Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Och at de öfrige Rikets Ständer kommit uri utöfningen af en dylik handtering, bewisar Lestomindre något i den wägen, för Stockholms och Götheborgs Städers Innebyggare, som, utom der de fleste öfyge StaVerne werkeligen hafwa mer och minore Åkerbruk, men icke Stockholm och Götheborg, de öfrige Städerne, wid Krono-Bränneriernes uphörande ar 1787 kommo uti utöfning af Bränwins-bränning, hwaremot, wid nyhnämnde tid, Götheborgs Stads Jnnewanare icke atogo sig Bränwins-bränning, utan Kongl. Maj:t och Kronan förty warit föranläten bibehålla och underhålla Krono-Bränneri derstädes; och hwad Stockholms Stad angar, sa synes mig wara desto ostridigare, at den Bräm wins-bränning, som i Stockholm erfordras, bör drifwas wid Kronans Brännerier och för detz räkning, som icke Stadens Jnnewanare i gemen, utan endast Bryggare-Societeten hegart rättigheten - 7*6
Den i; Mars. ren bertil, hwartil kommer at, för Stadens Betjening, i denne wäg, Kongl. Maj:t och Kronan i Staden äger flere kostsamma och i fullt stand waranve Brännerier, som, i händelse af en tilläten privat Bränwins-bränning, skulle, til en omäteftg förlust blifwa ogagnelige.
Dä jag säledes tror mig böra antaga, säsom obestridligt, at Kongl. Maj:t och Kronan äger en ^verkelig rättighet til Bränwins-bränning uti meranamude 2:ne Städer, Stockholm och Götheborg, sä ätergär jag til en närmare betraktelse eller bewisning af ofwan anförde mine upgifter och pästäenden, at nemligen: i:o Kongl. Maj:t och Kronan kilstyndas större inkomst af Krono-Bränneriernes drift i nämnde Städer, an genom Bränningens uplätande ät Stadernes Jnnewänare, emot Len föreflagne Bränwins-Bewillningen: och al 2:do. Leffe Städers Junewänare jemwäl i allmänhet hafwa mera förmon af en publicus än enskildt Bränwins-bränning.
I händelse af en tilläten privat Branwinsbränning i Stockholm och Götheborg, mäste jn hwarje Husägare wara lika berättigad bertil, och nägon inskränkning til wissa personer kan följaktligen icke äga rum.
Betraktom nu förhällan
Det af Kronans inkomst deraf, efter be antagne Bewillnings-grunderne— Först hwad Stockholm beträffar.
Jag har wäl förut, wid ett hastigt öfwerflag, calculerat pä 6o,ooo Mantals-strifne Personer, men, efter hwad jag numera inhämtat, lärer icke beräkningen fä göras högre an pä 48,000.
Likmätigt Bewillnmgs-kckoMet, stall hwarje mantals - Den 15 Mars. 717 talsstrifwen person i Städerne, erlägga 8 tz.,som för 48,222 personer gör - - - - 8,022 R:d.
Om härtil lagges Branwins-panneafgiften, blott beräknad efter en 52 kannors panna, för hwarje i2-.te person, utgörande 4000 dylika pannor, samt för jemn räkning, uptages 2 R:d. för hwarje panna, tilkommer salunda 8,000 R:d. eller tilhopa 16,000 R:ss Ma hända, at, i händelse högre Pannerymder warda tillätne, en del Bränwins-brännare stulle deraf sig begagna, och inkomsten i den wägen något warder ökad, men da a andra sidan desto troligare är, at förenämnde antal eller 4220 Pannor icke blifwa nyttjade, som de swara emot en möjelig ärlig tillverkning af Atta Millioner Kannor Bränwin, och högsta behofwet för Staden wanligen warit något öfwer En Million, hwaraf säkerligen hälften, om icke mera, genom tilförsel fran Landet hädanefter torde böra päräknas; sä befarar Åtminstone jag, för min del, at ofwannämnde 8022 R.d. pann-afgift, wid en tilläten allmän Bränwinsbranning, icke utgär.
Och widkommande Götheborgs Stad, hwars Folknummer stall utgöra 15222, sä wägar jag icke upraga de mantalsstrifnes antal högre än til 9222:^°
För desse 9222 Personer utgör Bränwins-Bewilluings-afgiften a 8 H. endast 1,502 N:v., samt afgiften för 752 stycken 50 kannors pannor, äfwen omkring 1,520 R:d. eller tilsammans Z222 Rd.; hwilken LumwL ocksä torde minstas, genom begagnandet af ett mindre antal pannor. ?i8 Den i; Mars.
