Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
At OireÄionen förpliktas hwarje är frän Trycket utgifwa en fullständig berättelse om hwad som det föregäende äret blifwit uträttadt lil Lotsoch Bäk-Inrättningens förkofran, säfom tilökning för Lotsarnes och Fyrwaktarnes aflöning, 0»,^, tornes och Sjö-Kortens förbättrande, nya för Navigationen wigliga uptäckter, förbättrade Inrättningar til de Sjöfarandes säkerhet m. m. 5:0.
At alla för delta Werks räkning inflytande medel behörigen redowifas, och, wid trevisioverne af Stats-Merker, granskning af medlens förwaltning noggrant werkställas. 6:0.
At alla Sjö- och Stapel-Städer i Westerbotten och Wester-Norrland, hwilka hittils warit nödsakade bade al besörja all Lotsning för Kronans - rio4 Den 27 Mars. nans Fartyg uti Norrbotten, och at ensamme aflöna Ve för deras egen rakning der behöflige Lotsar, matte ifrän sadane skyldigheter frikännas, samt Lors-Jnrättningen uti Bottniska Wiken skallas pä samma fot, som uti den öfriga delen af Riker. 7:0.
At nar de uti Bottinia Wiken farande i aila fall skola betala den allmänna Bäk-afgifren fran och med den Station, der Lots- och Bäk-af. giften i samma farwatten widtager, eiler Gåsholmen, den gamla Bak-afgiften för Orstärs eller
Gräsö Bak, hädanefter mätte förfwinna. 8:0
At alla spSLiela cisalier, rörande Lotsoch Baks-Styrelsen, såsom til exempel föresläende af förändringar nri Lots-.Taxan eller Lots- och Bäkafgifterne, deras tillämpning til större och mindre fartyg och barar, samt Skeppares rättighet ar behälla guittencei- ä umgälderne m. m. mäga öfw>.rlemnas til den blifwande Oii^äiiouLiis befattning, efter den ln.-ttuÄion. som Eder Kongl. Maj:c för densamma i Räder täckes utfärda. 9:0.
At alla de penningar, hwilka, enligt hwad förut är nämndt, för Lots-Werkets räkning komma Statstil godo, hädanefter blifwa en orubbad rilgäng för Lots- och Bak-Inrättningen, utom de z,;oa N:d Lanco, som Dansta Regeringen ärligen aflemnar til Swensta Kronan för Fyrarnes underhallande wid Öresund, hwilka medel Riksens Ständer anse böra tilkomma Stars-Werket, afwensom at Kongl. Majus och Kronans Fartyg böra ifrän Lors- och Bäk-afgift befrias; och Den 27 Mars. 1105 synes detze twanne förmåner wara för Staten tilräckelige, sa ar densamma ej ma af i fräga warande inrättning detzurom njura någon inkomst.
Sedan Riksens Stander i underdånighet erbjudit Eder Kongl Maj:t en witz bestämd ärligen, til detz Hos- och Hof-Sra!I-Staters underhall, och Eder Kongl. Äiaj:r i Näder brsallit Riksens Ständers derjamte gjorda underdäniga anhållan, der räcktes Eder Kongl. Mahr lil deras fria anwändande Nadigst öfwerlemna de Kungs och Kungs-Ladugärdar, med rilhörige Hemman och Lägenheter, som hirrils statt under Eder Maj:cS och Detz höga företrädares enffildta 6i poxu-on, hafwa Riksens Ständer om detza Kronans egendomar tagit en närmare kännedom, och hwad angär de /n lemle - donu iick, som aro asstucade om de under Drottningholm lydande Lägenheter, same om Swarrstö, Wendtholms, Gripsholms, Sundbyholms och Ribbingelunds Kungs- och KungSLaougärdar, ansett ingen rubbning deruti kunna aga rum, annorledes än alde föreffrifne ^rrencle-^ummorne, jfrän och med innewarande är, pä utsatte lider erläggas clliecks ril Räntekammaren, samt at wederbörande Landshöfdingar i öfrigt hafwa enahanda tilsyn och wärd öfwer efterlefwandet af de härom afstutade ^.I i-encle-dontrack, som dem, rörande öfrige inom Läner belägne Krono-vomsiuLr äligger.
Sjette Bandet. Nw 72.
Wid - no6 Den 27 Mars.
