Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Tannström har fullgjordt sin skönaste pligt; må vi, såsom Ombud för ett ädelt och storsint Folk, uppfylla vår; den att honom värdigt belöna.
Jag föreslår derföre, att Stats-Utskottets Utlåtande måtte gillas med den förändring, att CancelliRådet Tannström må under sin hela lifstid oafkortadt uppbära den Pension, som för honom nu anslås, ehvad Embete med
Lön, på Stat han än må komma att bekläda, samt på hvil - Den it April. 37? ken ort som hellst han må vistas, hvarå jag vördsamt anhåller om Herr Grefvens^och LandtMarskalkens Proposition.
Grefve Posse, Claes Fredric, anförde skrif— teligen:
Oagtadt Stats-Utskottet ej ansett sig böra fästa något afseende, på de hos Högloflige Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda BondeStåndet gjorda anmärkningar vid Utskottets första Betänkande i detta ämne, utan förbiifvit vid den mening, att Herr Regerings - Rådet leMoine skulle få tillgodonjuta den. utfäste Pensionen, ehvad han fortfarande förblifver i Sverige eller sig utrikes begifver , då deremot Herr'
Cancelli-Rådet Tannström skulle gå i mistning deraf, då han emottoge något Embete med Lön å Stat, enär Pensionen komme att gå i beräkning under lönen; så tror jag mig dock till Högloflige Ridderskapets och Adelns närmare och upplystare pröfning böra hemställa, om icke denna ifrågavarande åtskillnad dessa båda Herrar emellan är i sig sjelf obillig, då deras bemödanden och omsorger i deras vigtiga uppdrag varit enahanda.
Hvar och en som varit i tillfälle närmare känna det redbara sätt, hvarpå Cancelli-Rådet Tannström uppfyllt den honom uppdragne pligt, kan aldrig undgå att för honom hysa den tacksamma agtning och erkänsla , man är skyldig den, som uti en blifvande
Regents hjerta och själ inplantadt och rotfast kärleken till Fäder - 374 Den it dprit. neshndet och dygden, i förening med kraft och sifvar i dess utöfning.
De <käl Siats-Utskottet framställt för sitt förblifvande vid sitt första yttrande, nemligen; Att Riksens Ständer vid 1809 och 1310 årens Riksdagar etablerat den allmänna grundsats, att Lön och Pension icke rnå på en gång å Stat uppbäras , gillar jag å Stats-Utskoftets sida.
Men jag tror icke dess mindre, att Högh Ridderskapet och Adeln utan prejudikat för framtiden, kan vidtaga ett i så måtto skiljagtigt beslut, att Canceili-Rådet Tannstöm, lika med Herr Regerings-Rådet leMoine må tillgodonjuta Pensionen,“ehvad Embete med Lön på Stat, han än mä komma att bekläda och hvar bellst han må vistas.
Jag förmodar Högloflige Ridderskapet och Adeln skall finna det så mycket mera billigt, då de erhindra sig den åtskillnad, sorn vid detta serskiita tillfälle äger rum, nemligen:
Att det är Riksens Ständer sorn sjelfve föreslagit och gifva Pensionerne till ifrågavarande Herrar, såsom belöning för deras bemödande och omsorg uti deras vigtiga uppdrag , i sammanhang med det förhoppningsfulla resultat, som deraf blifvit en följd.
Hade dessa Pensioner på vanligt sätt blifvit hos Riksens Ständer sökte och beviljade, sä vöre tillämpningen af den stadgade principen också vigtig; men då Pensionerne föreslås och gifvas af Ständerne sjelfve såsom belöning, Dm 11 April, 37? vöre det att för Cancelli-Rådet
Tannström tillintetgöra denna belönings kraft och verkan , hellst ingen lärer kunna bestrida, att icke Can. celli-Rådet Tannström, lika med Regering3-Rådet leMoine , i alla fall ägt ostridig rättighet, att förr eller senare få Pension af Statens medel sig anslagen.
Jag får således för min del vördsamt tillstyrka bifall till Stats-Utskottets Betänkande , med den förändring, att Herr Cancelli-Rådet Tannström lika med Herr Regerings - Rådet leMoine, må oafkortadt tillgodonjuta den honom tillagde Pension, utan afsende å den
Lön ' på Stat, han framdeles kan komma att erhålla.
