Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Derföre tillstyrker jag anslagets söndrande från tionde HufvudTiteln , hvarigenom Riksens Ständer äfven blifva i tillfälle att framgent bedöma, huru myc^ *G.^
Den i§ September f. rn. let till Båkaynes underhåll atg§r och enfordras.
Betta ka>t oj ske, om anslaget qvarstår 3 tionde HufvudTiteln, emedan FyringsStaten då kommeratt stå tillbaka; till exempel { händelse af e.r\ utrustning.
Herr VAR Harlmånsdorff%
Jag anaer- hufvud” sakljga frågan vara, om Ridderskapet och Adeln vill bevilja 5000, R:dr utöfver det förra anslaget; hvaremot frågan, huruvida detta skall uppföras, å åttonde eller tionde Hufvud Thein, kan yar^ likgiltigt.
Jag ar, då medlens förvaltning rätteligen bör stå under det Verk, som har Fyrhåkarne% vidtnagthåIlande om händer, yid. närmare eftersinnande böjd frånträda tratt förra yttrande om detta anslags uppförande å åttonde Hufvud Titeln^ ty- Arn, en bestämd summa anslås till Fyringarne, s,a kan, man äfven, i anseende till räkenskapernas granskning af Riksens Ständers Revisorer, göra, sig förvissad arn, att dessa penningar icke dragas; från sitt rätta, and a. mål,.
Herr Grefven och Landt Af ar skalk en frågade.^ om Ridderskapet och Adeln behagade tillåta, att anslaget för Lots- och Båklnrättningarne finge % tionde HufvudTiteln qvarstå.
Hvarefter Herr Grefven oell LamltMarskaIfen, föreslog, att StatsUtskottet måtte anmodas öka anslaget för FyringsStaten med 5000 R:dr årligen Utöfver det hittills per medium under de sist för*, hulne åren åtgång ne belopp.
Bifölls. £>cn 18 September f. m, 105 Herr Hjerin' Jag anhåller att Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes framställa! pro* position örn anslagets upp,förande unde? särskild fub.uk,.
Herr- drefven.: och LandtMarskalien hemställde, om Bidderskapet och Adeln fann nödigt att det fötp- Ey tings,Staten, nu; beviljade anslag borde ■under en ny rubrik, med namn, af JFyringsStatj å, tionde fcfufyudTifeln, uppföras., Ropades, Ja,.
Friherre, fknckareyäedii Hl- Kerr von Hartmansdorff begärde, att StatsUtskoftets,.
Betänkande rörande Tredje BufyudTiteln skulle punctvis föredragasföreställde jag mig, att äfven Statsutskottets i: anledning af, Kongl, Majrts sista Kådiga, Skrifvelse angående tredje Hufvud-Titelns behof, afgifne särskilta Betänkandet, skulle till pröfning företagas.
Jag anhåller nu att äfven detta.
Betänkandet må varda uppläst, på, det. saken, må kunna, afgöca.s, i ett sammanhang.
Herr Grefven, och fund td\
I Ar ska lien förklarade, a.tt han, ä.mnat för Bidderskapet och Adeln föredraga SfatsU(skottets af Friherre Anckarsvärd oroförmälte Betänkande, så snart Utskottets, nu,under pröfning varande Utlåtande blifvit afgjordt, lyten då Friherre A.nckajsyärd önskab, att försinamn-s de Betänkande måtte nu.genastijppläsas, för att, i sam. inanhang med förevarande Utlåtande, pröfvas, Anie Herr Grefven, och.
Uaud.iMarskalken hemsiaL.
Den 18 September f. m. la, om Ridderskapet och Adeln behagade Friherr® Anckarsvärds berördte anhållan bifalla» Ropades Ja» Härefter upplästes StatsUtskotteis den 4 deta» mes under N."o 454 afgifne, saint den g derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, t anledning af Kongl. Maj:fs Nådiga Skrifvelse an~ gående tredje HufvudTitelns behof.
