Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter all anledning skulle han, om bristen blifvit anmärkt några år förut, kunnat ersätta hvad han då hunnit förskingra.
På sådant sätt har en låntagare vidkänts den stora förlusten af 6,326 R:dr 1 sk.
B:co, jernte derå under 10 år upplupna räntor.
Om Cassören Landin, i och för penningarnas emottagande, varit att betrakta såsom ÖfverstcLieuten.
Eneskjölds enskilda commissionär, har han likväl, i egen - 23o
Den 27 Febr naii i. skap af Cassör i KrigsmanshusCont., å Cassans vägnar derå afgifvit qviltenser.
Nekas kan icke, att; låntagaren så till vida felat, att han underlåtit, jemlikt föreskriften i 12 §. af K.
Reglementet för KrigsmanshusCassan d. 23 Maj i8o5, insätta räntorna i Hanken och förskaffa sig behörigt annotatum å qviltenserna; men påföljden för denna uraktlåtenhet är ju tydligen i samma Reglementes i5 § bestämd, enär deri stadgas, att ”Om låntagare brister i fullgörande af de honom åliggande skyldig”heter vid utsatt tid, anses lånet för uppsagdt och hör, seddon en månad derefter under lika försummelse förflutit, ”genast till Advocatfiscalens åtgärd öfverlemnas, att om utfordrandet af räntan, samt hvad afbetalas och ersättas bort, ”draga försorg.”
Forskar man ytterligare efter de anmärkningar, som skola grundlägga Advocatfiscalens åtgärd, så finnér man i io3 §. af K.
RrigsCollegii arbetsordning af år 1807 påbjudet: ”att Chefen för KrigsmanshusCont. är pligtig hålla hand der”öfver, att låneräkningen inom Jan. månad hvarje år blif”ver för det föregående året afslutad och med Cassacontrol”len jemnförd, och att låntagare i råttan tid fullgöra sina ”skyldigheter enligt Lånereglementet och afgifna förbindelser medelst inbetalningar af räntor, så att förteckning å ”dem, som deruti brustit för det föregående halfva året allt ”intill slutet af Juni och Jan. månader, varder till Depar”tementet aflemnad, för att genast till Advocatfiscalens åtgärd komma.” Hade påföljden af ÖfversteLieuten.
Eneskjölds underlåtenhet blifvit sådan, som dessa stadganden tyckas utmärka, skulle hans räntebrist blifvit ringa och derjemte af förskingraren kunnat ersättas.
Huru olika är ej vidden af låntagarens förlust endast derföre, att hans räntebrister affordrats honom efter en tid af 6 år, från det de först tillkommit.
Jag hoppas att få skola finnas, som, efter inhemtande af dessa omständigheter, icke erkänna, att den Enkefriherrinnan Eneskjöld öfvergångna olycka varåt lika oförskyld som omöjlig att förutse.
Då Domaremagten, oaktadt all oväld, icke mägtat hjelpa den förfördelade, vänder jag mig till den enda magt, som numera härutinnan kan skänka ersättning, och får hos R. o. Ad. samt Rikets Ständer föreslå, att Enkefru Friherrinnan Eneskjöld matte erhålla eftergift och afskrifning af ej mindre förberörde reverserade ränteskuld 6,326 R:dr 1 sk.
B:co, än ock derå från reversens dato upplupen ränta.
Jag får anhålla, att denna motion må varda till StatsUtsk. remitterad.
Hr Charpentier, Jean Toussaint, hade inleranat följande:
Då jag uttog den pollet, som berättigar mig till inträde på Riddarhuset i egenskap af representant, var det sannerligen icke i afsigt att hur söka göra några enskildas fördelar gällande, synnerligast sorn den allmänna rösten påkallar hushållning och lindring i skattebidragen; men då jag som oftast, och nästan hvarje plenidag, hört dylika framställningar, vågar äfven jag (enl. min öfvertygelse, på grundade skäl) göra en framställning af enahanda beskaffenhet.
