Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Boyes yttrande om den lätthet alt betala räntan å de ifrågaställa statslånen, hvilken skulle uppkomma derigenom, att man använde anslagen af denna titel till ränta och amortissement för sådana lån, får jag blott fästa uppmärksamheten deruppå, att om statslån upptagas för stora ändamål, skulle säkert de små ändamålen eller considerations-ändamålen i alla fall göra sig gällande, och då blefve följden, att vi finge en ny gide hufvudtitel för de sednare bredvid den gamla, sorn vore anvisad till ränta och amortissement.
Jag vill ej nu ingå i granskning, anglde statslånesystemet i allmänhet.
Jag har förut sagt, att jag skulle önska att kunna erkänna såsom sanning en theori, hvaraf så mycket herrligt lofvas oss.
Jag har derföre läst åtskilliga skrifter i detta ämne, och mången gång funnit satserna till försvar för systemet förledande, ja, t. o. m. varit tveksam; men jag befarar, att detta system, om det också befordrar industrien, likväl lägger på nationen ett moraliskt tvång, i sina följder svårare, än det af en jernspira, — nemi. egennyttans.
Uti dessa bojor synes man nu, sedan alla andra medel blifvit försökta, vilja sluta folken; och hvad våldet eller trosdespotismen ej kan uträtta, det skall nu ernås genom "in teresse na;” och så länge jag hyser denna föreställning om statslånesystemets egentliga art och förmåga att förslafva folken, kan jag ej antaga detsamma» Jag vill ej vara envis om återremiss; men jag anhåller, att R. o. Ad. måtte fästa uppmärksamheten dervid, att efter denna titel kommer en annan, som angår de intellectuella och moraliska elementerna i samhället: ”Ungdomens bildning;” detta är dock det vigtigaste af allt, just derföre, att den högsta bildning är samhällets högsta mål.
Vi kunna äfven der anvisa utgifterna till bestämda föremål, och jag tror i alla fall, att jag säger ej för mycket, då jag yttrar, att vi icke kunna vara mera öfvertygade om det samvetsgranna användandet af något anslag, än af det, som disponeras till xo:de hufvudtiteln.
Föremålet för mitt anförande är Chalmerska inrättningen i Götheborg.
Vi önska alla industriens och handelns framgång samt folkens bildning.
Folkbildningen verkar välstånd och välstånd åter bildning; men när man vill ändamålet, måste man äfven vilja medlen.
På följande sätt yttrar sig en patriotisk man, Hr Commercerådet Wijk:
(Talaren uppläste derefter en del af Ilr Wijks uti BorgareSh väckta och derifrån till StatsUtsk. remitterade motion.) 7 H. 5a Den 28 M a j e. m.
Jag har haft tillfälle att besöka institutet i Götheborg och, efter min ringa competence, måste jag vitsorda dess förträfflighet; men jag håller här i handen ett vida mera afgörande testimonium; det är af vår Berzelius, så lydande:
(Detta betyg, som af talaren Ufven upplästes, innehöll Hr Berzelii omdöme öfver Chalmerska slöjdeskolan.)
När nu Technologiska institutet i Stockholm åtnjuter 14,000 r:dr, och 7000 r:dr äro begärda för detta institut, kan jag ej annat än recommendera, det R.
St. måtte med denna summa understödja inrättningen och med en motsvarande summa utöfver de redan föreslagna 33,000 r:dr öka titeln.
Boye: Sedan Frih.
Ehrenborgh nu bestämdt förklarat sitt anförande utgöra en motion och sjelf begärt den på bordet, får jag anhålla, att det yttrande, jag afgifvit, ej må åtfölja återremissen, i fall en sådan beslutas, utan må åtfölja motionen.
Jag bör likväl på förhand yttra, att jag ej föreställde mig, då jag uppträdde, att han med så mycken lätthet skulle inskränka sin motion.
Jag hade gjort mig det begreppet, att då man vid bifall till motionen fästade det vilkor, att de bestämda anslagen, som å titeln äro gjorda till afvittringen, skiftesverket m. m., lossades från sjelfva anslaget, intet hinder vore, att ju detsamma kunde till hela sitt belopp utgöra en fond för sjelfva lånet.
Jag vet då ej, hvarföre man skulle inskränka det; men jag har ej yttrat detta för att framställa ett klander, ty jag är oviss, örn jag rätt fattat meningen.
