Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dm tidepm-et dä Kronan thy förutan, atersär en obehindrad disposltionsrättighet öfwer de, som qiswa en aldeles förringa ar, rende afgift inträffar innom 2, z till ; är; och pä de öfrige som enskilde personer innehafwa, medföra de ingängnc conirackerne unter den tid de fortfara, en mindre förlust för Kronan, bade i afseende pä ärliga arrende-afgisten vcy sjelfwa arrendetiden, än de contracter, hwarifrän de leda sitt ursprung, och om i öfrigt Landshösdinge aflöningarne pä Gottland och Malmöhus Län wardq reglerade utan sammanbindning med arrenden pä Roma Klosters och Alncrups Kungsgårdar, som synes dec wara rätta, sä kunna Veste 2:ne sistnämnde likasom andre ledige blifwandc Kungegärdar disponeras pä sätt Riksens Högloft.
Ständer nu finni» godt derom förordna, eller ock ordenreligen indelas pä Landshöfdingarnes löner, derom likwäl särskild undersökning torde böra föregä ett slutelig! afgörande.
Hwatz Tofta hemman angär, sä emedan detsamma är ett skattlagdt Krono-hemman, med faststäld ränta, ty anser Stats-Utfkoktet detsamma icke böra behandlas pä samma sätt som Kungsgärdar, utan tror, alt det, såsom warande utan Äbo, bör uppä öpen auction till Skat - rvgz Den i6 Decrmbee.
Sk ike försälja-, med bibehällande af desi miwarande rä-ita, swi k.n vä hittills manligt sätt dels kill Kro» nan och dels kill Iadeln,ngSh«sware uigär.
Wid fragan om det förmånligaste sättet till an» mängande as Krono Godsen, har inom Stats Utlkot, tec olika meningar upstätt, om hwad som more när» »nast instämmande nied Samhällets werkrliga närwaraade och framtida fördelar.
Allmänt har del blifwit erkändt, att de i 1799 ars Försättning för KungSgärdarneS borrtairendcraude stadgade grunder hofwa etl ostridigt företräde för alic, öfrige hittills pä enahanda principe midt gue anstalter, och Ul,forker har, sä 'wika den principe skulle fortfara, atk Krono jorden endast under arrende kunde nvlätt-s, trott sig allenast böra tillägna, alt wid de framdel,S Leende arrenden, Kronv-Godsen, sä »nyckel som möie» i:gk är, -''öra indelas i mindre delar, och bwarje del för sig under särkildt arrende upläkas , pä det, sä rväl tilsästen till utkomst för flere enskilde ker«gc'.oirr »nä kunna öpnas, oni »nöjeligheten giswas, att h lt 06) hållet befria Allmogen frän de dagswcrkcn tst!
Kungsgärdarne, som i Utskottets tanka utgöra e»k lika tryckande b swär för enskilde, som en werkelig förlust för dct Allnänna.
Utstvtm har ansett den enskilde hemmansägaren, genom befrielse frän denna dags» »verks skyldighet, "winna en fördel son» pä en gäng skulle sätta honom , stand, ->t bättre odla sin jord och atg betala kill Staten en ester markegangen rättad afgist för denna befrielse.
En ökad waru pröduction i allwänhct och <n ökad inkomst för Stars.Werket skulle således bliswa söijdcrne af denna förbättring i arreude-im rhoden.
Meu Den i6 December.
Men oaktadt den under detta förbehåll har ett »stridigt företräde för alla söreqäende, har likwäl större delen ak Utskottets L damöker, byst yen öswcrtygelse akt Statens längwarigaste och wexkeligaste fördel ej bestod deruti, att bibehålla en ägande rätt, so.11 men som icke kunna försäkra Krono jördens högst» odling i den grad, som en, igenom Statens asstäende derifrån, ät enskilde öfwcrlämnad full ewärdelig besittningsrätt.
Sedan nu mera det systeme uphört i sölje hwaras, för HoshällningenS behof, de fleste persedlar borde in natura letwercras, her man trott sig med ännu mera skäl kuuva ättrga till den grundsatlS, att all jord inom ett Samhälle ar ämnad, att as enskilde medborgare begagnas.