Anckar svärd anförde skrifteligeiK
Jag hade ej väntat få höra en uppställning af sattser, dem erfarenheten jäfvat och vederlagt, aldra minst inför Ridderskapet och Adeln, der troligen ingen [Ledamot finnes, som icke känner rätta förhållandet»
Friherren yttrade att sedan början af förra sedet Sveriges styrelse allena invecklat landet i politiska äfventyr, att Sverige under denna tid ali drig blifvit med krig anfallit m. m,; tror väl för. fättaren att man redan glömt Ryssarnes fiendtliga anfall ernof Finland 1808, sorn skedde utan att de ens förutsände en krigsförklaring?
Hvem, har vä! förgätit de sista Fälttågen, och deras resul* later?
Jag öfverlemnar åt en hvar bland eder roine Herrar, att bedömma personen och dess skrift, samt att gifva dem, de namn de förtjena?
Den i8| Sept ernber f. ni* för min del förklarar jag ve Öfver det ögonblick, då någon Svensk (jag menar i hjertat Svensk) af dylika uppställningar later förleda sig, att tro Sverige ieke vara i behof af försvar, och att ej Vilja bifalla hvad sorn dertill fordras.
Friherre Björnstjernäy Ämnets vigt, dess omfattning, och det skick, hvari det kommit, genom Herr Friherre Anckarsvärds anförande, Sorn rörer ej blott det’ ifrågavarande anslaget, utan derjemte Ministéren, Reskattningen, Representationen, lagstiftningen, IndelningsVer• ket, kort sagt allt, hvad sorn constituerar samhället, skulle, för a*t behörigen blifva ittredt, erfordra en större Talare-fÖrmaga än min; jag inskränker mig således att besvara den del af Herr Fiiherrens anförande, som egentligen rörer det under öfverläggning varande ämnet, nemligen 3:dje HufvudTitelns anslag för Arméens materiel.
Jag får börja med att upplysa Städerska» pet och Adeln, att här alldeles icke är fråga om ett öka dt anslag, utan blott om bibehållande af hvad 3:dje HufVudTiteln, allt sedan j8ia varit i åtnjutande utaf.
Ständer beviljade då, att öfverskotten på InkomstTitlarne skulle få användas att fy'la bristen å jrdje HufvudTiteln ; dessa öfverskott uppg ingo lill betydligt belopp och ehuru Riksens, Ständer vid 1815 års Riksdag ändrade sitt beslut, förbief 3;dje HufvudTiteln igenom den i'
Statsmedlens uppbörd brukliga method) likväl i åtnjutande deraf intill och sned år *8t 18» Deri xS September /.. m hvarefter åter lilla credit!vet begagnades (ö? att fylla bristen.
Utskottet, som infordrat uppgift ofver medelätgangen under sednaste 5 år, har sjelf funnit den, för Arméen hafva varit 838.000
R:dr, bland hvilka inbegripas de genom Saltpetter-skattens nedsättning nu be* sparde 58,000 R:dr, så att återstoden är 780,000.
Den speciella Budget jag till Utskottet inlemnat öfverstiger ofvanoämnde i medeltal af 5 år åtgångna summa, med 70,000- R:dr för Arméen;, samt 15,000 R.dr för Carlscrona Ca* stell-byggnad, summa 85,000.
Denna defference härrör af följande om-* ständigheter itc* Norrtelje Gevärs-Factori äger efter Contract att leverera 3,000 Gevär om året; det har de sednare åren ej tillverkat mer än a,000 hvarföre oqk.
StatsUtskottet blott beräknat kostngden för 2,000 Gevär, men sorn Fac* toriet kan åberopa sitt Contract, och, Kongl. Majt t och Kronan då blir nödsakad att, låta, tillverka 3,000 Gevär, och således 1,000
Gevär mera än de förra åren, mäste kostnaden, för dessa x,ooo Gevär nödvändigt, uppföras i Budgeten, hvilka, å 20 Rldr Geväret, utgöra, en af Utskottet icke beräknad, summa, af 30,000 Rtdr», 2lo Ärméens Utrednings-förråder, sorn ri-> Jteligen blefvo fyllda under sednare Krigsåren, (ett lika lyckligt, som oväntad; förhållande,) haf* Den 18 September f. tn.
