Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uppl. och godk, hos Ridd. och Ad. d. 15 April 181S. — Prest-Stlndet d, i5 — — BorgareStåndet d. i5 — — Bonde-Ståndet d, 17 — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse Underdåniga Skrifvelser. till Kongl. Maj:t om Lönings- och Vtgifts-Stat för Ulriksdahls Kongl, Lust-Slott, samt dispotitionen a f de under Kongsgården lydande Lägenheter, Af de Handlingar angående föreslagen ny Reglering samt Lönings- och Utgifts-Stat vid.
Ulriksdahls Kongl. Lust-Slott, som Kongl.
Maj:t i Nåder behagat öfverlemna till Riksens Ständers Stats-Utskott jemte Sin Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof, inhemta», att, sedan Ulriksdahls Kongsgård efter Högtsalig Hennes Maj:t Enke-Drottningen Sophia Magdalenas frånfälle år 18(3, likmätigt Riksens Ständers vid 180g och 18 to årens Riksdag fattade Beslut, återgått, tili Staten med undantag af Slottet , Trädgårdar och Lustparker, med flera dithörande lägenheter, som blifvit Kongl. Maj:t förbehåiine, har Kongl. Majit d. 8 .Febr. 1814 i Nåder förordnat serskilde
Kommitterade att uppgöra förslag till en ny reglering samt Lönings- och Utgifts-Stat derstädes, hvilka terade ock om verkställigheten afgifvit underdånig berättelse.
Då Riksens Ständer företagit till granskning och pröfning
Kommiiterades åtgärder och hvad eljest dermed står i sammanhang, har först förekommit, att de Hemman och Lägenheter, sorn tillhöra Ulriksdahls Kongsgård, finnas upplåtna och bortarrenderade genom äldre kontrakter, samt att för de samma till Stats-Verket nu ingå i kontant 126(1 R:d 10 sk. 8 rst. utom Jordeboks-räntan af Sundby 1 Mantal och Kymlinge £ Mantal , hvilken Ränta efter förvandling och Underdåniga Skrifvelser. 183 markegång år 1813 utgjort 158 R:d 9 sk. 7 rsf. samt uti Arrende-Spannemål 203 Tunnor.
Och blifva dessa arrenden vid nu förhand varande Stats-Reglering bland Stats-Verkets ötrige Intrader af Kongsgårds-arrenden upptagna och beräk nnde; Men, enär större delen af de på vissa år slutade kontrakter löpa till ända om några års förlopp, synes en vida betydligare inkomst för Stats-Verket med säkerhet kunna påräknas vid den förnyade utarrendering , som då skall L föreskrifven ordning verkställas.
Hvad likväl serskildt angar Hemmanet Bergshammar Ett Mantal Krono, hafva Riksens Ständer funnit: att detta Hemman först genom Kongl. Brefvet den 1 October 1707 blifvit af Drottning Hedvig Eleonora i Nåder öfverlemnadt åt Sekreteraren Grefve Samuel Hark på 12 års tid , räknad från Michaeli 1706 emot ett årligt arrende af 300 Daler Kopparmyt: att samma arrende, på sätt Kongl. Brefvet den 8 September 1719 utvisar, under beständig besittningsrätt förunnades Greflige Barkiska familjen: att bekräftelse derå den 13 Januari 1783 meddelades Stats-Sekreteraren Grefve Bark och dess arfvingar
Son efter Son och Dotter efter Dotter: att Arrende-Afgiften , enligt Kongl. Brefvet den 29 April sistnämnda år, förhöjdes till 33 R:d 16 sk.: och att äfven stadfästelse härå blifvit gifven af Kongl. Maj:t genom Nådigt Bref den 10 Januari 1797.
Som arrendet af Bergshammar ingick till Ulriksdahls Slotts - Kassa och således tillkom Hennes Maj:t Enke-Drottningen år 1810, då Riksens Ständer förehade reglering örn Kongsgårdarnes förvaltning i allmänhet; så ansågo Riksens i84 Underdåniga Skrifvelser.
