Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
' Det vore dä nödvändigt, att lt. o. Ad. först afgjorde hvilken af dessa meningar borde blifva conlrapropos.; och hemställde Hr Gr. altså, om R. o. Ad. behagade till contrapropos. antaga, att Exped.Utsk. skulle anmodas upptaga bland de till nästa riksdag hvilande grundlagsfrågor de n första mom:n i Constit.Utsk:s mernar.
N:o zj.o. Ropades starka ja, blandade med nej.
Jag anhåller att få till prot. förklara, det jag icke deltager i voteringen om contrapropos.
, emedan jag anser begge contraproposmsförslägen olagliga.
Jag anhåller, att i contrapos:n måtte tydligen utmärkas skillnaden emellan den propos., som af Frih.
Cederström blifvit yrkad, och den, som å andra sidan blifvit begärd, så att man tydligen ser, att i de i första mom:n innefattas allenast frågan om indragningsmngtens upphörande, men att 3:dje mom. jemväl alser juryinrättningens afskaflände.
Då jag yttrat mig för japroposm, torde det anses otillbörligt, att jag yttrar mig om contraproposm; men för att utveckla Hr
Dalmans nu gjorda begäran hemställer jag, örn det ej vore bäst att skrifva Frih.
Cederström öfver den ena och Hr Cederschjöld öfver den andra contraproposm.
Upplästes till justering följande voter:sproposm; Den, som anser, att till contrapropos. bör antagas, att Exped.Utsk. skall uti riksd.beslutet, såsom hvilande grundlagsändringsförslag, upptaga de ?:ne första punkterna af Constit.
Ulsk;s uti memor.
N:o 4° framställda förslag, nemi. örn ingressens till Tryckfr:slagen bringande till öfverensstämmelse med 86 5 Reg.F, samt om indragningsmagteus upphäfvande, voterar ja; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, anser R. o. Ad., att till contrapropos. bör antagas, att Exped.Utsk. skall uti riksd beslutet såsom hvilande grundlagsändringsförslag upptaga hela det förslag till Tryckfrtsförordnts återbringande till dess ursprungliga skick, sorn uti Constit.Utsk:s memor.
N:o 4° linnés intaget.
Jag anser för min pligt att i prot. förvara den tanken, att jag anser propos. icke enligt grundlagen hafva bort meddelas å den contrapropos., som Frih. Cederström begärt, enär, i händelse den vid voteringen vunne, resultatet kunde blifva, att vi linge ett grundlagsför - Den ao Maj e. tn.
a53 slag hvilande till nästa riksdag, som blifvit afslaget af alla 4 R i ks S t: 11.
Efter voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — 28.
I anledning häraf upplästes till justering samt godkändes följande votcr:spropos. i hufvudsaken:
Den, som godkänner Exped.Utsk:s memor.
N:o 2g i anleda. af framställning om en grundlagsförändrings intagande i riksd.heslutet, voterar ia; den det ej vill, voterar «e j; Vinner nej, anser R. o. Ad., att Exped.Utsk. skall uti riksd.- beslutet såsom hvilande grundlagsändringsförslag upptaga de a:ne första punkterna af Constit.EItsk:s i memor.
N:o 4° framställda förslag, nemi. om ingressens till Tryckfr:slagen bringande till öfverensstämmelse med 86 § Reg.F. samt om indragningsmagtens upphäfvande.
Under voteringens lopp hade H. Ex. Ilr Gr. o. Landtm, återkommit samt emottagit kluhban.
Jag reserverar mig emot det beslut, som R. o. Ad. nu med 3 rösters pluralitet fattat.
Utan att tala om sjelfva saken, har härigenom ett prejudicat blifvit stadgadt, i följd hvaraf, blott uppå en af Exped.Utsk., hvilket Utsk. den ursprungliga grundlagen icke ens känner, skeende anmälan, saker kunde komma att i riksd.beslutet intagas, som icke en gång hade passerat RiksSt:ns plena.
Det behöfdes icke mer, än att bland den massa af förslag, som vid riksdagens slut från Exped.Utsk. inkomma och som ■vanligen följas med mindre uppmärksamhet, inkasta en hemställan och att trenne Talmän derå gjorde propos., för att saker, som Ständerna alldeles icke beslutat, kunde inkomma i riksd.beslutet.