Utan att på något sätt vilja träda de auctoriteter i förväg, sorn hafva sig uppdragna styrelsen och våi-den utaf de särskilda delarna af Armeen, tror jag dock, att hvarken dessa eller några andra icke skola med mig inse, att de individer af .Svenska Armeen, som, i förhållande till sin grad, tjenstepligter och lefnadsförhållanden, säkerligen i lönevag äro mest vanlottade, äro Capitainer med lägre lön vid Artilleri-Reg:terna, och det är af denna anledning, som jag ämnar vördsamt föreslå en af behofvet och billigheten högt påkallad löneförbättring för dessa mina krigs- och vapenkamrater.
För att ej göra mig saker till egennyttiga åsigter, /eller kunna beskyllas för partiskhet i ämnet, får jag endast i förbigående den äran fasta II. R. o. Ad:s uppmärksamhet på den olikhet i lönevilkor, som råder emellan Officerare af lika grader vid Infanteri GardesReg:terna och K. Svea Arlilleri--Reg:te, till förmån för de förstnämnda, ehuruväl dessa OilicersCorpser, som, förlagda i samma Garnison, hafva samma (Artilleriet må hända trägnare) tjenstepligter och lika representations-skyldiglieter att uppfylla.
Dessa olikheter i lönevilkor, som jag ej vill upptaga tiden med att för hvarje grad uppräkna, synas bäst af de för dessa Regrter i INåder fastställda och uti K.
StatsCont. tillgängliga löningsstater; oell förmodar jag, att om de med billighet och rättvisa tagas i betraktande, de säkerligen skola blifva ej allenast insedda, utan äfven med tiden, som jag hoppas, jemnade.
Förenämnde Artilleri-Capitainer med lägre lön, till ett antal af 8 vid hvardera Svea och Götha samt 5 vid Vendes Artilleri-Reg:te, elier tillsammans 21 vid hela Artilleriet, hafva hvardera från detta års början 54o R:dr i lön på stal; men då derifrån afgå accordsränta, afgifter till Armeens PensionsCassa, centonal, kronoutskylder och andra inom ett Garnisons-Reg:te oundvikliga årliga bidrag, öfverhufvud taget tillsammans circa 116
R:dr, tjena de för den ringa summan af ungefär 424 R;dr årligen.
Dessa Capitainer åligger, utom lingen garnisons-tjenstgöring och 4 månaders årlig exercis, äfven det onus att förrätta alla besigtningar och inventeringar vid artilleri-, tyg- och beväringsförråden, hvilka förstnämnda förrättningar möjligen kunna, a3a Den 27 Februari i. oaktadt all använd möda och uppmärksamhet, föranleda till anmärkningar och deraf följande ersättningsskyldigheter, jemte det vid de sednare, som, då större förråd aflefvereras och emottagaS, vanligen fortgå i flera månader, men äfven stundom hela år och derutöfver, man nödgas, på helsans bekostnad, ofta uti kall och oblid årstid uppehålla sig längre tid i fuktiga och osunda förrådsrum; hvarförutan, örn dessa förrättningar inträffa under den tid, inventeringsmännen blifvit tillagd semester, densamma då förloras.
Då båda subalterngraderna vid hvardera Svea och Götha Artilleri-Regtter utgöra 44 oc'a v‘d Vendes Reg:te 3o individer, hemställer jag vördsammast til! H. R. o.
Ad. samt hvarje annan ädel och vältänkande medborgare att bedöma, huru svår och nedslående den tanken måtte vara, att, efter det man, om jag så får säga, tråkat igenom båda subalterngraderna och vid medelåldern (ofta deröfver) inkommer i Capitainesgraden, der man efter detta steg borde vänta sig en något nära tryggad bergning, i stället veta sig ännu i flera år behöfva kämpa med en högst tarflig eller, rättare sagdt, otillräcklig utkomst, innan den högre Capitaineslönen, 1200 R:dr, möjligen kan erhållas, af hvilka högre löner vid hvardera Svea och Götha Reg:te, med en Oliicerspersonal, Reg:ts Officerarna oberäknade, af 64, finnas på stat endast det ringa antalet af 12, samt vid Vendes Reg:te, der samma personal uppgår till 43, endast 8.