Beträffande hvad slutligen Hr Dalman yttrat, går jag att till honom upprepa mitt svar.
Han har antagit, att sedan lånet vore användt, vore skulden qvar.
Jag hade trott mig hafva befriat begreppet från denna förvrängning.
Vöre lånfonden begärd till ett ej alltid räntegifvande och oproduetivt ändamål, stöde den satsen fast; men jag bör erinra honom, att sådant är icke förhållandet eller afsigten med användandet.
Må han tillåta mig att anföra ett exempel, som kanske bättre upplyser frågan:
Om nu af det lån, hvartill R.
St. anslå fond, de 600,000 r:dr, som Konungen begärt till anslag för manufacturdisconten, anvisas, och disconten fortgår, tar icke den ock räntan och står icke capitalet qvar?
På samma sätt förhåller sig, när lån beviljas hvilken annan näring som helst.
Det är sannt, att om statslånesystemet strides för och emot; den ena drifver den ena meningen och den andra den andra, men ännu har jag ej upptäckt en enda, som sagt, att statslån skulle förslafva folket.
England är ett land, der statslånesystemet är drifvet till sin höjd; men det har varit och är ännu ansedt som en af de friaste monarkier.
Jag vet, att man numera älskar en ren republicanism; men ända tilldess man kunnat komma till den öfvertygelsen, att en sådan för England är användbar, måste man anse nämnde land i sitt nuvar. förhållande såsom en fri stat.
Jag tror ej, att England
Den a8 Maj f. m. kan anses förslafvadt; men jag tror, att få personer i England äro så crasst okunniga, att de ej erkänna, att statslånesystemet är en af de mägtiga„te driffjädrarna för industriens utveckling.
Jag får anhålla om bifall till StatsUtskrs nu föredragna utlåt.
Directe uppmanad att yttra mig, om jag ville förändra mitt anförande till motion, har jag sett mig pligtig att åter uppträda.
De Hrr, som uppmanat mig dertill, hafva ej fästat sig vid innehållet af hvad jag yttrat.
Jag har gjort anmärkningar emot utlåt, och föreslagit grunder för titelns användande.
Om utlåt, bifalles, lan ingen motion i detta afseende väckas.
Jag har anmärkt, att det icke med grundlagen är enligt, att R.
St. besluta anslag till en skolinrättning; om stiftandet af en sådan kunna vi endast till K.
M. framställa önskningar och, i händelse af bifall, lemna medlen genom anslag.
Jag har ytterligare instämt med Gr. v. Rosen, ang:de nyttan af ett anslag för Chalmerska skolan.
Möjligheten af flera jordbruksinstitut har äfven blifvit ifrågasatt.
Jag har dessutom anmärkt, att anslaget för jordbruks-institutet borde, om det skall utgå, öfverflyttas till io:de liufvudtiteln.
Alla dessa omständigheter äro af beskaffenhet att ej kunna framställas som motion; blir utlåt, bifallet, kunna de ej mera komma i fråga.
Jag kan således ej annat än yrka återremiss.
När StatsUtsk. deröfver yttrat sig, komma R.
Z88 Den 14 Zebruaru Mine Herrar!
Ästdosatkom alla ingifwelfer af egellnyrran, lätom osi lifwas af sann patriotisme, sä wägar jag försäkra, det medel och lttwägar gifwes, som blifwa hedrade för en Nation, hwilken genom modidiga och rädige män äterskasfat en saknad men elkerlangkad frihet, den wi genom egne upoffringar, böra göra osi sörtjenle att äga och bibehålla, äfwcn som Ulländsi-a Magrers aktning, penninge - läntagarens och wäre torsnge Medborgares wälsignelser.
Banco-Utskottet bifalla det nu ytterligare äskade biträde, får jag anhälla alt desie mine tankar mätte fä åtfölja Expedition till de Nesper! ive Ständen. A.
Ueuterikjölä, Major.
Utdrag af Protocollet, hallit hos Riksens Högloft.
Ständers Banco - Utskott den rz Febr. !8rc>. S. D. Uppå ankommen remisi, ifrän de Refpective Ständen, af Högloft.
