Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter min tanka blir således första frågan om Riksens Ständer nu böra detta ämne särskildt företaga, och för besvarande hvaraf fordras , att considerera den inflytelse ämnets priliminaira afgörande äger på LagCommittéens utarbetande förslag i. de med detsamma gemenskap ägande och deraf beroende delax*, Onekligt är det visst, att det lättar arbetet för dem, åt hvilka uppgöi*andet af ett förslag är anförtrodt, om de förut känna hvad de, på hvilka förslagets antagande eller Jiid, o. Ad.
Erot. 5g. 36. 274 Den 5 Juli. e. m. förkastande ankommer, i itnnet tänka. mert alt något väsendtligt hinder eller afbrott i LagCommittéens arbete, genom saknad kännedom, i detta fall skulle uppkomma, inser jag icke, S Ilan lärer mart finna ett förslag så upprättadt, att det titan omarbetning i vissa delar, orsakerna dertill, må vara antingen bristande fullkomlighet eller de pröfvandes egenhet, antages; och om vid hufvudsaklig pröfning i ett sammanhang nied alla I.aghalkar, Riksens Ständer skulle Förkasta hval LngCommittéen i öfverensstämmelse med sitt i fråga varande Betänkande utarbetat, lärer sådartt utan särdeles besvär kunna omarbetas vid den ytterligare Redaction som, efter Lagförslagets öfverseende, jag anser oundvikelig; ty antingen HäradsRätterna en, två, tre eller flera gånger om året sammanträda, lärer arbetssättet blifva detsamma, hvilket förhållande äfven synes inträffa med Hof» Rätterna, på hvad orter de arbeta , och om, med borttagande af LagmansRätterna, de civila målen gå directe från HäradsRätterna till HofRätterna, tyckes mig, att de härigenom uppkommande Stadgarden blifva föga skiljaktiga.
Skulle likväl LagCommittéens arbete genom ovisshet om Konungs och Riksens Ständers tanka härutinnan ökas utöfver hvad jag tror, så må sådant heldre ske än att Riksens Ständer nu skulle fatta sit beslut i detta , som jag tror, vig» \
Den 5 Juli. e. tu. m tigå ämne, utan att dervid vara Vägledd af Nationens genom sakkunniga yttrade rört, den Kongl; Majt, medelst Sitt visa Stadgande om LagCommittéens allmänt kungörande genom tryck af sir a förslag synes hafva påkallat och hvartill Tryckfriheten berättigar; I ättledning af hvad jag nu således anfört, tillstyrker jag vördsammast att, på sätt Hans ExCi lbince, H rr Grefve Rosenblad i LägComrnittéen sig ythat, det måtte förklaras, att skal icke är
För handen att hit granska ifrågavarande förslag, hvars mer eller mindre nytta och verkställbarhet säkrast utrönes, då det i sammanhang med.
Lagprojectet kommer under pröfning» Oin Sterremus till Utskottet anhåller jag således C? > öch förbehåller mig, att derest förslaget till hufvdUsaklig pröfning anses böra förekomma, öfver sjelfva ämnet få afgifva mitta tankar, hvarmed jag i närvarande skick anser mig böra innehålla.
Grefve Mörner t Carl Stellan, uppläste följandet Ibland de mest Vigtigä öfverläggningsäninen, som förekommit under detta Riksmöte, anser jag Kongl; LagCommittéens fö* teslagna ändring i Svenska Lagskipningen.
I detta ärende fotdras således en varsam öfverläggning och det mest afvända beslut.
Hvilken som uppmärksamt genomläser alla de ^6 E*a 5 Juli. s. m.' till detta mål hörande Handlingar, finner lätt hurusom projectet har en verklig förtjenst och åsyftar en förkortad Rättegångsordning.
Kan detta sednare vinnas utan Statens eller enskildas alltför kännbara betungande, då böra nu ej några hinder uppkastas ; men enär Riksens Höglofl.
Ständer blifva i tillfälle att närmare få känna förhållandet härutinnan, tror jag det vara betänkeligt antaga förslaget.