Vä efter kriget, i brist på Slödigö anslag, allt |ernt mäst minskas.
Minskningen bar skett .-lill följande belopp.
Ar 181.5 funnos i förråderne i Kya Capeder s, » , 18,254.
Ku . •• v . 6,378.
Skor v » • » '-*9)8 52 •
Ku . „ 'l » 12,151.
Bandoler . t . 20,350.
Ku . •• » i *9,140.
Koppar-flaskor * -• » •. 20,796* Ku • * » » 6,043.
Räntslar » i 1 3,339' Ku * k » J 2,362.
Kläden Funnos ännu år 1820, 111,000 alnar; nu finnas ej iner än 72,500, enahanda Förhållande äger rum med alla öfrige Utredningspersedlar.
Jag hemställer ml till Rjdderskapets och Adelns eget bepröfvande, huruvida ett sådant förhållande kan. fortfara, utan att förråderne helt och hållet blifva tömde, då de likväl under fredens lugn borde ökäS.
Söm jag ernod-* lertid förutsåg, att anslag till förrådens okande icke skulle erhållas, trodde jag mig åtminstone höra grunda Budgeten derpå, att förråden icke ytterligare skulle minskas.
StåtsUtskottet deremot har ej beräknat
Värdet af dS ofvan uppgifna Utur Fötråderfié årligen tagne persedlar, och uppståt härigenom en dillö* 110 lien i 8 September f, m. renee emellan StattUtskottets och min uppgift af minst 40,000 R:dr. 3:0 BeväringsManskapets underhall un* der den årliga öfnings-tiden har de sednare åren i medeltal kostat 65,000 K:dr; men som spannmål samt flere andra frido ämnen dessa sednare
Iren varit i ovanligt lågt pris, och möjligen kunna stiga , har jag trott mig böra uppföra 15,000 R:dr mera än som åtgått de senare åren, eller 8o,o®o R:dr, hvilken summa verkligen utgätt åren 1818 och 1819. åDessutom linnes intet uppfördt på Tionde Hufvud* Titeln (Flottans) för Sjöbevärings- manskapets eXercice , i händelse detta skulle blifva sammandraget, di den uppförda Summan af 80,000 R:dr till och med vore för lågt beräknad 5 differencen emellan StaisUtskottets och min uppgift är här således 15,000 R.dr. 4:0
Byggnads kostnaden för Carlkrona Kasteller, tillhörande ovedersägligen Flottan, hat likväl icke å dess Stat blifvit uppförd, jag trodde mig således böra omnämna denna Utgift, pl det den ej sedan skulle drabba Arméen.
Arbetet derstädes har börjats för tvänne år sedan , och synes således ej till sitt hela belopp i den af StatsUtskottet för fem år gjorde medel-beräkningen, hvarigenom äfven uppkom» mer en difference af 10,000 B;dr.
Då nti dessa utgifter recapifuleras finna vi minimi behofvet vara, utöfver hvad Utskot* . föreslagit för 1000 Gevär 30,000 R-di S>en 18 September f. m. i a s Fersedlar tagne nr förrå” tåerne årligen för * « 40,©o© — För BeväringsMansicapets underhåll under vapen - öf ningen > » „ 15,0-0-0 *■** Carlscrona Castellee » s0,000 — Summa 85,000 R:dr Fhuru medel-åtgången de sednare fem arén för 3:dje HufvudTitelns materiel, enligt Utskottets uppgift, således verkeligen differerar 85,000 R:de emot hvad jag till Kongl. Majit samt Riksens Ständer uppgifvit, torde Ridderskapet och Adeln likväl benäget inse så väl nödvändigheten af anslaget, som skyldigheten för mig att det i StatsFörslaget lill sitt rätta belopp uppföra; hvilket allt således nogsamt torde vederlägga Herr Friherre Anekarsvärds tillvitelse mot mig, att pi Budgeten hafva uppfört mer , än det verkeliga befi of vet utgör, saint tillika vederlägger den mot StatsSecreteraren och StatsRådet gjorde anmärkning att de borde hafva föreslagit samma nedsättning sorn StatsUtskottet, hvilket StatsRådet, såsom bäitre ufiderrättadt än Herr Friherren, af grundade skäl icke bordt göra.