Ständer vid berörde Riksdag något serskildt förordnande om detta Hemman icke kunna under Hennes Majus [Lifstid komma i fråga ; men , i följd häraf samt 77 §, Regerings-Forrnen , tillhörer det nu Riksens Ständer att bestämma burn dermed skall förhållas, och hafva Riksens Ständer, i anseende till det ringa arrende, sorn inflyter till Staten för Bergshammars hemman , beslutit, att vid ett slikt bestämmande böra följas de grunder, sorn Riksens Ständer uti underdånig Skrifvelse den 3o:de April 1810 stadgat, och JCongl.
Maju, genom Nådigt Bref den 21 Maji samma år, till efterrättelse gilladt och faststält för arrendets utgörande af sådane Kongs- och K.ongsLadu-g5rdar, utaf hvilka Stats-Verket finnes icke hemta en i förhållande till värdet billig afkastning.
Med tillämpning af dessa grunder , må ifrågavarande beständiga arrende , såsom en utan Riksens Ständers tillstyrkan eller åtgärd tillkommen nådebevisning , väl 3f Grefiiga Barkiska [Familjen fortfarande begagnas, men afgiften till t Stats-Verket bör, i stället för de nu ingående 33 R:d 16 sk., uträknas och bestämmas sålunda, att den år 1707 fastställde arrende-summan af 300 .Daler Kopparmynt reduceras till Tunnor Spannemål efter samma års markegång , och att denna Spannemål efter årligt Markegångs-pris i Dånet erlägges ; och anhålla Riksens Ständer i underdånighet, att Eders Kongl. Majit i Nader må täckas sätta detta deras beslut i verkställighet
Vid granskning af den föieslagne Röningsoch Utgifts-Staten, som upptager till aflöning för Betjeningen 3378 R:d 3? sk, samt in natura Underdåniga Skrif v elser.
185 1200 Lisp. Hö, och till Slotts-Byggnadernes underhållande, Arbets - Löner , ved •inköp, med flera utgifter 3022 R:d 40 sk., eller tillsamman 6401 Rid 24 sk. jemte 1200 Lisp.
Hö, hafva Riksens Ständer funnit Lönerne icke öfverstiga hvad som skäligen, med afseende å närvarande tid, må bestås, och ej heller vid de öfriga utgifts-beloppen haft någon anmärkning, men likväl trott, att någon förminskning i d Löntagandes antal kunde, vid nu varande tjenst-innehafvares afgång, åstadkommas genom sarnmanstlående af några nu serskildt upptagne befattningar, bland hvilka Ved - Bokhållarens, deri så kallade Fonteneurens och möjligen äfven Klockarens torde med någre af de andre tjensteme kunna förenäs; och det är i sådant ändamål, sorn Riksens Ständer till Eder Kongl. Majit framföra sin underdåniga anhållan otn Nådig beiallning till Styrelsen öfver Ulriksdahl att vid skeende afgång iakttaga den förminskning i Slotts-Bet jeningens antal, som till Lönernes besparing i dessa och andra delar kan ega rum.
Beträffande den af Högst-Sal ig Majit Enke-Drottriingen vid Ulriksdahl stiftade Pensioris-anstali för Sex fattiga Enkor, som, enligt hvad Kommitterade anmält, åtnjuta 40
Rid hvardera eller tillsamman 240 R:d årligen och fria Boningsrum i ett åt dem uppfördt hus, och hvilken Inrättning Kongl. Majit den sednare tiden i Nåder skall hafva öfverlagit samt bestått det af Högst-Salig Hennes
Majit utaf egna medel anslagna underhåll , anse Riksens Ständer, med uppmärksamhet på Hennes Majus Nådiga afsigt , att »agon rubbning i den sålun - Undenläniga Skrifvelser. da stiftade Inrättning icke kan göras , sa länge de Enkor lefva, hvilka af denna förmån nu äro i åtnjutande; men att, enär någon fond ej finnes afsatt för Pensionernes utbetalning, de samma derefter icke vidare måga belasta Stats-Verket; Kommande Pensions-Surmnan 240
R:d att uppföras å allmänna Indragnings-Staten , för att utbetalas i nu varande Enkors tid , och sedermera Stats-Verket besparas, i följd hvaraf ock beloppet från den för Ulriksdahl foreslagne SfatsSumman afdrages.