Widkommande för öfrigt dispositionen och förwaltningen afWendtholms, Gripsholms, Sundbyholms och Ribbingelunds Kungs» och Kungs-Ladugärdar ester ^rrencle-arens förlopp, kommer det at dermed förhällas pä enahanda satt, som om öfrige Kungs-Gärdar fastställes; men i anseende ril de under Lust-Slotten Drottningholm, Swarcsjö och Ulricsdal)! hörande Lagenheter, hafwa Riksens Stander funnit dermed wara et annat förhållande, an med de pä längre afstånd fran Hufwudstaden belägne Kungsgårdar, och da erfarenheten wisat, at hwarje nära wid Hufwudstaden warande Lägenhet eller stycke .jord allid blifwit ffattadt lil et, mera emot belägenheten, än emot jordens naturliga förmaner, swarande wärde, samt at enffilde ä sadane platser, osta mera för nöje än werkelig nytta, anlagt betydliga byggnader och gjort kostsamma förbättringar, hwilket alt i sin man bidragit at öka egendomens wärde; anse Riksens Ständer med S tatens förman mäst öfwerensstämmande, at förenämnde lil sin belägenhet af enahanda beffasfenhet warande egendomar, enär nu löpande rencl.n til ända gä, blifwa fördelade i mindre än halfwa Hemman, der sadant later sig göra, och efter de grunder, som 1799 ars Kongl. Förordning angäende Kungsgärdars /rrreuäen utstakar, genom öppen ^uckion i Kammar-OoIIeZimn til den mästbjudande pä ZO ars lid Ut-:lrren6era6e enligt LontraÄ, som bemälte Lollegium äger at dera utfärda; och bör pä delta LolleZii försorg ankomma, at, efter förut ffedd undersökning, bestämma, huruwida hwarje
Lägenbet i färre eller flere delar mä styckas, samt besörja derom, at sädane undersökningar warda tidigt och inom ärrenäs, ärens förlopp werk - Den 27 Mars- 1127 werkstalde, sa at nägvt hinder för Ut-ari-enäerLmlst icke malle lil Kronans stava och förlust upsla.
Dock kan hwad angär Ulricsdahls Kungsgård, nägon anstalt med densamma och dest tilhörigheter icke aga rum, sa länge den af Hennes Kongl.
Majit Enke - Drottningen innehafwes.
Herr dloröenstolps, /lnäers. Wid Nyst upläste Lxpeclition. får jag äran förn Ridderstapel och Adeln til minnes, ar jag saknar det beflur Ridderstapet och Adeln förra gängen fattade, i afseende pa de under Ulricsdahl ckydande Lägenheter, hwilka wid Hennes Ma;:t Enke-Drottningens dödliga afgång, genom ny ^rrencle - skulle borrlemnas.
Dä b-xpediiionen utiflutmeuingen helt lebert omnämner Ulricsdahl m. m. efter Enke-Drottningens död, ^ri-Ln-l^i tilfalla Kronan, wore detta en (.ont,a6iÄion i afseende pä hwad Ridderstapet och Adeln om Bergsham mar m. m., som hörer under Ulricsdahl.
Grefwe körner, ^clolk 6oran, Utbad flg fa uplysa Herr bloräenxtolpc-) at ^xpeclilionsUtstottec förfartat denna underdäniga Skrifwelfe i enlighet med tre Ständs beslut, och at när den skiljaktighet, Herr blolclsnstolps anmärkt, grundade fia endast pä ett Ständs mening, hade klxpsclition8-Urstottet ej kunnat densamma i Lx^Läition uptaga.
Herr Jag instämmer wihl med hwad den wärda Ledamoten anfört i afseende pa den rio8 Den 27 Mars.
Ven werkan som z Stånds Bestut bör äga wid Lxx>L6it!0nens upsättande.
Mm da jag ar helt okunnig vm de öfriga Standens Vestm uri detta Ärende, emedan der är nu flera weckor och troligen manader sedan dylika de öfriga Ständens ?rotoLolK - Utdrag har uplastes, sa får jag anställa at de andre Ständens
Ost genom kiotoLvlls-Utdrag meddelade Bestut om dejsa Ärender först matte upläsas, innan Uxxeclitionen bifalles.
Herr Grefwen och Landtmarskalken erindrave, at Ridderffapet och Adeln sjelfwe beslutat, at krotoLolls-Utdragen ej behöfde uplasas, utan endast en Förteckning derä författas, af hwilken stwar och en kunde se uti hwad beslut hwarr och ett Ständ stadnat.