Herr Strussenfelt, Michaell
Det skulle vara alltför litet uppmuntrande för Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens f. d.
Lärare, Herr Cancelli-Rådet Tannström, om den Pension Riksens Ständer nu ämna att tillägga honom, skulle upphöra, så snart han erhållit något Embete med lika stor Lön på Stat.
Jag förenar mig således med hvad Grefve Posse uti denna del anfört.
Jag vill endast anmärka, att det inträffar en betydlig skillnad emellan Regerings-Rådet leMoine och Cancelli-Rådet Tannström.
Den förre kan såsom Utländning och Catholik icke gerna erhålla någon Tjenst härstedes, hvaremot den senare visserligen lärer kunna befordras till ett Embete med Lön på Stat, 1 hvilken händelse Pen* 376 Den ii April. sionen synes, på sätt Utskottet föreslagit, böra beiåknas under Lönen, hellst såsom ert exempel härpå kan åberopas Landshöfdingen von Rosenstein, hvilken, ehuru Embetsman, icke på en gång njuter både Pension och Lön, utan endast den furia.
I den sakta förmodan , att Ridderskapets och Adelns egen känsla lärer bifalla det af Grefve Posse föreslagne tillägg, får äfven jag för min del det samma tillstyrka.
Det är mig okärt att jag denna gången måste vara af skiljagtig tanka med Friherre Wrangel; men jag uther mig få upplysa , dels att Landshöfdingen v.
Rosenstein, då han lemnade sin f. d. innehafde Informatorsplats, fick en vida större Pension än den, hvilken nu blifvit för Cancelli Rådet Tannström föTeshgen, dels ock att det skulle åtminstone i min tanka vara origtigt , sä väl att vilja betaga Cancelli-Rådet Tannström den förmon, att äfven, då h^n varder befordrad till Embetsman med Lön på Stat, få tillgodonjuta den honom tillagde Pension, som ock att vilja beröfva Fäderneslandet det gagn, det samma med allt skäl kan vänta af Cancelli-Rådet Tannströms utmärkta insigter.
Af dessa anledningar får jag anhålla om Proposition till bifall af StatsUtskottets ifrågavarande Betänkande tillika med det af Grefve Posse föreslagne ofvannämnde tillägg.
Herr Silfver t tolpe, Gustaf Abraham:
Jemte åct jag instämmer uti det af Grefve Posse fö.
Ven 11 April. 377 reslagne tillägg, får jag tillika upplysa, att Landshöfdingen v. Rosenstein endast åtnjuter sin Pension , samt afsagt sig Stats-Secreterare Lönen, hvilken är något mindre än PensioneD.
Det är visserligen sannt, art Landshöfdingen v..
Rosenstein ännu åtnjuter
Pension , men han förklarade redan år 1809, att han deremot icke ville uppbära någon Lön, sorn Stats-Secreterare; af hvilken anledning han ej heller fått tillgodonjuta någon Löne - tillökning.
Hvad Cancelli-Rådet Tannström angår, tala visserligen ganska många skäl derföre, att han måtte få uppbära både
Pensionen och den Lön han framdeles kan erhålla; men jag får likväl anmärka, att om han varder i Nåder befordrad till något högre Embete, såsom Justitia:-Råd eller Stats-Råd, blifva hans Löne-inkomster tillika med Pensionen nästan för betydeliga.
Ehuru jag såsom Ledamot deltagit i Högloflige Stats-Utskottets
Utlåtande och instämt i den mening, det samma innehåller, vägar jag dock inför Högloflige Ridderskapet och Adeln, vördsamt förklara, att jag för min del på det högsta skulle önska det Ridderskapet och Adeln, i afseende på förevarande omständigheter, täcktes lemna Cancelli-Rädet Tannström ett ytterligare bevis af sin agtning och välvilja.
Vid öfverläggningarne innom Utskottet har jag 'ansett min pligt fordra, aft framför allt 373 Den n April. annat söka iakttaga de grunder föregående Ständer stadgat och hvarvid högagtningens och den enskildta vänskapens känslor måste tystna, då min böjelse icke kunnat förenas med skyldighetens kraf.