Till bestridande af de, efter sistnämnde afdrag, på Ulriksdahl Slotts-Stat återstående utgifter 6161 R:d 24 sk. skola användas de af Kommitterade uppgifne Inkomster till SlottsKassan af arrenden för Slottets Eägenheter 333 R:d 16 sk. samt afkastningen från Orangeriet och Trädgården 333 R:d 16 sk. jemte förut varande Slotts-anslaget för Ulriksdahl 2227
R:d samt det nu för den erforderliga tillökningen af Riksens Ständer beviljade ytterligare anslag af 3267 R:d 40 sk., hvilka bägge sednare belopp med sammanräknade 5,494 R:d 40 sk. å RiksStatens Första Huf vud-Titul uppföras.
Den af Kommitterade jemväl väckta fråga om en under Ofver-Järfva Hemmans-arrende nu upplåten äng, Kongs-ängen kallad, och dess skiljande från Hemmanet vid arrendets slut, samt användande till ökad utfodring för SlottsStats
Betje ningens kreatur, beror till afgörandet helt och hållet på den JLandtmätare-undersökning, som, efter hvad Riksens Ständer inhemtat, redan är företagen, för att utröna huruvida be - Underdåniga Skrifvelser.
187 rörde äng tillhörer Hemmanet och under dess Skattläggning ar begripen eller mä finnas vara en lägenhet under Slottet; och bor ängen i förra händelsen, såsom tillförene, jämte Hemmanet utarrenderas för Stats-Verkets räkning, men i den sednare användas för Slotts-Sfatens behof.
Sedan Kongl. Maj:t under den 3 .Tuni sisth år i Nåder beviljat 8000 R:d af öfverskotterne på Stats-Verkets
Intrader till de nödvändigaste förbättringar å Byggnaderne vid Ulriksdahls Slott, hvilka medel skulle utgå efter hand och i den man de för användandet erfordras, hafva Riksens Ständer bifallit, att afskrifning för denne
Summa får göras i sammanhang med öfrige förskotter af sådan beskaffenhet och i den ordning, de dermed afsedda utgifter förekomma; och, hvad sluteligen rörer de derutöfver för Kongl. Slottets samt öfrige
Byggnaders fullkomliga istandsättning erforderliga medel, af Kommitterade uppförde till 18,886 R:d 14 sk., vilja Riksens Ständer i denna del utlåta sig uti sitt underdåniga svar å det förlag öfver behofven för samtlige Kongl. Lust-Slottens förbättrande, som Kongl. Maj:t i Nåder till Stats-Utskottet serskildt ofverJemnat.
N;r 86.
Uppl. och godk, bos Ridd. oell Ad, d. i5 April 1818, — Prest-Ståndet d. i5 — — — BorgareStåndet d. i5 — — Bonde-Ståndet d. 17 — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse Underdåniga Skrivelser'. angående Hof-Kamrer aren Carlsunda innestäende Mant als skrifnings - Provision.
Med anledning af E. K. M:s Nådiga Re^ iniss den 20 sist 1.
Februari, hvarigenom till Riksens Ständers Stats-Utskott öfverlemnas StadsBokhållaren i Carlskrona Hof-Kamreraren Anton Cärlsunds ansökning att utbekomma Mantalsskrifningsprovision för åren 1811 och 1812, 44 R:d 17 sk. 5 r:st, som Stats-Kontoret vägrat utbetala i grund af Kongl. Kungörelsen den 9 December 1812, hafva Riksens Ständer tagit denna ansökning i öfvervägande; och, enär det varit Cärlsunds rätt att nämnda belopp undfå, samt requiritionen ifrån JLandshöfdinge-Embetet i Blekinge utan hans förvållande inkommit 37 dagar sednare, än den rätta tiden, som varit den 1 Juli 1813, vilja Riksens Ständer till Cärlsunds anhållan gifva sitt bifall, samt skola vid Stats-regleringen afse tillgång för beloppet.
N:r 87.
Adeln d. i5 April 1818.
