Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Författning äco Häradöhöfdingarne befriade ifrän alt Den i December.
109 alt deltagande i Skattläggningar.
I Utskottets uplästs Betänkande föresläs - att de äswen skulle wara deltagande i den Commistion, som borde nedsättas tili jämkning as äldre och nyare
Quarn - anläggningars skatt, hwilket dä det är stridande bade emot denna Författning och Lagens rälta esprit, jag anhäller cj mätte Häradöhöfdingarne aläggas.
Friherre Ztael von l^olgkoin erindrade att Expeditions »Utskottet wäl hade inkommit med jin förklaring, rörande den anmärkte origtighelen i den upsatte Expeditionen om Konungens Stat.
I förmiddags hade bliswit afgjordt, att all widare diScusiion om ExpedilionS-UtskottetS förhållande skulle, nphöra, men pä sjclfwa hufwudsaken om Expeditionen skulle gillas eller ogillas hade ännu ingen proposition blifwit gjord.
Herr Grefwe» och Landt-Marskalkcn förbehöll det Herr Baron 8lse! mätte tillära, alt ett mäl i sender matte fä asgöras.
Grefwe borner, darl 6rbriel.
I Allmänna BeswärS» och Oeconomie-Utskottets
Betänkande föresläs en ny inrättning as en Quarn >Commiösion, hwarö göromål utan twiswel blefwe ganska swärt.
Det skulle bestå uti, att jämka skatlerne emellan förut anlaqde
Quarnar och de nya, som kunde komma att anläggas.
De gamle Odal-Quarnarne haswa en äldre rätt, och äro nu med beräkning deraf pä mänga ställen med mycken kostnad anlagde.
Det wore hardt om de nya skulle sä bela deras winst, och det synes omöjligt att nägon jämkning kan aga rum, hwarigenom antingen anläggandet af en Quarn, eller jnköps summan deraf under de fördelagtiga wiktor - liv
Den i December. ksr hittills dermed warit förknippade kunde ersättas.
Jag Mille derföre hälst önffa i afseende hära, de gamla Författningarne förblefwo orubbade, och att den, som wilie anlägga nya Qvarnar , hädanefter som hittills, blcswe förbunden at derom wända sig först tilt Landshöfdingen och sidan till KmiimawCoUeginm.
Herr UsnrängsbLussn, /ilbrsclrr, in» stämde till alla delar i hwad Grefwe Kistner anfört.
Herr Klintsberg, äVilkelm, conformera» de sig äswen nied Herr Grefwe Klörner, men han anmärkte tillika att Utskottets Förslag wore stridande emot 2v Cap. ByggningmValken.
Herr GrefweN och Landt-Marskalken gjorde derefter proposition til! bifall pä den af Grefwe Ktornsr yttrade tanka, hwilken med ett Allmänt Ja beswaradcs.
Friherre 8 k asI von k-lolsrsin anhöll att fa weka när Herr Grefwcn och Landt Marffalken will göra proposition rörande Expedition om Konungens Stat.
Herr Grefwen och Landt-Marskalken fragade hurudan proposition Herr Baron 8msl i detta afseende stulle öistlka?
— Herr Grefwen och Landt» Marffalken trodde för sin del att denna staga redan wore afgjord.
Friherre 8rsöl von l^o! stein.
Ridder» skåpet och Adeln har gjort anmärkning tvid de i Ex pcdi» - Den : December. m pcdit,'oiien införde orden Sä wide möjligt är.
Vesta stola bibehälias eller derutur urga, är ännu icke afgjordt.
Herr Grcfwen och Landt, Marskalken.
Sedan tre Srand giswit tillkänna alt De med Vesta orvs bibehållande gilladt expeditionen, tror jag ej något widare dcrwid wara acr göra.
Friherre 8 ra el von Istol5tein.
Ridderstolpe! och Adeln har under denna Riksdag tydeligen yttrat siik ulistnöje deröfwer att Realisationen wcrkstäldes efter g Ständs wid iZoo ars Riksdag fattade B sint.
O>n g Stånds Bestut i denna fräga stulle gälla wore del ju samina saks — Grefwe O L lg Oaröie, sa coll. Riksens Ständer hofwa enhälligt gillat Stars-Utstotkeks Förslag rörande Konungens Stat, sadanl som dek af Stars Utstoktet blifwik Riksens Ständer öswerlämnadk.