Af hvad jag haft äran anföra anhåller jag vördsammast, att de vid Artilleri-Regrterna varande lägre Capitaineslöner måtte blifva förökade till y5o R:dr, eller 210 R:dr högre än de nh äro, och att denna förhöjning mätte få retroactivt beräknas från detta års början, hvarigenom den årliga behållningen af hvarje sådan lön skulle komma att uppgå till emellan 63o och 640 R:dr.
Om meddelande af detta mitt anförande till de öfriga resp.
MedSt. samt remiss af detsamma till vederbörligt Utsk. anliålles vördsam ligen.
Cederström, Jac., hade inlemnat följande 12 memorial: 1:0.
Ilusesynsordn ingen för Armeen och de särskilda författningarna, rörande civila och ecclesiastika boställen samt Kronans öfriga bebyggda lägenheter, dels locala dels ock af allmän beskaffenhet, äro otjenliga.
I afseende på Armeens är förslag till en förändrad Husesyns- och Boställsordning under K.
M:s pröfning; men hvad som rörande byggnaders beskaffenhet och underhåll å militie-boställen pröfvas ändamålsenligt, mäste jemväl vara det för civila och ecclesiastika boställen, der byggnaderna af innehafvare eller brukare skola underhållas; och hvad sorn är Den 27 Fcbruarii. 233 är nyttigt för alla dessa, måste ock vara det för Kronans öfriga bebyggda lägenheter.
Jag föreslår alltså, att en enda allmän byggnads- och husesynsordning i stället för de partiella författningarna må utfärdas, och åberopar, i afseende å detaillerna, KammarRådet Julins och mitt särskilda utlåtande till K. M., åtföljande KammarCollegii und. yttrande öfver förslaget till en ny MilitieBoställsordning.
(Afskrift af afskrift).
Utdrag af K. M:s och Rikets KammarCollegii protocoll, hållet i Stockholm d. 17 Juni 1833.
Närvarande:
Hr Presidenten m. m.
Frih. Cederström, Hrr KammarRåden m. m.
Julin, Fägersten, Cassel, Liljenroth och af Role'n, samt adjungerade ledamoten, Kamereraren Brandel. S. D. Hr KammarRådet och Ridd.
Cassel läste till slut handlingarna i det af K. M. d. 23 April i832 till K.
Collegii und. utlåtande remitterade mål, angrde upprättande af ny MilitieBoställsordning, jemte det af Hr KammarRådet i sådant afseende författade förslag, tillika med und. skrifvelse i ämnet till K. M.; och då Kamereraren Brandel samt Hrr KammarRåden af Roleh, Liljenroth och Fägersten instämde i Hr KammarRådet Cassels yttrade tanka, så skulle i enlighet dermed, såsom utgörande pluralitetens beslut, den K.
Remissen besvaras såsom registraturet visar; men Hr KammarRådet och Ridd.
Julin samt Hr Baron och Presidenten aflemnade till protocollet deras särskilda tanka i målet, affattad i ett skriftligt anförande af följande lydelse:
Collegii pluralitet har förenat sig i ett nytt förslag till Boställsordning, att såsom und. utlåtande afgifvas, hvilket ensamt i afseende på åbyggnaders storlek och beskaffenhet synes äga något företräde för K.
KrigsCollegii, men som, lika med det KrigsColhm föreslagit, är upprättadt ensamt för militieboställen och afhjelper lika litet genom den förändrade redactionen de emot hittills gällande författningar med skäl anförda klagomål.
Sorn grundsats borde kunna antagas, att hvad för militieboställens byggnad, häfd och underhåll befinnes ändamålsenligt, jemväl måste vara det för ecclesiastika och civila boställen, och att de stadganden, som för alla dessa lägenheter äro nyttiga, skola vara det för Kronans öfriga lägenheter, samt följaktligen böra för dem blifva gällande, då redan utfärdade contract till ända löpa, så framt ej innehafvare önska att dessförinnan få tillgodonjuta författningens bestämmelse.