Prest-Ståndet d. i5 — — BorgareStåndet d. i5 —r Bonde-Ståndet d. 17 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse om Begrafningshjelp efter Sekreteraren Morin.
Den ansökning, Krigs-Rådet Hasselström i Underdåniga Skrifvelser. egenskap af Syssloman i gäldbundna boet efter aflidne Sekreteraren vid Ingenieui-Corpsen Erland M.
Morin gjort oell E. K.
Nådig remiss den 20 sistlidne Februari till Riksens Ständers Stats-Utskott öfverlemnat, angående Begrafningshjelp, som Morius Sterbhus efter honom bort utbekomma, men £. It.
M:s och Rikets Stats-Kontor vägrat betala såsom icke fordrad inom föreskrifven tid, hafva Riksens Ständer tagit i öfvervägande och, med afseende på de anförde skälen af arfvingarncs hemvist utom.
Slockholm och deras öfverlåtelse af begrafningshjelpen till Borgenärerne, funnit för godt att bifalla, i följd hvaraf beloppet 271 R:d 32 sk. ina utgifvas och nödig tillgång dertill skall vid Ståtsregleringen utses.
N:r 8 8- Uppl, och godk, hos Ridd. och Ad, d. i5 April 1818, — Prest-Ståndet d. 1.5 — — BorgareStåndct d. i5 — — Bonde-Ståndet d, 17 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående Gärdesgårdsdelningar.
För närvarande är det icke bestämdt hvilka åtgärder böra vidtagas för att emellan Grannar i By eller å Hemman få delade de Gärdesgårdar, hvar och en af dem bör stänga och underhålla, samt den stängsel, som i skitlnadslinierna mot angränsande Byars eller Hemmans egor tillkommer dessa egors innehafvare.
Till 3 go Underdäyiga Skrifvelser. afhjelpnnde af en sådan brist, få Riksens Stan» der derför i underdånighet föreslå den författning: alt, vid skeende Storskifiesdelning, landtmätaren bör i sammanhang dermed dela Gärdes» gårdarne så väl emelian Grannarne, sorn emellan dem och de angränsande Byar och Hemman; att, öer Siorskifte i By eller å Hemman redan för sig gått, utan att behörig öfverenskommelse om gardesgårdarnes delning då eller sedermera är träffad och i fullbordan satt, delegarne val må örn denria delningsförrättande anlita den eller dem, till hvilka de hafva förtroende, men böra, örn de vilja äska Landtmätares biträde, anmäla sådant hos Konungens Befallningshafvande, som har att till förrättningen .Landtmätare förordna, hvilken del skall åligga att densamma genast företaga: samt att, sedan Gärdesgårdsdelningen skett, stängningen i likhet dermed skall verkställas, utan afseende på de klander, som emot förrättningen kunna uppstå, hvilka må i laga ordning vid Domstolen göras anhängiga och utföras:
Och bör jemväl vid andra förefallande frågor om Gar* desgårdsdelningar Landtmätares biträde, efter dertill för honom erhållet förordnande, kunna äskas.
Ständer öfverlemna sitt förslag till E. K. M:s Nådiga pröfning och framhärda SCc.
Uppl, o, godkänd hos Samtl, Riks St. d, 18 April 1818.
Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse om medel till kostnaden för Kongl. Maj:ts Kröning.
Underdåniga Skrifvelser.
Till underdånigt svar å den Nådiga Proposition, Eders Kongl. Maj:t under den 11 :te r.istlidne Mars aflåtit till Riksens Ständers SiatsUtskott örn medel för kostnaden vid Eder Kongl. Maj.ts förestående Kröning, få Riksens Ständer anvisa den erforderliga Summan Ett Hundra Femtio Tusen
Riksdaler att utgå af de öfverskotter på Stats-Verkets Intrader, söm för år 1817. äro att påräkna.
Riksens Ständer framhärda 8Cc - N:r 90.
Uppl. och godk, hos Samtl RiksSsSnden d. 18 April 1818.
Riksens Ständers under duniga Skrifvelse angående Se.glations-frihet för Invänar ne i Blekinge och Skåne.