Herr dkoröenstolps.
Jag will ock päs minna mig hwad Herr Grefwen och Landtmarskalken nu behagade namna, men jag minnes ock, at dec blef bestutit, at denna Antecknings-Lista skulle bade finnas star liggande pä bordet och afwen wid lagligt tilfalle uplasas; men dä denna Lista icke funnits at rilgä, och icke eller wistt pä par manader blifwit upläst, samt rätta afsigten wisserligen mätte wara med dessa l^otocolU-Utdrag, at Ridderffapet och Adeln skall fä tidigt och ej wid Riksdagens stur kännedom om hwad stos deras Medständer blifwit afgjordt, samt intet Riksgagneligt kan wara, at lära Ridderffapet och Adckn härom wara utan full och kännedom, sä fär jag ödmjukeligen begära, at de flere Riddcrffapet och Adelen obekante Mokocoll-;.
Utdrag frän de öfrige Gränden uri wisserligen flere angelägna Ärender ofördröjeligen mätte upläsas.
Den 27 Mars. 1109 Herr Grefwen och Landtmarskalken kemnade den uplysning, at Venna Lista ständigt funnits pä borver i (xrnLellist, saint äfwen någon del deraf särffilta ganger blifwit upläst.
I alla fall trodde Herr Landtmarffalken, at fräga om LxxLcliuonevs enlighet '.ned Ständenö
Beflut ej borde knnna upsta< hwarföre han hoppades/ at Ridderffaper och Adeln wille gilla denna Lx^eclirion.
Friherre 8tael von wolstein, OorkitL I^näviA, fragade om nred denna L-xpi-clition wore sadan bradffa, at man icke hunne se efter huru med fåken sig förhölle.
Grefwe lviörner yrkade, at man wal icke kunde sätta i fräga, der icke Lxpeclnions-Utffoltel noga undersökt hwad Standens ?luialitLt hade afgjordt; men Friherre 8tael von lckolstoin förnyade sin påminnelse, och trodde at man ej utan undersökning och pröfning borde gilla en Lx^eZuion, hwars vigtighet wore fart i fräga.
Under någon ytterligare ventilation öfwer detta ämne, upletades de öfriga Ständens det samma rörande ?rotocoll8-Utdrag, hwilka uplästes, nemligen:
Utdrag af ?roto'ol!et, hällit hos Högwördige Preste-Ständer den 19 Februarii IZIQ.
Ständers Stats-Ut stott - uro Den 27 Mars. skotts den 14 dennes uplästa klemorisl, angående Missa Kungsgårdar, hwilka hitiutils statt under Kongl. Maj:ts enffilta äispmition, nu a nyo föredrogs, blef dek samma af Preste-Ständer gilladt, dock med förbehåll at i enlighet med hwad Stats-Utskottet tilförene hemställt, Kyrkoherden wid Drottningholms och Lofö Församlingar, äter mä komma uti begagnande af Lofö Prestbol och pastoralier, sa fort det dera meddelte /grrenöe-vontr»Ä til anda lupit.
Härom skulle de NespeÄivs Med-Ständen samt Stats - Utskottet wördsamc och Manligen underrättas- vt supra.
Lx krotocollo v- Almgvist.
Utdrag af krotocoliet, hållit Uti Borgare-Skändets klsrwin wid Riksdagen i Stockholm den 12 Februarii 1810.
Gillade Ständer til alla delar, hwad Riksens Högloft.
Ständers Stats - Utskott uti klemorial af den 7:de dennes anfört och hemställt, angäende wärdén och anwändandet af ätskillige sädane Kungs- och Kungs-Ladugärdar, med tilhörande Hemman och Lägenheter, som hittils statt under Kongl.
Majus enskildta höga öisposition; hwilket härigenom skulle de KespeQive Med-Ständen wördsamt vch manligen tilkännagifwas. vt supra. vx protocollo kk. peterson.
Ut - Den 27 Mars. mr Utdrag af kiotocollst, hällit i BondeStåndets klemo den^4 Februarii i8iv.
D- Riksens Högloft.