Ingen tvifvel kan väl derom uppstå att icke de projecterade HofRätts-Byggna-, derna skola uppföras för Kronans räkning; men om de nya Tingshusen och DomareBoställen skola tillkomma på Menighetens bekostnad, befarar jag att dessa tillskott falla tungt och möta flera olägenheter.
Få Jurisdictioner hafva sadan local, att Häradshöfdingarne kunna begagna sina nu innehafvande hemvist, utan på de flesta ställen måste anläggas nya etablissementer af sådan beskaffenhet, att Domare-Corpsen med dem kunde äga en nödig beqvämlighet, för att på ett sysslan värdigt sätt bestrida sina permanenta Tingsarbeten; en kostnad af mindst 7 till 8,000 Riksdaler å hvarje ställe; på hela Riket räknadt, blifver summan ej obetydlig och brydsam nog i dessa penningelösa tider att utkräfva.
Kanske anmärkningen ej bort äga rum, Den 5 Ju-li, c. m. 277 men hvar och en som är i tillfälle känna svårigheterna vid indrifvandet af Landets vanliga contributioner, skall säkerligen förlåta den villrådighet jag yttrar uti en fråga, sorn föranleder till en så dryg extraordinaire utgift, hvilken nödvändigt mäste tillskyndas hvarje hemmansägare.
Allmänna opinionen befarar jag äfven att
Projectet har för det närvarande emot sig, och ehuru sådant väl icke bör afhälla ett beslut som äsyftar ett godt ändamål, torde likväl äfven denna omständighet leda till en noggrann granskning.
Flera Seclers vana hos Allmogen, att efter nu gällande Författningar följa Rättegångs hrenderna, gör allt nytt i den vägen, motbjudande; den oupplystare delen af Nationen, som utgör mängden af rättsökande, inser troligen ej Kongl.
LagCornmittéens värdiga afsigter; tvärtom, den kommer helt säkert att se saken på en motsatt sida, och den blifver svår att öfvertyga.
I följe af hvad jag nu haft äran yttra, månne ej det lämpeligaste vore, att låta Ärendet i hela sin vidd hvila intill den tid Konung och Riksens
Ständer finna omständigheterna af den beskaffenhet, att »73 Den 5 Juli, e. m.
LagCommittéens Förslag med fulls komlig säkerhet kan antagas.
Herr Manner stam, Johnn.
Jag katt icke full-täridi^t i minnet återföra alla de anmärkningar, hvilka blifvit gjorda mot LagUtskottets under öfverläggning varande Betänkande; sä vjdt jag fattat och erinyar ntig dem, ar likväl icke något enda nytt. inkast framställdt af de varda Ledas möter sorn yttrat sig, hvilket icke redan l>litvit förut af andra yppadt, och andtligen är af Lagutskottet uti dess Retänkan-r de upptaget och besvaradt eller ock ansedt af så liten vigt, att dess vederläggning icke funnits nödig.
Hvad jag i detta afseende kunde svara, skulle således egentejigen innefatta ett upprepande af de skäl, hvilka så val af Kongl. LagCommittéens i ämnet till Kongb Maj:t afgifna Betänkande sorn LagUtskottets Memorial innehålla.
Om de samma icke äroså öfvertygapde för nyttan och vigten af de föreslagna ändringarna uti Domstolarnes organisation, sorn jag ansett dem böra blifva för hvar och en, som fördomsfritt och sakkunnigt granskar dem, bör jag tvifla på möjligheten, att genom mitt yttrande häfva do betänklig-- heter, som uppstått och bereda en annan öfvertygelse.
Jag åberopar derföre LagUtskottets Betänkande, och kan för min del icke annai; än tillstyrka bifall derå, Den 5 Juli* 6. m. *79 Herr Ekorn, Fehr yidolph, uppläste följande : Sedan så många Ledamöter af Höglofl.