Här åter, finner jr.g mig mera obehindrad att följa min egen önskan, hvarföre jag ock , långt ifrån att bestrida , fast hälldre tillstyrker bifall å den förändring Grefve Posse föreslagit i Stats-Utskottets Betänkande.
Men det som i synnerhet nu föranledt mig begära ordet, är att jag omöjeligen kan antaga eiler medgifva ett skäl, som blifvit yttradt för ett oyiiikorligt beviljande af Pensionen , nemligen, att derest Cancelli-Rådet Tannström, enligt Utskottets Förslag, skulle förlora sin Pension , så framt han erhåller lika eller större
Lön på Rikets Stat, sådant skulle afhålla honom (rån inträde på Tjenstemanna-banan.
Jag kartner för väl de redbara tänkesätt, som utmärka Herr Cancelli-Rådet Tannström, för att icke vara fullt öfvertygad att någon sådan anledning alldrig hos honom kan blifva hinder för åtagandet ax någon befattning, där han skulle kunna gagna det Allmänna.
Herr Strussenfelt:
Då jag icke anser gillandet af Stats-Utskottets Betänkande innefatta något vedermäle af Riksens Ständers erkänsla, eller någon belöning för Cancelli-Rådet Tannströms, såsom Hans Kongl. Höghet Kronprinsens Lärare, ådagalagde utmärkta förtjensterj 6å får jag ä nyo hemställa, att det af Den ii April 379 Grefve Posse föreslagne tillägg må af Ridderskspet och Adeln bifallas.
Friherre Tersmeden, Fredric:
Jag instämmer uti hvad Herr Uggla och Grefve Posse, rörande Cancelli - Rådet Tannströms Pension föreslagit, endast med den skillnad, att om Cancelli-Rådet vistas utom Riket, blott hälften af Pensionen bör, enligt Författningarna, honom tillgodo Komma.
Då jag hort några värde Ledamöter yttra, att Landshöfdingen v. Rosenstein ännu innehafver sin Pension, anser jag mig skyldig upplysa, att bemäidte Landshöfding ifrån år 1309, intill dess Stats-Secreterare-Lönen förhöjdes, uppbar nyssnämnde Pension, men att sedan Stats-Secreterare-Lönen nu mera blifvit ökad och derigenom öfverstigit Pensionens belopp, Landshöfdingen emottagit Stats-Secreterare-Lönen och frånträdt Pensionen, hvilken ej förr, än Landshöfdingen gått ur Tjenst, vidare tillfaller honom.
Om, såsom jag af Discussionen har anledning förmoda, Stats-ötskottets Betänkande, i afseende å Cancelli Rådet tannström, skulle komma att ändras, får jag vördsamt föreslå, att föreskriften för både Regerint;s-Rådet leMoines och Cancelli-Rådet Fannströms Pensioner måtte blifva enahanda, samt att, i följd deraf, någon inskränkning för Cancelli-Rådet Tannström uti Pensionens åtnjutande , icke måtte äga rum.
Herr Grefven och Landt-Marskalk** hemstall - Dm n Amil.
Se, om Ridderskapet och Adeln behagade gilla Stats-Utskottets
Utlåtande med det tillägg, att Cancelli-Rådet
Tannström borde oafkortadt tillgodonjuta den honom tiilagde Pension, utan afseende å den Lön på Stat bemäldte Cancellie-Räd framdeles kunde erhålla.
Ja jemte några Nej. Friherre Wrangel, Henning: hegärde Votering, men afstod likväl sedermera derifrån, under anmälan till Protocollet af sin reservation emot Ridderskapets och Adelns beslut.
Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus t
Jag har ej velat deltaga uti Discussionen , men sedan Ridderskapet och Adeln nu fattat sitt beslut, anhåller jag att få till Protocollet förklara min tanka, att mig vill synas det Riksens Ständer gjordt hvad dem ålegat, då de beviljat Pensionen, men att det icke tillhör dem att bestämma huru i en kommande tid och under förändrade omständigheter dermed må förhållas.