Da erfarenheten hittills ädagalagt, att
Statens dispositions rätt icke för delisamma medfört någre fördelar, uran marare beständiga förluster, har man också wäg.t förmoda art en anstalt, som ät enskilda w rks-mheten kulle giswa den högsta drift, skulle också i längden blikrva för Staten förmånligast da Samhällets styrka och »välstånd cj är annar, ä» den sammansatt» resulrotet af hwarje cnskilds wälmåga och förmögenhet.
Om hos nagra den betänklighet uostätt, orr KronojcrdenS försäljande till tkettte, more en inskränkning i efterkommandes rättigheter, och en förlust för det Allmänna, dä Staten icke widare skulle haswa rättighet, attwid förnyandet af arrendet jämka wilkoren efter tidernas skick och de wid egendomen gjorde förbättringar har ä andra sidan kommit i betragtande, att arrende ombyten sällan kunna medgifwa ännu mindre befordra den io?o Den i6 December. hogsta odling, att den afträdande merendels skall försämra de» jord han skall öswerge, art genom mänga förefallande och ofta onndwikeljga mitnik, Staten igcnom arrende ombyten, oftare bereder sig mera betydeliga sörluft.r, än den wist förhöjningen af A.rendet kan förft. ffa, atr änteligen inöjelighcten art fördela KungSgardarne i mindre delar, och att derigenom förr skaffa Allmogen befrielse frän Krono dagswerken, kill en stor del beror derpå , att , desse egendomar fä lil! lkatte försäljas, hwarigenom de frågor om byggnads skyldig» het och ersättning derföre kunna undwikaS, som annars wid arrendets afträdande nödvändigt borde upstä.
Dä räman blefwe bestämd i spanneinäl, har nian ocksä ansett stg wara försäkrad, arr den skulle bibehålla ett bestämdt wärde och bliswa oberoende af mynlers och warors olika förhållande.
Pä desse grnndcr har plnraliteten i Utskottet stadnae i det besiut, att Krono godsen mrd witza förbehåll borde, dä de öfwerstjga rure mantal, efter hand som de blift tvit ledige, fördelas i mindre delar af ett, ert och ett halft eller blott ert halft hemman, enligt de tvid pröfningen af hwarje sädan casus särskildt befimelige omständigheter, och arr de borde, sedan en ladan refning föregätt, till Skatte försäl,as- Men wid sättet att »verkställa denna försäljning, hasrva återigen olika me» . ningar upstärt, hwilka, äfwcnsom de föregä-nde, Utskorcrt ansett sig böra R.ksenö Högloft.
Sländers pröfning nnderställa.
En del af Utskottets Ledamöter har ansett Statens fördel i synnerhet bero derpå, att fä en stor ärlig inkomst och art, till 'vinnande af detta ändamäl, Ve således styckade och till hemman indeldte Kronogd - Den i6 December. godsen borde efter doros öpna elter odlingsbara åkerjord, skattläggas lill ert minimum as tvista Tunnor Säd, och räntan sedan ga pä auction, samt hemmanet sedan buswa beständigt skattlagdt, till dcn således genom Auction updrifne ränta.
Denna ater skulls bestämma köpeskillingen. som endast blefwe uträkna!) esler markeaangen af 6 ärö lälunda f.ststäld ränte-afkastania.
Man har ansctt en sä medelmätlig köpeskilling och en högre ränka i dubbelt afseende förena Kronans och jordbrukarens fördel, dä denne osta föga penningen?, skulle swärligen åtkomma en lägenhet, som more updrifwen lill en högre köpeskilling, men igenom sin arbets förmåga skulle finna sig i ständ, akt erlägga den högre ränta, hwilken skulle försäkra Slaten om en i möjeligafie matto ökad ärlig inkomst.