Stats-, samt Allmänna Befwärs- och Oeconomie - Utjkorteks Betänkande om nödwändigheien af Discom-rättighet i Banquen för Allmänna Magazins-styresscn pä zoo/ooo R.d. Specie, under enahanda wilkor som för Riksgälds.-.Contoirel i den delen äro utstakade, fär Banco-U-skottek äran, ait med bifoganoe af Herrar Banco Futlmägtiges infordrade Utlakande, desi p.tranve deröfwer härigenom afgifwa.
Banco - Den i4 Zebruartt. s3y Banco-Ulstottet har under detta Riksmöte nogsamt bewisat att Banquen willigt bicrädt Staten i betz trängande behof, men det har ock dä besia bura. den sträckt sig gansta längt, tagit för grundsats att dem icke tillstyrka, utan sä wida Statens eller Näringars synbara behof sädant fordrat.
Et! sädant behof synes wid detta tillfälle ej wara för handen; hälst det till Ukstoklet remitterade förslaget innehätler, akt denna Summa särdeles wid infallande missväxtår, skulle lystas och anwändas; och man dels äger en pä flere ärs erfarenhet grundad anledning atr förmoda, det en allmännare misiwäxt för wart Land härefter stall blifwa mera sälsynt, och de s Utstottet erindrat sig att det kill Konungens disposition afsalte mindre Eredilivet af Riksens Ständer blifwit bewiljat, att anwändas till högst wigkiga och angelägna ändamål, hwaribland en inträffande misiwäxt otwifwelaktigt bör kunua räknas ; I anledning hwaraf Banco-Urstottet finner sig ej kunna undgä, a t ä den för Allmänna Magazins-styrelsen i Banquen sökte
Discont-rättighet tillstyrkte asflag.
Skr och dag som förr strifwit star.
Efter Befallning, lVl. l^elllnAius.
Hörsamt Memorial; Riksens Höglofl.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie - Utskotts Betänkande, om nödwändigheten för Allmänna Maoazmsstyrelsen, att i Riksens Ständers Banque, under enahanda milkar som för Riksgälds-Eonloirel i den de - 59 O Den k4 Zebruarii. delen aro Utstakade, fä begagna Discont - rättighet för ZOD,Ooo R:d. specie, har Högloft.
Banco-Utflotlet behagat till Banco-Fullmägriges utlåtande öfwerlemna.
Uti det infordrade hörsamma anförande, som Banco-Fullmägtige haft äran före detta afgifwa öfwer Högloft.
Stats-Utfloiteks
Uti desi Finance-plan, om Banquens ytterligare förflott till Stars-Merkel, gjorde hemställan, hafwa Banco -Fullmägtige, med afseende ä Rikets oumgängeliga behof, men derjemte ä Banquens förmåga, an, utan egit aswenlyr, till samma behofs möjliga undanrödjande bidraga, yttrat den öfvertygelse, akt med de dä förestagne BiträdesSummor, en grants för alt widare Banquens tillitande i sadanc ändamål borde blifwa faststält.
Banco-Fullmägtige kunna ej undgå, akt öfwer den wäckte frägan om Discont-rattighet för Allmänna Maqazins-styrelsen i hörsamhet åberopa hwad Fullmaglige, efter deras öfvertygelse för alla dylika sall, haft äran andraga:
Under öfverlemnande emedlertid, till Högloft.
Banco-Utflottets egen uplysta vmpröfning, huruwida, och i hwad mohn, något afseende till bifall, ä Högloft.
Stats- samt Allmänna Beswärs- och Oeconomie - Utskottens ofvanförmalte hemställan, nu kan äga rum?
Stockholm den 8 Februarii täio. wadian kersten.
L. Da^erbrinz. ^Ibr. ^skreOustak I^lurrast.
?. 8.
Orsten. -^tplunll.
Vedelin. k. Willbom.
D»r8 Olsson.
Danielson. k.^nllerston. k- kant. Zerr Den i4 Zebruarii. 591 Herr Grefwen och Landtmarffalken.
Desie begge Prv ocolls-Utdrag lara wara begärda pä bordet, men om meningen warir, att detta äfven stumle sträcka sig till der sednare, får jag till Höglofl.
Ridderfkapet och Adeln hemställa, om icke, dä bena Banco-Utskottets Protocolls - Utdrag endast iiinehäller ett utlakande öfwer en fräga, som redan någon tid hwilat pä bordet, sielfwa hufwudfrägan nu kunde till afgörande sä förciagas.
Herr Ikam, kolir, tillstyrkte desi Uptagande och afgörande genast.