Ben ii April. 381 Lördagen den II April.
Plenum kl. y eftermiddagen.
Grefve Lewenhaupt, Gustaf, tog såsom äldste närvarande Grefve Klubban.
Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Betänkanden: Från Stats^Utsbottet:
Jtf den 26 sistledne Martiit 1:0 Angående väckte Motioner om Kongl Nummer-Lotteriets indragning; i fråga hvarom innom Utskottet a:ne Stånd ansett sig böra tillstyrka, det Nummer-Lotteriet måtte uppbäfvas, samt den derutaf nu påräknade Inkomst ersättas genom Allmänna Beviilningens tillökande; hvaremot de 2-.ne öfrige Stånden varit af den mening, att Nummer-Lotteriet borde bibehållas; varande härvid fogadt en Ledamots serskildta yttrande. 2:0 Öfver de hos Högvördiga Preste- och Välloflige Borgare-Ståndet gjorde Anmärkningar vid Stats-Utskottets Utlåtande, öfver Herr J. U. Winbergs Memorial, om Låflerättighet i Manufactur-Disconten för Skepps-Varfs-ägare eller Skepps-Byggerier; och har Utskottet, som Ben ii April. förblifvit vid dess första Utlåtande, att de af Herr Winberg för Skepps-Byggerieme föreslagne
Låne-biträden synas icke lämpeligen kunna ifrån Manufactur-Disconten utgå, likväl ansett sig böra tillägga, att, i händelse utöfver det för Manufactur-Discontens understöd erforderlige ytterligare biträde af Banquen, hvilket med Skepps-Byggeriernes Låne-understöd icke borde förblandas, vidare tillgång till Manufacrurernes och Slöjdernes upphjelpande kunde finnas , ett belopp af 100,000 R:dr utaf sådana Medel måtte intill nasta Riksdag til!
Låne-understöd för Skepps-Byggerierne anslås; i hvilket afseende Utskottet jemväl föreslagit åtskilige reglementariska föreskrifter. 3:0 Rörande de hos Hedervärda Bonde-Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottets Uilåtande, angående Fond till godtgörande af framlidne Heir Riks-Rådet Friherre Adler Salwii Arfvingars underdåniga Krono-fordran j och har Utskottet med besvarande af dessa anmärkningar tiilkänpagifvit, att de öfrige gme RiksStånden gillat Utskottets förra Utlåtanden. 4:0
Af den 5 dennes, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 16 sistledne Februarii afgifne Förslag till beräkning af Inkomsttitlarne uti näst upprättande Riks-Stat; och har Utskottet, i anledning af Ridderska. pets och Adelns samt Preste-Ståndets anmodan, tillika öfverlemnat det af Utskotiet uppgjorde andra alternativa Förslag till InkomstTitlarnes beräkning, samt i öfrigt tillkännagif - Den ii April. 383 vit, att i händelse Utskottets första Förslag vinner Riksens Ständers bifall, i följe hvaraf öfverskotten å Inkomsterne komma såsom förut: att till Riksgälds-Contoiret ingå, Utskottet ämnade föreslå det nödige Medfcl, till betäckande af den brist, som å de påräknade Statsinkomsterna, emot förmodan , kunde uppkomma, matte uti Riksgälds-Contoiret afsättas, att af Kongl.
Majit vid förefallande behof användas.
Från Förstärkta Stats-Utskotfet; Af den 9 dennes, angående de till Förstärkta Stats-Utskottets åtgärd öfverlemnade Bevill. nings-Frågor *, anmälande Utskottet det omröstBingarne sä utfallit, att, i frågan om Capitations-Afgiftvän den kommer att utgöras till lika ' belopp af hvarje Mantalsskrifven Mansperson, och till lika belopp för hvarje Mantalsskrifven Qvinspersoo, endast med de undantag, i afseende på ålder, hvartill Bevillningsutskottets Betänkande af den 23 sistledne Januarii föranlederj samt i frågan om den föreslagna Öfverflöds-axgiften, att densamma skall utgå genom Taxering af vissa Öfvertlöds-Articlar, och derest den erforderlige
Summan icke kan på sådant sätt erhållas, en Fyllnads-Afgift utgöres för Landt-Tulls-ersättningen.