Sadant war alla 4 Standens Bestut^ Da de Z Stånden gilladt Expeditionen har detta Bellm undergalt en förändring, och sag kan ej se, arr tre Stånds Beslut un kan wara heligare än 4 Stånds war det för 14 dagar sedan.
Grefwe Löwenlijolm Larl.
Jag kan ej niedgiswa att de z Sränden wid detta tillfälle ändrat de 4 Ständcns Vestm.
I de orden: Ga wide möjligt äc, ligger ingen motsats em or Ständernes fattade Beslut, och de Z Standen Hafwa icke allenast icke med, giswit, utan äfwen pastatk, akt desto ord ej förändrat meningen.
De äro äfwen enligt Grammakican cvidentcr de rigiiga, sa mycket mer, som annars motsatjcn af vesta ord stulle wara bättre ut trye. ii2 Den i December. tryckande Ståndets Bestut.
Denna motsats är,ehu» ru omöjligt, men som detta innebär cn tydlig nou sens, sä mäste det förbltfwa wid de förra uttrycken; såsom de rätta.
För öfrigt sär jag underställa dä fcä» gan, som sa ofta och sä länge warit ventilerad, nu ä nyo upwäckeS, om den icke i förmiddags aldeles afgjordes.
Jag menar att Expeditions.-Urckokttt och de deremot gjorde anmärkningar, dä öswerlämnades ät den, jag will hoppas, blida Allmänhetens Dom.
Esäa eström, ^acob.
Del för» undrar mig att de tre SrändenS Beslut, ivid 1800 ärs Riksdag, den IZ Junii, »n kan lämföras med delta.
Efter dä warande, lika som efter nu gällande Lagar, behöfdcg 4 Stånds röst till afgörande af Vc» willnings-frågor.
I Oeconomiska mål, är sörhällandet helt annorlunda.
Skulle det g.:de SländctS Vcstut när srägan endast är om en ordform kunna ändra eller Uphäfwa Z Ständs beslut.
Friherre 8raöl von klolrrsin.
Dct för» undrar mig att höra en Ledamot kunna päftä att z
Ständ skulle kumia ändra hwad 4 besiutit.
D-t är ofta underligt att höra andra explicera meningen af ord.
Hwad Ridderskapct och Adel» i förmiddags afgjorde kan wistcrligen icke förändras» men den nu sörewar rande fräga eller sjelswa hufwudsaken war i förmiddags ej omnämnd.
Discutzionen i förmiddags angeck allenast ExpedittonS-Utstotters Förklaring, och twisten emellan enskilde Ledamöter.
Men om sjelswa Expeditionens gillande eller ogillande har ingen sormelig proposition bliswit gjord.
Herr I^liAsrlisim, Olof polian.
Utan att hwarken kunna eller wilja ingä
Uki en sa grammatikalisk - Den i December. liff och skarpsinnig tydning af orden: sir wikt möjligt är, >om en förut talande Ledamot behagar göra, tror jag dock akt dcfla ord icke fullkomlige» ut ryckt det beslut, Riksens Ständer först fattar.
J-g får tillika den äran anmärka arr Ridderffapet 06) Adel» förut icke afgjort, frägan rörande Expeditionen.
Wid dest första upläsning, klef den lagd pä bordel, och sedermera blef deremot anmärkning gjord, som werkade att den till UtffotletS handläggning Återremitterades.
Utskottet har inkommit med sin förklaring sa wäl i afseende pä denna anmärkning som rörde det miflnöje Ridderffapet och Adel» öfwer förhållande förklarat.
Det war angående delta senare ämne, som Ridderffapet och Adeln bestöt, att ali widare discusion ffulle uphöra.
Men huruwida dc öswerklagade orden böra sta quar i Expeditionen, har icke något beslut ännu blifwit fattadt.
Jag anser dek intet wara mig tillständig!, att bedöma de trcnne Standens förhastande i förewarande ämne, men jag tror icke ett
Deras sist fattade Beslut, det ma wara af hwad egenskap som hälst, bör kunna haswa något inflytande pä Ridder, skåpet 06) AdelnS.
Jag anhäller derföre det täcktes Herr Grefwe» och Landt Marffalken göra den proposition, akt Ridderffapet och Adeln med gillande af sin förut gjorde anmärkning, förklara, att Expeditioner» bör förbliswa dermed enlig, och orden: sii wide möjligt är alrsä uteslutas.