Deremot hasme andre Utskottets Ledamöter anmärkt att en sä högt updrifwen ranta icke more möjelig att utgöra, än sä wida hemmanen skulle bibehålla deres närwarnnde förmäner och friheter: att i detta fall Veste Krono Skatte hemman skulle komma alt
Utgöra en särskild clast hemman i Samhället, och att det more främn, om delta sa aldeles instämde med allmän och enskild förmän.
Om Samhällets winst utgöres af hwad hwarje enskild winner, sä blefwe ett utwidgadk deltagande i Statens allmänna beswär, i samma mohn det wore en lindring för öfrige hemmansägare, äswen en winst för det Allmänna, och kanske wore äswen köparens af ett således ifrän Krono,godsen afsöndradt hemmans framtida säkerhet bäst bewarad igenom dest fullkomliga likhet i rättigheter och skyldigheter med öfrige Kronoskatte hemman. loss Den i6 December.
De som inom Urskottet warit af denna tanka, haswa derföre ansett ägande rätten af jorden wara den enda, sam borde komma under Auerions anbud, och att dä jorden worc esker wanliga grunder skattlagd, borde köpeskillingen, som bljjwit pä det högsta updrif, wen, tjena att fylla Statens närwarande behof.
Man har trott, akt, för möjelighcten att wäl odla jorden, fordras tillgäng kill förlag, och att, igenom en sadan köpeskillings erläggande, Staken skulle winna säkerhet att dest jord ej komme i blotta speculankerö, men i redbare och erfarne jordbrukares händer.
Da Utskottet nu sar till Riksens Högleff.
Ständer »vördsammeligen öiwcrlämna, att bestämma sa wäl principen, antingen Krono-godsen skola blott pä arrende eller äfwen lill Skattelösen ät enskilde up» lakas, som ock hwilka grunder i det sednare fallet böra söljas, får Utskottet tillika gikwa tillkänna, att wid frägan om Krono godsens försäljning till Skatte, hofwa Utskottets Ledamöter nästa» allmänt warit af den lankan, att wista förbehåll borde äga rum. 1:0
De wista Landshöfoingar såsom löne-sstr» bättring ansiagne Kungsgårdar, hwilka wäl endast borde pä stadgad arrendetid uplätas. 2:0
Att wid händelse af fadane Krono »Lägenheter, hwilka sakna a yggnad eller nödig skog dertill, äfwensom till nödig gärd-äng och »vedbrand, mä det ankomma pä Kamm-r-Colleaii ytterligare pröfning, att, efter inhämtade underrättelser fran Landshöfdingen och gode män i Länet, bestämma, huruwida be ritt en början endast pä Arrende i Zo ärs tid mä upläras, eller genast till skatte försäljas. Skul - Den i6 December. icr;z Skulle ater Riksens Högloft.
Ständer täckas, fastställa, att Krvnogodsen icke ina till skatte försäljas, utan hädanefter lika som hittills, uppå Auction till den mästbjudande utarrenderas, sä har Utskottet ansett sig derwid böra hemställa fästande: i:o Att de Kungs- och Kungs Lakugärdar med underliggande hemman, hwilka utgöra ett större hemmantal, sammanflagne under ett bruk, böra, dä localen sädant mcdgifwer, styckas och läggas uti mindre delar efter wanliga stenläggnings, grunder och hwarje orts underwisning, dock sa, att hwarje ashild hemmansdel ej blifwer mindre, än ett hell hemman. 2:0 Alla Krono dagswerkcn, som nu äro Kungseller Kungs-Ladugärdar anslagne, böra för Kronans räkning lärMdl disponeras, utan alt samband med Kungsgärdarnes bruk och häsdande. z:o Att arrende-wiktorén och arrende tiden bestämmes i enlighet med föreskriften uti Kongl. Förordningen den 17 December 1799, tock med den förändring, att arrendatorer!» hädanefter, wid nya contracterS inqäende, ej mä säsom hittills undfå rättighet att emottaga och begagna Gärdens tillhöriga, aswel äker- och kör-redskap, eller andre inventarier af hwad beskaffenhet svin hälft, utan sädant alt dä nuwarande arrende uphör genom offentelig auction för Kronans räkning försäljas. 4:0
Att inge perpetuel!- eller lifstids arrenden pä Kungsgärdar eller Krono Lägenheter, hädan efter mätte äga rum. Z:» io;4 Den i6 Deember. 5:0 Akt Kongl.