Ständers StatsUtstorts den 12 dennes a dordet lagda utlätande, angäende wista Kongs ^Gardar, hwilka hittils statt under Kongl. Majus enskilvra öjzposition, föredrogs ä nyo och bifölls: hwarom de öfrige kespective Standen ffulle wördsamt och wänligen underrättas.
Ilt su^rs. l§x krotocollo 8. L. Irä^Lräk.
Friherre 8tael von hollstein inwände ännu ytterligare, at dessa krotocoll8 Utdrag endast uplyste, at de tre Sränden bifallit Stats-Utffottets Betänkande, men aldeles icke hwad detsamma innehölls, hwarföre han önskade, at LxxLciitionön med detsamma nu mätte jämföras.
Äkffillige hördes förklara, at sädant wore öfverflödigt, hwarefter Lxpsäitionen, uppå derom af Herr Grefwe» och Landtmarssalkengjord kroposmon, Gillades.
Företogs Lxpeäitian-;-Utskottets den 17 sistl.
Mars pä bordet lagda förslag til underdänig skrifwelse til Kongl. Maj:l, rörande Wargeringens indragning.
Grefwe 67II endora, soban k^enninF.
Dä Ridderskapet och Adeln i sitt beslut, i afseende - iiir Den 27 Mars. ve pä Oeconoims- och Befwars-Utskottets
Betän kande om Wargeringen såsom stal aberopar, ej allenast med de öfriga trenne Scanben 80 §. i Regeringsformen, uran afwen 7Z §., tror jag, ar i iI,xpec!jtion6n lil Kongl.
Majit Ridderstapecs och Adelns ratt ar, ar för sin del införa denna som hnfwudsakeligen wifar nmr hwad synpunkt Ridderstapet och Adeln ansett denna fraqa, såsom »varande af ingenting mindre an oeconomiff beskaffenhet men deremot af sadan, at den enligt nu »varande Neaerings-Lagars föreskrift, om ben an »vid denna Riksdag kunde markas, den likwäl ej förr an »vid nästkommande til afgörande komme at fö reragas.
Jag anhaller derföre om proposition, at til Uttrycken i bixpeclikionen mätte tilläggas dessa ord: hwarmeb Ridderstapet och Adeln för sin del derjamte i underdånighet får åberopa 7Z §- af Regeringsformen; jag gör mig sa mycket mera förwissad om bifall hartil, som ingen rubbning derigenom sker uti Riks-Standens samfälte beflnt, at Wargeringen stall uphöra, och den rättighet at inför Thronen framföra grunderne til sina beflnt, ej genom naara Lagar lärer nu mera an förr wara något särskildt Ständ beröfmad.
Härmed förenade sig Haiiskxoellence Herr Grefwe kuut!» och Herr kerrman, Ambrosius IvIaAnus. Grefwe körner, ^äolk 6 öran.
Dä jag wib första upläsningen af denna Lxpeöition begärde densamma pa bordet, stedbe det ej af nägor misstroende til Lxpsstmons-Ukstottet, hwilket jag ar Den 27 Mars. mz är öfwertygad författat densamma i enlighet med Ständens bestut, det stedde endast i anseende til den l'roj)05ition jag tvid öfwerläggningen, rörande detta amne, gjorde, al man ej mätte lämna Landet oförswaradt, utan se til at Kongl. Majit matie a» ga tilfaile, at mot et fiendligt anfall ffydda Riket.
Da jag ä ena sidan medgaf riktigheten deraf, at, sedan Landet njöte fred, Wargeringen mätte kunna uplösas, önskade jag ä den andra, at Riksens Stander ät Kongl. Majit wille updraga rättigheten, at wid et nytt infallande Krig densamma äcer kunna upbada.
I den belägenhet Fäderneslandet sig nu befinner, til en sä betydlig del til sin Folkstyrka förswagadt, med en sa widsträckr gräns at förswara, och sa lätt utsatt för et fiendtligt anfall, skulle jag ej tro mia wara Swenff, om jag af uägra enjkildte hushälls-conziäLi-ationLr läte förmä mig, at icke framför alt se til, at Konungen mätte wara i stand at gifwa otz der förswar som för wäc sjelfständighet nu mera an nägonsin behöfwes.
Herr Iliam, ?ebr, förenade sig med Grefwe kölner.
Grefwe 6yIIcnk>orss ansag detta för en särskild fräga, och yrkade allenast a nyo, ar Ridderssapets och Adelns Beslut, rörande Wargeringen, äfwen i Lxpecluionen matte uptagas.