För Stockholms Stads Bränwins-behof har man häremot, under Krono-Brännerierneö gäng, manligen paräknat En Million Kannor, äfwen derntöfwer: Lat wara, ar, såsom förr berörd! ar, halsten deraf eller något mera frän Landet införes, sä ffulle dock en tillverkning, wid Kronans Werk, erfordras af minst 420,000 kannor, eller utaf 20,002 brann-tunnor, samt myckel deröstver, wid winstad tilförsel frän andre orter, /lvancen harä bör och kan jag ingalunda uptaga mindre an til 2 R:d. kanco pa Bränntunnan, eller pä sagde 20,000 tunnor til 42,000 N.d. Lanco, hwartil kommer, at, genom Branwins-Distilleringens uplätelse under Arrende, säsom förut stedt til private personer, en särskildt betydelig inkomst bör päraknas; och i betraktande af hwilket allt, jag kror mig kunna göra den säkra slutsats, at, genom Branwins-bränningens utöfning i Stockholm för Kongl. Maj:r och Kronans räkning, Statens inkomst stall blifwa fullt upp g gänger större, än Bränwins-Bewillnings-afgiften, i händelse af Bränwins-bränningens uplätande ät Stadens samtelige Jnnewänare. Wid Götheborgs Krono - Bränneri hafwa manligen emellan io ä 15 runnor säd blifwit afwerkade, kanske äfwen mera, och detzutom har Arrendatorn ägt rättighet at begagna Krono-Brannerierne wid Brinkebergs Kulle och Strömstad.
Detta oaktadt, har dock icke altid warit erforderlig Bränwins-tilgäng wid Götheborgs Lagerkällare, ty, utom Sradens behof, har mängdubbelr mera erfordrats för Skärgärden, hälst under Fiste-tiden, Dä, säsom i Orten allmänt kändt ar, det icke warit ' i Den 15 Mars. 719 rit staga vm prisets höjd, utan endast hwar det erforderliga behofwet matte erhallas.
Jag wägar säledes antaga för otwifwelaktigt, at, i händelse Bränwins-bränning tvid Götheborgs Krono-Bränneri kommer at werkställas för Kronans räkning, afsättning för minst 12,222 Brän-tunnors afkastning bör kunna paraknas, och at följaktligen genom 2 R:ds winst pa hwarje Bran-lunna, Kongl. Maj:l och Kronan stall, i stället för ofwannämde 3202 R:d.
Bewillningsafgift utaf en Stadens samtelige Jnnewanare upläten Branning, erhälla 22,222 N:d. eller mer än 6 ganger nytznamnde Bewillnings-afgift, oberäknadt hwad m Distillerings-Arrende kan gifwa.
Ändteligen får jag ock nu, til fullgörande af ofwanberörde mitt åtagande, upgifwa i hwad matto Stockholms och Götheborgs Städers Jnnewänare i allmänhet, åtminstone efter min kanka, hafwa mera fördel deraf, at Branwins-bränningr desse Skader werkstalles wid Kronans Brannerier och för Kronans räkning, än genom en samtelige Jnnewanarne uplären Branwins-rättighet.
Fördelarne arv i synnerhet följande: i:o. Undwikes der afwentyr af Eldswädor, som desse med sa mängfaldige wackra och dyrbara Byggnader försedde Stader stulle blifwa underkastade, genom mängden af xrivaw Brännerier. 2:0.
Som wid Krono-Brännerierne -Adelar Stenkol)! och allenast -/°:Sel Wed numera anwän Des; - 720 Den 15 Mal des; sä bespares derigenom, wid Stockholms Krono-Brännerier, uppå 20 ä 25,222 Tunnors Bran» ning 7 ä 8OOo:de Famnar Wed, samt wid Götheborgs Krono - Bränneri z 3 4200 Famnar, hwitken ärliga besparing, som wid privats BränneriWerk icke kan päräknas, under nuwarande knap» pa Wed-tilgangar, wiherligen för Jnnewanarne i allmänhet mäste wara af högsta betydelighrr. z:o.