Frän Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomi^- Utskotten :
Af den 26 nästV.dne Martu: 1:0 Angående Grefve Lövenhjelms , Gustaf, 384 Den it April.
Förslag, om vidtagande af en serskild Räddnings-anstalr för dem , som å Rikets Sjökuster kunna lida Sjönöd; och hafva Utskotten trott sig äga anledning tillstyrka Riksens Ständer, att gjorde förslaget, så vidt det rörer sjelfva införandet af ifrågavarande Lifräddnings-anstalt, hos Kongl. Maj:t till
Nådig uppmärksamhet i underdånighet anmäla ; förmodande Utskotten att, i händelse Kongl. Maj:t skulle anse samm#
Anstalt för en och annan Kustort tjenlig, Kongl.
Majit i Nåder lärer finna utväg till bestridande af de utgifter, som dermed kunna vara förena, de, utan att något serskildt anslag erfordrades. 2:0 I anledning af Herr Munk af Rosenschölds, Eberhard, Anförande, om vidtagande af sådana Medel, hvilka återföra välmåga innom Landet; hvilket Anförande, såsom innefattande Ämnen af skiljagtig beskaffenhet, Utskotten, jemlikt 51 §.
Riksdags ordningen, icke ansett sig kunna tili någon pröfning upptaga. 3:0 Angående Herr Munck af Rosenchölds Memorial, med Förslag, att Stats- och Oeconomiae-Utskotten matte meddela underrättelse, om hvad vid de af Riksens Ständer vid sista Riksdag anmaldta Önsknings-mal blifvit tillgjordt; till besvarande hvarai Utskotten åberopat de upplysningar, som justitia Ombudsmannens afgifne Berättelse, uti detta afseende innehåller. 4:0 Angående vackt fråga, om undersökning - Den 11 April.
385 liing på allmän bekostnad, till utrönande af möjligheten, att genom sänkning förekomma öfversvämningar af Sjön Wenern; anseende Utskotten hvad i ämnet blifvit anfördt, icke erfordra någon handläggning, sedan Kongl. Maj:t under den g sislledne December, i anledning af Landshöfdingens i Carlstad gjorde hemställan, i Nåder förordnat Öfver-Directeuren Hagström, att omförmiilde undersökning på allmän bekostnad verkställa. 5:o Angående väckt fråga, om inrättandet af en Berg-Verks-Schola; tillstyrkande Utskotten, att Riksens Ständer, under förnyande af deras vid 1815 års
Riksdag i detta afseende framstälde underdåniga önskan, måtte ytterligare fästa Kongl.
Maj:ts Nådiga uppmärksamhet på vigten och fördelen af ifrågavarande Undervisnings-anstalt» Från B ev ilin ings-Ut sko t le t .*
Af den 26 nästlednc Martil, öfver RiksdagsFullmägtiges J.
Ruthbergs och K.
Mörtbergs
Memorial, angående understöd för Curhusen i Norrbotten; åt hvilket ärende Utskottet icke kunnat lemna någon handläggning, hellst fråga vore väckt om inrättning af Curhus-anstaiter öfver hela Riket och en allmän årlig afgift till deras underhållande.
Från Serskildta Utskottet t
Af den 2 dennes, med upplysningar om Ridd. q. Ad.
Prat. V B. 1 Afd. 49» 386 Deri 11 April. de hittills vidtagne åtgärder, i frågan om indragning och sammanslående af öfverflödiga Embeten och Tjenster; och har Utskottet jemte anmälan, alt vid jemförelse emellan Riksens Ständers år 1815 fattade Beslut och den till Kongl. Maj:t afgångne underdåniga Skrifvelse, rörande tillökning i de Penninge-löntagande Embetsoch Tjenstemännens Löner, den olikhet förefunnits att det tillägg, ”att nämnde tillökning endast kunde blifva provisionel intill nästa Riksdag, hvarförinnan Förslaget till reglering af Styrelse-Verken uti dess åtskilliga grenar k om ine att utarbetas,” icke vore uti Riksens Ständers Skrifvelse omförmäldt, och således förbiifvit Kongl. Maj:t obekant, tillika ansett sig böra föreslå, att Riksens Ständer, antingen sjelfva, genom sina egna Medlemmar måtte låta utarbeta ett Förslag i detta ämne, för att derefter till Kongl.