Utgående från dessa grundsatser, synes en byggnadsoch boställsordning böra innefatta stadganden i afseende på: 1:0) Åbyggnadens storlek och beskaffenhet, 2 H. 3o 334 Den 27 Fehruarii. lämpade efter lägenheternas läge och beskaffenhet och årliga afkastningsqvantiteter, hvarom undersökningsinstrumentet jemte förslag till byggnadernas storlek och beskaffenhet af Synerätt upprättas, för att, efter deras pröfning hos K. M:s Bef:h:de, ingå till vederbörande Collegium, som sedermera öfversänder dem till granskning af Öfverlntend.Embetet, hvarest, på grund af föreslagen och godkänd storlek och beskaffenhet, ritningar och byggnadsförslag böra upprättas, för att jemte Collegii utlåtande till K. M. öfverlemnas.
2:0) Byggnadsskyldighetens fullgörande bestämmes af Synerätt efter byggnadens värde och varaktighet, beräknad, med hänsigt till byggnadsmaterialiernas beskaffenhet, uti antal år, som, dividerade i värdessumman, gifva årsbidragets belopp, hvilket, förvandladt i spannmål eller annan lägenhetens persedel, utgöres efter årets markegångspris.
Dessa årliga bidrag erläggas: vid Armeens boställen, till Regtternas boställscassor, under BoställsDirechnas förvaltning; för ecclesiastika lägenheter till Consistoriernas förvaltning i der bildande cassör för ecclesiastika boställen, och för de civila, äfvensom för Kronans öfriga lägenheter, till för dem bildande BoställsDirectioner, under K. M.‘s Befthdes speciella tillsyn.
Anslag till nybyggnader från dessa fonder uppföras årligen på förslag för följande året, hvilka, sedan de blifvit af Öfverlntend.Embetet granskade, insändas genom vederbörande Collegium och jemte dess utlåtande till K.
M:s fastställelse, hvarefter verkställigheten besörjes genom vederbörande BostälIsDirectioners eller, för ecclesiastika boställen, Consistorii försorg. 3:o) Reparationer åligga innehafvare och brukare.
Ordningen dervid bestämmes af Synerätt; tillsynen öfver verkställigheten tillkommer vederbörande K.
M:s Bef:h:de och RegtsChef jemte BoställsDirectma för militie, K. M:s Bef:h:de och Consistorierna för ecclesiastika samt K. M:s Bef:h:de och BoställsDii'ect:na för civila boställen och andra kronolägenheter.
Besvär i sådana mål upptagas af K. M:s Bef:h:de och fullföljas hos vederbörande Coll:m samt K. M. i StatsRådet.
4:o) Inventarier, der sådana finnas, som tillhöra lägenheter, åligger innehafvare eller brukare att vårda och städse vidmagthålla.
De beskrifvas och uppskattas till värde af Synerätt; frågor derom upptagas och fullföljas i samma ordning, föregående punkt bestämmer.
5:o) Häfden pröfvas och bedömes af Synerätt; frågor derom fullföljas jemväl i samma ordning. 6:0)
Odlingar och förbättringar undersökas och beskrifvas af Synerätt.
Frågor om rättighet dertill, eller ersättning derför, pröfvas af K. M:s Bef:h:de och Consistorium gemensamt vid ecclesiastika, af K. M:s Bef:h:de och RegtsChefer vid militie och af K. M.‘s Bef;h:de ensamt vid Den 27 Pcbruarii. civila boställen och Kronans öfriga lägenheter, samt underställas derefter vederbörande Collegii fastställelse; besvär i dessa mål afgöras af K. M. i StatsRådet. 7:0) Oeconomiska besigtningar och laga syner hållas på innehafvares eller brukares bekostnad; besigtningar hvart 3:dje år och deremellan, så ofta det af vederbörande pröfvas nödigt; vid militielägenheter af Regrsskrifvare eller Auditör med a:ne tillkallade Nämndemän i Reg:tsfullm:s och brukares närvaro; vid ecclesiastika och civila samt öfriga kronolägenheter af Kronofogde och 2!ne Nämndemän i närvaro af brukare och Consistorii-ombud för ecclesiastika, samt Krono-ombud för civila boställen och öfriga lägenheter.