Synes det också wara mera förmänltgt för desse Staders Jnnewanare, som icke sjelfwe idka Bränwins-tillverkning, at altid aga tilgang för deras Bränwins-behof uti Kronans Lager-Kallare, för et stadgadt pris, än ac wara underkastade privat?
Bx^nwinsbrännares srbicraire priser: och 4:0.
Tillskyndas jemwäl Städernes Jnnewänarr nägon fördel derutaf, at, da de flere personer, som i Städerne underhälla Ladugardar, kunna, genom tilgäng af drank wid Krono-Brännerierne, fortfara med en flik handtering, samt til äfwentyrs den utwidga; sä mäste jemwäl den härigenom blifwande mjölk-tilgängrn i nägon mon werka pä mjölk» priserne.
Med ödmjuk förmodan, at genom hwad har ofwan i ödmjukhet anfört blifwit, hafwa utredt och uplyft, icke allenast at Bränwinsbränningen wid Stockholms och Götheborgs Krono-Bränneriet bör wara oskiljaktig frän Allmänna Spann» mäls-lvl-lAÄLing-Inrättningen, utan ock at, ä ena sidan Kongl. Maj:t och Kronan derä har mångdubbelt större winst, än genom til erhållande Bewillnings-afgift för en privat Bränning i samma Den 15 Mars. 721 Staver, samt ar a den andra sidan jemwal mer* bemälte Städers Jnnewanare i flerfaldiga afseenVen hafwa fördel af Krono-Bränneriernes fortfafarande: sa wägar jag ödmjukast hemställa, om icke Högwälborne Herr Grefwen och Ordföranden höggunstigt täckes göra kioposition, i:o. til bifall af den utaf Högloft.
Utffolten föreflagne Allmänna Spanmals-lVlLZuE-Inrättningen: 2:0- ar, wid förefallande penninge-behof lviatzg^ins-vireckion ma warda tillåtit deraf göra erforderlig uplaning, och at z:o. den, i Stockholm och Götheborg lil werkftällande Bränwinsbränningen, icke märte uptaras ät desse Städers Jnnewanare, utan hädanefter fortfara wid Kronans Bränneriet, för Kongl. Maj:t6 och Kronans räkning.
Grefwe körner, -^60 Ik 6ör3n.
Det ar ej min ranka at emotsäga hwad twänne wärde Ledamöter, med långt widsträckrare kunffaper än jag kan äga i dessa ämnen, redan yttrat.
Jag wil blott hemställa, hwad som i narwarande omständigheter kan wara omöjligt at göra, hwad som i anledning af och i sammanhang med redan fattade beslut kan widtagas.
Wid Inrättningen i allmänhet aro uran twifwel en myckenhet anmärkningar ar göra.
Om wi skulle rädfräga de flesteandra Länders exempel, finne wi, at der inga Spanmalsmphandlingar föranstaltas, uran omrankcm derom är lemnad at enskilda, som Veml lockas genom begäret til winning.
Men detta exempel torde ej oinskränkt gälla för wart Land, hwarest climat och jordmon äro mindre gynnande, och Jnnebyggarne mera strödda pä den widstrackta rymden.
Jag är öfwer Sjette Bandet.
N:v 46. 722 Den 15 Mars. öfwertygad, ctt til förekommande af alt för stora ssiljaktigheter i Spanmäls pris och någon gang afwen af brist pä Spanmäl, Regeringen hos ost behöfwer widtaga nödige anstalter, och at således Allmänna Spanmäls - ^A-^iner äro en nyttig och annu oumbärlig inrättning.
De äro äfwen en nödwändig följd af wart Lands antagna Skattläggnings-lvletlioö, dä Kronan upbär en myckenhet af sina Räntor i Spaämäl, och är nödsakad ar uplägga densamma til förwar i Jag kan således ej annat än tilstyrka de Allmänna nerne8 bibehållande.
Hwad ater rättigheten för Stockholms och Götheborgs Jnnewänare at bränna Bränwin beträffar, tror jag wäl, ar genom desi bewiljande Kronan erhåller mindre inkomster, an af Krono-Brännerierne; men da principen af en fri Brännvinsbränning är widtagen, synes mig rättast, ar wäl Kronan ma fä bränna, omdenderwid finner sin uträkning, men ar der tillika ej mätte wägras Srädernes Jnnewänare.