Jag får Sfven Fästa Ridderskapefs och Adelns uppmärksamhet på följderne af det nu brukliga hushålls-systemét, att allt jemt taga ifrån Förrådéme, utan att någonsin ater fyl— 112 Den 18 September f. ni. la bristen ; att lita Fästningar, Fyg- och För* radshus, Casserner och andia Militaire* bygg-* nader, i brist af ur.derhills-anslag , allt niet och rner förfalla , så att kostnaden slutligen skall blifva tiodubbel , att låta Eavetagen å FästningatnSs bestyckning ruttna bort i brist på anslag till Uppförande af Skjul ; att förfär* diga Arméens förtskaffriings.trösS af rädt Virke, i brist på förlag till torrt, med flere dylika förhållanden, hvilka alia kunna liknas vid en detangerad Individués hushålls-sätt , som slutligen måste medföra Krigs-materielens fullkomliga förstöring, eller öck slutligen förort saka en vida Större kostnad för Staten, än ont det årliga anslaget
Vöre någorlunda tillräck* ligt för Matetielens behöriga vård och tlrt* derhåll, hvarpå mitt förslag är, ödh borde Vara grundad!, Ett ännåt svårt förhållande
Uppstår afven äf detta hUshallssätt tned Elädesförråden, som. allt mer och mer tömmas.
KladesFabrikerne få i flere år ingen afsättning, oCli mäste, i följd deraf, minska Sitta stolar och förafskeda sina arbetare, men när nu förrådet blifvit alldeles iöfndt, måste ett större qvantum kläden på én gång anskaffas!
Fabriqueurerné kunna då ejie* Verera detta, och då händer Verkligen hvad värd Ledamot anfort, ätt Utländske kläden till stort men för inhemsk industri mäste itt” förskrifva^» Kerr Friherre Anckarsvärd har klandrat, att Budgeten kommit ifrån GeneralÅdjutantert, Och Den 18 September /■ ny, ii j och ej från StatsSecreteraren; härvid får jag anföra, att jag anser icke allenast mira rättighet, utan äfven min skyldighet vara, att fä* ata Kongl. Majlis uppmärksamhet på allt hvad som röret FörsvarsVerket till lands, att jag
I behörig väg genom StatsSecreteraren för KrigsÄrenderne ingått till Kongl. Majit med underdånig anmälan om 3:je HufvudTitelns hehofver, och att Kongl. Majits Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständer äfven ankommit i behörig väg, nemligen contrasignerad af dea nu tjenstförrättande Stats - Secreteraren Herr Netzell, hvarföre skäl till anmärkning således icke torde finnas.
Denna Herr Friherre Anckarsvärds tillvitelse förefallet mig så mycket iner fremmande, sorn jag hört Herr Friherren sjelf så ofta yrka, att den så kallade
Ministé* ren icke borde inskränka sig vid endast negativa åtgärder, utan handla mera äctifit, samt .gå Representanterne tillhanda med alia de upplysningar och Förslag, sorn röra deras respectiva befattningar; hvarföre äfven med erkännande af denna princip jag inom Ståndet första gången, då gtdje HufvUdTitein var ifråga, uppgaf behofven till alldeles enahanda belopp, Som uti mitt- till Kongl. Maj* inlemnade underdåniga Memorial, hvilket nu åtföljt Dess Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständer.
Utan Ott med Herr Friherren ingå i någon historisk Undersökning atti de förflutna K elgens olyckliga resa!täter, måste’ jäg likväl anmärka, att om Arméen icke lyckats ätt försvara Sveriges Midd. 9ek Åd.
Prnt VlH Baeå.
H4 Den 18 September f. m. östra besittningar, härrör det till stur del af det dåliga skick, i hvilket arméen befanns un» der loppet af de 3:ne sista Finska krigen; den största möjliga misshushållning är det visserligen, att underhålla en Armée, hvilken, i brist på öfning, brist på krigslydnad och brist på krigsmateriel, är oskicklig att försvara Landet; då är det bättre att hafva ingen Armée, och spara in penningarne.