Grefwe k/ornsr, Öar! fiskris!.
Jag tror äfwen att Z Ständ ej kunna förändra /ivad 4 beflutit, men derom kan ingen fräga här äaa rum.
Riksens Ständer hafwa enstämmigt afMg walet och updragit ät Expeditions.
Utskottet, attäeröfwer upiätta Expedition.
När den hos Ridderffapet och Adeln justeras, anmärker Ridderffapet ock Adeln ett tillägg, Fjerde Bandet N:o 8, ^ ^ som Den i December. som deri blifwit gjordt.
Denna anmärkning comnur/ niceras med de andre Ständcn, och dcjje forisara att finna Expeditionen rigkig.
Deras gillande deraf innefattar, 'akt
De ej funnit de killagde orden, ändra Beslutet, utan endast tydligare förklarat dest innehall.
Riddcrfkapet och Adeln kan nu witzcrligen sörblifwa wid sin mening, men jag ser ej att sädant hindrar, alt Expeditionen förbliswer aldeles oförändrad.
Cfreftve
Os ls Oaräis, facnb.
Dä jag fullkomligen instämmer med hwad de wärde Lcdamö- . terna Friherre 8rael och Herr Oagsrllsim anfört/äler» star för mig i denna sak. föga akt tillägga.
Jag wagar allenast utbedja mig att sä erinkra Herr Grefwe» och Landt-Marskalken, att pä Expeditionens antagan»
Le eller förkastande ingen proposition ännu blifwit gjord, och jag anhäller art den nu mätte göras.
En sadan proposition är ock efter min tanka aldeles nödvändig innan Expeditionen till Konungen kan afgä.
Friherre Osterström, fscob. Jag underställer om icke det Beslut, som fattadeö den dag som anmärkningen gjordes, nu kunde sä upläsaö.
Om jag ej mihtager mig bestötS dä att orden' sä wide mäjligt är, skulle utqä, sinner jag ej att nägot widare bestut kan behöswas.
Grefwe Oö>venl>jelm, darl.
Jag instämmer fullkomligen med Friherre Osterström, att om ett sädant Beslut blifwit faktadt, kan i denna sak ej nä, got annat behöfwas. Hwad Herr I-o^erbeims yttrande beträffar, innefattar det eli bedömande öfwer de andre
Ständen, säfom skulle De hafwa förändrat ett förut fattadk beslut.
En anmärkning hwiiken hwarken är Den r December. n§ är enlig min ostvertygelse eller jag skulle anse mig lillständigt all göra.
Grefwe Os !a Oaräie.
Jag skulle stills komligen instämma med Friherre Ocksrsrrom om jag trodde akl V-stutct om Ve anvre Standens underrättande genom en Deputation, om Vet begängne mitztaget more
Vet samma som ett Beslut om sjelswa Expeditionen.
Det Vestm, som nu äkerstär a t taga, är efter min öfwcrtygclle endast ett mitzbiliiqande af Expeditions!
Utskottet och de i Expeditionen orätt införde ord.
Grefwe Uo>vsnstjs!m, Oari.
Ett sadank
Mistbilligande kan ej förklaras annorlunda än såsom ett bedömande af de z andre Ståndens förhållande; ty till hmilken kan denna förklaring as Ridderskapet och Adeln addresteras?
Till ingen annan än Wara MedSränder.
Herr logAsrlisim.
I anledning af stwad Herr Grefwe I^uv/snstjeim nyligen anfört, får jag förklara det jag aldrig yttrat, att de g:ne Standert förändrat Deras Beslut.
Jag har endast, under förklarande, akt der icke wore mig tillständigt bedöma
Deras förhållande, ansett
Deras åtgärd icke kunna eller böra bestämma Rwdcrffapet och Aoelus Bestut.
En anmärkning, hwilken bade är enlig unn öfrvertygelfe, och hwilken jag anser mig pligtig att göra.