Laga syner förrättas hvart io:de år af första domstolen i orten, der lägenheten är belägen.
Dervid bör dom uti rätts- och utslag uti ceconomiska frågor särskildt meddelas, i anseende till dessa frågors olika myndigheter tillkommande pröfning, då besvär anföras.
I anledning af vid besigtning utrönt förhållande kunna vederbörande uppsigthafvande myndigheter förordna särskild laga syn, innan förenämnde 10 år tilländagått.
Besvär deröfver fullföljas i administrativ väg.
Dessutom bör laga syn vid hvarje af- och tillträde anställas. 8:oj Besittnings- och brukningsrätt förverkas genom uraktlåtna skyldigheter.
Frågor derom tillhöra Synerätt i första och Hofrätt i andra instantien samt slutligen K. M. i högsta domstolen. 9:0)
Frågor om rätta förståndet och förändringar af conti-act upptagas af Af- och TillträdesSynerätt och fullföljas hos vederbörande administrativa myndigheter samt K. M. i StatsRådet.
10:0) Utflyttning i följd af skifte och ersättning derföre.
Synerätt pröfvar och beräknar för såväl utflyttningar, som i följd deraf behöfliga odlingar, hägnader m. m., föreslår fördelning af kostnadssumman på antal år, i mån af tidigare eller senare beräknelig afkastning från odlingsfälten.
Frågor derom pröfvas och afgöras i administrativ väg, uti den ordning 6:te punkten uppgifver. 11:0)
Tid för af- och tillträde bestämmes afSynerätt enligt allmänna lagens föreskrifter derom för fasta egendomar.
Sådana frågor fullföljas i Hofrätt och hos K. M. i Högsta Domstolen.
Anmärkning; I sammanhang med en Byggnads- och Boställsordning böra förändrade brandstodsföreningar införas, dervid byggnadernas värdesumma, icke hemmantalet, bestämmer en hvars deltagande i afgiften till ersättning för brandskador.
Alla i ämnet hittills utfärdade författningar förklaras upphäfna, och stadganderna i Byggningabalken om laga hus vid hemman upphäfvas i grundlagsenlig ordning.
För öfrigt tillstyrkes i und., att Armeens befäl, genom 236 Deu 27 Februarii. vederbörande Chefsembeten, Flottans, genom Förvaltn. af SjöÄrend., Presterskapets, genom Consistorierna, och samtlige K. M:s Bef:h:de, för Civilstaternas boställen och andra lägenheter, må blifva i ämnet hörde, innan K.
M. bestämmer de grander, på hvilka den nya författningen bör upprättas; och skulle denna tanka i utdrag af Protoc. åtfölja den underd. skrifvelsen till K. M.
In fidem A b r.
Hellichius.
Rätteligen utdraget, betygav ex oficio S.
Tranheim. 2:0.
Den motion, jag vid 1823 års
Riksdag gjorde om fastställandet af grunder för det Statshushållningssystem, som borde följas, förnyar jag nu, och åberopar dervid den utveckling af ämnet, som jag vid sisth Riksdag uti anförande till R. o. Ad:s prot. d. 12 Dec. 1828 lemnat; börande bland de slags författningar, som enligt 3:dje punkten af denna utveckling föreslagits till uppbäfvande, tilläggas sådana, som störande verka på enskildas äganderätt, eller äro af menligt inflytande såväl på enskildt välstånd som allmän förkofran.
Bland sådana må exempelvis nämnas Skiftesstadgan, Landtmäteristadgan och K.
Förordn. rör:de afsöndring af jord från hemman.