Exped.Utsk. har visserligen icke nu föreslagit något sådant; men sådan kunde följden blifva af det nu genom voteringen uppkomna prejudicatet.
Jag anhåller derföre om denna reservations intagande i prot.
Jag anhåller att få anmäla min reservation emot R. o.
Ad:s nu fattade beslut, som jag för min del icke finner öfverensstämmande ined grundlagen, då llögv.
PresteSt. icke fått uttrycka sin 2r>4 Den 20 M a j c. ra. mening i denna fråga, och dessutom en af berörde Stånd godkänd redaction saknas.
Jag vågar vördsamt föreslå, att II. o. Ad. behagade inbjuda de öfriga RiksSt:n att sig med R. o. Ad. förena i den nu afgjorda frågan.
Det blefve då tillfälle för PresteSt. att äfven gifva sin opinon tillkänna, och Exped.- Utsk. skulle åtminstone då icke vägra att hörsamma, hvad måhända alla 4 Stånden kom me att besluta.
Frih. Rantzou, Joh. Al b,, och Hr Hjerta, Lars Joli., förenade sig med Gr. Horn.
Snoilsky, Nils, begärde frågan om inbjudningen på bordet.
Jag anhåller, att den af Gr.
Horn föreslagna inbjudn. må blifva hvilanda på bordet.
Jag anhåller äfvenledes att få reservera mig emot Ståndets nu fattade beslut.
Dermed har man i en fråga, som tyvärr vid denna riksdag blifvit ett slags ambitions- eller partifråga, gått in på en grundsats af den betänkliga beskaffenhet, att troligen de ledamöter, som nu glädja sig öfver utgången, skola en annan gång beklaga sig deröfver, i fall man följer prejudicatet, hvilket jag önskar att Ståndet icke måtte göra; ty Ståndet har nu afgjort, att utan 4 Stånds sammanstämmande beslut och utan förstärkt Constit.Utsk:s omröstning skall, till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, på bordet lägga, en fråga, hvarom blott 3:ne
Sedan den af Gr.
Horn väckta fråga om inbjudn. blifvit af Gr.
Snoilsky och Hr Rosenblad begärd på bordet, får jag vördsamt föreslå R. o. Ad. att fatta det beslut, att denna inbjudntsfråga må uppföras främst på nästa föredragn:slista; hvarom jag anhåller, att propos. måtte framställas. R. o. Ad. beslöt, att den af Gr.
Horn väckta fråga om inbjudn. till de öfriga RiksSt:n att instämma i R. o. Ad:s nyss genom votering fattade beslut skulle blifva första målet på nästa plenidags föredragn:slista.
Upplästes till justering och godkändes nedannämnda från Exped.Utsk. inkomna förslag till §§ i riksd.beslutet: i:o ang:de Bankens räntevinst; 2:0 angille Bankens sedelutgifning; 3:o anglde förklaring öfver 6 § 4 caP’ Utsökn.b:n, i afseende på formen för handskrifven invisning; 4:o om förändrad lydelse af x mom. af 16 § i K. förprdn. d. i3 Juli 1818, ang:de inteckning i fast egendom; 5:o anglde lag för inrikes vexlar.
D c 11 20
Maj c. m. 205 Upplästes och lades till liandina K.
M:s denna dag på rikssalen hållna nåd. tal till R.
Vid förnyad föredragning af BancoUtsk:s d. 17 dennes på bordet lagda memor.
N:o 47?
lllcd öfverlemnande af voter:spropos:r i anledn. af R.
St:s skiljaktiga beslut vid Utsk:s under N:o 142 afgifna utlät., hlefvo såväl de föreslagna voter:spropos:na sorn Utskrs vid slutet af memor. afgifna yttrande af R. o. Ad. godkända.
Ånyo föredrogs och bifölls Constit.Utsk:s d. ig dennes på bordet lagda memoiv I:o 126 till R.
St., ang:de nödvändigheten af samband emellan de beredda grundlagsändringsförslagen till lagtima riksdagars periodiska återkomst och till bestämmelse rör:de urtima riksdagar.
Till pröfning föredrogs StatsUtskrs d. ig dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 474 i anledn. af erhållen återremiss af betänk.