Jag fär säledes i dessa begge delar tilstyrka bifall til UkffottetS Betänkande.
Herrkrintxsckölcl.
I anledning af detta Grefwe !Wrncr8 yttrande, fär jag likwäl anmärka, at jag ej i Betänkandet funnir nägot tilstyrkande, at Bränneriet i Götheborg skulle bibehällas.
Herr Grefwen och Ordföranden erindrade, at nu allenast wore fräga om Allmänna ^i!ixL^in8- Jnrättningen.
Frägan om Brännerierne i Stockholm och Götheborg förekomme ej förr än L nästa Artikel.
Den 15 Mars. -Lz
Friherre 8tael 7on kllol8tein, Lorfits l.uäviA.
Jag bekänner/ ar det är förmätet af mig/ at yttra mig öfwer detta ämne- hwarom lag äger föga eller ingen kunffap.
Men jag wil halla mig endast til sadane anmärkningar, hwactil blott sunda förnuftet kan erfordras.
Jag will da fråga: Hwad kan wara ändamalet med inrättande?
Första anledningen derlil war den allmänna hungersnöden 1784.
Första ändamalet mäste således wara ar förekomma en sädan hungersnöd.
Det andra ändamalet lärer ater wara, at stadga er osäkert Spanmals-pris.
I der förra fallet tror jag, at da man gerna et halft ar förut kan förutse eller åtminstone frukta mitzwäxc, ffulle nöden kunna förekomMaS genom .ironier med ?08se88i0n-wer, hwilka säkert skulle wara mindre kostsamma, än hwad som algar til stän diga underhäll, och en rämmeligen dyrlegd LöningsStat.
För ac återigen stadga Spanmals-priset, tror jag ej ölAAS?än8-Inrättningen wara af nöden.
Detta är egenteligen Spanmäls-kiocluceiNt-ln-rs intere886, och de kunde ju göra en Inrättning i likbet med JerU-LoNroiret, genom et sammanskott af en obetydlig penning för hwar tunna Säd, hwarigenom stuteligen en konU kunde upkoMma, soln under missgynnande Loistunfturör kunde lillnäs.
At anlägga Krono-Bränneriet'
Med öl^n/mcr det Spanmaien uplagaes och fördärfwas, lärer wäl ej wara nyttigt, och jag tror ej det kan wara lämpligt, åtminstone ej i Statens närwarande belägenhet. sadane soM Ve hittils warit, kan jag således för min de! icke tilstyrka: mea wäl böra finnas, sadane som jag föreslagit, tzä enskilda personer, estligt Lngänget Eövtraä, häv 724 Den 15 Mars. ler Kronan et wisst quänum
Säd tillhanda.
Stockholm och Götheborg kunna fluteligen ej förliknas med andra Städer i Riket, och således kan icke för dem gälla samma consiäerstioner som för de öfrige.
Herr Grefwen och Ordföranden gjorde proposition pä Utskottets tilstyrkan, at en Allmän k4Lgk>Lir>8-Inrättning ffulle bibehallas, hwilken med Ja beswarades.
Herr keuterscliölcl, Lsrl 6ustgf, utbad sig fa underställa, huruwida icke orsaken hwarföre ksnco-Utskottet afffagit den begärde Oiscomrattigheten af zOo,ooO R:d-, warit den, at da icke fräga warit om någon Ränre-beräkning.
Om ät L^nguc-n dödes rwa proct Nk8 Ranta, torde densamma kanske kunna bewiljas, eller ock Riksens Ständer ålägga Lankinen ar deri inga.
Friherre 8rael von wolstein:
Om nägon finnes til räntebetalningen, sa, emedan jag tror at lVlagaLins - vireätionen lärer hafwa god Oe6it, will jag äfwen gerna kilstyrka, at den finge uptaga län, men at Languen dertil ffulle contribuers, och Utbetala mera än densamma hittils blifwit alagd, wil jag aldrig medgifwa.
Hade denne proposition kommit, innan andra Utgifter, såsom til exempel til Canalen m. m. blifwit bewiljade, hade man kanske kunnat tänkt derpå, men nu är der omöjligt, uran beror del allt pa klagarms, Oircötionens egen Lreäit.
Friherre kl»miltonz wille för sm del Den iz Mars.