Herr Grefwen och Landrmarskalken trodde at sädanc wore någon ting aldeles owanligt och stridande sä wäl emot bormaliteter, som all tillbörlig ordning.
Greft ni4 Den 27 Mars.
Grefwe 6)'Uenbor§ war öfwertygad, at det altför wäl kunde bewiljas, framför alt i mål såsom detta, hwari tre Stand efter Herr Grefwens ranka ej agde beslutande ratt.
Grefwe örner inwande, at Ridderstapet och Adeln, oaktadt detsamma warit af en stridig mening, likwal mäste ratta sig efter Grundlagen, och at hwad tre Stand enligt densamma beslmit, mäste såsom Ständers Vestm wara gällande.
Grefwe 6yIIsnbor§ wille ej bestrida at man icke noga borde rätta sig efter Grundlagen, men trodde ej emot den samma stridande. om Ridderstapets och Adelns enskifta tanka äfwen i LxgsMionen infördes.
Grefwe körner ansäg et sadant förfarande för ett gansta farligt pi-ejuclicst, dä det ej kunde leda til, annat, än at genom anmälande af ett Stånds Önskningar hos Regeringen förfwaga de andra Standens med full fri- och rättighet fattade Vestm. Grefwe 6^llendorZ.
I denna sak är ej fräsa om Önskningar, jag begär endast införandet af verkstol-malis ur Nidderstapets och Adelns krotoco>l8-Utdrag, hwari Ständets mening och beslut öfwer detta Mäl innefattas.
Hwad jag önskar, stödjer sig äfwen fullkomligen pa xrsxiz, ry
Det har altid warit brukligt ali Bewillnings-mäl, de särskilta meningar nägvt Ständ yttrat, åtföljt Lxpe6itio,En til Kongl. Maj:t, til uplyfande af hwarje Ständs Vestm.
Gref - Den 27 Mars. mz Grefwe körner.
Om detta mål såsom en Bewillnings-Fräga stall betraktas, wore det sam* ma icke såsom afgjordt at anse.
Det upftode dä icke fraqa om at i Lxpsäinonsn införa det stilj. akciga Ståndets mening, utan fragan stulle af en Nämnd afgöras, i hwars Bestut ingen rubbning kunde aga rum, men de andre tre Standens Be» flur intyga, at de ej ansett den samma såsom en Bewillnings-Fraga, i detta fall lärer ej hwav Grefwe LyllenborZ yrkadt kunna medglfwas.
Friherre 8tse! von k-ialstein wille för sin del ej inga i någon undersökning om bestaffenheten af Standens fartade Vestm.
— Han hade wid den uplästa Lxpeäitiunen endast en Anmärkning, hwilken han dock ansäg wasentelig.
Deri talades om Lomrscker, hwilka borde bibehallas orubbade.
Friherre Ltlisl förmodade at Urstottet härmed ej kunde mena de föregifne Lontracker, rörande Wargerings upsättande, som ej wore laglige, såsom til exempel, med de Skånsta Rusthallarne, och hwilka Lontmcker, såsom patrugade af en despotisk Regering, nu efter aterwunnen frihet borde kunna uphäfwas.
Beträffande ater hwad Grefwe körner anfört, ar afwen min tanka, at alt bör göras til Rikets Förswar.
Men stulle den olyckan inträffa, at Riket komme i sadan wada, da ma haldre man nr huset ga.
Da mä tyngden ej kastas blott pä de Rustande, utan Bruk, Säterier och annan icke med Notering belastad Egendom undergå Utskrifning- I landets nöd bör ingen undandraga sig.
Hans in 6 Den 27 Mars. Hans Lxcellence Herr Grefwe kuut!, understödde Grefwe 6zä!snkorZ8 Motion, och trodde at den ej wore lagstridig, ej eller något hinder at icke Lx^säikonen, pa fält Grefwe (HllenkorZ förestagit, kunde författas.
Härefter talade flere pa en gang, hwilket räckte någon stund, til dest Friherre
Loä erström, fa c ok, erhöll order och yttrade sig.
Med all aktning för pr-rxis, kan jag likwäl ej infe, at den berättigar til något som ej är enligt med Grundlagarne.
RegeringsFormen mäste följas och icke någon xraxig, som genom den samma kan wara förändrad.