N:o 472? rör:de fullmägtiges i Riksg cont. gjorda hemställan, att hvad som vid innevar. riksdag blifvit stadgadt i afseende på Bankens tjenstemän, hvilka, när de befordras, innehafva tjenster utom Bancoverket, måtte få gälla och äga tillämpning för Riksg cont:s tjenstemän.
StatsUtsk. säger i sitt sednast afgifna betänk, i detta ämne, att Utsk. redan förra gången öfvervägt de anmärknir, sorn hos R. o. Ad. samt PresteSt. blifvit gjorda emot Utskrs förra betänk.
Det är likväl svårt för dessa Stånd att pröfva, huru StatsUtsk. ansett dessa anmärknrr och från hvilka skäl Utsk. hemtat grund till afslag af den framställning, som fullmägtige i Riksg.cont. gjort hos StatsUtsk., emedan Utsk. uti sitt förra betänk, icke anfört ett enda skäl för detta afslag.
Utsk. har nemi. der endast yttrat sig medelst följande få ord: ”Utsk. har tagit denna fullmägtiges hemställan i öfvervägande, men ej funnit skäl att densamma understödja; hvadan Utsk. tillstyrker etc.”
Man kan således icke ingå i någon slags vederläggning af de skäl, Utsk. trott sig linna emot fullmägtiges hemställan.
Jag ber derföre endast att för R. o. Ad. få uppläsa Hr v. Troils reservation emot Utsk:s första betänk.
Den lyder sålunda: ”Ett ovilkorligt förbud för tjenstemän att innehafva befattningar uti mer än ett embetsverk medför, efter mitt förmenande, både olägenheter och fördelar för embetsverket; men det synes numera vara öfverflödigt att ingå i en noggrann afvägning af båda, sedan R.
St. i afseende på tjenstemännen inom Bancoverket beslutat, att endast commissarierna äro ovilkorligen förbjudna att med befattning inom Banken förena annan tjenst utom densamma; consequensen tyckes ensam vara skäl nog för att låta samma stad - a56
Den ao Ma j c. m. gande äfven blifva gällande för Riksg.contrs tjenstemän.
Jag kan åtminstone ej inse något skäl, hvarföre R.
St. skulle vägra dem en förmån, hvilken blifvit tillerkänd deras vederlikar inom det andra af R.
Att ett sådant förbud påkallas af trägnare embetsgöromål inom Riksg.cont. än inom Banken, tror jag ingalunda.”
Jag delar med säkert många andra Hr v. Troils tanke, att tjenstegöromålen inom Riksg.cont. för de underordnade tjenstemännen icke äro trägnare än för samma tjenstemän inom Banken, och jag tror derföre, att då R.
St. redan beviljat den ifråga var. förmånen för Bancoverkets lägre tjenstemän, så fordrar rättvisan att bevilja samma förmån för dylika tjenstemän i Riksg.- cont.
Jag kan icke inse någon olägenhet äf en ^ådan rättighet att innehafva tjenst utom Riksg.cont., då det beslut, hvilket jag ville föreslå R. o. Ad., skulle blifva affattadt i ungefär samma ordalag som det, hvilket gäller i afseende på Bancoverkets tjenstemän, nemi. att det skall öfverlemnas till fullmägtige i Riksg.cont. att, när de finna någon dervarande tjenstemans göromål hindra honom från att hafva annan tjenst på stat, anmoda honom att lemna den ena eller andra tjensten.
På dessa grunder får jag vördsamt tillstyrka R. o. Ad. att förklara, det izjtde punkten af BancoUtskts betänk.
N:o 96 äfven måtte äga tillämpning i afseende på Riksg.cont:s tjenstemän. R. o.
Ad. afslog Utskts utlåt.
N:o 474 och beslöt, att i4‘de punkten af BancoUtsk:s utlåt.
Wro 96 äfven skall äga tillämpning i afseende på Riksg.cont:s tjenstemän.
Jag får vördsamt anhålla, att Hr Gr. o. Landtm, ville hafva godheten att till H.
Ståndet framställa propos., huruvida icke Ståndet ville inbjuda de öfriga Stånden att deltaga i R. o. Ad:s nu fattade beslut. R. o. Ad. beslöt att inbjuda de öfriga RiksSt:n till instämmande i R. o. Ad:s nu fattade beslut.