Collegium bör wid hwarje Riksoag s,rlsn,ant ingijwa kill Si.-tS Uickotler omständelig berättelse om Kungsgärdarnes kch öfrige Krono LägeiihclrrS förwalrning nud htvad dertill hörer.
I öfrigt och som detta ämne rörer tredje mans rätt, sä har S:akS-Urch'otket ansett sig ej kunna neka, att lill Riksens Högloft.
Skänders npkysning, härjämie bifoga Capiten kor^ensrräliles Brrgs^Rädet Oabllre-gs och boving (ldarl. 8ssle8 kill Stats- Ukckottek ingifne Memorjaler Litt. E. G. angående
Bra orgs, Rådmansö och Laholms Kungögärdar. ^ssweiisoni häryoS sölja äkffillige Ledamöters säcffilde tankar i detta ämne.
Litt. D. E. Till Riksens Högloft.
Ständers egit uplnfta bepröswande, hemsräUcs alt derta »vördsammeligen Stockholm den 29 November 1809.
> Pä Högloft.
Nidderl?apct och Adelns Ledamörers wägnar, Oass kleming.
Pä Högwördige Preste StändetS Ledamöters »vägnar, l^i».
VVeillmkin.
Pä Wällofl. BorgcrffapetS Ledamöters »vägnar, Larl L.anäber§.
Pä Den i6 December. io;§ Pä Hederwärda Bonde-StandetS Ledamöters wägnar.
Jok. Lricsson, 1^. kröäelius.
Ladcs pä bordet jämte följande kettil hörande bilagor.
LL^ A. - Afskrift- Eitt.
Ä. ^ -— 1064 Sammandrag af de frän Kongl.
Kammar-Colltgium afgifne Förtekningar pä de Kungs-Gärdar, hwilka efter de f Kongl.
Förordningen den ^
December 1759 utstakade grunder blifwit korrtarenderade,,som tillika utwisar deras Hemmantal och Grundränta, det ärliga arrendet, samt tiden da det löper till ända.
Upsala Södermanl Östergöthl.
Skaraborgs.
Calmars.
Jönköpings.
Hallands.
Ryda Kungsgård - » Elfkarleby d:o med Fiske och Qwarn.
Eskilstuna K. Ladug.med §m:lKr Kongsbergs K. gard med Z vito Rönö Kungsgärd - » - Schenäs d:o - - - Bispmotala d:o « , idhlstvrps Krono Säteri - Borgholms Kungs Ladugärd « Torrsjö KrSno Säteri « » Barnabro Krono Lägenhet » - Ähöklosters K. Ladug. med Fiffe Summa Ärligt — — — — — — Arrende.
Arrend Spanncmal i Hö.
Pnmmgar .
>Vb ira» r^runo- _. .
Wärdet es- Wärdet ef. Warder ef- Dags - wcr Summa Be. tal Ränta. ker i-sotz Par- ler -8Q8 Tun ter lgOfi ken elter ars M n ke. mar. ärs Marke- uor LL ärs Marke Arrende. -8O8 ärs Summa.
L-im marum. gyrtte. gang. gång. nang.
, markegång 5 14g 14 6 n6 l3i 776 7 — ir 720 > — — — j— 1.496 — 1,560 s- — i- i,56v — — Z.056 7 — 1805 ? 4 92 - 6 17 k 16 4 4 — "i"" 26z I0 379 ?4 4 500 46 5 —- — ;oo 46 5 88- 12 9 1810 9 ny l 1 4 184 — l 196 - -- — — — —>— — 1,196 — — 1,640 r6 — — — 1,640 r6 — 2,8Zt 6 — 1827 4^ 59 3 2 88 7 573 20 3 — — ! — — - s — §73 20 3 691 — 25; — 946 — — i,fi( 20 3 1807, 4i 57 ib — bz 5 399 47 b — — 399 47 b 6oo — — — — — 6oo — — 999 47 6 1827^ 3 i 5' .32 I 55 7i 349 ZO 3 i — — 349 39 3 I,IOs — — 6 r6 — 1,168 16 — i,§i8 7 Z i?09 7^ lZ 6 7^ 16 ^78, 8 g —!