725 del gerna ingä i Herr D-intLscboläs förflag, at ^L^LLms-vii-eiIionen singe uplaga län; men hem» ställde, vm icke först borde afgöras, antingen Nidderstaper och Adeln bifölle Stats» Utffottets För» stag, at DircÄionens stuld til ^vcrkollsta Arfwingarne matte flyttas pa Riksgälds-Lontoiist, eller likasom Preste-Ständer befallde, at kanken skulle medgifwa det begärde Discont-biträdet.
Grefwe^Iörnsr. ^lagsxins - DireÄionen har af Stats»werket aldrig erhållit mer än io Tunnor Guld.
Det har icke detzmindre hittils rört sig, och kunnat göra nödiga uphandlingar.
Om den har skulder, sa har den ock fordringar, och jag tror, ar med de tilgangar den äger och nu til ersättning för den wägrade Discont-rätten, blifwit söreflagne, stall densamma kunna upfylla sitt ändamäl. Hwad Lan^uen angar, känner jag ivät ej fullkomligen Författningarne, men jag tror, ar uär Lsnco - Urstorret aldeles afstagit, böra Riksens Stander ej befalla en utbetalning derifrån.
För min del får jag derföre rilstyrka bifall til flyttningen af Skulden til ^verbokks Arfwingar pä Riksgälds» Lontoiret, likwäl med de wilker, som af Stats-Utstorret blifwir söreflagne.
Herr Keuterslröl6.
Herr 8noi!sk^ har tilstyrkt denna Discont -rätt i Längusn, endast wilkorligt, i fall den skulle behöfwas; och med ett saDant wilkor, samt med tillägg af räntebetalning, inser jag ej, hwarföre icke dest bewiljande kunde Languen anbefallas.
Herr Lnoilskv medgaf, 6t om den nu be sinte» - 726 Dm 15 Mars. flnteliga ponäon oveld lil das, ffuile densamma kunna wara tilräckelig.
Hans klxcellLnce Herr Grefwe kluutb.
För min del får jag afwen kilstyrka flyttningen af den ^verboiksfl» stulden pä Riksgälds-Lontoiret.
Jag tror för öfrigt, arder ej wore wadligt at tillåta virk-ftlonk-n upraga län, såsom Herr krim?> 8ckö!6 förestagit, när densamma star tinder Lön. troll af Riksens Ständers Revisorer.
Pä detta sätt kan ändamalet winnås, när ester min öfwertvgelfe, sedan bsnco-Utstortet wagrat, Zanden ?j til nagoc biträde kan anbefallas.
Da Pflnco-lststottet bestämdt wägrat den begärde
Discont - rättigheten, kan här icke widare fraga derom npsta, och lärer ej heller behöfwas, sedan StarsUtstottet för den ästade .^ummsn j det närmaste funnit utwäg, genom flyttning af det ^vsrbollffa laner pä Riksgälds - Loinoiret.
Nu torde kunna afl göras, huruwida lvi3»3^lN8-OireLlionen bör erhålla iilstand, at upraga län til sine uphandlingar.
Ropades ^a och p?ej. ^ Pä Herr Grefwens och Ordförandens hegäran uprepade Herr printrscbölä sitt Förstag om desse stags lans upragande, jemte de derwid hastade wilkor, Hans klxcellenee Herr Grefwe kuutb txodde ordningen fordra, ar först proposition gjordes, rörande den /tverkocksta fordrans öfwerfllM ning pä Riksgälds-Loytostst.
Ropgs Den i; Mars.' 727 Ropades allmänt Ja.
Hans Lxcellence fortfor:
Den andra fragan blifwer dä, at densamma, .hwilken såsom bo^6 däupkommer, mätte fa anwändas odelad tilKronolVlLAÄ?. iner.
Jaz tror aldrig at de kunna eller böra anwandas ril Sockne-ölaZ rainer.
Herr klingspor, 6or6t, yttrade, at ätssillige wore af en helt annan öfwercygelse, och anfäge Socken-iVlsALLinernL ganska fördelaktige.
Friherre 8t^el von blåstein.
Ridderskapet och Adeln skulle bifalla Herr 1'rint?,8cliö!6s förslag om uptagande af län, tror jag likwäl, at en grans för besse län bör utsattas, sä at Staten, som för dem ftuteligen hastar, ej matte räka i för stor förbindelse.
Hwad arer SöckenleiLF^insr beträffar, anser jag dem ej kunna wara föremäl för xudliguL åtgärd, utan mätte deras inrättande bero af Sockneboers överenskommelser.