Lades till handhna förstärkta BancoUtsk:s d. 19 dennes på bordet lagda memor.
W:o 146, med anmälan om utgången af de omröstningar, som inom förstärkta BancoUtsk. blifvit anställda öfver åtskilliga frågor, upptagna i BancoTJtsk:s under Wais 76, 121 och 137 afgifna memor. H. R. 0. Ad. åtskiljdes kl. \ till 10 på aftonen.
Den 2i Maj.
Thorsdagen den 21 Maj i835.
Horns förliden gårdag på bordet lagda hemställan om inbjudn. till Medstånden att instämma uti R. o. Ad:s i anleda, af Exped.Utsk:s memor.
N:o 29 fattade beslut.
Jemte det jag får till prot. anmäla min protest såväl mot de beslut, R. o. Ad. fattat i anledn. af Exped.Utskrs memor.
N:o 29, som den propos., hvilken blifvit meddelad, begär jag, att min reservation måtte få åtfölja den inbjudn., som R. o.
Ad. nu beslutat skola afi;å, och hoppas, att denna fråga är afgjord genom Constit.Utskrs gillande af den Vägran å propos., som af PresteSt:s talman blifvit gifven.
Justerades 1 prol.-utdr., rörtde R. o. Ad:s förliden gårdag fattade beslut i anledn. af Exped.Utsk:s memor.
]\7:o 29 samt rör:de den nu beslutade inbjudn.
Sedan jag i dag öfvervärit det slutliga afgörandet af återstående mål i BancoUtsk., och intet annat nu lärer kunna der förekomma än det enda, hvarom jag fann mig föranlåten att i går göra anmälan och protest, torde det finnas mindre underligt, att jag nu afsäger mig min plats i nämnde Utsk., med anhållan, att jag får bibehålla min plats såsom riksdagsman, Gr.
Fröliehs begäran blef af R. o. Ad. bifallen; och anmodade Ii. Ex. Hr Gr. o. Landtm.
Hrr Electorer alt utse en ny ledamot i BancoUtsk. efter Gr.
Frölich, Lades till bendlina Conätit.Utskts förliden gårdag på bordet lagda memor.
N:o 124 till BorgareSt., med ytterligas* re hemställan om deltagande i voteringen öfver den i memor.
N:o 54 uppgifna proposm.
Likaledes lades till handlma förstärkta Constit.Utsk:s förliden gårdag på bordet lagda memor.
N:o i2Ö, ang:de utgången af inom förstärkta Constit.Utsk. anställda voteringar. 22 Ii. 33 a 58 Den ai Maj.
Föredrogs ånyo och bifölls BancoUtsk:s förliden gårdag på bordet lagda utlåt.
N:o 148 i anledn. af de inom H. It. o. Ad. framställda anmärknrr vid Utskrs under Nro 143 afgifna betänk.
Nro 149 i anledn. af ett Riksstånds återremiss å Utskrs memor.
Nro i45, fann R. o. Ad. för godt att vid de 3rne öfriga RiksStrns i ämnet fattade beslut låta bero.
Föredrogs ånyo och bifölls Exped.Utskrs förliden gårdag på bordet lagda memor.
Nro 3o i afseende på förekommande af omtryckning utaf vissa till bikanget lill RiksStrns prot. hörande handhr.
I sammanhang härmed upplästes till justering och godkändes Exped.Utskrs under JV:o 35o afgifna förslag till R.
St:s und. skrifvelse till K. M., angrde iakttagelser till förekommande af omtryckning af vissa till bihanget hörande handhr.
Ånyo föredrogs och bifölls Exped.Utskts förliden gårdag på bordet lagda memor.
Nro 3i, angrde särskilda arfvoden i afseende på fullgörandet af åtskilligt arbete, som efter riksdagens afslutande återstår och tillhört Exped.Utskrs befattning.
Upplästes till justering ett från Exped.Utsk. under Nro 351 inkomnjet förslag till R.
Strs und. skrifvelse till K. M., angrde K.
Mrs nåd. bemedling för upptagande af ett utrikes creditiv till förstärkande af Bankens silfverfond.
