Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag protesterar deremot; men bestrider derföre icke att ju Anmärkningarne, i hvad de icke ligga emot Beslutet, må återremitteras.
Hans Excellence_, Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde å njo, om icke Grefve Gyllenborg behagade afstå ifrån den begärda Voteringen; men Grefve Gyllenborg förnyade endast sin anhållan om återremiss, hvarigenom han trodde, att man lättast skulle komma från saken.
Hans Excellence yttrade, att, enligt den grundsats, Grefve Gyllenborg följde, syntes Ridderskapet och Adeln icke kunna undvika Votering.
Jag har för min del icke något emot Votering, och lärer i sådant fall Ja-propositionen böra innehålla bifall af hela Betänkandet, samt Contra-propositionen återremiss deraf.
Hans Excellence förklarade, att, om Grefve Gyllenborg alldeles icke ville afstå från sin begäran om återremiss, kunde Votering derom visserligen äga rum: men då de öfrige trenne RiksStånden redan till alla delar bifallit StatsUtskottets Utlåtande, och Målet derigenom, enligt 69 §.
RegeringsFormen, således vöre Den 16 Maji. 375 afgjordt, ville Hans Excellence för sista gången hemställa, om icke Grefve Gyllenborg, för att bespara Ridderskapet och Adeln en onödig tidsutdrägt genom en Votering, behagade afstå ifrån sin anhållan om återremiss.
Grefve Gyllenborg yttrade, det han omöjligen kunde frångå sitt redan i sista Plenum framstälte påstående om återremiss.
För att undvika en tidspillande Votering, får jag hemställa, om ej Högloflige Ridderskapet och Adeln skulle täckas bifalla Herr Grefve Gyllenborgs begäran om återremiss.
— Jag torde emedlertid få erinra, att Högloflige
Ståndet åtminstone ej härifrån hindras af något redan fattadt beslut; ty det sätt, hvarpå Hans Excellences Proposition till bifall af Betänkandet nyss besvarades, lär omöjligen kunna anses såsom ett Ståndets Beslut, då Votering blifvit begärd, hvars utgång ännu är osäker.
Jag högaktar lijerteligen den man, som begärt Votering , och tillåter mig icke något omdöme om hans ihärdighet deri; jnen jag begär, att vi hällre må votera, än gifva exemplet af någon eftergift blott för att vinna tid; ty om prejudicatet deraf gifves, så fruktar jag att vi alltför ofta skola besväras med Voteringar.
På Herr Grefve Gyllenborgs egen begifvenhet, och endast på den, ankommer, om vi denna gången slippa att votera, eller ej; men vi förfara icke rätt, om vi gif - 376 Den 16 Maji. va efter, endast för besparing af tid, ty principer måste gälla mera än några timmars tid.
Grefve SpenSj Garl Gustaf: Jag delar med Friherre Cederström deri öfvertygelse, att Votering ej kan vägras Grefve Gyllenborg, men då de fleste säkerligen äga visshet derom, att en Votering uti förevarande fråga skulle vara öfverflödig, får jag hemställa, om icke, enär Grefve Gyllenborgs Memorial hufvudsakligen innehåller önskan om upplysning, hvarifrån medlen skola tagas, Grefve Gyllenborg skulle vilja uti serskildt Memorial begära denna upplysning, då samma Memorial kunde till StatsUtskottet remitteras och Utskottets Betänkande i hela sin vidd nu antagas.
Herr Munck af Rosenschöhlj Eberhard:
Jag är för min del af den tanka, alt tiden kan förkortas genom nu anställande Votering, emedan i alla fall Votering icke lärer kunna undvikas, då frågan från Utskottet återkommer.
Vid detta tillfälle, får jag äfven, i anledning af Friherre Wrangels yttrande uti sista Pleno, att Casserner äro osunda boningar, anmärka, att jag icke kan instämma deruti, om de icke skulle soigneras på samma sätt som före år 1810.