^ — — — 478 8 58; 16 — - — 585 16 — i,o6z 24 — 1801 i ic 22 c) 14 bi K2246 s ,— — — 102 46 8 90 — — —1 90 — — 192 46 8 180^ 5i 59 37 120 — 800 — "— i — — 800 i,i8Z .6! — — — — r,r»3 16 — r,98Z 16 — i8ozl 3 25 34 5 24 ni 166 2Z > ! ' — —,— — I66-2Z! 3 200 — — —1 200 — Z66 23 3 1809, 2 24 11 I '6i 9 44 - . j — — —I— — 9 44i — 72 — - 72 24 — 82 30 — 16071 4 7> — — 55 '7t ZbZ 10 b 5 — 160^ - —- 52Z 10, 6 i'3§?
! » i 18 46 8 r,47i 46 8 b 995 9 L 1309! -p. , 766 i8 6 816 6i 5ZZ2 1O s 12 72O 'Ej ^ 5,31§^ 423 slO — 6,475 9j 9.581 22j 5^ 437 l4 8 io,oi 8 37/ 1 16.494 9 10 I Up. hör. i8z; Lo Spanska FLr. l8v^ t8Z7/-fLrsarskildcrö< senhekervkgörcS Vssatkcndctzulom ^ LikasL i8Zr 1837 -8Z7 ro fär sz tor. sarlIagitA!sin»S i Kola.
Stockholm den 14 Augusti 1809. 6.
VV^mmerrkeär.
Likalydande med Originalet betygar 14. kröäeiius.
Ljer-e Bandet k?:» 68.
Afgift Eitt. B. Sammandrag af de frän Kongl. Kanitnar-Eollegium afgifne Förtekningar pä de Kun-gs^Gärdar, hwilka äro borrtarrenderade pä andra grunder än Kongl Förordningen den i?
December 1799 utstakar, utwisande samma Kungs-Gärdars Hemmantal, Grundränta, undeilagde dagswcrken, det ärliga Arrendet, samt tiden dä detta sednare uphör.
Län Stockholms Swartsjö Ut sala Södermanl. östergöthl.
.Westmanl, ottla nd ^Skaraborgs Elfsborgs Calmars Jönköpings Malmöhus Hallands mantal » - - l Wenngarns Kungsgård med en Qwa^n » - ' RädmanSö eller Swoiä d:o med i- Wäderqwarn Skällnora Kungsgård i Qwarn samr Fantebo!
, Menhamra d:o med 4 Krono Hemman - » Tojta Krono Hemman med Holmar - - Ultuna K.
Ladugärd med Fräkenbotten - , Stora Ladugarden, Kungsgård med 2Z- mantal Lilla eiler Ty!?a dito , - , - Räfsnäs Kungsgård med Krog , - - Bråborg K.
Ladugärd med Holmar » - Starby dito nied diverse lägenheter Johannisberg dito med zs Roma Kloster Ladugärd Wisborgs Slott dito , - » - Höjentocps Kungsgård - » r - äfäckö - dito ----- Hillestad Krono Säteri med 2^ Krono-Hemman Ottenby K.
Ladugärd med Schäferi ängar - » Horn, K. Ladugärd - - « - , Wisingsborg» dito med ^ Hemman samt Trädgårdar U ,menborgs K.