Herr Istoröenllolpe, ^nclsrs, trodde, ait der wore enligt med Riksdags - Ordningen, att det son, första gängen upl äflas owilkorligen borde ligga pä bordet innan der till af görande föreroges.
Herr Grefwen och Landtmarffalken erindrade, att hwad som nu blifwit upläsi, warit blott ett utlåtande öfwer en del af hufwud-frägan, att Banquen afflagit den begärka
Disconk-rätkigheten af Zoo,ooo R:d-, och att wid ett sädant sörhällande wore twifwelsutan intet hinder att före aga Starsoch Oeconomie Urstottens gemensamma Betänkande om en förbättrad inrättning af Magozins-directionen.
Herr krintxtckölst, ?aul- När Banco.-Utskottet afflagit den begärte
Discont - rättigheten, upkommer ett betydeligt dificit i de tillgångar, hwarpä Statsoch Oeconomie - Utskottens förflag grundal sig, och hwilket werkar att detta förflag icke kan utföras.
Wid ett sädant förhällande torde det wara rättast, att detta Betänkande till begge Utskotten ätersändas hwilka till fyllande af detta behof sä påtänka någon' annan utwäg.
Hans ' 592 Den 12 Zebruarii» Hans Excellence Herr Grefwe UuulK yttrads sig j likhet med Herr krint^lksölä och begärte, akt, dä Banco-Utstotters afslag more eik fullkomligt hinder för förslagets utförande, detsamma till Utstonen mätte sä ater remitteras för att omarbetas och Rik? fens Stander ä nyo underställas.
. Herr Grefwe» och Landtmarfkalkc» krodd? att denna fräga wäl en gäng warit återremitterad, men att, da ett sä hufwudfakeligt hinder rubbat sfelftva förslaget, skulle nödwändigheten fordra all dek till Utskotter äterginge.
Friherre NannsrKcsim erindade, arr om detta Betänkande nu för andra gängen wore före hos Rio? derjkapet och Adeln, sä äterstod allenast den utwägen, att efter derom gjord proposition detsamma förkasta och älägga Utskotten, arr med ett nytt lill Ständerne inkomma.
Herr krintrLMll.
Detta Betänkande har icke förut warit äkerremiUeradt.
Det är fammanfattadt i följe af en Konungens Nädiga proposition, som af Riksens Ständer stall befwaras.
Dä samma amne förra gängen förewar, skedde det igenom ett enskilt Betänkande af Allmänna Beswärs- och Oeconomie-Utskottet i sammanhang med frägan om Bränwins - bränningen i Riket.
Af besia stät tror jag alt det samma kill de gemensamma Utskotten kan aterremilleras. Zerx Dm 14 Februari!. 5SZ Zcrr Grefwe!! och Landtmarffalken gjorde pro-pvsitlon pä denna äterremifl samt att BancoUkstolkers Utlätande den samma stuve åtfölja.
Föredrogs ä nyo Skats-Utstottets den 72 sistk. pä bordet lagda Memorial, rörande den Finsta Escadern och Artilleriet.
Herr 8cbiit?srcrant2, polian Ulerrman, Uplasie till Protocoltct sökande:
Da Stats-Utstotket nu öfwerlemnat till granskning och fastställelse Stjerne för de af ArmLens Flottas Sweaborgs och Äoo Escadrar, samt Finsta Artillerie-Regementet, hwilka, enligt Kongl. Maj:ts
Nädiga proposition och Riksens Ständers yttrade önsta», böra pä Swensk Stat öswerflyttas, torde mig tillätas, hwad Staten för Armöens Flotta beträffar, fä göra »agra wälmenta anmärkningar: r:o Som alla Officers- och Under - Osficerslöner med undantag för Ofwerstarne, hwaraf den ena lönen pä Swenst
Star silir vumgangeligen nödig med 500 R:d., som uti Ofwerflyktnings-Staten hör upsöras, borde öswerflyttas, sä kan jag ej inse hwarföre de för I^aivonlinna och Lkriliina up« förde 4 Under-Lieutenanter, 4 Sergeanter, i ÖfwerSkeppare och i Under-Skeppare, hwilka tillhört och wa - 594 Den 14 Zebruarii. warit upförde pä Sweaborgs Efcaders Stat, blifwit utefllltne- Sä wäl Officerare som Under-Officerare hafwa pä defia ställen flere gänger blifwit ombytte och andra frän Sweaborgs Escader dit commenderade. 2:0 Största delen af Skepps-Gofie-Compagniet har blifwit öfwerflyltadt, men arfwodet till 2:ne Officerare och 2g Under-Officerare för upsigten, jemte Jnformatorernes löner, och anflaget till inköp af böcker, ffrif.materialier och ljus äro ej upförde.