Maj:ts Nådiga pröfning öfverlemnas, eller ock, med anledning af ofvannämnda uteslutna vilkors anmälande, hos Kongl. Maj:t anhålla om en Comites snara tillsättande, hvaruti Riksens Ständers Ombud äfven borde deltaga; på det något binder ej måtte uppstå för den provisionella Löne-tillökningens vidare fortfarande; och var härvid fogad den serskilda mening Utskottets Ordförande afgifvit, att någon origtighet uti Expeditionerne af Riksens Ständers Beslut vid i8i5 års Riksdag, rörande Löne-tillökningen, på sätt Utskottets öfrige Ledamöter anmärkt, icke skall hafva ägt rum.
Den 11 April. 387 Upplästes följande från de öfrige Respective Riks-Stånden ankomne Protocolls-Utdrag; Från Ilögvördiga Preste-Stäindet:
Af den i i denna Månad'j med tillkännagifvande att Preste-Ståndet: 1:0 Till Förstärkta Stats-Utskottets afgörande öfverlemnat de i frågan om grunderne för den blifvande Bevillningen inom RiksStånden yppade skiljagtigheter. 2:0 I anledning af Yällofl. Borgare-Ståndets bifall till Lag-Utskottets Utlåtande, om en viss afgift till Krono-Fogdarne i Westerocb Norrbottens
Län; då de icke sjelfve utan genom Länsmännen verkställa Utslag i Utsöknings-mål, gjorde inbjudning till MedStånden att förena sig om den underdåniga ansökning till Kongl. Maj:t, att Herrar LandshÖfdingar måtte anbefallas, att genom Circulaire förständiga Krono-Fogdarne i deras
Län, att de aro berättigade i och för sådana private Utmätnings-förrättningar, som på deras eget ansvar verkställas, åtnjuta biträde af Länsmän och Fjerdingsman inom Fögderiet, funnit för godt förblifva vid Preste-Ståndets den i4 nästled ne Martii till berörde Utlåtande lemnade bifall.
Af den 4 dennesj innehållande: 1:0 Återremiss af Stats-Utskottets Betänkande, angående Strömsholms Stuteri-Inrätt - 388 Den 11 April. ning; OeconomiceUtskottets
Utlåtande om fdreslagne åtgärder till hämmande af Veneriska smittan; samt Lag- och OeconomiceUtskottens Betänkande, om förändring af de rörande Enskiftesdelningar utfärdade Författningar. 2:0 Godkännande af ConstitutionsUtskottets uppgift å de vid denna Riksdag af Riks-Stånden gemensamt antagna Grundlags-ändringsFörslag; 3:o Bifall till nedannämnde Betänkanden, nemligen :
OeconomiceUtskottets:
Om förhöjd Tull-afgift för Boktryckeri-Stilar.
Angående upphäfvande af Stockholms Stads rättighet att uppbära parmpenningar m. m.
Om inrättande af en Comité i hvarje Församling till utdelande af den Spannmål Magazins-Directionen lemnar; och Om ändringar i Författningarne, rörande Skogarne i Riket.
Lag- samt Oeconomice-Utskottens:
Om Förslag till ändring af föreskrifterne rörande Stängselskyldigheten; Angående Jordägares rätt hos Landbo samt Rättegångssättet vid Utsökningen deraf; Den ii April. 389 Rörande delnings-grunden vid enskiften af Hemmanen i Blekinge; Rörande Husbehofs Mjölqyarnars befrielse från Skattläggning; Angående rätt för Hemmansägare att uppföra och begagna Husbehofs-Qvarnar; och Om upphäfvande af förbud emot Landtköp, samt LagUtskottets angående:
Förklaring, rörande hvad till Politie-mål bör hänföras; Ändringar i nu stadgade Rättegångs-Ordning; och Öfver-Ståthållare-Embetets i Politie-.\ren« den ställande under Hof-Rättens granskning; hvarförutan ock Preste-Slåndet låtit bero vid Lag-Utskottets Memorial i frågan om förlupen Makas rättighet att i nytt gifte ingå. 4:o Gillande af Stats-Utskottets Betänkanden:
Om förändring af Saltpettergärdens utgörande; Angående Bokhållaren Carlsunds ansökning, om utbekommande af Mantalsskrifnings - 390 Den 11 April, Provision; samt, rörande Begrafningshjelp efter Secreteraren Morin.