Herr 1 b gm, k 6 br.
Sedan den verbokksta Skuldens öfwerftyttning ersätter vireÄionsn twätredjedelar af desi behof, och Finland är borra, för hwilket den tredjedelen warit af nöden, synes vireÄioiikm ej behöfwa någon ytterligare koncl.
Friherre hamilton ansag den af Friherre Stael wäckte fräga om en grans för de lil »plågande län, wore ganska rigtig, men trodde en föreskrift derom böra fa sitt rum i iwaruA-onen för vireökiylisn.
Nu wore egenteliaa frägan
VM ^ynäen odelad pä skulle fa anwandas. 728 Den 15 Mars.
Den om Sockne-kl3Z,Lrinerns förekommer längre fram.
Herr Grefwen och Ordföranden gjorde proposition, At Spanmäls-^lsAsrins.
Inrättningens skuld til framledne Lsncellie-Räder och <I!ommLr>6euren /iverbolls Arfwingar, stor 209,159 R:d. 4Z H. 4 r:st. ffulle pä Riksgälds-Lontoirst fä öfwerflyttad likwäl med rättighet för Riksgäldscontoiret, at wid Ränke-och Lapit-tl-afbetalningar ä detta län, icke behöfwa annorlunda gä til wäga, än med sine öfrige skulder, samt at Spanmälsinratrningens upgifne koncl, sedan den salunda ej widare för denna skuld komme at häfta, odelad til Allmänna klrtZitLinsr mätte fä anwändas.
Uplästes Tredje Artikeln af Betänkandet.
Herr 8noil§K^ anförde til krotocollet följande:
Bland de umbärlige, och til indragning föreflagne ^I2§a2iner anför Utskotten, i Tredje Artikeln, Krono Uplags - ^lrtAg^inen i Westerås, Uddewalla och Ekesjö.
Hwad det första angär, torde jag fä uplysa, at det i samma Stad warande sä kallade Läne-Magazinet, hwilket Utskotten ansett böra bibehällas, är endast för sädan Spannemäl, som til Länets Jnnewänare wid inträffande behof utlänas, och at, om et af desse ner- indrages, blifwer utrymmet bäve för denna och den för Kronans egit behof i detz Uplags-klaZaLin
Den 15 Mars. 72- ärligen inflytande Afrads- och Donde-Spannemalen otilräckeligt.
Kronoi Uddewalla upbrann wid den för »agra är sedan Staden öfwerganane eldswada; anstalt til dest äter nybyggande hrr redan för detta blifwit widingen; men genom kriget afbruten.
Som Uddewalla ar en Siöjrad, och det enda lil KlLZgLins anläggande i Norra delen af Bohus Län lampeliga ställe, anser jag ett sin derstädes nödigt bäve för den Orten, och för den dertil stötande delen af Westergöthland, hwilka Orter, det förutan, stulle fa en gansta lang och beswarlig wäg, sä wal för at köpa
Säd, da ve der behöfde, som at lefverera sin Afrads- och KronoDonde.
En stikå olägenhet inträffar för Södra Wedbo och Ostra Häraders Allmoge i Jönköpings Län, om ej Ekesjö Krono Uplags - klarin får bibehållas, hwarföre jag det sä mycket mer tilstyrker, som detta wäl inredda är i basta stand, kostar således föga ar underhålla, och stulle, i fall der saldes, säkert ej upgä til detz halfwa wärde.
Beträffande i Söderköping, instäm mer jag aldeles i den mening, som äfwen Ulstotten yttrat, al detsamma bör för Kronan bibehällas, ej allenast i anseende til den föreflagne Göcha cancer,, Utan ock för dest belägenhet wid en god hamn och i en sadesrik Landsort.
Gripsholms Branneri-Werk, med alla dertil hörande Byggnader, utarrenderades pä f. d. Ko nun - 7ZY Den i; Mars. nungens befallning af Allmänna ittaZaxins-virecklyneri pä 2; ars tio, frän och med 1802, emot en ärlig Arrende-Tumma af 401 N:d. 4 st. 6 r., samt nnderhälls-ssyldighet, til Herrar Brukspatroner loricks och Ljuggren/som der sedermera, med egen kostnad, anlagt Atticks Bryggeri, och andre ae, -nisse iäratkningar, hwarä de genojn Werkets för» säljning ssulle kunna.blifwa lidande.