Bidderskapet och Adeln yttrat sig i Frågan om den föreslagna nya Organisation af pomstolarne i Riket, anser ]ag mig icke aga vidare dervid tillägga, än blott yttra den allmänna reflexion , att då inrättningen af våra r.u varande
Domstolar vunnit a£ deras ålder mycken helgd, då man aldrig klagat hvarken öfver saknad af eller utdrägt med Rättvisans skyndsammare skipande af denna grund, utan då sådant inträffat det fallit
Domaren lill last, synes inrättandet af
Doinstolarne på en annan fot vara en nyhet, hvars antagande, såsom i dess början nog invecklad, lärer kunna umbäras; åtmindstone förmodar jag, att Svenska Folket och synnerligen den mera upplysta classen Medborgare, nu lemnäs tillfälle, alt vid det nya Projeclet i detta ämne afgifva sina anmärkningar, och således den föreslagna förändringen, i sammanhang med den nya Lagen, komma under Konungens »ch Riksens Ständers pröfning.
I öfrigt och hvad HofRätterna, synnerligast Konungens och Rikets Svea HofRätt angår, så är dess bibehållande i nu varande skick så mycket mera nödvändigt, som efter hvad jag har mig bekant, icke en enda Sakägare inom Rikets 5 Norra Den 5 Juli. e. m.
Län gifves, som icke med mera beqvämlighet kan i Stockholm, der alla andra Likets Collegier är o iniältade, bevaka sin Lättegång, ärr å något annat ställe i denna del af Liket , hvarmed ej någon relation äger runi, och det var på denna grund, sorn. för snart 50 år tillbaka Kongl. Brefvet samt Projeetet om Westerbottens läggande linder Wasa HofRätts jurisdiction, ehuru belägen vida närmare än Stockholm, ieke bunde antagas, och hvilken förändring Ortens Inbyggare dä sig alldeles undanbådo.
Herr Grefven och Larult Marskalken frågade om Ridderskapet och Adeln ansågo de gjorda anmärkningarne hindra antagandet af Utskottets Betänkande.
Lopades ganska starka
Ja och Nej. Uppå af Herr LandtMarsknlkens härefter gjorda propositioner, först till bifall af Betänkandet, derefter lill alslag derå, och sedermera till återremiss, svarades likaledes med starka Ja och Nej. Friherre Cederström, Jacob, utbad sig få föreställa att, då så mångå anmärkningar blifvit vid Utskottets Memorial framställde, syntes det vara naturligt att Betänkandet återremitterades, innan Höglofl.
Ridder« 0
Den 5 Juli. e. m. igi skåpet och Adeln häröfver vidare stadgar sina tankar.
Nar Herr Grefven och Land t
Mar skal. ken härefter förnyade sin proposition oni återremiss, blef densamma besvarad nied ganska starka Ja, blandade med några få Nej.
Vid förnyad föredragning biföllos följande den 2 Juli på Bordet lagda Memorial och Betänkanden: 1:0 Från BancoUtskottet, angående en af Herr Stråle, Carl Fredric, gjord motion oin årligt allmängörande af Bankens Bokslut. 2:0 Från StatsUtskottet angående de anmärkningar, sorn blifvit gjorda vid Utskottets Betänkande i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga proposition angående det åt Wester- samt Norrbottens Läns- invånare meddelade Lån. 5:0 Från StatsUtskottet, angående de Botskiften, som varit nyttjade af Söderhamns tevärs-factories Betjening och arbetare.
Justerades följande sQt Pen 5 Juli. e- m.
Utdrag af Protocojlet, hållet i Högm loll.
Ridderskapets och Adelns Ple® num den 5 Juli 1815. S. D. A nyo föredrogos och l>iFöllos. följande den 2 Juli på Bordet lagda Betan-» leanden och Memorial: från StatsUtshottet: 1:0
Af den 30 Juni, angående sådana f, d. Konung Gustaf Adolph tillhöriga medel, hvilka varit ställda tinder nu mera framlidne Herr Presidenten m. m.