Af den 7 dennesj innefattande: 1:0
Ståndets beslut att lemna samteliga Riksens Ständers Utskott del af Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse den 4 dennes rörande Riksdagens förlängande. 2:0 Bifall till nedannämnde Utskotts Betänkanden, nemligen: Oeconomice-Utskottets :
Om Landtbruks-Academien, dess CentralYerkstad xn. ra.; Bug" samt Oeconomice-Utskottens:
Angående rättigheten för Allmogen i Skåne och Blekinge, att emellan alla Hamnar derstädes obehindradt föra sina Producter; B anco-Uts kottets :
Om utgifvandet af Banquens Fastighets Lån; Angående närmare bestämmande af rättigheten för Gorporationer och Bolag att i Banquen upptaga Lån å fast Egendom; Rörande de vid Banquen erforderlige ve - Ben 11 April. 39i derhäftighets-betyg och förökning i antalet af Verkets Styresmän; samt Om understöd för Södertelje Canal- och SlussVerks fullbordande. 3:o Ståndets beslut att öfverlemna frågan om Regerings-Rådet von Schewens Arfvingars fordran, till det Förstärkta Stats-Ulskottets afgörande. 4:o Godkännande af de utaf ConstitutionsUtskottet föreslagne tillägg uti 5^ §.
Riksdagsordningen, samt 107 §. Regerings-Formen. 5:o Återremiss af Banco-Utskottets Memorial om specificerade Förteckningars insändande öfver Assignationer sorn på Banquen utfärdas; äfvensom af Constitutions-Utskoltets Memorial, angående ett tillägg i 9 §.
Från Vä/loJlige Borgare-Ståndet :
Af den 4 innevarande
Månad, deruti tillkännagifves, alt Ståndet afslagit OeconomiceUtskottets Utlåtande, angående anstalter till den Veneriska smittans utrotande.
Af den 7 i samma Månad: 1:0
Om meddelande till samtelige Utskotten af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse den 4 dennes rörande Riksdagens förlängande. 392 Den ii April. 2:0 Angående återremiss af Stats-Utskottets Betänkande rörande Strömsholms Stuteri-inrättning; äfvensom af Lag- och Oeconomice-Utskottens Utlåtande, angående väckt fråga rörande rättighet för Allmogen i Skåne och Blekinge att emellan Hamnarne derstädes få sjöledes obehindradt föra deras Producter; 3:o
Om bifall till nedanuämnde Betänkanden: Stats-Utskottets : Angående Flyinge och Dahlby Stuteri-Inrättningars Stat; Om upphörande af de till nämnde Kungsgårdar utgjorde
Dagsverks-skyldigheter; Angående projecterad Aflönings-Stat för Ulricsdahls Kongl. Lustslott.
Om förändring och lindring i Saltpettergärdens utgörande.
Angående Bokhållaren Carlsunds utbekommande af Mantalsskrifnings-provision; Om utbetalning af Begrafningshjelp efter Secreleraren Morin.
B an co-Ut skottets:
Angående en ny Mynt-Ordning; Den 11 April. 393 Frågan om rättighet att i Banquen mot Svenskt Specie-mynt tillbyta sig omyntadt Guld och Silfver?
Förlängning i Prasscriptions-tiden för Låns omsättning i Banco-Discont-Verket; Skyndsamhet i utgifvandet af Banquens Fastighels-Lån.
Närmare bestämmande af rättigheten för Bolag och Corporationer att i Banquen upptaga Lån på fast Egendom.
De vid Banco-Discont-Verket erforderlige vederhäftighets-betyg och tillökning i antalet af Verkets Styresmän; samt Understöd för Södertelje Canal.
Angående