Ladugärd » - - » Aineruv Kungsgård - - - - Laholms Kungs,Ladugärd - , - - Lindhofs Kungs-Ladugärd , - « - Sunnna Ärligt Arrende Hem- man- tal Grund» Ränr.r öe- Dr än- ge WälPerch^ > i8o8ärg
Markcgällg iPenningar Svamiemäl Tunnor ioelaiiuiig för dageweiken Te- ym »- -— Up- hör 10 IZ2 49 6 166 32 - 18701870 3 Z6 6 5 -3Z -3 2 23 l Zi 87 27 —- — dZ 32 1782, — 2 - 0 -Z l6i t 2 4 — — — — 178 27 6 — — — 17ZV1828 ; SZ 3 lO —- — — — 489 8 6 — — — — — 1798 !i828 1 14 43 2 — ... — — — — — — — — — - 12^ i46 l) 3 640 900 — — —- ZOO — — — — — — — 'i788 ,i8i8 IOL t r; 47 10 — — — — — 8 4 28 7 — — — — z - - 4 ;2 4) 2 — — — — 6 7 32 — — - — 1802 l8s2 5r 77 L L 4 446t 476; 2; 8 4 — t t 6 .i > — Zi 34 1770 i87O tO 122 40 16 ^ »-"q. ZZ'i i?
4 4-5 — 250 — — -— — - — 1752 18Z7 10^ l74 i co. 52 ZQO 102 -'7 — — — 200 — 102 37 4 rgoz 1833 12^ 174 22 t Z90 782 45; — -278 2-5 6 — — 62 40 r?83 182; 6l 92 Q — 9l2i 18 W 762 20 — 66 32 — — — — — — — 2 - ^ S 2Z I — 420 802 333 ,6 — 26 37 4 — — — »794 i844 7 9- 42 9 — — — — 92 42 S — — — — — 1807 1832 6 64 l'9 8 — — — — — — — — — — — — — 4i 53 2 1 — — — — 56 3 IO 1; 16H — — — — 7i 1)3 ro — . — -— — 542 23 — — —- — 1782 1812 4 44 ao 8 — — ' — 240 l i I l — —> —- — — !784 i8L4 §2 8 ' 45 6 — 4888 I2L2 — 57 16 8 rz; 18 305 24 — 1802 1832 3t ;o r8 L -— — iZi — 141 30 — —! — — 1701 izn t 42 22 6 — — — 2OO — — — — — — — 2 77 36 — — §;> I2Z ,6 — r;7 22 3 — 2Z 6 — i8ol i85i 6 94 Z8 — — — — — — — 102 — — — r?2s ts2zz 227Z - 32Z7r",l86
I 3792 26- 4AZ7Z oj-- 45l - L 62929 4 Pä Bergs-Rädct o-HIberza lifstld.
Arrendet utgär efter Markegång.
Inöeltä
Lön, i»en bör borrtarrenderas enligt Kl. Bref. b. ;i Maj lSo». ^Dagswerkcn Lro en Allmogens extra styldighet och bctalasafArrendat.
! sarlklldt. l Arrendet förswinner genom bewillningcn som Kr. betalar.
Utgår ester markegång och warar i Fröken Lsrcliusrs lifstid»
Har hällas >v Kpanrka Far.
Dagswcrken njutas i 6 Zr till 18'^
Arrendet utgår efter markegäng. / Änstagen Landshöfdingen Bär- Uaijalin kill lönförbättring,emotdctts i arrend, men bör efter hansafgäng indelas pä lön, enligt Kl. Brefwet d- -7 Aaril -799.
Disponerar sor Dagswcrken, hwarföre Allmogen undfärä LreSrmt st'- Brukas förKron. räkning tillswidare,ealigtK.Brcfv. d. r4MarSi8o8.
Derveruelt arrende,-för lösas till ikatte enligt Ä. Br. d,.ir Nsw. i8v8.> /Arrendet utgär rir.- narkes med aidragför Po.rtinillcfLrmäner, tilhör vva afsza: 'iZ.H. DerjkMke kefwereras en hast ä.ligen till Ä-Hvf.Staller. 1ZL4 Arrendet Utgå- , 822^832 Räntan ä Trädgaroarne och Hemmanen betala» csterärl.markegängen» ^ / eör Dagswcrken i.juta 24 Hemman afkocrtninz gg räntan med »z» V>i:dr, ,om e, Kronan rrsäctes.