I underdånig Skrifvelse den 1 Juli 1815 hafva Riksens Ständer tillstyrkt , att Invånarne i Blekinge okh Skåne må blifva tillåtet, från alla inlastnings platser i förstnämnda
Eän sjöledes obehindradt utföra och afhemta Ved, Redskap och Byggnadsämnen af alla Trädslag, med undantag af Ek, samt återföra dem till allautlastningsplatser i Skåne på sätt och med vilkor, som Riksens Ständer lika underdånigt föreslagit, och att enahanda Seglations-frihct må sträckas till utförsel af Spannemål ifrån sistnämda Landskap.
Då Riksens Ständer inhemtat , att detta mål ännu icke är af Eder Kongl. Maj:t i Nåder afgjordt, få Riksens Ständer hos Eder Kongl. 19a Underdåniga Skrifveiser.
Maj:t i underdånighet anhålla, det Eder Kong!.
Majit i Nåder må tackas befordra detsammas snara försättande i sådant skick, att det må kunna Eder Kongl. Majit föredragas samt till Nådig pröfning företagas.
Till de af Riksens Ständer i förra Skrifvelsen anförda skäl, utbedja sig Riksens Ständer i underdånighet få lägga: att, då i alla Länder förnämsta medlet till odlingens, industriens och deraf uppkommande alsters förökning är de sistnämndas skyndsamma och förmånliga afsättning j då denna afsättning först bör sökas och erhållas hos egne Landsmän genom utbyte af hvarandras öfverflödiga varor till fyllande af hvarandras brister och behof; då detta utbyte svårligen kan verkställas utan en fri Kommunikation emellan Provincerne i samma Land, samt denna frihet i alla hyfsade Stater utgjort en bland de största omsorger för hvarje upplyst
Regering och uti sednare tider i Sverige ett föremål för betydligare uppoffringar af Nationen , än något annat allmänt hushallnings-företag; så synes det medel till inre Kommunikationens utvidgande, som en fri kustfart sjelfmant erbjuder, böra desto mer begagnas, som dertill erfordras hvarken nya Bevillningar eller Stats-anslag, utan blott ett åt enskilda fliten och industrien lemnadt tillstånd att obehindradt använda de förmåner, Naturen Iemnar, bestående i förevarande fall uti Läget vid Hafskusten, hvarigenom en friare Seglations-rättighet för Blekinge och Skåne samt deraf uppkommande större gemenskap skal! ej allenast tillskynda dessa Landskap lika stora som billiga fördelar - Underdåniga Sbifvelser. *95 lar utan oek befordra en mera värdad Skogshushållning genom afkastningames ökade värde,’ Riksens Ständer framhärda SCc. N:r gi.'
Uppl. o. godkänd hos Samtl. Riks-St. d. 18 April I8l8; Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående Husbehofs - Mjölqvarnars befrielse från Skattläggning.
Det har kommit till Riksens Ständers kännedom , att förordnanden blifvit meddelta om Skattläggning af de på Krono- och Skatte-Jord belägne Husbehofs - A^jölqvarnar, så vida de ej äro hegripne under Hemmanens räntor eller af Qvarn-Commisaionen från Ränta frikände. ♦ Riksens Ständer anse icke någon laglig grund förekomma, att med serskild årlig skatt belägga' de Husbehofs-Mjölqvarnar , hvilka efter behörigt tillstånd äro anlagde.
Örn man vill hämta en sådan grund derifrån, att Husbehofs-Mjöl« qvarnar, sorn tillvarit då skattläggning öfvergått Hemman, å hvilkas ägor de äro belägne, vid slika tillfällen tagits i beräkning till bestämmande af Hemmans-skatten , förekommer lik väl den omständighet, att, enligtSkattläggnings Methoderne, egentliga grunden för Hemmantalets och deraf utgående årliga räntans uträknande är den öppna åkerjorden , samt att afseende å qvarn-lägenheten icke annorledes kunnat sättas i fråga än i likhet med de öfrige förmåndr i Äng , Skog , Fiske och Mulbete med mera, sorn Hemma netinBihang till Rikt-St, Brot.