Lagerheims och StatsCommissarien Wåhlbergs gemensamma förvaltning m. m 2:0
Af den 29 Juni, angående Assessoren Tinnerholm* underdåniga ansökning cm eftergift af en yppad och honom till ersättning ålagd blist uti dess hafda upphörd af Chartae Sigillatae-medel. från BevillningsUtskottet:
Af den t Juli, angående Olof Gudmund'» son Bagges Memorial, om frihet frän LandtTulls-ersättning för öppna och däc« kade Båtar. pen 5 Juli. e. m. 2g3 från Banco Utskottet: 1:0
Af den 13 Juni, angående Assignationtr, sorn af enskilda personer utgifvas. 2:0
Af den 30 Juni, om mede! till utbyte af föi slitna BancoSedlar, uti från Stockholm aflägsna orter. 3:0
Af den 13 Juni, rörande understöd, till uppförande af ett nyit Gymnasii och Schöle-H us i Skara, 4:0
Af d en 30 Juni, angående förändring
I formatet af 2 R:d:s BancoSedlar m. m, från Lagutskottet:
Af den 27 Juni, angående återremissen af Ut«kottets Betänkande om Lösens antecknande å Kongl. Maj:ts Nådiga Utslag. f'ån Allmänna Besvärs och OeconomieUtskottet: 1:0
Af den 29 Juni, om Fyrbåkars anläggfjnde på den så kallade Ö*tergarns»Holpien vid Gothland, Holmön i Quarken och Ma ses ten elier.
Svart-Klubben vid inloppet till Öregrund.
2:0 af den 29 Juni, i anledning af väckt fråga örn nödiga föreskrifter i afseende pä äg i De 5 Juli. é. nt skogshushållningen vid sådana Bergsmanshemman sorn af andra än Bergsmän inköpas.
Från Lag- samt Allmäna aBe svärs* och •OeconomieUt skotten af den 16 Juni, angående en fri Victualiehandel. från det Särskildta Utskottet : 1:0
Af den 50 Juni, om uppliäfvande af Kongl. Brefvet den 26 Juli 1807, angående confisquerade varors försäljning till qvarblifvande i Riket. 2:0
Af den 50 Juni, angående väckt fråga om en friare Kolhandel.
Upplästes å nyo och lades till handlingarne följande det Särskildta Utskottets den 30 Juni afgifna och den 2 Juli på Bordet lagda Memorial: 1:0 Angående Herr Stabecks, Herr Barthelssons samt Riksdagsmännen Johan Långbergs, Eric Tehrssons och Bengt Svenssons Memorial; 2:0 Angående Grefve Mörners, Carl Stellan, och Friherre Stael von Hollsteins Memorial.
Deri 5 Juli. e* m* 285 3:0
Angående väckt fråga om förstärkning af Gotha Canal-Disconts Rörelse-Capital, hvarigenom den kunde sättas i tillstånd, att, emot vissa vilkor, biträda med Lån till Landtbrukets upphjelpande.
Ut Supra. S. D. I anledning af ett Memorial a£ Herr Silverstolpe, Fredric Samuel, hvaruti ilere Ledamöter instämde, återremitterades StatsUtskottets den 2 Juli på Bordet lagda Betänkande, af den 27 Juni, angående tillökning i anslaget åt Academien. för de Fria Konsterna, m.m.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning a£ BancoUtskottets, den ig Juni, på Bordet lagda Memorial, af den 13 näst föregående, angående publicitet af tillståndet med Bankens Sedelrörelse, blef det af Höglofl.
Ut Supra. S. D. Beslöt Höglofl.
Ridderskapet och Adeln att i anledning af gjorda anmärkningar, till RiddarhusUtskottet återförvisa dess den 24 Maj afgifna och den 2 dennes på Bordet lagda Yttrande öfver Adeliga JungfruStifts-Directionens RiksdagsBerättel» se.
Föredrogos ånyo ochbiföllos följande BancoUtskottets den 13 och 30 Juni 286 Dan 5 Juli e. m. afgifna och den 2 dennes på Bordet lagdå Memorial: i:o Öm eftergift af en RiksDiscontens fordran uti Celsingska Concotirsen» 2:0
I anledning af eh af Herfr Stråle* Carl Fredric* vackt fråga om ärligt allmängörande af Bankens Bokslut.
Ut Supra» S. D. Bifoll Höglofl.