Iagttages en lika ordning och snygghet, som sedan den tiden, och de byggas på en lika så sund local, som de här vid Stockholm, anser jag Casserner vara ganska sunda, och sundare än Inqvartering i privata hus, i synnerhet i stora Städer, der Gatorna i allmänhet äro tran - Den 16 Maji.
377 ga och ej alltid en behörig renhållning iakt tages.
Herr Påhlman} Otto Fredric, Jag har både i StatsUtskottet och här undvikit att yttra mig i en fråga, som så nära rör det Regementes väl, vid hvilket jag har den lyckanatt tjena; och har trott sådant vara en skyldig grannlagenhet, ehuru jag, för min enskildta del, bar föga eller ingen båtnad af, om Regementet får Cassern eller icke; emedan jag är nog lycklig att hafva eget hus, der mitt i Nåder anförtrodda Compagnie är väl logeradt.
Utan att nu ingå i sjelfva saken, vill jag också endast framställa det sätt, hvarpå jag fattat ämnet.
Grefve Gyllenborg tyckes blott åsyfta upplysning på huru de medel, som förut utgått till Cassernbyggnaden åt LifGardet till Häst, skola öfverflyttas och ersättas, utan att bestrida Andra GardesRegementet en förmån, som hvar och en annan värfvad
Trouppe i mer eller mindre mån är tillagd, och hvaraf detta Regemente äfven var i åtnjutande, innan det, under namn af Kgl. Finska Gardet, flyttades till Finland.
Regementet hade förut sin Cassern vid Rännarebanan.
Jag får i anledning häraf meddela, att Utskottet ansett allt hvad som utöfver årliga anslaget blifvit af Kongl.
Maj:t i Nåder förskjutet, borde ersättas af 1816 års öfverskott af Statsverkets Inkomster, samt skulden till NummerLotteriét afskrifvas; hvarefter samma 373 Den 16 Maji.
Anslagssumma, som utgått till Cassern-byggnaden åt LifGardet lill
Häst kunde fortfara, till inrättande af Cassern för Andra GardesRegementet.
Då, i min tanka, en återremiss af Utskottets Betänkande ej skulle verka ändring, utan endast en närmare upplysning, hemställer jag, att, på sätt Grefve Spens föreslagit, StatsUtskottet må anmodas meddela de af Grefve Gyllenborg nödiga ansedda upplysningar, så vida Grefve Gyllenborg deremot skulle vilja afstå ifrån att yrka återremiss af Betänkandet, hvarigenom Votering således kunde undvikas, Grefve Gyllenborg förklarade, det han för sin del vore nöjd, om StatsUtskottet, på sätt Herr Påhlman yttrat, meddelar de af Gref* yen äskade upplysningar, Friherre Cederström, Jacob:
Ehuru gerna jag äfven för min del vill undvika Votering, anser jag det icke vara lämpligt att antaga Betänkandet och tillika begära upplysning i ämnet af Utskottet; utan bör Betänkandet antingen bifallas i hela dess vidd, eller ock återremitteras.
För iagttagande af Formerne, begär jag således Votering, Hans Excellencej Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, det Hans Excellence ansåg Ridderskapet och Adeln kunna bifalla Utskottets Betänkande, men likväl infordra Utskottets yttrande öfver de af Grefve Gyllen - Den 16 Maji. 379 borg äskade upplysningar, hvilka med sjelfva frågan, angående Cassern åt Andra Gardes Regementet, icke ägde något sammanhang.
Jag får likväl underställa, huruvida, sedan Betänkandet blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottet kan ingå i någon pröfning af en sådan Remiss.
För öfrigt, och till ådagaläggande deraf, att ett Betänkande, som första gången är under pröfning, bör helt och hållit antingen antagas eller förkastas, anhåller jag att 56 § i RegeringsFormen må blifva uppläst, Hans Excellence yttrade, alt då Grefve Gyllenborgs anföranden icke innefattade några Anmärkningar vid StatsUtskottets Betänkande, utan endast anhållan om upplysningar i vissa delar, trodde Hans Excellence, att Betänkandet kunde bifallas med det tillägg, att Utskottet anmodades meddela de af Grefve Gyllenborg begärdte upplysningar.
Grefve Spetts:
Mig synes det vara bäst, att det af Herr Grefven och LandlMarskalken, jemte bifall till Betänkandet, föreslagne tillägg lomme att utgöra en sexvskild Proposition, och att serskilt ProtocollsUtdrag expedierades till StatsUtskottet, att, i anledning af Grefve Gyllenborgs begäran, meddela de äskade upplysningar ne.
Härigenom vore ingen §.
i Grundlagen störd och Grefve Gyllenberg vunne likafullt sin afsigt att få de begärde upplysningarne. 380 Den 16 Maji.
I den af Grefve Spens nu föreslagna Form för expedierandet af Ridderskapets ogIi Adelns beslut i detta Mål, instämmer jag fullkomligt.
Hans Excellence uppläste 56 §• i RegeringsFormen, samt yttrade, att då fråga icke vore om några anmärkningar, hvilka kunde till Betänkandets ytterligare granskning och jemkning föranleda, utan Grefve Gyllenborg endast begärt upplysningar i vissa med sjelfva liufvudsaken någon gemenskap icke ägande delar, funne Hans Excellence den af honom förut föreslagne Proposition icke vara på något sätt emot 56 §. i RegeringsFormen stridande.
I anledning hvaraf Hans Excellence hemställde, om icke Ridderskapet och xideln behagade StatsUtskottets ifrågavarande Betänkande till alla delar gilla.
Hvarefter Hans Excellence föreslog, att StatsUtskottet måtte anmodas; i anledning af Grefve Gyllenborgs vid Betänkandet gjorde anföranden, meddela de af honom begärdte upplysningar.
Herr Heykenskjöld,, Carl Fredric: Sedan StatsUtskottets Betänkande nu blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit, synes mig, att Grefve Gyllenborg sjelf bör förskaffa sig de upplysningar, hvilka han kan åstunda.
Den 16 Maji. 381 Föredrogs å nyo Constitutions-Utskottets den i dennes aflåtne och den 9 derpå följde på bordet lagde Memorial, innehållande Förslag till ändringar uti första puncten 2 Mom. af 107 §.
RegeringsFormen, samt 7 Puncten i 29 §.
Riksdagsordningen, men som Friherrarne Wrangel, Henning, och Boye, Ludvig, jemte åtskilliga andra Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter anhöllo, att berörde
Memorial måtte ytterligare hvila på bordet till nästa Plenum; fann Ridderskapet och Adeln för godt att dertill lemna bifall.
Föredrogs å nyo ConstitutionsUtskoltets den 5 dennes aflåtne samt den 9 derpå följde på bordet lagde Memorial, i anledning af yttrad önskan om Handlingarnes tryckning i Anmärkningsmålet, rörande de genom Föredraganden af CommandoÄrenden för Armeen utfärdade GeneralOrdres, om vilkoren för approberandet af Recruter vid sådane Regementen, där Rotehållare ej samfält ingått beting om Soldat-beklädnaden.
Hans Excellence, Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg nödigt, att hos Kongl.
Maj:t borde i underdånighet hemställas, huruvida Kgl. Maj:t täcktes i Nåder tillåta tryckning af de öfver CommandoÄrenden, den 24 Maji, den 26 Augusti och den 3o September 1817 i berörde fråga hällne StatsRåds Protocoll. Ropades Ja. 332 Den 16 Maji.
Hvarefter Hans Excellence föreslog, att ExpeditionsUtskottet måtte anmodas, underdånig skrifvelse härom till Kongl.
Maj:t uppsätta, samt de öfrige RiksStånden om detta Ridderskapets och Adelns beslut underrättas; hvilket bifölls.
BancoUtskottets den 6 dennes afgifne, samt den g derpå följde på bordet lagde Utlåtande i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln, samt PresteStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 26 sistledne Mars meddelte Betänkande, angående specificerade Förteckningars insändande öfver Assignationer som på Banquen utfärdas.
Friherre Cederströrnj Jacob:
Då detta ämne förra gången förevar, yttrade jag mig om olämpligheten alt förhindra Enskildte, att assignera å Banquen, och jag anser onödigt att nu upprepa hvad då anfördes emot antagande af Betänkandet.
Jag vill blott tillägga, att det skulle ostridigt medföra ett menligt inflytande på enskildta förtroendet, om denna Assignatioiis-rättighet i någon måtto inskränktes eller försvårades; och om det blefve föreskrifvet att inom viss tid insända Förteckning öfver de assignationer, som utfärdades, så skulle ett sådant stadgande endast medföra kostnad och svårighet för den som assignerar, utan att medföra någon den minsta större säkerhet för Banquen.
Jag tillstyrker således alt Betänkandet måtte afslås.
Den 16 Maji. 335 Friherre Hjerta, Fredric:
Då denna fråga första gången här förevar, yttrades nog allmänt Ridderskapets och Adelns ogillande af Utskottets Betänkande, ehuru, i anledning afen värd Ledamots skiljagtiga mening, Betänkandet, i stället för att genast afslås, återremitterades.
I följd häraf, har nu Utskottet i dess sednare
Betänkande frångått den förut föreslagne ad viseringen, men tillstyrkt en pra3- scriptionstid, mot hvars antagande flere Ledamöter i Utskottet och äfven jag anfört de reservationer, som nyss uppläste blifvit.
Då likväl Välloflige BorgareStåndet redan antagit de hitintills gällande Författningars oförändrade bibehållande, anser jag mig äga fullkomlig anledning att tillstyrka ett lika besluts fattande af Ridderskapet och Adeln, hvarpå jag således får utbedja mig Herr LandtMarskalkens Proposition.
Friherre Boye, Ludvig, samt Grefvarne Kalling, Pehr, och Spens, Carl Gustaf, instämde äfven uti den anhållan, att BancoUtskottets Utlåtande måtte afslås.
Jag har nu begärt ordet blott för att något närmare få utveckla motiverna till mitt bemödande att försvara BankoUtskottets i delta ämne afgifne första Betänkande. 384 Den 16 Maji.
Det var ingalunda för att betrygga Banquens egen säkerhet, som jag ansåg öfver-assignering böra förekommas:
Jag kände alltför väl, att Banquen härvid aldrig kunde äfventyra någon ting, emedan dess utbetalningsskyldighet ej sträcker sig längre, än Assignantens insatte medel medgifva.
Det var ej heller blott för att skydda Enskilta mot möjeliga förluster; hvar och en må i sådant fall se sig före, hvems Assignationer han emottager, och skylla sig sjelf för hvad som kan hända.
Nej! min afsigt var blott att söka förekomma ett artificielt förökande af RörelseCapilalet.
Den, som i Banquen insätter ett Capital, kan i en aflägsen Landsort, enligt nu gällande Författningar, derpå assignera ett mångdubbelt belopp: ty Assignationerne hinna endast långsamt och småningom in till Banquen; och om Assignanten har en god Commissionair i Stockholm, som passar på att göra insättningar i Banquen i mohn, som Assignationerne inkomma och Fonden medtages, skall den ofantligaste öfver-assignering blifva obekant för Banquen, intilldess fallet af Assignantens Credit eller Commissionairens försummelse förorsakar en plötslig stockning i denna vinglerirörelse, som föranleder till det verkliga förhållandets slutliga upptäckande.
Många Enskildta kunna på detta sätt tillsammantagne åstadkomma samma slags olyckor som Disconterne.
De fylla Landsorterne med Myntsurrogater, som uttränga BancoSedlarne, samt torde i sin mohn bidraga att nedsätta Myntvärdet.
De sprida kan hända i början ett slags
Den 16 Maji. 38 S slags nytt lif i allmänna Rörelseri; "meri blott för att åstadkomma så mycket större nöd och elände, dä dessa Assignationers gångbarhet upphör.
Jag tog derföre Advis-brefvén i försvärj blott emedan jag ansåg dem för ett medel att förekomma RörelseCapitalets onaturliga förökning medelst Öfver-assignering. jag är visserligen ej nog förmäten, föratt Vilja bjuda till att verka på Högl.
Ridderskap pets och Adelns öfvertygelse i denna del, i synnerhet sedan det phenomen inträffat , att PancoUtsköttet gått ifrån sin först yttrade öf* vertygelse.
Jag anhåller derföre blott, att detta mitt anförande må i Protocollet inflyta, »å^ Som min enskildta Reservation.
Friherre Boye'.
Då ända hittills någon såp dan fara icke ägt rum, som den Herr Geder-f skjöld riu framställt till grund för sin anmärk* ning, så tror jag icke, att vi böra för 6jelfskapude skuggbilder, gå till en öfverdrift i försigtighet, sorti skulle försvåra Assignations rät* ten.
Friherre Cederström har, ftied en grund-! lighet, söm jag icke förmår öka, visat det rät-1 ta i denna fråga , och jag förenar mig alltså ined hvad han tillstyrkt.
Till svar på den siste värde Talarens yttrade förmodan , att inga missbruk kunna för jr åmliden vara att bejon m 9: 4&i PrJh VI. E. I.
Afd, 49, 50. 386 Den 16 Maji. sa, af den fria Assignations-rattén, då inga sådana hittills ägt rumj torde jag blott få anmärka, att Disconterna hafva hittills liksom varit Allmänhetens Commissionairer, för a(t genom Öfver assignering tillskapa ett imaginairt RörelseCapital; men sedan
Disconterna nu blifvit satta ur stånd att längre härmed fortfara, lära vederbörande
Enskilte förmodeligen ej underlåta att för egen räkning upprätta ett slags
DiscomRörelse i smått, genom missbrukandet af 6in Assignationsrätt på Banquen.
Jag vill blott anmärka, att alltifrån 1680, då Banquen först inrättades och då privata Personer fingo tillåtelse att på derstädes insatta fonder utgifva Assigaationer, samt intill år 1800, då inrättningen af D -center tog sin början, har icke någon olägenhet af Personers fria Assignerings - rätt på Banquen försports.
Hans Excellence, Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, att, med afsiag å BancoUtskottets Betänkande, vid nu gällande Författningar om Assignering på Banqyerij, äfven hädanefter tnå utan all ^förändring för. blifva.
Upplästes följande från Hans Excellencé HofCancelleren, Herr Friherre af Wetterstedt ankomne Skrifvelse: Enligt StafsSecreterarens för Kongl. Han» 1 Ben 16 Maji. 387 dels-och FinanceExpeditionen, hos mig gjorde anmälan, har Kongl. Maj:t i
Nåder täckts vidtaga nedännämnde åtgärder och beslut iv afseende på följande Riksens Ständers underdåniga Skrivelser : 1:0
Angående upphörandet af’ den tills vidare gjorde inställelsen af KronoUppbörden.
ÖfverStåthållareEmbetet Och samtelige Kongl. Majus
Befallningshafvande hafva, genom CirculaireBref, blifvit,skyndsammeligen förständigade om Kongl. Maj:ts, i detta afseende vidtagne nådiga Förordnande, att Uppbörden af förledne års
Kronoutskylder må uti vänlig ordning i allmänhet verkställas,’ på de af Riksens Stander i underdånighet föreslagne terminer, samt att följagteligen början dermed borde göras vid slutet af sistlédhe J muarii månad, eller i Rikets mera aflägsne orter, så skyndsamt derefter, sorn omständigheterne medgifva.
Och har detta nådiga Förordnande likaledes blifvit Kongl Maj/ts och Rikets KämmarGollirgium, till behörig kännedom, meddelt. 2:0
Om medels anslående till Riksdags» kostnaderne. 3:0 Angående tryckningen af RidderskapetS och'
Adelns, Borgare- och BondeStåndens
Pro^ tocoller, samt Bihanget tili RiksStåndens Pro* tocoller. 4:0 Angående tryckningen af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om StatsVeikets tillstånd Och behof, samt 3S8 Dén 16 Maji. 5:0 Angående tryckning^ af Riksens Ständers Revisorers och JustitiasOmbudsmans Berättelser.
Majrt har i Nåder förständigat Dess och Rikets StatsContoir, att så länge ^Riksdagen fortfaf, månadtligen uti RiksgäldsContoiret reqvirera den af Riksens Ständer till Riksdags, kostnaderne anslagne Summa af 20,000 R:dr , och att ställa densamma till StatsCommissarien Wåhlbergs disposition, som äger, att de nö* dige utbetalningarne besörja, samt att derföre sedermera redovisa, på sätt vid föregående Riksdagar tillgått; äfvensom bemälte Statskommissarie, genom serskilt Nådig Skrifvelse, blif-i vit oin det honom således gifne uppdrag förBiändigad, samt anbefalld, att, i enlighet med hvad Riksens Ständer begärt, besörja kostnaderne för tryckningen, sji väl af RiksStåndens Rrotocoller , samt Bihanget till dem, som af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, angående StatsVerkets tillstånd och behof, jemte Revi» sorernes af Stats- Banco - och RiksgäldsVerken, samt Justitieombudsmannens Berättelser 5 i hvilket afseende StatsCommissarien erhållit afskrifter af Riksens Ständers underdåniga Skrifvelser i dessa ämnen, för att i alla delar stal-’ la 6ig dessa Ständernas beslut till efterrättelse. 6:0 Angående Riksens Ständers Beslut, att de vid 1815 års Riksdag fastställde BevillningsJ förordningar böra gälla till efterrättelse afveta för det ingångne året 18185 .
Den 16 Maji. 3S9 Kongl. Ö verStåtbållareEmb tet och sarai teline Kongl. Maj ts Befallningshafvande hafva härom, genom CirculaireBref, till behörig efj terrättelse förständigade blifvit. 7:0 Angående StatsCommissarien Wide» grens ansökning ora Förskott på dess Arfvode; Kongl. Maj.ts och Rikets StatsContoir har, till behörig efterrättelse, undfått del af hvad Riksens Ständer i detta ämne beslutit. 8:0
Om tryckningen af ett Utdrag utaf 1S17 års Riksstat.
I afseende härpå 'har StatsCommisariea Wåhlberg blifvit förständigad,1 att af de tijl Riks» dagskostnaderne anslagne Medel utbetala dera till tryckningen utaf berörde Utdrag erfordera liga tumma. 9:0 Angående utbetalande af KronoFog^ den Westbergs Pension, Härom har Kongl. Makts och Rikets Stafse Contoir, till behörig verkställighet, lörständi» gadt blifvit.
Och får jag härmed på nådigste Befallning anmoda Hans Excellence, Högvälborne Herr Grefven och LandtMarskalken, att dessa åtgär-1 der och beslut Högloflige Ridderskapet och A*i deln meddela.
Stockholm den 12 Maji i8i$<* G, af Wetterstedt, Lades på bordet. 39?
Den 16 Maji.
Hans Excellence, Herr Friherre af Wetterstedt , Gustaf-.
Höglollige Ridderskapet och Adeln är redan underrättad att Nprriges Rikes Sforthing utvalt 12 af sina Ledamöter för att härstädes öfvervara Hans Maj:t Konungens höga Kröning , och att å Norrska Folkets vägnar betyga och tolka för Hans Majit Konungen Norrmännens känslor vid denna vigtiga och religiösa act.