Som jag derföre icke kan påminna mig, akt Ridderskåpet och Adeln om Expeditionen ännu stidgal sitt bestut, hälst sadank icke lämpeligen kunnat fke, innan Expeditions-Utffottcis Förklaring war inkommen, sär jag ödmjukeligen anställa, ari derest Nidderffapet och Adelns Protocoller icke »plysa, art »ägor bestut, t detta ämne bliswit satkadr, Herr Greswen och Landt Mar - n6 Den i December Marskalken täcktes widtaga nägon åtgärd, hwarjge» nom denna sak ma i behörig ordning bringas till sint.
Grefwe vs ls 6arZie.
Utan att bedöma de Z Srändens förhållande, hwilket icke är mig tillsiändigt, får jag likwäl smara Grefwe vSvenkjslm, att Deras Proiocolls-Utdrag, som innehålla Deras Beslut, ej innefattade orden, sa wldt möjligt är.
När således desie i Expeditionen bliswit införde, är oemotsägeligen en olikhet mellan densamma och Stan» dets meddelade Protocolls Utdrag.
Grefwe vowenbjelm utbad sig allenast fä erindra, att en olikhet ej altid inncbure en förändring.
Grefwe körner, Larl 6abriel.
Jag har redan ytrrat nrin öfwertygelse, att ingen ting hin» drar Ridderskapet och Adeln att ogilla Expedition, men det är derföre icke skäl akt säga, det de Z Stånden ändrar hwad 4 bestulit.
Säkerligen förbliswa de Z Standen tvid sitt yttrande, att Expeditionen i De» ras tanka är rigtig.
Ridderskap^ och Adeln gör i sin sak hwad
Dem behaga, men de Z Ständens Beslut kommer att gä i »verkställighet.
Herr Grefwe,, och La n dt - Mar skalken.
Det lärer ej wara nägsns tanka, att i hufwndsaken eller b,fallet kill Konungens Skak göra nägon ändring.
Detta Beslut har warit samhällig!. Hwad Expedi» tronen beträffar, är endast hos Riddcrskapet och Adeln anmärkning derwid g)vrd.
De Z andre Slänten hafwa gillat den.
Jag sär nu fraga om Riddcrskapet och Adeln gillar Expeduionen, med undantag af or» den: si; wide möjligt är.
Dcn i December. 117 Friherre degerström, facol), anhöll akt Herr Greswen och Landt Marskalken wille göra proposition pä Expeditions Utskottets begäran, att fä del af Protokollet öfwer be ventilationer, som hae öfwer detta ämne förefallit.
Herr klbrsnb>orA, Ossier V^'ilbslm.
Ridderskapet och Adelns fordna Ledamöter af ExpcditionsUltskottet, som här warit närwarande, hafwa hast tillräckligt tillfälle bade att afhöra ventilationcrne och att sörswara sig, för de Dcm gjorda tillmålen; Mcn sörhässandet är ej det samma med de andra Ståndens.
De önska äswcn att sä känna huru De blifwit bedömde af Deras begäran, tror jag icke ka« Dem wägrae.
Herr Grefwe» och Landt» Marskalken trodde att det were
Deras rätt, alt när De äskade erhälla del af Prorocollet.
Grefwe d/lorner, Larl Oabriel. instämde deri, men anhöll art Herr Landt-Marskalkcn derom läcktes göra proposition! — hwareskcr — Herr Greswen och Landt - Marskalken gjorde proposition pä Expeditions-Utskoltets begäran att af berörde Protoccll erhålla del, hwilken Bifölls.
Föredrogs ä nyo Allmänna Beswärs» och Oeeono» mie, Utskottets den 27 Nowember 1809 pä Bordet lagde Veränkande angående Lotö- och Väk-afgifterne. f Here Den i December.
Herr d>lo rännsro! pe. Detta Utskottets Betänkande innehaller egcnreligcn 2me punkter.
Den forsta angar nedsättandet af en Comité, som ffujle rangera Bäkafgistmne m. m.
Enda föijden deraf wore att till denna Comité drugga rractamenten stelle betalas, och jag tror, art, dq wi för det irarwarande äga en ganska kunnig och . ktnin -srvärd Lots^Directeur, more det bäst om Konungen i desta ärender i »ader anlitade honom.
Den o:dra punkten rörer förökning i Lokstrnes Lö« ner.
Jag kror, att, ^om Lotsarne fä gagna de medel de upbära, utan att dela dem med obehörige Personer, skulle de ej behöswa någon förökning i sina löner.