Likaledes upplästes till justering och godkändes en föreslagen fortsättning af den § i riksd.beslutet, som rörer hufvudgrunderna för Bankens rörelse och förvaltning.
Upplästes och lades på bordet förstärkta BancoUtskrs memor.
Nro i5o med anmälan om utgången af de i förstärkta BancoUtsk. anställda, i BancoUtskrs memor.
Nro i4/ föreslagna voteringar. II, R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ till 7 e. m.
D c ii 11 M a j a5Q Fredagen den 22 Maj iS35.
Justerades 4 prot.-utdr. för förliden gårdag.
Föredrogs ånyo ocfi Indes till handbna förstärkta BancoUtsk:s d. 21 dennes på bordet Ingda (neinor.
N:o i5o, med anmälan om utgången af de i förstärkta BancoUtsk. anställda, i liancoUtsk:s memor.
N:o 147 föreslagna voteringar.
Upplästes och lades på bordet nedannämnda inkomna memor. från BancoUtskottet:
N:o i5r. i anledn. af R. o. Ad:s samt PresteSt:s Utsk. gifna åläggande att inkomma med anmälan , huru Utsk. uppfattat R.
St:s beslut i fråga örn b:coreglementets und. öfverlemnande till K. M.; LagU ts kottet:
N:o 187. i anledn. af återremiss utaf Utsk:s betänk.
N:o 186 öfver Hr C. G. Stuarts motion, angrde und. anhållan bos K.
M. om utarbetande till nästa riksdag af förslag till gemensam lag för utrikes och inrikes vexlar; Expe di tionsU ts kottet:
N:o 32. i anledn. af 2:ne RiksStts återremiss af §§ under Atris 42 & 78 uti riksd.beslutet.
Upplästes ankomna prot.-utdrag från de öfriga RiksSttn, nemi.: från PresteSt. af d. 12, 14, 16, 18, 79 och 20 dennes; från BorgareSt. af d. 12, 14» 16, 17, 18, 19 och 20 dennes samt från BondeSt. af d. 12, 14, 16, 17, 19 och 20 dennes.
Lades till handlingarna. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ lill i e. m.
Lördagen den 23 Maj 1835.
Justerades i prot.-utdr. för d. 22 dennes.
BancoUtskts förliden gårdag på bordet lagda memor.
N:o i5i i anledn. af II.
R.o. Ad:s samt Den Maj.
PresteSt»
Utsk, gifna åliggande att inkomma med an^ jnälan, lmru Utsk. uppfattat R.
St:s beslut i fråga om b;coreglementets und. öfverlemnande till K. M. Upplästes ett från PresteSt. ankommet prot.-utdr. af förliden gårdag, af innehåll, att Ståndet ogillat BancoUtsk:s i ofvannämude memor. uttryckta åsigt, att frågan om sättet att åt K.
M. öfverlemna l^tcoreglementet är förfallen, och beslutat anmoda BanCoUtsk. att lill R.
St. inkomma med jemnkn:sförslag och voter:spropos. i frågan; i hvilket beslut PresteSt. anmodat Medstånden att instämma.
Utsk. säger, alt frågan vore förfallen och att saken således komme att förblifva vid hvad förut stadgadt varit, och Utsk. grundar sitt yttrande derpå, att skrifvelse med b:coreglementets öfverlemnande tillförne blifvit expedierad genom fullmägtige; men detta skedde lill följd af ett särskildt uppdrag åt fullmägtige, utan att någon lag eller allmän föreskrift derom finnes, och således kan detta mål ej hänföras till den §, som omtalar förfallna frågor.
Nu hafva alla RiksStm sagt, att en skrifvelse med b:coreglementet skall afgå, men dervid fattat olika beslut i afseende på sättet, och jag yrkar till följd häraf, att Utsk. skall inkomma med jernnkn:sförslag och voter:spropos:n. Frih. Boye, Fredr.:
Jag anhåller att få veta de öfriga Ståndens beslut.
PresteSt» beslut är nyss uppläst; BorgareSt. har lagt memor. till handhna, och från BondeSt. har någon underrättelse ännu ej ankommit.
Boye; Vid sådant förhållande vet jag i sanning ej, hvad som är att tillgöra; ty återremitteras frågan, så kan det hända, att ännu derefter 2 Stånd stadna emot 2 i denna formfråga.