Det ar onekeligt att om ändamälet med delta Compagnies inrättning ej stall förfalla och Gofiarne med tiden bliswa skicklige och duglige, sä wäl eftersyn som underwisning blifwer för dem af högsta nödwändighet. z:o Ehuru Kongs.
Maj:t i befi Nädiga proposition ej omnämnt Rote-Bätsmans-Compagnierne, sä synes mig dock att de pä Sweaborgs Escaders Staten anflagne arfwoden kill 2:ne Caprtainer wid bäda Norra Roslags - Compagnierne, för Compagniernes eftersyn, äfwen som lönen för Eonpagnie-strif» waren, ej borr uteflutas, sä mycket mer som detze Bätsmans - Eompagnier werkeligeNo existera, äro roterade uti Swerige, och ej som Alands och Södra Finlands Bätsmans-Eompagnier roterade i för Swerige förlorade Provincer. 4:0 Enär Officerare- och Under-Officerare-Lönerne blifwit öfwerflyttade, synes mig afwen, att emot Lönerne swarande Ji-iqwarterings-medel, äfwen bordt upsöras, sä mycket mer, som, hwad Jnqwarteringen för - Den 14 Zebruarii. 595 för ArmLens Flotta beträffar, det altid tillhört Kongs. Maj.-t och Kronan, att derom sjelf besörja.
Som Officerare och Under-Officerare, sa wäl i Sweaborg som Äbo, haft inqwartering in natura, men ej nu deraf kunna komma i ätnjulande, sä blifwer Let wäl Stats-Werkels skyldighet, att dem med inqwartering i penningar förse. 5:0 Medel till Communion-win och Oblater, som enligt Kongl. Brefwet den 18 November 1802 bestäs och pä Finska Escadernes Stater warit upförr, synes mig ej eller nu böra mestutas för det antal personer, som blifwit öfwerflyttade, med undantag förCoopvaerdie-Bätsmän, för hwilka besia medel mgä pä Flot. rans Underhälls-Stak, äfwensom för Skepps-Gosiar, hwilka såsom minderärige anses. 6.0 Hwad tillökningen af 25 procent pä UnderOfficers-lönerne beträffar, sä aro Flagg-Under.Officerare uteslutne frän denna förmän.
Desie ehuru med större lön försedde, höra dock till Under - OsficersClasien, och böra i detta fall äfwen fä begagna denna förmän.
Hwad äter de wid Sjö - Artilleriet i Nummer insatte Under-Officerare beträffar, sä hafwa de, utom en gemen mans lön, underhall och beklädnad, som Mönsterskrisware 20 R:d. ärlig lön) af denna lön är Let allenast som 25 procenis förhöjning bör beräknas, emedan den päökning Sjö-Artilleristen i underhäll bekommer, äfwen bör komma desia Under-Officerare kill godo och ej fammanstäs med Mönsterstrifware-lönen.
De 596
Den l4 ZebnlKrii».
De upförde Loisar etter rätteligen kallade Skärgårds - Siyrmän aro ett flags Under - Offiderare pä. wärfwad fot och böra, betraktade som sädane, äfwen. fä lill godo njuta denna förhöjning. 7:0 Beträffande manffapets tillöknings-gage, sa har Stais-Utskottet upförl Coopvaerdie-Bätsmännen. till syllnaden i si. per dag med ior:st., dä lönen deruti blifwic inbegripen; men sörhällandet med detta Compagnie är sädant, arr de äro flyldige göra 6 mannder tjenst om äret, och sä under tjenstqöringen sä wäl bröd som arbetspenningar af Flottans UnderHalls-Summa, och är lönen nästan ail anse som ett wederlag för kläder, hwilker
Kronan dem ej bestar^ pä denna grund bör den för dem upförde dagelig» tillökning frän denna Stat utgå.
Af hwad jag i föregående puncten för Under?.
Officerare i Nummer anfört, sä bör den för SjöArtilleristerne upförde tillökning af 10 r:st., afwen komma desie 12 Under-Officerare till godo och Summan dermed ökas.