Ridderskapet och Adeln följande BevillningsUt-köttets den 2 Juli på Bordet lagda Memorial af föregående dagi iro Angående Herr Grefve johan Henning
Gyllenborgs väckta fråga onr en beqvämligare postgång å Landet. 2:0 Angående Handelsmannen Lindströms hemställan om indragning af Landttull på inhemsk tillverkad Tobak. 3:0 Angående Herr Pahlrhärts 6ch Jonas Jonssons från Södermanland Memorial ont PostTaxans förhöjning» 4:0 Angående Grosshandlaren Lambergs Memorial om SjöTulls-afgifterna. 5:0 Angående aflöning för vid BevilU ningsUtskottet ytterligare antagne 4 Cancel* Den S Juli- a, m. lister och discretion för ÖfvetCommissariCn Ek.
Ut Supra. S. D. I anledning af gjorda anmärkningar vid LagUtskottets den 2 dennes på Bordet lagda Memorial af den 17 Juni, angående förändring: i Domstolarnes antal och organisation, blef detsamma af Högloft.
Ridderskapet och Adeln till Utkottet återförvisadt.
Ut Supra» S. D. Biföll Höglofl.
Ridderskapet och Adeln Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets, genom ProtocollsUtdrag af dea. 29 Juni, hvilket den 2 dennes blifvit på Bordet lagdt, till Ridderskapet och Adeln gjorda hemställan* att åtskilliga från Ridderskapet och Adeln till Utskottet remitterade Memorial * hvarmed Utskottet äujiu icke hunnit taga någon hufvudsaklig befattning, måtte anses vara genom Särskildta Utskottets aflemnade Betänkande besvarade, och således icke erfordra någon åtgärd af OeoonomieUtskottet.
Ut Supra. S. D. Lades till handlingarne Statsutskottets den 2 dennes på Bordet lagda Betänkande, af den 29 Juni, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande, i anledning af Kongl. Majrts 28S Den 5 Juli e. m. Nådiga Proposition till Riksens Stander af den 5 April, angående det åt Wester- sanit Norrbottens Rans innevånare meddelade
Rån af 50,000 Riksdaler Banco.
Å nvo föredrogos och b i föl lös föl» jande StatUtskottets den 2 dennes på Bordet lagdaBetänkanden, af den 14» 29 och 50 Juni, 1:0 Angående gjorda anmårkningar vid StatsUtskottets Betänkande rörande BytesVerket. 2:0
I anledning af gjorda anmårkningar vid Utskottets Betänkande angående BevilU ningen för Dannemora Bergslags Jerntillverkning. 3:0 Angående Röfås Silfververk i Schedvi Socken och Kopparbergs Rån. 4:0
I anledning af gjord anmärkning vid dess Betänkande öfver Kongl.
Maj.ts Nådiga Proposition om StatsVexket i hvad den rörer RiksStatens Andra HufvudTitel. 5:0
Om de Rotskiften, som varit nyttjade af Söderhamns GevärsFactories Betjening och Arbetare.
Härefter, klockan j till 8, företogs val af Fullmägtiga i Riksens Ständers Bank , hvilket slutades klockan 10, då följande
Herrar dertill hade erhållit flesta rösterna nämligen Ven fcjuli.e. m, 2-29 nämligen: Grefve Gyllenborg, Johan, Kammarherre - 178 röster.
Herr Falkenberg, Melcker Olof Gottfried, Kammarjunkare - 125- Herr Sandels, Benjamin, BergsRäd ----- 161 - - Upplästes första gången och lades pä Bordet: l:o BancoUtskottets den 4 dennes, i anledning af Remisser från Prest-, Borgare och BondeStånden afgifna Utlåtande öfver Särskildta Utskottets Betänkande i de delar deraf, sorn angå bidrag från Banken.
I afseende på det Råne-Contoir för fastigheter, hvilket blifvit föreslaget att med en fond af 2 till 3 millioner Riksdaler utgifva
Rån emot 3 procents renta och 3 procents årlig afbetalning på primitiva Capitalet, på pant af jord, Bruksegendom och andra fastigheter å Randel till y af pantens år 1814 beräknade värde vid uppskattningen till Revillnings erläggande, ansåge Utskottet Riksens Ständer redan uti RåneBanken äga en Låneinrättning för fast egendom, som gjorde någon ytterligare öfverflödig.
