet, ägt rum, och jag förmodar alt han med detta yttrande åsyftar häradshöfdingen* på landet.
Jag vill deremot erinra mig, att vid samma tillfälle äfven ganska många talare sökte vederlägga den uppgift, som Gr.
Mörner nu omnämnt, och hänvisar i öfrigt till hvad Hr Palmcrantz i detta afseende yttrat.
Jag betviflai- nästan, att någon försnillning i detta afseende bör kunna äga rum; och, instämmande med Hr von Hartmansdorff, i afseende å det äfventyxliga att vilja borttaga från domaren skyldigheten af att hålla allmogen chartor tillhanda vid tingsstället, förenar jag mig således med honom i begäran om afslag på denna punkt af betänkandet.
För min del vill jag på intet vis ingå i något bedömmande af huruvida försnillningar agt rum eller ej, ty detta är ett förhållande, som man gerna afhållen sig ifrån att vidröra.
Om försnillningar äro möjliga, så är det redan ett skäl att söka åstadkomma en controll deremot.
För min del tror jag ej, att de svårigheter, som man har förespeglat för verkställigheten af Utskrs förslag, skola komma att uppstå.
Inom alla län finnas nödige chartoe-sig.-försäljare, och för dem blir det en stor fördel, att genom ombud få öfvertaga chartaeförsäljningen vid tingsställena.
Alltså får jag för min del tillstyrka bifall till Utsk:s förslag i detta afseende. Gr.
Två talare hafva apostropherat mig, och jag skall helt kort upptaga deras yttranden lill vederläggning.
De lära ej kunna vederlägga det factiska förhållandet, att åtminstone en häradshöfding har blifvit suspendeiad för sådana försnillningar.
Jag skulle kunna anföra flera exempel, men jag vill afhålla mig derifrån, och hänvisar endast 56 Den 3 Mars f. m. till det prot., som sist fördes i delta mål, samt de deruti uppgifna facta.
Hvad angår att köpe-, bytes- och gåfvobref skulle vara de handlingar, hvarå chartse-sig.-afgiflen vanligen försnillas, får jag anmärka, att, såsom jag af sakkunriig'person hort uppgifvas, dessa köpe-, bytes- och gåfvobref stundom blifva liggande i häradshöfdingarnes archi v och ej utlemnas,- och i sådant fall torde de val der kunna ligga ocharterade, hvarigenom häradshöfdingen erhåller tillfälle att försnilla charttesig. -afgiften derför.
Jag får således förnya min begäran om bifall till Utskts förslag, så mycket mera som en person med större erfarenhet än jag, Hr von Hohenhausen, nu instämt i detta yrkande.
Hr Pal mc rantz:
Jag vill ännu en gång till besvarande upptaga det förnyade påstående af den sista värda talaren, att försnillningar af chartas-sig.afgiften för köpe-, bytes- och gåfvobref lätteligen skulle kunna äga rum, enär dessa handlingar stundom blifva i rätternas archiv qvarliggande.
Jag får, i anledn. deraf, till hvad jag förut yttrat ang:de hvarje parts förmåga att sjelf kunna controllera , huruvida dessa handlingar blifvit belagda med riktig charta eller ej, endast tillägga att sådana handlingar, hvarom nu är fråga, blifva ej i rätten qvarliggande längre än till lagfartens slut, då de alltid utlemnas till den part, som ingifvit dem.
Att någon part skulle uraktlåta att dem återtaga, tror jag vara högst sällsynt, enär de för vederbör, ägare oftast äro af större vigt än sjelfva fastebrefvet.
Det var blott detta, hvarom jag velat upplysa den sista värda talaren.
På grund af hvad jag yttrade, då denna fråga förra gången förevar., och hvad jag uppgifvit i min reservation, yrkar jag att författningen i detta afseende måtte förblifva sådan, som den nu är.
Jag tror mig härutinnan äga så mycken erfarenhet, sorn mången annan, och vi få ej bedömma saken efter särskildta locala förhållanden, såsom t. ex. på Gottland.
Jag hemställer, om någon skulle anse det vara möjligt att få en särskild chartassig. -försäljningsman på de aflägset belägna tingsställena i Bohus län.
Jag anhåller således, att nuvar. författning i denna punkt må bibehållas.
Mörners yttrande om den erfarenhet, som han möjligen tilltrott mig kunna aga; men på det att ej någon sådan tydning måtte gifvas åt mina ord, som skulle jag på Gottland funnit något särskildt behof att få controller emot sådana försnillningar, får jag förklara, att sådant ej varit förhållandet; men jag anser af vigt, att då uppmärksamheten fästes på behofvet af en controll, densamma äfven blir tillvägabragt.
Jag anser förslaget ganska veikställhart, ty då den antagne försäljaren af chartor härigenom skulle erhålla - Den 3 Mars f. m. 57 bålla fördelen alt få en betydligt ökad afsättning, så ligger det belt oell ballet i hans intresse, all besörja det chartor ej vid lingsställena komma alt saknas, så alt inga svårigheter dervid uppstå.
Af samma skäl var jag äfven öfvertygad, att icke heller på Gottland någon svårighet skulle uppstå, eller alt chartor derigenom skulle komma att saknas vid tingsställena, ehuru aflägsna de äro ifrån staden, hvarest sådana hos försäljningsmannen finnas att tillgå.
Jag vill visserligen ej bestrida möjligheten af, att på elt eller annat ställe chartaeförsnillningar af domare blifvit begångna, — det är något, som jag ej vet, och som jag ej kan med säkerhet bestrida,— men hvad jag vet, är, att en sådan försnillning ingalunda kommer att minskas derigenom, att andra personer, än domhafvanden, befatta sig med försäljningen af chartor.
Verkan deraf skulle endast blifva densamma, ty 0111 denne person är ense derom med domaren, så kan försnillningen likaväl försiggå, och elfecten blir just densamma, ty om domaren då päskrifver, att handlingarne äro chnrterade, ehuru det ej är förhållandet, sä kan lian ostörd dela vinsten med försäljningsmannen.