I§17—1S18 10'.dt Sami, N:r l5, 26" *94 Underdåniga S krifvelser. nehaft ; oclx synes för öfrigt en sederinia i Hemmanets egor på behörigt sätt anlagd Husbehofs-Mjölqvarn lika litet böra förorsaka någon förhöjning af Heminans-Skatten, som sådan förhöjning kan ega rum för de förbättringar och utvidgningar uti inegor af åker och äng, som Hemmanen sedermera genom skedde uppodlingar å den dertill hörande Mark vunnit.
Hos E. X. M. få alltså Riksens
Ständer i underdånighet föreslå den författning, att hädanefter någon Skattläggning å Husbehofs-Mjölqvarnar ej ma ega rum, samt att egare af de så beskaffade
Qvarnar, å hvilka vid skedde skattläggningar årlig ränta redan blifvit laggd, må från en sådan tunga varda befriade, så länge de blott till förmälning af egftens egen Spannemål begagnas.
Riksens Ständer framhärda &c. N:r g2.
Uppl. oehgodk, hos Samt!. Riks-St, den 18 April 1818.
Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse an* gående vägning af Ränte-halm.
Sedan vid flera föregående Riksdagar fråga hos Riksens Ständer förevarit om förändring af bestämmelsesättet vid lefverering af Halm, hafva Riksens Ständer nu inhemtaf, att, enligt E, K. Maj:rs och Rikets Kammar-Collegii samt Rikets Allmänna Ärenders Berednings tillstyrkande, profvågnixig af Halm den 15 Oktober 1814 TJnderåäniqa Skrivelser.
19 5 för sig gåt( och så utslagit, att Maximum för en kiirfvas!; vigt blifvit 4 Lisp- a 8§ Skålp. och Minimum 3 Insp. g-J Skalp., i anledning hvaraf E. K. M:s Befallningshafvande i Stockholms
Län föreslagit ett medium af 4 Lispund.
Då Riksens Ständer härvid tagit i betraktande, att ali sådan Halm, som Utgöres af Hemman, antingen såsom Ränte-persedel efter Markegång, eller efter Kneckte och andra serskildt gällande kontrakter, beräknas endast efter två Lispunds vigt på hvarje karfva, kunna Riksens Ständer icke finna något gtuttdadf skäl, att en Räntegifvare till Kongl. Maj:t och Kronan t detta afseende bör vidkännas större tunga, än andre Räntegifvare, och väga derför i underdånighet föreslå, att denna vigt af o:ne Lisp. för en torr Halmkärfva må antagas såsom rättesnöre vid alla till Kronan skeende Haimlefveranser och uti Nådig Författning varda till efterrättelse kungjord.
Stander framhärda sCg. N:r 93.
Uppl. och godk. hos sandh Riks-St. den 18 April 181$.
Riksens Ständers underdåniga skrifvelse om före skrif ter ne vid öfverenskommelser om Prest-rättigheter.
Hos Riksens Ständer är klagan förd, att hinder emot öfverenskommelse emellan Prest och Åhörare om den förres rättigheter skall hafva blifvit lagat af det Ombud, Censistorium till ig 6 Tind erdSniga Sirifv ther'. närvaro vid sådant tillfälle, förordnat.
Och,'soni Riksens Ständer anse att det icke kan förvägras Kyrkoherden och Församlingen att, utan Kronoeller Consistorii - Fullmäktig* närvaro, uppgöra Kontrakt för den tid, den förre innehafver Pastoratet, men att, så snart Kontraktet utsträckes längre än till denna tid eller då efterträdares rätt möjligen kan komma i fråga, detsamma bör upprättas med iakttagande af de föreskrifter, Författningarne hittills innehålla, våga Riksens Ständer i underdånighet hemställa om icke en härmed öfverensstämmande Förklaring må i Nåder varda meddelad och utfärdad.
N:r 94; Uppl. o. godkänd hos Samt], Riks-St. d. 18 April 1818; Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse om jemkning af Butsmans-Roteringen i Halland.