BancoRidd. 0. Ad, Fröt, 37. 38.
Den 5 Juli. e. tu.
Utskottet hade sedan den 50 sistlidne jilnl föreslagit sattet, hvarpå en utvidgad ulla* ning, till det af SärskildtaUtskottet föreslag» na belopp, skulle kunna åstadkommas och* under den 27 föregående
Maj uppgifvit rente-beräkningen och afbetalningssättet.
Utskottet som derutinnan vid sin mening för* blefve, hade likväl i stället för Belåningssummans bestämmande till fdel af egen* domsvärdet, funnit sig, efter 1111 förändrade omständigheter, kunna hemställa att af det värde, hvartill en pantbuden egendorn å Landet blifvit af 1814 års PröfningsCommitte'e uppskattad, mätte såsom
Lån derå erhållas; äFvensom att Lånbeloppet, i stället för 500O Riksdaler , må högst kunna uppgå till 6000 Riksdaler.
Ledamöterna af BorgareStåndet hade för Statsegendomar i sistnämnda afseende reserverat en proportionerad rätti Utskottet hade åt Banken förbehållit dess af ålder stadgade rätt, att erhålla första Inteckningen uti de egendomar, som derstädes pantsätlas.
Till SärskildtaUtskottets förslag, att 600 R:d. årligen måtte utbetalas till Utgifvaren af en godkänd Statsceconömisk Journal, tillstyrkte BancoUtskottet Riksens Höglo!!.
Ccn 5 Juli. e. ni.
Om tillgång på temporaira Lånbiträden åt allmänna Discont-Verket och en tillökning .uti Allmänna Magazins-Directio nens Discont* rätt, hade Utskottet redan dragit försorg, 2:0 Allmänna* Besvärs och OeconomieUtskottets den 4 dennes aFiåtna Memorial, till besvarande af återremissen från Hög* loll.
Ridderkapet och Adeln af Utskottets den 6 Juni gifna Utlåtande om större frihet till. begagnande af Kalkmylla och Kalkstensbrott på Gothland.
Utskottet fortfore deruti , att anse saken för ett enskildt på undersökning beroende mål, som ej tillhörde dess befattning, och tillkännagåfve , att det^ förra återförvisade Utlåtandet redan af 3:ne Stånd blifvit bU fallet. 5:0 Förenade Lag- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens, den 4 dennes afgifna , Memorial, till följe af Rddderskapets och Adelns samt BondeStåndets, i återremiss på Utskottens den 13 sistlidne Juni aflåtna Betänkande i Näringsfrihetsfrågan , yttrade beslut, att då intet skäl finnes, hvarföre icke ett Utskott skulle kunna upplaga och bereda ett från Stånden remitteradt mål, och då, äfven om det rörde privilegier, inven las för i i °i » bode, att sadana ämnen matte komma un - 292 Den 5 Juli. e. m* der Riksens Ständers pröfning , Utskotten skulle anmodas, att ovilkorligen upptaga och bereda ämnet.
Deremot hade Högvördige Prest- och Vällofl.
BorgareStånden ansett frågan röra det sistnämndes privilegier, hvadan Ledamöterne af berörde stånd funnit sig icke kunna uti någon öfverläggning i ämnet deltaga, men Bedamöterne af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, samt Hedervärda BondeStåndet förenat sig om den grundsats:
Alt hvarje medborgare må fritt få ananvända sin omtanka och sin arbetsförmåga på lofliga företag, samt att, i bruket af sina krafter och sina händers skicklighet, endast bindas af skyldigheten att ej förnär» ma andras rätt.
Regeringsformen voro nu mera alla Lagar och Författningar rörande Rikets allmänna hushållning beroende af Kongl. Majits Nådiga pröfning och beslut, och då alla frågor om handel och näringar ofelbart hörde dit, så kunde det närvarande ämnet så mycket mindre hänföras till privilegier, som, i fall rättigheten att idka borgerlig näring kunnat anses för ett BorgareStåndets Privilegium , så hade detsamma blifvit till alla delar upphäfvet, genom den, på samma Stånds medgifvande giunda - Deu 5 Juli. fl.?nt.