Det högsta Grefwe OFälenKorZ kan winna med sin Anmärkning, är, ar om wi ej kunna förena ost om Lonstttuciouens rätta förstånd, saken til Lonzcimtion8- Utffvttet matte emitteras, da detta Utffott sedermera får afgöra ftagan.
Grefwe O vi lenborg.
Jag medgifwer at man ej kan leda någon bewisning af förra riders bruk allena, men i sadane mål ber Grundlagarne ej förbjuda, men deremot, jemlikt Lagens ber jag yrkar bör wara rillatir, tror jag ar förra riders pi-sxk, j dylika förhallanden, afwen såsom talande stal kunna äberopas, och derifrån ledas en sadan stut sats; hwad ater angar fragans remiusrånäs til Lon-ttittitions- ttkffotket, anser jag det olämpligt, samt en sadan omwäg utan alc ändamål, hvarföre jag önffar at Herr Grefwen och Landtmarstalken matte göra lkoposiuou pa min lvlouou.
Friherre 8tLel von Kiolst^iu willö instämma med Friherre e^rströM deri , at man bör Den 27 Mars. n 17 bör hälla sig wid Regerings-Formen.
8o:de §minnehölle at ingen ny rotering finge göras, utan Konungens och Ständernes sammanstämmande
Be» flut.
Enligt denna §:s innehall borde således Wargeringen förswinna och aila olagligen gjorda LontisLtsr uphöra.
Ansäge Konungen en större Krigsmagt nödig, borde alla som ivid ett krig hafwa något at förlora, afwen ril försvaret bidraga.
Grefwe körner, /Vclolk 6öran, uplästs 80 H. i Regerings-Formen, och bewisade deraf, at ingen fraga kunde wara om uphaswande af redan warande och ivid Grundlagens antagande redan gällande OoMr-Eor; genom denna §. wore endast nya LontraÄer, utom i stöd af Konungs och Ständers sammanstämmande Beflut, förklarade för olagliga, men de Inrättningar som funnits förut wörö helt och hallir genom den samma L^nLlioneraös, och i dem kunde ej någon widare förändring göras.
Herr 6orZm g.n, m b r o 8IU 8 lel a ANU8.
Det hwarken ar eller kan wara fraga at ändra Ständers redan fattade beflut.
Grefwe Qzsllenbni-Z bar allenast önjkat, at Nidverflapets och Adelns fran de öfrige Standens stridiga mening l Lxpecliuon matte intagas, samt 7Z §. i Regerings-Formen aberopas.
Friherre 8t2el von dalstein.
Jag instämmer afwen med Grefwe b/lörnsr, at alt hwad som i ordenteliga LontrZcker är grundadt, genom denna §. ar stadfastadt och icke kan rubbas, men Wargeringen stödjer sig ej pä sädane ordenteliga Lonttäcker.
Jag kan åtminstone hwad den Skan - m8 Den 27 Mars. ska berrastar, försäkra, at den af despotismen bljft wir päcrugad, och aldrig warit stödd pa inbördes samtycke.
Hwad Friherre 8tgel har omralar, mäste uran twifwel blifwa föremal för en^särstilr pröfning.
Det kan har inför Riksens Ständer ej constLteras hwad som pä et lagligt eller olagligt sätt tilkommit.
Incliviöuers upgifter förtjena all aktning, och wi kunna inom ost wara öfwertygade om deras riktighet, men de aga ej en nog offentlig stämpel, för ar stadga et helt Sränds besiur, utan mäste pä et lagligt sätt granskas och pröfwas; men sädane LomrsHer, som äro denna twerydighet underkastade, kunna icke heller begripas under förewarande fräga.
De äro s-mLtionera^e endast sa wida de wid Grundlagens stadgande werkeligen existerat och ägc laga kraft.
Sädan är den tillämpning jag finner möjlig af den 8o §., men derom är för der närwarande icke fräga.
Wär öfwerläggning inssränker sig endast til pröfning af Lxps6itio»en.
Der bestrides ej, at den är enlig med z Ständs besiur, men man ä« star at der 4:de Ståndets äfwen deri mätte införas.
Fragan är säledes, om Verra tillägg stall göras, hwilket jag för min del fullkomligen bestrider, emedan jag anser de z Standens besiur gällande, samt emot ali ordning, at det 4.de Ständers öfwerröstade mening til Konungen öfwerlännäs.