Med anledning af desie anmärkningar, har jag nu upgjorl medföljande Skar, sadan den i min tanka bordt wara författad, hwaraf inhämtas, der Summan för denna Skak, som enligt Utskottets project utgör 38,036 R:d, 36 si. 4 r:st., blifwit ökad med 7,939: 26: 6. och enligt den af mig uprattade Stat, upgär till 45976: 14: io. Afwen fär jag anhälla, alt, dä Stais - Utffotteks Betänkande rörande Militair - Staterne i allmänhet förekommer, om deru innan en stöare tillökning för Sjö-Artilleristerne blifwit eller blifwer dem tillagd, än som uli denna Stat finnes upförd, ett lika för - Den ^ Zebnraru.
597 'hällande med desse nu öfwerflyttade bör aga runu Jag har tillförene sökt ådagalägga orsaken, hwarföre Sjö-Arkilleristerne hafwil en ringa lön af ga ss. i mänaden.mera, än andre wärfwad troupper; jag har först äfwen yrkadt, att Utan afseende pä denna lön deras underhäll borde i likhet med andre troupper ökas med 2 ss. per dag för de tjenstgörande och kan jag härifrän mig ingalunda begifwa, men enligt den tillökning af ia r:st. per dag, Siats-Utflotter nu npfört, sä fär Sjö-Ar illeristen
Med lönen inberaknad ej fyll, st tz. om dagen.
Fem dagars aflöning efter tz. per dag felar om äret, för att Utgöra detta.
Som hända kunde att de öfrige Refpective Sländcn, i saknad af fullkomlig uplysning i detta ämne, kemnade jm bifall till den af Stats-Ul flottet Nu projecterade Ofwerflyttnings Srar, sä fär jag ödmjukeligen anhälla det Refpective Skänden genast mä blifwa underrältade, det betänkligheter widdeitaprojects antagande hos Ridderflaper och Adeln upkommir, samt att den för Armäens Flotta upgjorde Stat blif, wik till Stats Ukflvttet äterförwisad och hwarom jag äfwen ödmjukeligen anhaller.
Stat - För Officers och Under-Officers löner fran Sweavorgs och Alm Escadrerne, Lotsar, Coopvaerdie-Bätsmän, samt 600 man S>ö
Ar - §98 Den 14 Zebruarii Arkillerie-manstap, jemte 75 Skepps-Göstar fran Sweaborgs Escadre.
Lrän Sweaborgs Escadre - 1 Ofwerste-Lieurenant Zoo: . i Ofwerste-Lieukenant och Tygmästare Z22.' i Dito och Chef för Lotsarne 200: —, i Förste Major 22Z: „ i Andre Major 152: 12 Capitainer L 150 R:d.
I ,822: 2 2 Lieutenanter 3 ivo R:d. 2,220: ^ 24 Under-Lieutenan- rer a 80 N:d. 1,920: i Kongs. Flagg- Styrman 122: ^ — 2 äfwer-Styrman 3 66 R:d.
IZ2: . 4 Dito 3 60 R.d. 242: ,— 4 Medel-Styrmän 3 50 R:d. 202: . i Kongl. Flagg-Con- stapel 122: i Styckjunkare 66: ig
Dito L 60 Rch. 782: 43 Sergeanter L 42 R:d. 1,720; . is Fonrierer ä 42R:d. 600: r Kongl. Den 14 Zebruarii r Kongl. Flagg-Skeppare ioo: — 1 Warfs-Skeppare 75: 2 Öfwer - Skeppare L 66 R:d. 132: ro Dito L 62 R:d. 6oo: 18 Under-Skeppare a 50 R:d. 900- — — 12,840'
Frän Äbo Lscadre. i Major och Tygmästare 22Z: . 2Capilainer ä i Zc-Rid. zoo:
LieulenanlerL looR^d.Zoo:
Under.Lieurenanter L 80 R:d. Z2O-. i Kongl.
FlaggConstapel ioo: 1 Styckjunkare 60: 2 Sergeanter L 42 R:d. 80: 2 Fourierec L 42 R:d. 80: 4 Under-Skeppare L Zv R:d. 200: 1,665: Frän SweaborgS Escadre.