Bilagdt får jag öfverlemna 4 exemplar af den ofvannämnda utvecklingen af motionen, med tillkännagifvande, att originaltabellerna finnas i Riddarhus-archivet och tryckta exemplar deraf i R. o. Ad:s prot. 4:de del. pag. efter 2Öo.
Om remiss häraf till vederbörligt IJtsk. anhålles. 3:o.
Allmänna lagens och särskilda författningars bestämmelser för dagsverkens utgörande efter rök till kyrkobyggnad behöfva rättelse (B.-B. 26 Cap. 1 §.
KammarCollegii Kungörelse d. 20 Juli i83o m. fl.).
Flera hemman, sammanlagda under ett bruk, räknas blott såsom en rök från många, då hemmanen brukades af särskilda åboer.
Deraf uppkommer ett missförhållande i fördelningen af ett allmänt besvär, så mycket olämpligare, som den, hvilken äger största förmågan, derigenom minst bidrager.
Lagen stadgar, att alla, som i socken bo, skola kyrka bygga, och således alla, som i socken äro mantals- och skattskrifna, vid kyrkobyggnad göra lika många dagsverken.
Om remiss häraf till vederbörligt Utsk. anhålles. 4:o.
Förändrade föreskrifter för inskrifning till Rusthåll, i öfverensstämmelse med hvad för åboskap redan är stadgadt, äro af behofvet påkallade.
Sådan inskrifning medför besittningsrätt, som jemväl utsträckts till försäljningsrätt.
Till bevarande af enskildas rätt är derföre nödigt, att den ordning dervid bör följas, som för åboskaps tilldelande Dea 27 Februari i. är fastställd, nemligen, att ledigheten kungöres med tillkännagivande om hvilken som sökt inskrifning, och med förständigande för den eller dem , som förmena sig dertill äga bättre rätt, att sina anspråk inom natt och år vid talans förlust bevaka.
Om remiss häraf till vederbörligt Utsk. anhålles. 5:o.
De sedan år 1824 om landtmäteriet utkomna författningar, nemi.
Instructionen, Skiftesstadgan och Taxan, äro af så menligt inflytande för jordbruket, att jordbrukarens förstöring lätteligen deraf kan beredas.
Derigenom att Landtmäteriet blifvit stäldt under K.
M:s omedelbara styrelse, är den controil försvunnen, som öfver denna administration fanns, då den stod under KainmarCoIbm, under hvilket Verk det förut lydt och derunder det, efter min öfvertygelse, åter bör komma, på det såväl ÖfverDirectÖrsEmbetets Gen.LandtmäteriContor som K. M:s Bef:h:des befattningar med denna detail af administrationen, hvarpå enskildas äganderätt äfvensom Kronans så hufvudsakligen bero, icke må sakna nödig uppsigt och controil.
Men då, uti en fråga af så allmän och stor beskaffenhet som denna, en enskild Riksdagsmans opinion icke bör vara tillfyllestgörande för stadgandet af R.
St:s öfvertygelse om hvad i en så vigtig lagstiftning kan vara bäst och för samhällsinteresset ändamålsenligast, tillstyrker jag, att R.
St. hos H. M.
Konungen i underdånighet begära, det
KammarColhm må blifva förständigadt att inom en månad afgifva fullständigt und. utlåtande öfver de rättelser i Skiftesstadgan, Taxan och Instructionen för Landtmäteriet, som Colkm kan anse nyttiga, och att af detta utlåtande erhålla del, för att tillställas det Utskott, som med dessa lagar får befattning.
Det är bekant, att K.
M. sisth år i Febr. förordnat en Committé att granska Landtmäteri taxan och föreslå de rättelser deri, som kunde finnas nödiga; men huruvida denna Committé' ännu fullbordat sitt arbete, är mig obekant.
Krigs- och KammarColkna hafva i anledning af K.
Remiss afgifvit und. utlåtande, deri de tillstyrka Taxans uppliäfvande och återförande till hvad den var före 1827, i hvad den angår betalning för skifteskostnader å militieboställen, KammarColkm särskildt i allmänhet, på sätt bilagde afskrift af dess utlåtande innehåller.