Som det ej wore wärdigt Kongl..
Mast och Kronan, at utan (7ontr-rKenterne8 samtycke bryta ett lagligen afstukadt ärrenäs.
LontrE, böra de, efter min tanke, sä mycket haldre fa njuta til godo, som i widrigt fall ssulle nysta en obehaglig ersätknings-fräga, hwarmedelst torde förloras en god del af försäljnings-summan, hwilken, utom dest, ej pä laugt nar lärer blifwa swarande emot detta Werks rätta wärde.
Krono-Bränneriet pa Kongshslmen bör, ef. ter min kanka, äfwen för Kronan bibehallas, och det af flere ssal: det ligger wid Mälarens frissa watten, har en med stor kostnad nyligen gjord Wattenledning til Pumpwerket, hwilket är ett af de bäst inrättade; det är försedt med en kostbar Eldqwarn, som ej allenast drifwer Pumpwerket, uran anssaffar äfwen nödig Mäld af Gröpe, til ivo Tunnor om dagen, det har destmom en i godt stand warande Wäderqwarn och goda Wäningshus.
Alia transporter vit eller dädan kunna sse sjöwägen, och wanlige Fartyg lägga intil bryggorne.
Sjelfwa Brännhuset är wal gammalt, meik torde ännu kunna repareras, och da öfrige omständigheter aro sä gynnande, ssulle kostnaden af dest ombyggnad äfwen wara lönande.
Nar Branne ritt Den 15 Mars. 7zi kitt är i gäng, förstaffar det Branwin ' h Drank til en bctydelig, frän alla Kronans i Bränneri »Werk, längst fränstild del af Hufwndstaden.
I anseende lil del pä Södermalm belägne Catharina Krono-Bränneri, som Utstotten hemställc lil försäljning, får jag meddela den uplysmng: al någon Branwinsbränning der ej blifwir werkstalld pä -8 ar, al Branneri-Huset, sedan alla tariA- blifwit dädan flyttade, warit nägra ar nyltjadt til gamla Slantars omprägling, al der är et i fullkomligt ständ warande Spanmals-Kl-rKsriri af sten, och derunder et Mälteri, äfwen betydeliga Lager-Käliare med dyrbara Liggare och Bränwinskäril, hwilka, lika med de öfrige Kronans Lagerkaril, hwars bibehållande ansetts nödigt,^ icke kunnat utan förlust och afsaknad försäljas.
Hela egendomen ar i godt stand och fordrar pä flere är ej nägon reparation.
Dä jag här wagat tilstyrka bibehällandet af arstiilige Kronans nu ägande Bränneriet: och L,aMer utöfwec dem som Högloft.
Utskotten dertil föresiagit, sker det i den fullkomligaste öfwertygelft ym Kronans dermed förknippade nytta och om deh stora förlust, i fall de försäljas.
Denna min öfwerwgelse hämrar äfwen styrka af hwad Utstotten sjelfwe anfört i deras Betänkande, sä lydande:
Det 'stuile kunna hända, at tänkesätten til en annan ''Riksdag ändras, at mera utwidgade ' dä funnos nödige, at man dä ansäge för omöjligt ^at, utan alt för stora upoffringar, underhälla sa'dane, utan i förening med Bränneriet::
Detkun"ye handa, ar de större Gtäderne sjelfwe önsta - 7Zr Den i; Mars.
"de frän sistnämnde Inrättningar fä deras Bräm "wins-behof npfylt.
Om dessa dä saknades och stul"le a nyo upbyggas, blefwe kostnaden ofelbart lika "betydlig, som förlusten för det Allmänna".
Dessa orden innefatta i korthet rätta grunderne til et sa wäl för Kronans käaZaxin- som Bränueri-Jnrartning.
Jag är öfwertygad, at, hwad Derföre såsom blott möjeligheter, stall erfarenheren en dag besanna och förwandlatil werkligheter.
Mätte der dä allenast ej wara för sent, til afböjanDe af förluster, lättare at förekomma an bota.
LroUS-Bräimerier böra underhälla Lronans xaLmer, sedan dertil blifwit anstagen en tiiräckelig koncl, utom hwilken en MZLxinn-Inrättning ej ar möjelig, Åtminstone aldrig swarande emot ändamålet.