295 de, Kongl. Förordningen af den 6 April 1810.
På dessa grunder, och utan hinder af ensidiga fördelar för någon viss medborgar eClass, hade ämnet blifvit betraktadt, hvarefter Utskotten föreslagit, att 5 Cap. 1 §. samt 4 Cap. 2 och 5 §. §.
Handelsbalken, samt Kongl. SkråOruningen den 27 Juni 1720, och alla öfriga angående Handtverkerier, Manufacturer och Fabriker i Riket, samt afsättningen för deras tillverkningar utkomna Författningar, måtte ändras och upphäfvas, så vidt de voro stridande emot de Stadgar, dem Utskottet i 7:de punkten framställt.
Sluteligen tillstyrkte Utskotten, att de réglementariska föreskrifter, som för ordningen inom Städerna och på Landet, i afseende på Handtverkerier, Manufacturer och Fabriker kunna erfordras, måtte af den Committée, Kongl. Maj:t behagar i Nåder förordna, utarbetas, samt att alla äldre författningar i dessa ämnen sammandragas och rättas, dock att de ofvan föreslagna grunder lill alla delar följas. 4:0 Särskildta Utskottets Memorial af den 4 dennes, deruti, till besvarande af Remisserna af Friherre Boyes Yttrande om orsakerna till närvarande Penningebrist, sgj Den 5 Juli. e. m, och af Herr von Plåtens hemställan , att med undantag af vi«sa artiklar, all import må på 2 år förbjudas, Utskottet hänvisar på dess Betänkande angående den öfver* klagade foilagenhetgn i Allmänna Rörelsen. 5:0 Allmänna Besvärs, och OeconomieUtskottets Utlåtande, af den 29 sistlidne Juni , i anledning af de inom 3 äf RiksStånden gjorda anmärkningar vid Utskottets, den 3 sistlidne
Maj algifna, Betänkande rörande dels ändring uti föreskrifterna, om tiden och sättet för Markegångstaxor-, nas upprättande och Riksens Ständers Justitie Ombudsmans befattning med deras granskning, dels ock Tionde- och Rentegifvares skyldigheter emot Indelnings-, hafvare och Räntetagare, Utskottet yttrade, att; de grundsatsen det föl;t, vid ReLänkandets författande , angående Rentepersedlarnas utgörande, leda, sig från den öfvertygelsen, att å ena sidan urgamla rättigheter icke utan ingrepp i äganderätten och medborgerliga säkerheten hunna inskränkas; men att, å den andra, all möjlig omtanka bör användas, att förekomma missbruk.
Enär till sina hufvud-, grunder , Rentegifvares och Indelningshafvares ömsesidiga rättigheter blifvit bibehållna under ali den tid , som fram-. flutit från Indelningsverkets Inrättning^ Den 5 Juli. e. ut» *95 oaktadt
Riket imellertid varit stvrdt efter fle a o!ika RegeringsFormer, hade Utskottet tiott dessa rättigheter så mycket mera böra aga bestånd under vårt nu varande Regeringssätt, der inkräktningsbegäret bättre än någonsin tillförene är stäldt under Lagar och allas medborgerliga rättigheter under ett lika ömt beskydd.
Utskottet hade derefter punktvis besvarat hvarje särskild anmärkning och slutligen tillagt: att Riksens Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det RenLegifvare måtte förklaras berättigade att, vid Spannemålens afleverering, med sig taga tvänne ojäfviga goda män, hvilka i händelse stridighet skulle uppstå mellan Rentegifvare och Rentetagare om Spannmålens duglighet, borde derom yttra sig, och i händelse någondera af dem ej dermed åtnöjdes, skulle ett prof af en half kappe af den casserade Spannmålen aftagas samt förvaras uti en påse, sorn genast borde förses med emottagarens och någons af de närvarande sigiller och anteckning utanpå om casserandet, hvarefter profvet skulle till Konungens Befallningshafvande insändas, för att der skärskådas.