Herr k^otblieb, (^grl I?serlric.
Grefwe ö/lörner har förekommit mig i hwad jag ärnade anföra^ och har efter min öfwertygelse Herr Grefwen riktigt återfört öfwerläggningen til sitt rätta ämne.
Den 27 Mars. ni9 amne.
Det är intet annat an Lxpecktioiien, hwar» om nu fräga kan upsta, och dest enlighet med z Stånds beflut gör densamma afwen i hufwudsaken oföränderlig.
Friherre Oäerström, )acob.
I fall Grefwe OzälenborF tror sig kunna pasta, at z
Stånds bestut i denna fraga ej aro gällande, synes sadant wara en följd af et mistsörstand om Grundlagen, och kan til ingen ting annat leda, än at Herr Grefwe» wander sig derom til (?c»u8tttuuon8 - Urssottet.
I afseende ater pa hwad Herr Grefwen yrkat, at det 4:de Standels särflildta mening i kxpeclitionen borde inflyta, finnes intet spar i Grundlagarne ril ec sadanr Lxpeclitionssatt, och jag tror det wore stridande mot den aktning och helgd, som at et Riksens Ständers lagligen fattade beflut bor förwaras.
Grefwe 6^IIendor§.
Sa wida meningen med en Lxpeclition är, at i underdånighet lemna Hans Maj:t kännedom af Riksens Ständers tanka öfwer er ämne, som warit föremål förderas öfwerläggningar, är det wäl nödwändigt, at da Vesta tankar warit stridiga i mål som fordra alla 4 Standens sammanstämmande beflut, alcsammans ril Konungen öfwerlemnas til uplysning om et sadan! förhållande.
Et sadant Kxpeäition3-sätt är äfwen öfwerensstämmande med all xrsxis, och bör ej kunna wägras.
Herr Grefwen och Landtmarskalken erindrade, at sadant åtminstone under denna Riksdag ej warit öfligt.
Gref - n2o Den 27 Mars.
Grefwe 6zUlendor§ trodde, at ingen caSU8 havé förefallit, da beflut blifwir upfattade, vaktadt Standen warit af olika meningar, och hwarje Stand särskildt ägt beflukande rätt.
Undertecknad Lilveratol po, 6u8tak för säkrade, at manga Lxpoclitionor til Kongl. Maj:t afgatt, i stöd af z Stånds beflnt, samt at deri aldrig warit fraga om det 4:de Ståndets mening.
Grefwe^ 6^IIondor§ inwande, at sadant warit det
Stånds fel, som wid dessa tilfällen icke yrkat sin rätt, om det i mälet ägt beslutanderätt, utan at af pluralitotens hestm kunna förbindas.
Friherre 8taol von wolstein.
Jag fäster mig wid denna Lxpeäition endast wid ordet LontrEor.
Det kan ej sättas i fraga, at icke de ContraUer jag omtalat, werkeligen äro olaglige, och jag anser för gansta wigtigt, at de ej genom detta Dtänders Bcsiut matte kunna anses stadfästade, hwareMvt jag pä det högsta protesterar.
Häruti hördes atstilliga instämma.
Herr k otiu le
K äberopade hwad han förut anfört, at fragan här endast wore om Lxpoäuionens rigtighet.
Stjelfwa Maler wore af den beskaffenhet, at det af g
Stand kunde afgöras, och den i fragawarande klxpeginonLn enlig med z Stånds Vestm.
I detta Bestttt kunde wid stustorinZen ingen förändring göras, uran endast i de uttryck, hwari Den 27 Mars. nar hwari Beflutet innehällas.
Skulle likwal fräga werkligen upstä, huruwida z Stand kunde cleciclera i detta amne, och Ridderflapet och Adeln icke kunde sig derom förena, äterstod ingen annan ut, wäg, an at saken remittera6e8 til Lon8titutions-Utssottet, som agde at med ett beflutande yttrande veröfwer inkomma.
Friherre 8 ta el von tlollstein yttrade, der han ej ansag g Stånds Beflut aga kraft i denna fräga, emedan den efter hans ranka an» ginge en ny rotering.
Herr Ro teijel» inwande, at om detta wore Friherre Ltaels öfwertygelse, wore den åtminstone stridande emot z Srändö ranka.
Herr Grefwe» och Landtmarskalken frägade, om någon werkligen ansage, at en ny rotering har wore i fräga.