Ar Landshöfdingen g>ä lön gttstagen för roo Ridk.
Pcrpetuelt arrende.
Stockholm de» 14 Augusti »809. lick.
O. äVimmsrstsät.
Likg lydande med Originalet betygar !4. kroäsliuL.
Den i6 December. ro6§ Litt. C. Transumt af Prorocollet hallit uli Riksins Högloft Sränders Stats, Uistori ven 24 Oktober 1809.
Sedan den del af Afdelningen- betänkande som rnnehäller tillstyrkan af alla ledigwarande eller blifwande Kungsgäedars och Krono Lägenheters utarrendera!!, de genom offenrelrg auction pä gc> ärS lid blifwik framflälo salom bet sörsta öfwerläggningsämnet yttrade sig Herr -Vrebislern von ZckuIiLSntreim:
Ehuru den widtagne borrtarrenderingen af Kungs, gärdar pä zo ärs tid efter 1799 är« grunder, nemligen akt jämte en af Kongl.
Cammar-Collegio fixerad span, nemäls ränra, ett anbud af ärliga penningar göres pä öpcn auction, tvistcrligen äger myckec företräde fram, för all uplatelse af nåd eller efter godtycke, sä mäste dock ester min öfwertyqelse, en orubbelig besiklnlrsgsrätt, eller ett pä förnufnga grunder faststäldt skatteköp medföra för Medborgare och Riket en wida större sä allmän som enskild bätnad.
Men har liksom welat heligt hälla det sä kallade Gamla Uplala löde och hwilken jord kring hela Riket war kringspridd, men l ctt uplyst tidebwars mas, te ett fast högre föremal bl«fwa, an bringa all edlings, -ar och illa häfdad jord ifrän Ödesmål.
Detta Upsala Ode eller egenteligcn Kunqsjorv behösdes'fordom oskingrgv bewaraS för Uvsala löswec Konungs räkning, för art dermed besörja Detz Hoihäll» ning och cnfkildta behof.
Men Sweriges Konungar betjena- n« med andre bertil anslagne Stats, medel. io66 Den i6 December.
Jgenorn det Skatteköp, som nu sörefläs, uphöra inga, lunda Krmgsqärdarne och flere ifrägaworande Kro-ioLägenheter, att wara Kongs. Mast och Kronan tillhörigt, ma» skola kwärkoin bliswa mera rä-ucgiswaude och sörse Drätsel, werkct med eu oföränderlig afrad ukas mer pälitelige lindragare.
Hoppel att hwart zo är kunna erhålla en större lega, är högeligen hyporhetijkt, rwärwm bclrukML arr wiv de sista arrende arén, egendomen pä flerahanda särk fördärswas, åkern utsuges genom kwesäven, älläng och betesmark upplöjcs, utan ali nied gödning igenl^g. gaö, samt alt skog UtödeS hwilkct alt genom puKike husesyner och ooconomifka lcsigtningar swärligeu sötekom inas.
Olika wäl skötes ben aker och äng samt wardås den skog och åbyggnad som är i sjelfägantcs händer, och olika e» till Förpaktare uplaken egendom.
Om större företag tued waltuledningar, sprängningar och mekanifke inrättningar behöswas, sä företagas de sällan af den som icke sjelf pa sina gamla dagar eller desi barn, kunna njuta frukten af ett större nedlagdt sörlag.
Ett wida större anbud til! ärlig fikt eller ränta, kan ock göras af eu köpare som ser hrvud för, män han med tiden kan draga af sin köpeffilling och sin anwände kostnad pä en illa häsdad elier ännu oupevlad nmrk och en sadan idog joroägares förkofran bereder tillika Rikets winst.
Wcrkcts större sörmän mäste bestä
Uti atl ärligen winna en stor afkomst eller skatt, än att för «« gäng ethalia en betydlig köpelkilliiig.
Uplätelsen bor, Den 16 December. 1067 b?!'de derföre genom offentelig auerion utbjudas till dr» stalie ränte, eller flkattegi swarén.