Då Riksens Ständer tagit i öfvervägande hvad E. K. M. uti Nådig Proposition den 9 December förlidet år framställt om olägenheter-; ne af Ordinarie Båtsmans-Roteringen i Halland* Län, hvarest anslaget af Hemman till hvarje Båtsmans-rotes utgörande omvexlar emellan 57 :dels och 5 hela Mantal, utau att
Hemmanens mer eller mindre goda beskaffenhet ligger för en sådan olikhet till grund, och hvarest Hemman till utgörande af en Rote ofta äro spridda i serskilda Socknar, Härader och Fögderier, ända till ett Underdåniga Skrifvelserl 197 afstånd af Fem mil och derutöfver livart från annat, hafva Riksens Ständer med djup vördnad och erkänsla i denna Proposition igenkänt den Landsfaderliga kärlek och omvårdnad, hvarmed E- K.
M. städse omfattat dess trogna undersåter i allmänhet och dem isynnerhet, hvilka, i ett eller annat afseende tryckte under Samhallslifvets bördor, deruti sökt en billig lindring och mera jemn fördelning.
Och, emedan Riksens Ständer finna en jemkning och rättelse uti Hallands Båtsmans-Rotering högst nödig, få Riksens Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att en sådan må sättas i verkställighet och E. K.
Maj:t i Nåder täckas vidtaga de åtgärder, som för ändamålet lätnpligs anses.
Ständer framhärda &c. N:r 95.
Uppl, och godk. lios Ridd. och Ad. d. 23 April 1818. — Prest-Standet d. 25 — •— — BorgavcStuiidet d. 25 — __ — Bonde-Ståndet d, 27 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående förklaring öfver förbudet emot Protokolls-Lösen i förlikta Mål.
Sedan på Riksens Ständers vid .1815 Ars Rik sdag gjorda underdåniga hemställan, Kongl. Majit i Nådig Skrifvelse till Dess och Rikets IIof-Rätter af den i6:de Augusti samma år förklarat sig anse Lag och Författningar, utan förtydning och missbruk, icte gifva anledning att Underdåniga Skrif velger, lata Kärande Parter utlösa serskilda ProtokollsUtd rag öfver förlikta Mål, samt således anbefallt Hof-Uätterne att derom förständiga de under dem lydande Domstolar, har man häraf velat draga den följd, att det skall vara Häradshöfdingar äfven betaget emot Eöseft utfärda Protokolls-Utdrag öfver förlikningar, som uti instämda mål träffas af Parter infor Domstolen, antingen genom dess bemedlande, eller annorledes, och vid hvilka, efter Paiternes hörande, åtgärd af Domstolen eger rum dels genom det förlikningen fastställes och dels genom det målet pröfvas böra förfalla.
En sådan tydning är, i Riksens Ständers tanka, ett missförstånd om hvad Riksens Ständer i ärnnet föreslagit samt Kongl- Maj-t i Nåder bifallit och stadgat.
Uti den Kärande Parter i allmänhet åliggande skyldighet att vid UnderDomstolar utlösa Protokoll och Utslag har, medelst detta stadgande, endast den inskränkning blifvit gjord, att vid händelser, då käranden antingen icke tillställt sin Vederpart en å honom utverkad stämning eller låtit sin talan emot honorn förfalla, men dock måste infinna sig vid Dom* stolen för att derom göra anmälan, icke någon emot sin vilja och begäran må förpligtas utlösa något Protokolls-Utdrag öfver slik anmälan, hvarigenom för Domaren ali handläggning vid det instämda målet upphörer.
Till undanrödjande af missförstånd få alltså Riksens Ständer till E. K, M. i underdånighet hemställa, alt vederbörande må om detta förhållande varda underrättade.
Riesens Ständer framhärda etc.
Underdåniga Skrif v elser. 199 N:r. 96.I Uppl. och godk. hos Ridd, och Ad. d. 23 April lglS.
— Prest-StSndet 27 — — — BorgareStå ödet 2^ — — — Bonde-Ståndet 07 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående Aflöning för Riks-Stundens och Deras Utskotts Sekreterare, Kanslier och Vakt-Betjening.
Vid bestämmande af vedergällningen till Riks-Ståndens oell deras Utskotts Sekreterare , Kanslier och Vakt-Betjening under innevarande Riksdag, hafva Riksens
Ständer följt samma grunder sorn vid den föregående.