Nu är förhållandet hos oss helt annoriunda, och kan arméen i dess nuvarande skick fullkomligen trygga fosterlandets sjelfbestånd.
Herr Friherre Anckarsvärd har äfven vidrört några detailler, och bland andre dyrheten af Snör maka te-arbe te t vid LifRegementets Hussarer; i anledning hvaraf jag få påminna Herr Friherren att Oeconomielltskottet, enligt en af mig leninad uppgift, uppgjort förslag till ett Beklädnads-sätt vid Indelta Cavalleriet, (hvars gillande å högre ort ej torde felslå) enligt hvilket anskaffningen och underhållet af hela Karl- och Häst-munderingen vid LifRegementsHussarer kommer att uppgå till 27 iRdr om året, då Herr Friherren i sina Statistiska Tabeller beräknat samma utgift till långt mera.
Herr Friherren har likväl förklarat, att han icke ingår uti att betala de föreslagne 27
R:dr, hvilket tydligen torde ådagalägga, att nämde Häste- och Karl mun dering långt ifrån att kosta hvad Herr Friherren uppgifvit om året, i verklighet lärer kosta mindre än 2yR:dr, hvarförutan Herr Friherren troligen skulle antagit propositionen.
Den 18 September /. nu 115
Men jag skall ej längre upptaga Ridderskapets och Adelns dyrbara tid, utan slutar med anhållan, att Ridderskapet och Adeln af ofvan uppgifne skäl täcktes lemna sitt bi* fall till hela det af Kongl. Maj:t, såsom mi. nimi behof för Jtdje HufvudTitelns materiel, äskade anslag, ländande detta icke allenast till FörsvarsVerkets behöriga upprätthållande, utan äfven till en val beräknad hushållning, som ej bör se på ögonblickets utgifter, när dessa i längden kunna åstadkomma verkliga besparingar.
Jag ämnar ej ingå i någon särskild vederläggning af långa och utarbetade tal.
Anckarsvärd har, som upplyst är, ej hållit sig vid ämnet, utan på en gång afhandiat sin politiska troslära, rörande hela vår Statsinrättning, hvaraf ingen del undgått hans skarpsynthet.
Tvenne värde Ledamöter hafva redan besvarat Friherrens framställning på ett sätt, som besparar mig en ytterligare vederläggning deraf.
Jag inskränker mig således till hvad som angår tredje HufvudTiteln.
I sin första Nådiga Proposition hade Kongl. Maj:t uppgifvit både denna HufvudTitels behof af tillökning och medlen att fylla deri, utan att betunga landets innevånare med någon ny skatt.
Majit uppfyllde ock detta löfte genom anvisande af de besparingar, som kunde i andra hänseenden göras.
StatsUtskottet har val begagnat des sa, men icke användt dem till tredje Hufvud Ti - J)en ig September /, m. telns okände, utan beräknat dem sam besparingar inom de förut anslagne medel.
Häraf uppkom* mer den nu öfverklagade brist uli tredje HufVädTiteln» Hade StatsUtskottet ökat tredje Huf* -vudTiteln med de af Kongl. Majit föreslagne besparingar uti Salpeterskatten, öfverförande af Carlscrona arbets-compagnies kostnad på andra Huf«j VudTiteln m. m.; så hade dessa summor, enligt Konungens Nådiga Proposition, verkeligen forsett tredje HufvudTiteln med dess behofver, utan att öka folkets beskattning.
Med Friherre Björnstjerna instämmer jag deruti, att misstag i beräkningen derigenom ägt rum, att förråden årligen blifvit plundrade och minskade, och att således mindre hitintills åtgått; äfvensom jag lika med samme värde Talare hemställer, om icke Ridderskapet och Adeln skulle finna för godt och med rättvisan mest öfverensstämmande, att bifalla Kongl.
Majsts Nådiga Proposition angående tredje HufvudTiteln i hela dess vidd.
Hans Excellence Herr Grefve af Iletterstedt, Gustaf: Jag skall ej upptaga Ridderska pets och Adelns lid med besvarande af hvad Friherre Anckarsvärd yttrat, i afseende på summorna å tredje HufvudTiteln, Jag respecterar hvars och ens öfvertygelse i ett constitutionelt land, der alla äro berättigade att bedöma, huruvida de anse de äskade medlen behöflige, eller icke.
Het vöre likväl önskeligt, att man höll sig vid ämnet, och ej inblandade andra, sorn icke stå i sammanhang med det förevarande.
Jag ménar härmed den Politie©'Qeconomiska undersökning, Den 18 September /, m. ny Iivari Friherren ingått om vår Statsförfattning, om dess enlighet med den .såkallade Monarkiska priiv cipen, och örn främmande Makters omdöme öfver vår ställning och vårt förhållande.
Jag bör bekänna att jag. icke vet, hurudan dessa makters öfvertygelse om oss är beskaffad, och jag tror ej eller detta vara det rum» der en sådan fråga bör väckas.
De grundlagar, och den constitutioneila frihet vi äga, hafva aldrig varit underkastade främmande makters pröfning; och om de skulle vilja tillåta sig en sådan, hoppas jag svaret ej skulle blifva tvetydigt af den Konung, som nu bär Skandinaviens spiror ”Men — säger Friherre Anckarsvärd — *’det är just för det en sådan fråga ej ”kan väckas, sorn anslaget å tredje HufvudTiteln ’*ej behöfver ökas.’’ ”Det är således för det vi ?’icke kunna anfallas, som vi ej eller behöfva ’’sätta oss i försvars-tillstånd?’’ Jag svarar derpå, att jag, lika med honom, anser oss äga både vilja och förmåga, att möta hvarje anfall mot helgden och sjelfständigheten både af våra lagar och af vår jord; jag tror äfven, att med denna, äfven hos främmande Makter bibringade öfvertygelse, ali anledning är, att hvarje sådant anfall skall uteblifva; men jag drager, af dessa premissér, ehuru vigtjga de kunna vara, icke samma slutföljd, sorn Friherre Anckarsvärd, och det vöre lyckligt, om den värde Talaren eller någon annan ville åtaga sig ansvaret för ett orubbligt bibehållande af den yttre trygghet vi åtnjuta.
Det har blifvit sagdt, att under den Regent, vi nu äro nog lycklige att äga, fördubblas Nationens stridskraft
Det är ganska sant; men dessa krafter böra sara* •. 'r'~ * ' -.
5 H$ Den 18 September /. m. verka om derutaf någon varaktig verkan skall uppstå.
Regenten är icke ensam tillräcklig, ty d§ behöfdes alldeles inga försvars-anstalter.
Vi hafva likväl sett, och se, att slitningen mellan dispotismens och de constiiuiionella formernas läror, icke inskränker sig blott till en ordtvist, utan rustar sig i oppen strid.
Ar det väl då vi, som hora säga, att vi genom belägenheten af vår,t land äro oantastlige?
Och hvem hafva vi väl dessutom att tacka för detta läge, om icke vår Store Konung, som förskaffat oss detsamma?
Det är derföre jag tror, att man ej borde begagna detta ögenblicfe till minskning i utvägarne för vårt sjelfför* svar.
Man förmodade, icke utan anledning, att efter den mäktige Mans fall, sorn höll Europa i skakning, skulle de makter, som bidroga till hans störtande, nedsätta sina stridskrafter.
Sådant är likväl icke' förhållandet.
Orsaken dertill vill jag icke undersöka, den ingriper uti flere politiska betraktelser, sorn, ådagalagde tillfyllest af dageliga händelser, blott behöfva antydas, för att fattas.
Jag öfverlemnär endast till hvar en att bedöma, hvarthän det krig syftar, som nu föres i Europa, Det är just med hänsigt till möjligheten, att försvara våra qonstitutionella former, sorn jag tillstyrker» att vi icke må minska de medel» sorn skola, sätta oss i tillfälle dertill, Atskillige yttrade härtill deras bifall.
Friherre Anckarsvärd t
Jag delar fullkomligt den siste värde Talarens öfvertygelse, att Den 18 September f. m.