Den förste talaren har så riktigt urskiljt saken, som är skrifvelsen, och sättet, som är reglementets öfverlemnande, att jag icke skall tillåta mig någon sammanblandning af dessa båda frågor.
Då skrifvelse af samtliga RiksSttu är beslutad, och man blott är oense om sättet, hvarom någon lag förut ej finnes, helst man såsom motiv för beslutet vid sista riksdag i samma fråga anförde, alt hvad som då vidtogs, skedde, emedan Ständerna ej hade tillräcklig tid att sjelfva inkomma med det då beslutade fctcoreglementet, begriper jag ej, huru Utsk» åsigt nu kan gälla, äfven om två Stånd gillade den; ty en magt måste väl finnas, för att åtskilja en sådan tvist.
Boye har misstagit sig, då han sagt, att icke något stadgande finnes rör:de ifrågavar. ämne; likaledes Frih. Ctderströro, då lian uppgifvit, att del Den a3 Maj. vid sisla riksdagen genom en särskild skrifvelse uppdrogs ät fullmägtige att till K.
M. öfverlemna det då utfärdade b:coreglementet.
Wyssberörde reglemente innehåller deremot en bestämd föreskrift, huru med detsammas öfverlemnande till K.
M:s kännedom skall förhållas.
Detta stadgande har BancoUtsk. ansett desto hellre böra bibehållas uti det reglemente, hvilket vid denna riksdag kommer att utfärdas, sorn deri af Gr.
Frölich om ändring deruti väckta motion blifvit ålshagen af två Stånd och frågan härom altså mäste anses hafva förfallit.
Wära likartad med den nu förevar, formfrågan var en vid 1823 års riksdag uppkommen fråga om slutliga behandlingen af ett då väckt förslag i afseende på Allm.
Brandförsäkringsverkets lånrätt i Banken.
Äfven vid detta tillfälle hade Borgare- och BondeSltn fattat ett olika beslut med de öfriga 2:ne RiksSttn.
Constit.Utsk. fick sig derföre uppdraget att med R.
Sits rätt bestämma sättet för denna frågas behandling, I anledn. häraf förklarade bemälde Utsk,, att ”då 72 § Reg.F., hvartill 75 § Riksd.Ordn. lenman hänvisning, egentligen handlar om Bankens grundförfattningar ”och R.
St:s allm. förvaltningsföreskrifter, men den närvar, ”frågan om lånrätt i Banken endast innebär och afser en ”speciel förvaltnings- och dispositions-detail, linner Utsk. "samma fråga, jemlikt berörde Riksd.Ordnrs §, kunna och ”böra förfalla.”
På enahanda grund måste den af Gr.
Frölich nu väckta motion, såsom äfven rörtde ett speciel! stadgande i breoreglementet, kunna och böra förfalla.
Hr Gr. o. Landtm, torde icke heller anse sig mot föreskriften i § Riksd.Ordn. rätteligen kunna framställa någon annan propos. i detta ämne, än den, att R. o. Ad., med afslag å PrestcSt:s inbjudn., lagger BancoUtskrs mentor, till handltua, om hvilken propos. jag altså får vördsamt anhålla, Frih. Boye, Fredr.:
Jag har begärt ordet, endast för alt svara Frih, Boye, Ludv., pä hans förfrågan om den magt, som skall skilja tvisten, att jag tror 72 § Reg.F. och 7.5 § Riksd.Ordn. vara de sladganden, hvarefter frågan skall afgöras, Wågon annan magt känner åtminstone icke jag.
Hr Rosenblad, Bernh.; Deri instämmer jag med den siste talaren, att det är grundlagen ensam, som skall skilja tvisten; men det är just på grund deraf, som jag hos mig stadgat den öfvertygelse!), att Utsk, ej förfarit rätt.
Hr Stuart har sagt, att misstag blifvit begångna af de föregående talarne; men han har sjelf misstagit sig, då han påstått, att b:coreglementet förut innehåller föreskrift i ämnet, ty det finnes ingenting i allmänhet stadgadt, huru med reglementets öfverlemnande till K.