Jag tillstyrker altså en fullständig revision af dessa författningar, och att, i händelse R.
St. icke finna skäl att af H. M. Konungen begära KammarCollegii und. utlåtande, eller K.
M. till en sådan anmälan, om den göres, icke vill Dess Nådiga bifall lemna, Utskottet dock må till R.
St. afgifva utlåtande öfver de förändringar i denna lagstiftning, sorn det anser sig, på grund af för handen varande skäl och efter ledamöternas egen erfarenhet, böra föreslå.
Om remiss häraf till vederbörligt Utsk. får jag anhålla. a38 Den 27 Februarii.
(Afskrift). i833 ilen i5 Juni.
Till K. M. undist, röride GcneralAdjutantens för Armeen und. hemställan i fråga om arfvode till Landtmätare för laga skifte å militieboställen.
Genom remiss af d. i3 nasti.
April har E. K. M. i Nåder behpgat infordra Krigs- och KammarGolhnas und. utlåtande öfver Gen.Adjutantens för Armeen uti memorial af d. 10 i samma månad, på anförda skäl, und:st gjorda hemställan, om icke det genom 1827 års Skiftesstadga och K.
Kungörelsen d. 4 Maj samma år stadgade åliggande för boställshafvare, att, lika med jordägare, utgifva arfvoden till landtmätare vid laga skiften, allmänt, äfven för arrendatorer af militieboställen, måtte upphäfvas, eller ock E. K. M. i Nåder bifalla, att utgående arfvoden förlaga skiften å militieboställen finge, i likhet med andra i Krigs- och KammarColhnas kung. d. 9 Oct.
182g omnämnde landtmäteri-förrättningar, af allmänna medel bekostas; äfvensom att de boställshafvare, som redan fått vidkännas skifteskostnader, måtte i Nåder förklaras berättigade till ersättning derför af allmänna medel.
Collina, som redan föredetta, med anledning af speciella frågor, fästat E. K.
M:s uppmärksamhet på behofvet af rättelser i 1827 års Landtmäterilaxa, utan att hafva ingått i någon allmän granskning af denna författning, åberopa sig dessa utlåtanden och hafva nu, till und. följd af ofvannämnde Nåd.
Remiss, funnit sig pligtiga att genom en allmännare granskning undersöka, hvilka följder för boställshafvare taxans bestämmelser medföra, dervid Collina, genom jemnförelse med äldre stadganden, funnit afsigten (med landtmätares allönande på Rikets stat; förbudet för alla, som icke tillhöra denna embetsmannacorps, att skiften och chartor upprätta, som laggilda anses må; bestämmelserna för charteverkets iordninghållande och controllen öfver landtmätares förrättningar; landtmätares skyldighet att årligen utan betalning, men med rättighet till kost, liandtlangning och skjuts till och från förrättning, affatta Kronans lägenheter) vara beredandet af Statens fördel i förening med landtmätarens belåtenhet och säkerhet för jordägare att, då genom vådlig händelse chartor för dem förkomma, dupletter alltid finnas under allmän vård , deraf de kunna erhålla copior.
De för landtmäteriförrättningar stadgade taxor lemnade hvarje ordentlig och skicklig landtmätare visshet om skälig utkomst, redan innan han hunnit få sådan beställning på stat, och för dem med löner (i öfrigt lika qualificerade) god utkomst, — och Statens jordegendomar blefvo på chartor affattade och jordmånen af sakkunniga beskrifven, utan annan kostnad
Un landtmätarnas å Rikets stat anslagna löner, då innehafvare eller brukare ålåg att vid landtmäteriförrättningar
Den 27 F e b r u a r i i. lemna nödig handtlangning, kost och skjuts.
Men 1827 års taxa motverkar i betydlig mån dessa med landtmäteri-inrättningen åsyftade ändamål i och för affattning utan särskild kostnad af Statens jordegendomar,-och medför boställsinnehafvares och arrendatorns obestånd.