H9 Sverige har all anledning att trygga sig till det svar, sorn af Konungen skulle lemnäs, om någonsin vår frihet hotades, i anseende till våra Constitutionella förhållanden; det ar också icke detta, som jag någonsin satt i fråga; men mine åsigter, i anseende till medlen, att bilda verkeliga stridskrafter, äro desto mera skiljagtige ifrån de rådande, och det lärer troligen nu lika litet som förr lyckas mig att fästa något afseende å min mening.
Jag har trott, att tidsandan omisskänneligen påkallade en under* sökning, om de g millioner, sorn FörsvarsVerk^t säkerligen kostar Landet, ej ändamålsenligare kunde användas.
Björnstjerna har yttrat, att Statshushållningen skulle hos oss kunna jernföras med förhållandet hos en högst derangerad individue, i fall Ständerne minskade de begärdte anslagen, och jag beder blott, att få erin* dra, huru anslagen måste utgöras af många derangerade individuer, hvilka just genom dessa anslag dageligen äfventyra, att blifva det ändå mera»
Den anmärkning, sorn emot mig blifvit sjord, att, i anseende till mina politiska åsigterr hafva frånträdt ämnet, kan jag icke godkänna, då Statens politiska förhållande utan ali tvifvel måste vara grunden för försvars-anstalternes beräknande.
Min öfvertygelse har alltid varit, att det vore utom Riksens Ständers omfång att, till den grad här sker, bestämma hvarje detaillesumma, och jag förnyar således min vördsam* 3fdt U«* 3:8 September /• «. ma begäran, att Utskottets Betänkande icke mätte punctvis företagas, utan att sjelfva hufvud» summa nu måtte till Ridders.fcapets och Adeina, bifall , eller jämkning framställas, då den jern» na samman af 3 milliomer, sorn jag föreslagit, torde kunna blifva c°ät,rarpj opoaitioor mea, ora ixiin tanka icke bifalfes, vill jag ej med dess, ytterligare utvecklande onödigt upptaga discus.-, alonen utan får d| denna nan mening gälla få som min enskilda reservation emot ett annai; förfarande..
Herr Majiek af Rosenskjöld:, Eberhard:
Konungen har i sin Rådiga Proposition, förklarat
Sitt syftemål vara, att iakttaga en fullkomlig, neutralitet.
I ' en tidpunct, då du flesta Europeiska Makter ära i strid , fean ett neup saliiets..sy.st,em. lätt förvandlas, ull ett försvars?- tillstånd.
Jag, anser således-, tiden Icke rast vara ktr ne, att minska eller inskränka våra stridskrafv ter.
Man bör snarare,, under iakttagande af em noggrann neutralitet, vara rustad tili; strida.
Mot StatsUtskottets förevarande Utlåtand®, anhåller jag att få göra e-n anmärkning.
StatsrUiskottet kar tillstyrkt ett fortfarande anslag för fullbordandet af Andra XiifGardets Caseinbyggnad.
Min mening är väl icke, att fortsättningen af uppförandet af denna byggnad är onödig; men den bör ske på Stockholms Stada bekostnad , icke på Statens.
StatsUtskottet säger väl, att,, föregående Riksens Ständers be - Den 18 September f. m. isi stut hindrar anslagets upphörande ; men detta sträcker sig blot; till fem år.
Här finnes dess* utom ett äldre beslut af år 18Xb, sorn talar för min mening.
Stad har fatt Stallar och Ca serner för flere hundra tusende
R;drs belopp |t sig uppbygde» då deremot ingen annan
Stad fått understöd utan genom, lån.
Stats,Utskottet uppgifver, alt S<aden erlägger inqvarteringspenningar Jag får upplysa, att öfrige Städer också göra det , ehuru jag ej vilt påstå att det sker i så vidsträckt omfattning , sorn i Stockholm.
Men så mycket vet jag, att denna sistnämde
Stad ingenting betalar till stallar- Således anser jag det vara med rättvisa och billighet öfverensstämmande, att hvad sorn återstår af Andra LifGardets Casernbyggnad må gf Stockholms Stad fortsättas;; man må dertill använda inqvarterings-penningarne, eller enskilda tillskott.