M. skall förfaras.
Slutmeningen i i83o års reglemente lyder så bär; "Särskildt uppdrages och autoriseras Bancofullmägtige att till K. M. i utid. öfverlemna en afskrift af detta reglemente; börande derjemte fullmägtige, i händelse flera eliev färre utaf de j 2Ö2 D c n 23 M a j. detsamma befintliga stadganden, som äro af den egenskap, att nåd. kungör, för deras allm. tillämpning och verkställighet bör föregå, icke vid riksdagens afslutande hunnit blifva från R.
St. sjelfva i 7ind. anmälda, då hos K.
M. göra und. anhållan i berörde hänseende.”
Antagandet häraf skedde i följd af dåvar.
N:o 1445 hvars slutmening jag får anmoda Hr Ridd.secret. att uppläsa.
— Hr Stuart har likaledes misstagit sig, då lian sagt, att Gr.
Frölichs motion blifvit afslagen af två Stånd; ty Uiskrs tillstyrkande i betänk.
JV:o i3?. lyder sålunda: ”att R.
Ii. St., sedan stadgar och reglemente för Bankens rörelse och förvaltning hunnit fullbordas, måtte dem till K.
M:s nåd. kännedom i und. öfverlemna, innan R.
St. åtskiljas, och i vidfogad und. skrifvelse anhåila, det K. M., i händelse han finner förenämnda stadgar och reglemente icke strida med de i banklagen af d. t
Mars 1800 fastställda grunder, i nåder täcktes desamma, i hvad de röra allmänheten, låta på vanligt sätt kungöra.
Detta återremitterades af 3 Stånd, och Utsk. afgaf derefter följande yttrande: ”att i likhet med hvad vid sista riksdag ägt rum, enligt dåvar.
BancoUtsk:s skrifvelse af d. 18 Mars i83o, införd i nu gällande b:coreglemente af samma år, Utsk. måtte få lemna Bancofullmägtige uppdrag och autorisation alt till K. M. i und. öfverlemna en afskrift af det nu upprättande brcoreglemente, samt anmoda fullmägtige att, i händelse flera eller färre utaf de i samma reglemente befintliga stadganden, som äro af den egenskap, att nåd. kungör, för deras allm. tillämpning och verkställighet hör föregå, icke vid riksdagens afslutande hunnit blifva från B.
St. i und. anmälda, då hos K.
M. göra und. anhållan i detta hänseende.”
Detta bifölls af Borgare- och BondeStm; men PresteSt. fattade särskildt beslut.
Häraf torde således R. o. Ad. finna, att, oberäknadt den omening, som skulle ligga deri, att i i835 års btcoreglemente införa, hvad som genom skrifvelse af d. 18 Mars i83o särskildt uppdrogs åt Bancofullmägtige med afseende ensamt på det då upprättade reglemente, så finnes nu ett alldeles nytt reglemente upprättadt, som ej kunde vara föremål för sista riksdagens beslut, och på hvilket således slutmeningen i i83o års reglemente ej heller kan vara tillämplig.
Jag anhåller, att BancoUtsk;s betänk.
N:o x44- v‘d sista riksdagen måtte af Hr Ridd.secret. uppläsas, på det man deraf må finna, att det var R.
St. sjelfva, som då autoriserade fullmägtige att öfverlemna brcoreglementet till K. M.; och jag frågar, om detta är detsamma som en autorisation af BancoUtsk., såsom 2 Stånd nu beslutat.
Vidare förekommer, att hela reglementet, till hvarenda bokstaf, då underställdes R.
St:s egen pröfning, men att helt annorlunda nu tillgått, då BancoUtsk. af egen magt och myndighet uppgjort detsamma, utan filt RiksStrn ens fått se en betydlig del deraf.
Jag tror såJedes, att den åberopade slutmeningen aldrig kan anses oför - Den *3 Maj. 263 ändradt quarstä, oell att de två Stånd, som beslutat, att reglementet nu bör af R.
St. sjelfva öfverlemnas lill K. M., hafva fullkomligt lika rätt att göra sin mening gällande, som de andra två RiksStm.
Jag delar Hr Stuarts nu yttrade åsigt; men då jag ej var närvar, vid den föregående discussionen i detta ämne, får jag förklara, att jag anser Utsk. sjelfmant hafva bort anmäla förhållandet, sedan tvist uppstått om resultatet af de olika besluten.