Expectance lön för 9 Under - Lierne» nanker, hwilka fran Cadetter wid Krigs»Academicn kunna blifwa befordrade, enligt Kongl. Maj:ts Bref den n December 1797 » 5° Rd. 45^: 6Os
Den 14 Zebruaru Likmätigt Kongl. Bref,vet den 2Z April 1796 bestäs de tjenstgörande Under Officerare Z tunnor Spannemäl, ^
Räg och ^ Korn, Gar»izons-mäl, pä man vin äretx som här upförcs förstagswis för 116 Under-Officerare frän Sweaborg lo Dito frän Ä.bo 126 Under-Officerare a z tunnor Spannemäl hwar, gör 373 tunnor som a R-d. tUiinan belöper till 378 T:r Sp'l ä 1^R:d. 504:^ — Penningar 14,955: ——l5,45lt Lotsar. 50 Lotsar ä 38 R:d.
Skepps - Göstar.
1 Officer af Capitains graden, som är Compagnie-Chef, njuter i ärligt arfw ode 75: — ^ r Subaltern dito 50: 2 Under-Officerare ä 2Z R:d. 50: „ ^ §04: __ t,9SSt i Ba Den 14 Zebruärii. t Bataljons-Predikant, soni underwisar i Chri. stenboms > kunstapen, räknande och nägot af Fäderneslandets Histolia samt Geographien, njuter derföre i ärligt arswode 50: — ^ r Informator, som underwisar i innanläsning och Lilla Cathechesen samt skrifwande, i ärlig lön 75: — Till Böcker, Skrifmaterialier och Ljus, bestäs ärligen ZZ: 16: — Zo Skepps-Goffar njuter enligt Kongl. Brefwet den g
Mars 1803 hwar. dera om dagen i tz. 4 rrst. eller om äret ro R:d. 6 si. 8 r:si., tillhopa 506: 4Z: 4- Dito mark torrt eller 2 marker mjukt bröd om dagen gör om äret 362 Lisp. mjukt bröd swarande emot 152^ runna Spannemäl L i?
R:d. 202:37:4. 25 Expectance SkeppsGctzar, hwilka ej und . ?:te Bgnd- s.dra Afd. 42.
602 Den 14 Zebruarii. fä penninge ° underhäll eller annan beklövnad än den Kongl. Brefrvet den 21 Januari!
1799 dem tillägger, men böra wid blifwande ledigheter till Ordinarie Skepps-Göstar inflyrras, njura lika underhäll i bröd med de Ordinarie, enligt Kongl. Brefwet d.zMarsiboZ, som belöper till 76^ T:rsi^R:d.Tunnan ion iL: 8. 1,14^.- 21: 4.
Loopoaerdie-Bätsmän.
Enligt Kongl. Brefwet den 4 Maj 1798, 50 man hwaraf 20 arv vacanta, för de zo tjenstgörande bestäs lön i 6 mannder L Z R:d.
Dito i 6 dito a izR-d. 24°: gQQ. ^
Utom bröd och arbetspenningar under tjeusigöringen, som utgör af Flottans Underhålls» Summa. r
Un - Den 14 AbruarU. 603 r Under-Officer i Nkummer uiom en gemen mans lön ärligen, dä han tillika gör
Mön sterstrifware-ljenst, 25: , Wärfnings och Recrurerings-Pafievolance be» stäs för ofwannämde zo man, sedan likwäl Under-Officern i Nummer afgäkt, hwarefter äterstä 29 man ä 42 A. hwar om äret 25:18: — Chefens för Coopvaerdie» Bätsmans.Compagniet undfär i stället för förut bestädde Frikarlar och Ordonancer, i ärligt arfwode 222;— Sjö - Artilleriet. 12 Compagnier L 50 man 602.
Spel och Prvfofier 12. 612. matt» För hwilka beräknas lön ä 8 R.d. ärligen 4,896:- Underhäll L 12 R:d. diko 7,344:. - 3 Tun - / Den 14 Zcbruarii z
Tunnor Spanmäl eller tillsammans i8z6 T:r a I z R:d^^4 8^——-14,688: 12 Under - Officerare i Nummer, som tillika göra Mönsterskrifwarerjenst, utom en gemen mans lön, underhäll och beklädnad ä 20 R:d. 240: 24 Corporaler utom en gemen mans underhäll vch beklädnad a 2 R:d. ärligen 48: - ' 2 Prvfosier sammanledes L Z2 si. 1:16:
2 Diönster-strifware L 4v R:d. 80: