Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag tror, alt Utsk. vid detta tillfälle begått ett misstag.
Det är klart, att den tillökade charlan å handlingar ingifna hos K.
Al., är den förhöjning, som rätteligen mäste betalas.
Någon högre afgift kan icke komma i fråga.
Då är det, på sätt Hr Gunther redan anmärkt, icke skäl att befria deri ena parten från en afgift, som den audra parten får betala.
Då detta mål inom de sammansatta Ulsk:n föredrogs, upplystes icke af någon bland LagUtsk:s ledamöter, att någon olika lösen lades pä handlingarne, då de insändas till K.
Al. än eljest.
Alen om det nu också skulle vara händelsen, att denna chartan är högre, så borde åtminstone den charta, hvarmed handlingen förut är belagd, afräknas, och endast skillnaden tilläggas.
Jag erkänner uppriktigt, att jag icke har någon erfarenhet i dessa mål, men jag kan icke påminna mig annat, än att inom Utsk:n upplystes, alt chartorna voro lika i detta fall med andra, och så mycket minnes jag bestämdt, att det icke upplystes, att den sednare chartan endast utgjorde skillnaden emellan båda chartornas belopp, utan att således bela chartatafgifleu erlades, och parten alltid skulle till någon del blifva lidande.
Då nu öfverläggningen förklarades vara slutad, hemställde H. Ex. Hr Gr. o.
Landtm. 0111 R. 0. Ad. bifölle Bevillu.- och LagUtsk:ns betänk.
Uppå sedermera framställd propos., blef detta betänk, af R. o. Ad. a fslaget.
Sparres, Erik, i gårdagens plenum på bordet lagda motion om utfärdande af en lagförklaring af innehåll, att den beslutade förändringen af arfslagarne ej må anses gällande för födda barn af redan ingångna äktenskap.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att denna motion, sådan den i dag blifvit till bordel aflemnad, var så lydande:
Tersmedens motion 0111 en lagförklaring, i anleda, af den beslutade förändringen i lagen om arfs- och giftorätt synes mig på rättvisa och billighet grundad, men sä till vida ofullständig, att den afser endast den sednare delen af förrberörde lag, eller om giftorätten, men icke arfsrällen.
Jag före - Den 21 Maj. 679 slår således en utsträckning af motionen lill äfven den förstnämnda delen, eller en på rättvisa neli billighet grundad lagförklaring i afseende på arfsrätten.
Om det måste tagas för gifvet, att förändringen af giftorättslagen icke kan verka på den giftorätt, som makar nu äga, så kan förändrigen af arfslagen icke verka på den arfsrätt, som barn nu äga.
Onder äktenskapet äger en gemensamhet, en bosarafällighct rum, och giftorätten — rättigheten att vid upphörandet af denna samfällighet för sig uteslutande bekomma en viss anpart af boet — vinnes genom vigseln, och existerar in potén:ia under äktenskapet, men actu först vid samfällighetens upplösning.
Anda till dess kan ingendera makan komma i utöfning af sin rätt, sitt anspråk; och den lott, hvartill hustrun, på grund af giftorätt, äger ett sådant anspråk, eller suspenderad rätt, kan af mannen, hennne oåtspordt, förskingras.
I det gamla arfvejordssystemet, sådant det ännu finnes i vår lag, ligger begreppet om en slägtens gemensamma rätt till jorden.
Denna rätt har barnet vunnit genom sin födelse, icke genom sina föräldrars död.
Denna sistnämnda omständighet försätter blott barnet i utöfning af dess dittills suspenderade rätt till en viss andel i släglegendomcn, likasom endera makans död försätter den andra maken i utöfning af dess dittills suspenderade rätt till en viss andel i det samfällda boet.
Men alt barnet redan före föräldrarncs död äger en rätt till viss del i egendomen, inses af den mening, som uttryckes i arfvejords-systemnt, att nemi. innehafvaren blott till sin nytta äger med jorden efter godtycke förfara.
1 Den kan således icke med varm hand bortgifvas; om den försäljes kan den bördas: om den förpantas, återlösas i män af barnens arfsrätt.
Arfsrätten, ett äkta barns rättighet till en viss andel i föräldraboet, hvilken andel beror blott af syskonens antal och kön, är således vunnen genom äkta födsel, existerar in potentia under föräldrarnes lifstid, men actu först vid deras död.
Lagstiftaren har icke kunnat förändra en sådan redan vunnen, men hvilande rättighet.
Detta om rättvisan af lagförklaringen.
Hvad angår billigheten, åberopar jag hvad redan blifvit anfördi: ”Under ett halft årtusende hafva arfsförbållandena i vårt land varit ordnade efter gällande lag.
Otaliga öfverenskommelse!' och beräkningar inom familjerna äro i detta ögonblick uppgjorda efter denna lag; mångfaldiga jordupplåtelser, lösningsfrågor, skuldsättningar äro i denna stund stödda på grunden af den olika arfsrätten.
En son har, i hopp om en större lott, och derigenom möjlig blifvande lösning, hvartill han enligt lag äger rätt, å fadrens, lill sig upplåtna jord nedlagt betydliga kostnader.
Bland allmogen ske dagligen öfverlåtelser af jordegendom till ett af barnen, emot en viss summa, hvaraf barnen i mån af deras nu gällande arfsrätt blifvit i öfverenskommelsen tillagde vissa bestämda summor.
Skall emottagaren vara bunden af denna öfverenskommelse?
Skall arfsskiftet anses vara gjordt, eller skola summorna förändras?
Till förekommande af sådana 680
Den 22 Maj. tvisler föreslår jag: alt en lagförklaring utfärdas af innehåll, att lagförändringen icke kan anses gällande för födda barn af redan ingångna äktenskap.
Frih. Cederström, Jacob: Jag begärde Gr.
Sparres motion på bordel, emedan jag ansåg, att den involverade eli upprifvande af Sländernas beslut rör:de gifto- och arfsrätten, och att den således icke kunde subsumeras under samma calhegori, som Frih.
Tersmedens motion, hvilken icke var egenlligon annat än en farhåga, att den fastställda lagen kunde komma att retroactivt tillämpas.
Jag ansåg denna sednare motion icke behöflig, men också icke skadlig.
Denna fråga är af annan beskaffenhet.
Sparre anser, alt barnet genom sin födsel äger arfsrätt; men i sjelfva verket äger ingen arfsrätt, förr än den, som skall ärfvas, är död.
Jag bestrider således i allo hans sätt alt argumentera.
Helt annat är förhållandet med bördsrätten; den existerar emellan personer, som ännu lefva, och kan utkräfvas så snart en egendom säljes utom slägten, samt lider ingen rubbning genom den lika arfsrätten barn emellan.
Jag skulle således förmoda, alt man vid ett närmare skärskådande skall finna, att Gr.
Sparres motion, under form att åsyfta en förklaring af den fastställda lagen, i sjelfva verket annihilerar densamma till en aflägsen framtid, utan att vara grundad på något rättsförhållande eller på något aftal emellan makar, som ingått äktenskap.
Giftorätten inom redan ingångna äktenskap kan deremot icke genom någon slags lag rubbas inom vårt samhälle, emedan ingen lag får retroactivt tillämpas.
Föröfrigt är det icke jag, det är Hr Gr. o.
Landtm., som beslutar huruvida remiss af denna motion kan äga rum eller icke.
Cederström genom denna motions bordläggning, har, i sjelfva verket, förhindrat någon påföljd deraf att äga rum, så synes det mig vara utan nytta att här vidare tala om motionens ändamål.
Det skulle endast vara för alt fortsätta det illiberala stpg, som han sist tog.
Jag anhåller således, att Hr Gr. o.
Landtm, läcktes göra propos. på remiss, och alt vi dermed måtte få sluta detta plenum, som redan gått in på nästa dagen.
Uppå härefter framställd propos. bifölls, att Gr.
Sparres ifrågavar. motion finge remitteras till LagUtsk. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde nu, om R. o. Ad. behagade åtskiljas.
Ropades ja, men Frih. Pa
I m s t j e r ii a , Ca r
I Otto, anmälde sig och yttrade:
Jag anhåller likväl, att plenum icke måtte afslutas innan bordläggning af några inkomna mål hunnit ske. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att han finge göra R.
Den 22 Maj. C81 R. o. Ad. sin ursäkt för det lian gjort hemställan om R. o. Adis åtskiljande, utan att erinra sig, att derförinnan åtskilliga inkomnc mål hordc föredragas till bordläggning.
Härefter anmäldes lill bordläggning följande från Utskin inkomne mern. och betänkin, nemi. från S t a ts-U ts kottet: N:o 332, med förslag till de sista §§ i det nya reglementet för Riksg.eont.; Banco-Ut skot tet:
Nio 70, angide verkställd omröstning i förstärkt BancoUtsk., i anleda, af de hos RiksSlin fattade skiljaktiga beslut öfver Banco- och LagUtskius i betänk.
Nio 1 och utlåt.
Nio 2 afgifna förslag lill lag för enskilde banker; Nio 77, med hemställan, att en gratification malte få utanordnas åt
Bankens vaklbetjening samt lill vaktmästaren i Bancodiscontverket; Nio 78, om arfvode för renskrifning af Utskis protocoll; N:n 79, i anledn. af förrättad revision af Baueodiscontverkets räkenskaper och förvaltning för år 1S44; Nio 80, i anledn. af RiksStins skiljaktiga beslut, i fråga om Stals- och BaucoUtskms utlät.
Nio 130; Lag-Utskottet!
Nio 128, i anledn. af väckt motion, angide meddelande af ett stadgande derom, att deu af R.
M. bifallna förändring i Ingens bestämmelser ronde giftorätt ej mätte medföra relroactiv kraft. 11. R. o.
Ad. åtskildes kl. 1 pä natten.
In fidem protocolli, Albert Munck. —- Fredagen den 23 Maj 1845.
Justerades 10 prot.utdr. för gårdagen.
Anmäldes och emottogos 2:ne Konungens Öfverstekammarjunkare Gr.
Ludv. Ernst von Stedingk och Gr. Erik August 10 II. 8ö 082 Den 23 Maj f. m. Lewenhaupt, hvilka, å K.
M:s höga vägnar, bjödo R. o. Ad. alt i morgon f. m. k. 11 infinna sig i Storkyrkan, för att afhöra Riksdagspredikan, samt alt, efter slutad gudstjenst, begifva sig till K.
Slottet, för att vara K. M. följaklige till Rikssalen.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att han från Koungens Öfverstekammarherre emoltagit underrättelse, att K.
M. läcktes inbjuda 50 ledamöter af R. o. Ad. att i morgon efter riksdags-ceremoniernes slut, intaga middag å K. Slottet, der R. o. Adis taffel vore i Röda Salongen 2:ne trappor upp till venster från vestra hvalfvet; hvarjemte H. Ex. anmodade dem af R. o. Ad:s ledamöter, som önskade begagna denna nåd. bjudning alt dertill anteckna sig hos Ridd.fiscalen.
Äfvenledes g af H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, tillkänna, att. från Konungens Öfverstekammarherre ankommit lill utdelning bland R. o. Ad:s ledamöter 35 biljetter till platser i Storkyrkan och lika mångå biljetter till platser å Rikssalen för morgondagen, samt alt dessa biljetter skulle till dem, som dertill ville anntälasig, utdelas af Ridd.fiscalen.
Med erinran alt, enligt S2 § Riksd.Ordn., Riks.Stin innan de åtskildes, borde medest
Deputationer göra sina tind. afskedsuppvaktningar hos Konungen och det K.
Huset, samt äfven genom Deputerade taga afsked från hvarandra, och alt R. o. Ad. vid föregående riksdagar beslutat att. deputationen till de K. personerne borde beslå af minst 48 och deputationen till medslånden skulle utgöras af minst 12 ledamöter, hemställde H. Ex. Hr Gr. o. Landtm., om R. o. Ad. behagade besluta, att afskedsdeputationerne vid denna riksdag skola bestå af samma antal ledamöter.
Ropades ja; hvarefter H. Ex. anmodade de ledamöter, som önskade deltaga i dessa deputationer att anteckna sig hos Ridd.fiscalen.
Äfvenledes anmodade H. Ex. 6 ledamöter alt hos Ridd.- fiscalen anteckna sig till alt jemte äldste närvarande ledamoten, efter afslutandet af R. o. Adis sammankomster, enligt 42 § Ridd.Ordn., till K. M. återlemna Landtmarskalksslafven. H.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, återkallade i R. o.
Adis minne, att det vid denna riksdag lika litet som vid de föregående varit möjligt all kunna få alla pleniprot. färdiga till justering före R. o. Adis åtskiljande; hemställande fl. Ex. fördenskull, om R. o.
Ad. likasom förut skett, behagade besluta, att de ännu ojusterade protocollerne borde justeras inför Ridd.direclionen.
Vidare anmälde H. Ex. Hr Gr. o. Landtm., att de vid Den 23 Maj f. m. f>83 Jenna riksdag hos R. o. Ad. samlade pliklniedel funnits utgöra 95 r:dr 28 sk. r:gs, samt att R. o. Ad. vid föregående riksdagar beslutat, ali sålunda samlade medel skulle genom Landtmarskalken utdelas lill behöfvande Adliga enkor och döttrar, hvadan II.
Ex. (inge hemställa, om R. o. Ad. i afseende på nu ifrågavarande pliklmedel behagade fatta enahanda beslut.
Föredrogs ånyo SlalsUlsk:s d. 21 och 22 dennes på bordet lagda meni.
N:o 327, med förslag lill stadgande i Riksg.conl:s reglemente, i fråga om riksgiildssedinrnes inlösning.
Underrättad alt 3:ne
Stånd bifallit della belänk., anhåller jag endast alt i prot. få nedlägga min reservation deremot, alt Ulsk. lålil den öfverblifna summan af den fond, sorn varit anvisad till riksgäldssedlars inlösen, förblifva oanvänd lill nästa riksdag, i st. f. ali anvisas tili förräntande i Riksg.cont.
Cederström yttrat i den nu afgifua reservationen, alt den summan, hvarom fråga är, skulle vara oförräntad till nasta riksdag, får jag upplysa, alt förenämnde summa, hvad den kan blifva, iläll den lilie någon, hvilket dock är troligt, och som blir kunnigt först vid innevarande års slut, kommer att anvisas för Bankens ändamål, och blifver således använd.
Uppå härefter framställd propus, till bifall å StalsUtsk:s mern.
N:o 327, svarades starka ja blandade med nej, hvarpå fl. Ex. liilkännagaf, att ja öfverröslat nej.
Föredrogs och bifölls StatsUlsk:s i gårdagens plenum på bordel lagda meni.
N:o 332, med förslag lill de sisla §§ i det nya reglementet för Riksg.cont.
Föredrogs och ladcs till handiingarne BancoUtsk:s i gårdagens plenum på bordel lagda meni.
N:o 76, ang:de verkställd omröstning i förstärkt BancoCtsk., i anledn. af de hos RiksSl:n faltade skiljaktiga beslut öfver Banco- och LagUlsk:ns i betänk.
N:o I och utlåt.
N:o 2 afgifua förslag till lag för enskilde banker.
Föredrogos och biföllos Baneolltsk:s ncdannämnde i gårdagens plenum på bordel lagde mern.:
N:o 77, med hemställan, att en gratificalion måtte få utan01’dnas åt Bankens vaktbeljening samt lill vaktmästaren i Bancodisconten; N:o 78, om arfvode för renskrifuing af Utsk:s protocoil; N:o 79, i anledn. af förrättad revision af Bancodiscoiitverkets räkenskaper och förvaltning för är 1844. 084 Den 23 Maj f. m.
Vid föredragning af BancoUtsk:s i gårdagens plenum på bordet lagda mern.
N:o 80, i anleda, af RiksSlms skiljaktiga beslut i fråga om Stats- och BancoUtskms utlåt.
N:o ISO, blcf detta mern. lagdt till handlingarne.
Upplästes till justering och godkändes nedanniimnde från Exp.Utsk. inkomne förslag till 11.
N:o 227, ang:de den till skolorne i städer inom Lunds stift utgående Helgonskyld; N:o 228, om förändrad beräkningsgrund för Båtsmansvacance-afgiften af nyroterad jord inom Blekinge län; N:o 230, ang:de gemensamma ransakningsbäkleii oell tingsställen för särskilde härader; samt N:o 231, ang:de ändringar och tillägg i K. förorda, om prestval d, 1 April 1843.
Äfvenledes upplästes till justering samt godkändes Exp.- Utsk:s följande förslag till §§ i riksdagsbeslutet:
N:o 65, ang:de nytt Bancoreglemenle; N:o 66, ang:de anvisade medel för behöfvandes undsättning i missväxtår; och N:o 67, ang:de gemensamma ransakningshäktet! och tingsställen för särskilde härader.
H. Ex. Ilr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att plenum bomme att fortsättas kl. 7 e. m.
LagUlskrs i gårdagens plenum på bordet lagda betänk.
N:o 128, i aniedn. af väckt motion, ang:de meddelande af ett stadgande derom, att den af R. 8t. beslutade och af K.
M. bifallna förändring i lagens bestämmelser, rör:de giftorätt, ej mätte medföra retroactiv kraft.
Jag får vördsamt anhålla, att detta betänk, mätte än ytterligare hvila på bordet, och R. o. Ad. derjemte besluta, att LagUtsk:s betänk.
N:o 128 uppföres på listan till föredragning i det plenum, som näst inträffar efter den dag, då betänk, blifvit tryckt oeh utdeladt.
Gyldenstolpe, Ant. Gabr., förenade sig med Frih. Palmstjerna.
Tersmeden väckte sin motion, uppkom ej fråga att derå vägra remiss; men dä Gr.
Sparre, samma afton som nämnde motion framställdes, föreslog en ytterligare utvidgning uti den lagförklaring, som Frih.
Tersmeden åsyftade, så hördes väl i början icke någon gensägelse i afseende ä remissen af denna sednare motion; till och med Hr Lars Hjerta, hvilken man kunde förmoda icke skulle vara myckel för lagförklaringen, yttrade sig likväl icke Den 23 Maj f. m.
6S5 hafva något emot motionens remitterande, utan framställde endast i de fogligaste ordalag några inkast mot densammas lämplighet.
Det var Frih. Cederström, Jacob, förbehållet, att genom densammas läggande på bordet hindra remissen för ögonblicket.
Då Frilen icke aktade för rof att på detta sätt söka tillintetgöra verkan deraf, får jag för min del förklara, att, då jag anser den af Frih.
Tersmeden väckta motionen väl vara ganska riktig, men endast innefatta en half åtgärd, och jag icke älskar en sådan, utan tror alt begge motionerne lämpligast, bort i ett sammanhang af LagUtsk. behandlas, jag instämmer i den af Frih.
Palmstjerna yttrade önskan, att det nu förebragta ärendet måtte läggas å bordet.
Hr Celsing, Lars
På de skäl, som föregående talare anfört, förenar jag mig med dem, som önskat ytterligare bordläggning.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att ifrågavar. betänk, komme att ytterligare hvila på bordel, till följd af flere ledamöters derom gjorde begäran; hvarjemte II. Ex., i anleda, af Frih. Palmstjeruas framställning, hemställde, om R. o. Ad. bifölie, att detta betänk, icke blefve uppfördl. pä föredragningslistan förrän till det plenum, sorn inträffar näst efter den dag, dä betänk, blifvit Irvckt och utdeladt.
Ropades starka nej, blandade med manga ja; hvarpå H. Ex. tillkännagaf, det han trott sig finna, att denna propos. blifvit med öfvervägande nej besvarad.
Den som bifaller, att LagUtskrs betänk.
N:o 128 icke uppföres ä listan till föredragning förrän till det plenum, som näst inträffar efter den dag, då betänk, blifvit tryckt och utdeladt, voterar ja; Den det ej vill, voterar ne j; Vinner nej, kommer berörde betänk, all i nästa plenum företagas lill pröfning.
Vid voteringens slut befunuos röslerne hafva utfallit, som följer: Ja — 35.
Härefter tillkännagaf II.
Ex. Hr Gr. o. Landtm., att LagUlsk:s ifrågavar. betänk.
N:o 128 redan var tryckt, och åtskilliga exemplar deraf redan under den skedda voteringen inkommit, samt de öfrige skulle blifva utdelade pä eftermiddagen, oeb all följaktligen detta betänk, komme att upplagas på föredragningslistan för morgondagen.
686 Den 23 Maj f. m.
Justerades 4 prot.uldr., junelia Ilande denna dag af R. o. Ad. falladc beslut.
Lades på bordet ett från förstärkta Coust.Utsk. inkommet meni.
N:o 51, ang:de förloppet af verkställda omröstningar inom förstärkta Coust.Utsk. II. R. o. Ad. åtskildes kl. .j lill 2 e. m.
In fidem protocolii, Albert Munde.
Fredagen den 23 Maj 1845.
Plenum kl. 7 e. ut.
Upplästes lill justering samt godkändes nedannämnde från Exp.Utsk. inkomne förslag till R.
St:s und. skrifvelse!* till K. M.s N:o 232, i anleda, af K. M:s nåd. propos., angtde åtgärder till behöfvandes undsättning i missväxtår; iN;o 233, ang:de förändringar i sättet för utgörande af indelta räntor, samt om dessas jemte tiondespanmålens indragning till statsverket, m. m.; Nto 234, angtde beredandet af ny local för Riksarchivel; N:o 235, i fråga om afytlrande lill Stoekbolms stad af den Staten tillhöriga s. k.
Falbursegendomen å Riddareholmen; Nto 236, ang;de öfverlemnandet lill K.
M. af del nva reglementet för Riksg.cont.; N:o 237, med öfverlemnande af förslag lill lag för enskilda banker; Nto 238, ang:de upphäfvande af skyldighet för revisioussökande alt i hofrätten erlägga lösen för handlingarna i målet; N:o 239, om befrielse för revisionssökaude parter från skyldigheten att till hofrätt ingifva slämpladt papper till handlingarna i målet.
Äfvenledes upplästes till justering och godkändes följande af Exp.Utsk. afgifna förslag till §§ i riksdagsbeslutet: N:o 68, ang:de lag för enskilde banker; Nto 69, ang:dc allmänna grunder vid statsregleringen; N:o 70, angtde statsregleringen; Nto 71, angtde beviljade anslag och lån för tillfälliga behof; Nio 72, angtde Riksg.conlts behof och tillgångar; Nto 73, angtde regleringen af statsverkets inkomster.
I)en 23 Maj e. m. 687 Anmäldes lill bordläggning Exp.Utsk:s meni.
N:o 15, ang:de acceptering efter riksdagens slut af räkningar å tryckning och häftning af hillänget lill [iiksSt:ns prolocoll.
Upplästes och Indes till handlingarne ankomne prot.utdr. från de öfriga RiksStai, nemi. från PresleSt. af d. 19 sistI.
October samt d. 20, 21, 22 och 23 dennes, från BorgareSt. af d. 21, 22 oell 23, samt från BondeSt. af d. 21 och 22 dennes.
Sedan härefter R. o. Ad., då för närvarande icke något ärende var på Ståndets handläggning beroende, någon stund alvaktat förslag till lind. skrifvelser och §§ i riksdagsbeslutet, som från Exp.Utsk., enligt gjord anmälan, vore alt införvänta, anmälde sig och yttrade Hr von Hartmansdorff, A u g.:
Som här inkommit ett mern. från Exp.Utsk., hvarigenom begares, att Bibliolhekarien Arfvidsson, hvilken under denna riksdag haft inseende öfver tryckningen af bihanget till RiksSlais prut., måtte bemyndigas alt acceptera inkommande räkningar å tryckningen och häftiiingen af berörde bihang samt uppgöra liqviden derå; och delta mål mäste afgöras; så hemställer jag, om ej R. o. Ad. ville tillåta, alt delta mern. finge uppföras främst på listan till morgondagens plenum. R. o. Ad. biföll, att Exp.Utsk:s af Hr von Hartmansdorff omnämnda mern. finge uppföras främst å föredragningslistan för morgondagen.
Hr von Hartmansdorff, Aug., uppläste följande:
I anseende till den skada och olägenhet, som vållas af conccrters uppförande i Riddarhussalen, får jag vördsamt föreslå, alt den tillåtelse dertill, hvilken Ridd.direct., enl. 20 § 3 mom. af den för henne utfärdade in st r nelion, hittills äger meddela, mätte upphäfvas, samt alt berörde moment följaktligen uteslutes.
Hr von Hartmansdorff tilläde sedermera:
Som delta är en motion, så, och på det att ingen måtte anse densamma såsom en öfverraskning, under del ali så få personer af Ståndet äro tillstädes, och då ingen väntat att någon motion numera skulle väckas; så begär jag sjelf, alt hon mätte få hvila på bordel lills i morgon, och uppföras på listan, att förekomma näst efter de mål, som R. o. Ad. redan beslutat skola först föredragas! R. o. Ad. biföll, alt denna motion å föredragningslistan för morgondagen finge upplagas näst efter det ärende, R. o. Ad. nyss förklarat böra erhålla främsta rummet.
Inkommo, upplästes till justering samt godkändes följande af Exp.Utsk. afgifna förslag lill R.
St:s und. skrifvelser lill K. M.: 688 Den 23 Maj e. m.
N:o 229, med öfverlemnande af nylt bancoreglemente, oell N:o 240, ang:de åtgärder för utvecklingen af frågan om nationalrepresentationens om bildning.
Slutligen upplästes till justering och godkändes nedannämnde ytterligare från Exp.Utsk. ankomne förslag till §§ i riksdagsbeslutet : N:o 75, ang:de anslag till folkundervisningens befrämjande; N:o 76, äng:de bvilande gruudlagsändringsförslag; N:o 77, ang:de ändring i K. förorda, d. 24 April 1754; N:o 78, ang:de åtgärder för utvecklingen af frågan om nationalrepresentationens ombildning; N:o 79, ruride statsregleringen och dermed gemenskap ägande ämnen; N:o 80, ang:de i bevillningsfrågor aflålna ur.d. skrifvelser; N:o 81, ang:de aflåtna und. skrifvelser, ronde banco* ärenden; N:o 82, ang:de aflåtna und. skrifvelser i frågor, ronde roteringsverket; N:o 83, ang:de aflåtna und. skrifvelser i frågor, ronde Rikets allmänna hushållning. 11. R. o.
Ad. åtskildes kl. lill 10 om aftonen.
Lördagen den 24 Maj 1845.
Upplästes ett från BorgareSt. oell 5 från BondeSt. ankomne prot.utdr. för gårdagen.
Föredrogs och bifölls Exp.Utsk:s i gårdagens eftermiddagsplenum på bordet lagda mern.
N:o 15, ang:de acceptering, efter riksdagens slut, af räkningar å tryckning och häftning af hillänget till RiksSt:ns protocoll.
Hr von Hartmansdorffs, Aug., i gårdagens eftermiddagsplenum på bordet lagda motion, att den tillåtelse till COll - Den 24 Maj f. m. 689 concerters uppförande i Riddarhussalen, livilken Ridd.Direct., enligt 20 § 3 morn. af den för henne utfärdade instruclion, hittills ägt meddela, måtte upphäfvas, samt alt berörde mom. följaktligen uteslutna.
Jag vill visst icke motsätta mig Hr von Hartmansdorffs motion; men skulle likväl tro, att, då en allmän välgörenhetsinrättning, sådan som Frimurarebarnhuset, i mänga år varit i åtnjutande af den förmån, alt
Riddarhussalen upplåtits för den concert, som årligen Långfredagen hålles, och hvaraf Barnhuset fått uppbära inkomsten, tillåtelsen dertill äfven hädanefter horde fortfara.
Likväl oell då de olägenheter, hvarpå Hr von Hartmansdorff grundar sin motion, äro verkliga, ville jag hemställa, att Riddar!)
.Direct. måtte bemyndigas att gifva åt Barnhusdirectionen en passande gåfva, i ersättning för den förmån, som på sådant sätt skulle för Barnhuset gå förlorad.