Om således elt tunneland af loen åkerjord samfäldt i alla gärden, med proportionerndo tilldöcighcker af äng, b råsula eker, skog m. UI. iuroyad s tili Tunna säd i ärlig skatt eller afrad, D anes skattelösen för samma T mncland Med sine ti!lbör,gbe:er blott böra bliswa 6 ärS böglin auctionS Ilibud af Tmci ärlig lck.ttt elier samfäldt 9 Tunnor son esler orrens markegång singö lösas.
Och om säoespriset more 5 R:vr Banco per Tunna, sä blcsme bela Eaiteskillingeu för ett sa bcskaffadt Tua, neland'R:Vr Banco 4.5 och i proportion mer eller mindre för siere sammanlagde Tunneland nied sina behöriga tillhörigheter.
En sa medelmåttig inköps summa, skulle befordra en siel t-län dig åtkomst till cgeu bostad för siere ivoge men icke penniugerike jsrdbruka» re, som snart skola föröka den arbetande folkstocken med tillräckligt födoämne för sig och flere.
Ali ckatt clbr ränka synes böra bliswa r säd, hwarnrrd ock framdeles wära wanloriade pennitlge-löu, tagare kunna brfocdras kill indelra löner, men pennin» gewärdet blckwer cllid wansklighet underkastad t.
Uti a "Zy sirs arreiide principe, kan icke heller det approbcras, a;r ä:lige rcmiingeckegan liära warit sa dög som Gpanuwals-rauta» och äjw u : agon gäng jugit dcruköswer.
Alla Kmigsgärdar som öfwersiego 2u,e mantal, borde reswas och styckas til! hela och halima inantal, dä ej synuerlige mslffal af ansmarige Embetsman, deremot anföras kunde.
Stora hemmantal som wis somlige Kungsgårdar öfwcrstiga io till 12 mantal, kunna uaturligkwis cj sa wäl skötas eller, bliswa sa pro.
December. prsduekive som mättelige fördelningar til! ro 2 rr Tunnors ärligt utsäde samc i wista Landsorrer ä'wen derimmder.
De större Kunqsgäröarne kunna hädaneff ter sä mycket nuudre behörigen höfvas, dä alle kronodagswerke», till sä wal Kronans winst svin kill skette» bönders lättnad, uppå goda grunder derifrån dragas.
Ark wid fortfarande arrende- principe sönderklyswa de större Kungsgärdarne, och att sedan förse lclkerne med erforderlige byggnader, blcfwc säkerligen ett illa urtänkt försök, men som af private ägare förmonligare »verkställas kan.
Dä efter hand, hwarje Kungsgård äret söre arrendets uphörande behörigen reftvades och äker-jorden till dest beskaffenhet graderades samt olie öfrige egenskaper omständelrgen upgäfmss, >ä>nte förflag til! lämpelig hemmans klyfning, sa finga hägade köpa» re, uppå erhäilen offsntelig kungörelse, tillräcklig! rådrum alt sig om egendomens beskaffenhet och rätta »värde underrätta.
Som Kongl. Maj:t nadrättwisiigen äkwen itp, lätik till Riksens Högloft.
Ständers fria disposition, all den wid Kongl. Lnst Slotten Drottningholm, Ulriksdahl, Carlberg m. fl. nu warande Land-egendom, sä lärer det ankomma pä ytterligare pröfning huruwida densamma bör till ständig skatte besittning emot ärlig ränka up» latas, ester heldre Kongl. Kammar »Collegw updragas mä, att sädane Lust Slottens ttllhörigheker under arrende ester 1799 wilkor ailäta.
De till wista Landshösdingar tillerkände KungSgärdar, torde ock till bestå EmbetSmäns löneförbättring kunna pä stadgad arrendetid uplätas.
En laggrann öswcrläggning lärer ock fordras om bästa dispositionen af de Kungsgårdar, hwarest Sturerier underhällas skola, salom wid Strömsholm, Kungsöhr och Flyinge.
Möjeligen torde ock