Jag tror mig blott behöfva gifve en bestämd rigtning åt Svenska Folkets? agtning och förtroende för Scandinaviska Halföns andra Folk, då jag går att för Ridderskapet och Adeln nu föreslå, det Riksens Ständer ville innan Riksdagens slut utvälja 1 2 Ledamöter eller trenne af hvarje Riksstånd, hvilka boede afresa tjll Trondhjem för att deltaga i Norrska Folkets aUmgnna glädje vid Hans Maj t Konungens tillämnade höga Kröning därstädes under innevarande sommarj att ExpeditionsUtskottet kunde anmodas uppsätta Förslag till den Adr ?se, hvilken Deputerade borde medföra och till Hans Maj t Konungen vid detta tillfälle afjemna, samt att StatsUtskottet kunde uppdragas att föreslå nödiga medej till bestridande af de för desse Ledamöters resa och underhåll erforderlige kostnader.
Slqtefigen, får jag hemställa, om icke Han^ Excellence, Herr Grefven och LandtMärskalken täcktes inhämta HögJofJ, Ridderskapets och Adelns bifall, att den; flät. min Motion må på vanlegt sätt med de öfrige RiksStånden communiceras. Hans Excellence , Herr Grefven och DandtMarskalken hemställde, om icke Ridderpkapet och Adeln ansåg lämpeligt, att en De Jf- t . . . • w ■
Den 16 Maji, 391 jputation af 12 Ledamöter, eller trenne af hvarje Riksstånd, måtte utses, hvilka bordeafresa till Trondhjem i Norrige, för att deltaga i Norrska Folkets allmänna glädje vid Hans Maj:ts Konungens höga Kröning därstädes, samt att så väl ExpeditionsUtskottet matte anmodas uppsätta förslag till en Adresse, hvilken Depute-' rade borde medföra, som äfven StaisUtskottet uppdragas föreslå nödige medel till bestridande af de i och för denna resa uppkommande kostnader.
Bifölls y Hvarjemte Ridderskapet och Adeln, uppå gjord Proposition, fann för godt tillåta det H. E. Herr Friherre af Wetterstedts Motion finge med de öfrige RiksStånden communiceras.
Hans JExcellence föreslog derefter, att ehuru sättet till ifrågavarande trenne Ledamöters utväljande af Ridderskapet och Adeln framdeles kunde bestämmas , Ridderskapet och Adeln likväl nu måtte besluta att till ofvannämnde befattning borde utses en Grefve, en Friherre och eh Adelsman; hvilket bifölls» Företogs till pröfning
Lagutskottet* så väl den 25 sistledne Februarii meddelte Be-’ tänkande, rörande inskränkning i beloppet, hvar-’ under enskilte personer icke må vara tillåtet att utfärda löpande Invisningar, som ock af Utskottets den 22 sistledne April afgifne, samt den 9 dennes på bordet lagde Utlåtande, i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln samt Borgareståndet vid Utskottets förra Betänkanj de gjorde anmärkningar.
V ‘ 393 ’
Då detta amne gist förevar, hade jag den äran att framläggs de Reflex oner emot detta Betänkande, sorn erbjudas af det Oeconomiska och Financiella ändamålet af vår Riksdag, jag trodde nemligen , att i en tid, då vi troligen icke förmå åstadkomma någon serdeles hjelp i den bekymmerfulla penninge-ställning, hvaröfver hela Nationen klagar j då vi snart torde mötas af företråelserne, att hafva åtskiljts utan att hafva af» hulpit svårigheterna i allmänna Rörelsen, härrörande från saknaden af allmän Credit , • man och man emellan, i en sådan tid borde samma svårigheter åtminstone icke af oss ökas jned nya.
Nu torde jag åter få underställa Högloflige Ridderskapet och Adeln några Re? flexioner, mera tillhörande det moraliska rätts-» begreppet i frågan.
Om man icke vill erkänna det förskräckligen {mcda af att betaga Näringsidkaren sin sista utväg , att fortsätta en rörelse, 50m annars a*-' allmänna Penningebristen botas att krossas j om man ej vill medgifva hans naturliga rätt att få bli betrodd af den, som vill betro honom 3 att få , med ett ord , göra sig sin credit så nyttig han kan *, det yiil 8äga, att få begagna det förtroende, han§ ställning och hans uppförande i Samhället förskaffat honom 5 så är man dpck skyldig att pröfva mpraiiteten af de Lagar, man skapar.