Af desta skäl bestrider j 'g U-tjkotters Förslag i delta afse, ende, och förbehåller n> ig att med fullständigare anmärkningar fa wända mig ull Det.
Herr 8c burger c rånrr, st o lian lsterm.
Jo g had.- amnar göra ätffiklige anmärkningar wid dek, ta B tankande, nrcn jag har ännu saknar alla dertill nödige uplyeningar.
Skulle Ridderffapet och Adeln Eska arr der samma tili Utskottet ärerrerriirrercwcs, anhåller jag atl inoni nägra 1a l:o.gar fä astamna dem.
Herr Greswcn och Landt - Marskalken gjorde proposition vin ärerrcmitz af detta ^ Betänkande jemte sörbehäilen rättighet för Herr Zcdur/crcrgnkL, oil stna Utlofwade ainnärkningar sedermera, dock slkyn» desamr fa asgilwa, — hwilken — Bisötlö.
Före - Den i December.
Föredrogs a nyo Stars-Utskottets den 27 No, wember pä Bordel lagde Protocolis-Ukdrag angående åtskilige LandttNanremästares ansökning, att ä de me, ' del, sam genom Bevillning komma att inga till Riks, gälds-Contoirer, enahanda Remiste Lage malle fast, > staliaS, som för Sracs-Werkets medel bestäs.
Föredrogs a nyo Riddarhus - Utskottets den 25 Nowembcr pa Bordet lagde Project till Jnstrucrion för Riddarhus < Directionen, Riddarhus > Secreterare» och Riddarhus Fiscalen. Wid Z §. af detta Förflag anmärkte Herr uor b lieb, Larl l^reclric:.
Da i denna §. bestämmes akt uti Riddarhus-Directionen 2:ne Ledamöter böra wara af Grcfligr eller Friherrligt Ständ, tror jag att derom ingen ting bör stadgas innan del blir afgjordt huru i detta afseende; med Utstottens sammansättning bör förhällas.
Till undwikande af parcia vaka, wille jag äswen förestå all
Directionen blefwe sammansatt af 7 Ledamöter; den utgift, som härigenom tillffyndadcs Riddarhus-Casan blefwe alt för obetydlig , emot den förmän, som wis wista tillfällen skulle winnås genom ett ökadt antal Ledamöter i Riddarhus »Directionen.
Äfwenlcdes fär jag anmärka att orden Riks»Embeten, som här förekomma icke äro rigtiga.
De tider äro förflutna dä Swerige ägde en Drotz, Marst, Cantzler, Skattmästare och Zlmiral.
Wi äga icke mer nagra Riks-Embeten och esler Wär nu warande Regerings-Form finnas de rvister - F2Q Den I December. wisierligen icke; ty de bada Slats-Ministrarne sägas wäl innehaswa Rikets Högsta wärdighetcr; men anses derföre icke säsom fordom Sw-riges Riks-Embeten ansagos.
Jag anser således Vesta uttryck böra utgå, och i ställer de ordalag införas, hwarmed Rikets nu wa» rande Högsta Embetsman utmärkas.
Wid 7 tz. utbad sig ' Friherre kassnbans, Laborius, fä an, märka, alt de beri förekommande ordalag böra rättas efter hwad i Riddarhus - Ordningen om samma secker kommer alt stadgas.
Wid §:de §. anmärkte Friherre knäbeck, ^Isxanäer, Att af, seende borde göras derpå, att wid wal af Fuilmägtige Riksens Skänoers Revisorer, borde äga samma rätt, son, De äga wid wal för alt uppfylla afgängne Revisorers lediga rum.
Friherre k ossn bäne.
Denna sak hörer egentligen icke till Jnstnickionen för Riddarhus Di, reetton, den beror af en hel annan Författning, som RidderjVapek ost) Adeln kan taga rörande Revisorerne, och jag tror ej alt Riddarhus»Utskottet kan sig der, med befatta.
Herr Kok b lieb, Med »verkelig förundran sinner jag att i detta Förslag Riddarhus-Secreterare» hell och hållit, och Cancellie-Betjernngen till en del he, röswas sin Riksdagsmanna rätt.
Jag will för det när, ivarande icke inga i granskning om billigheten eller vbilligheten häraf; men anser en sadan förestkrift icke knit - Den i December.
121 kunna fattas, utan i stöd as en Grundlag; Åtminstone synes mig alt detta stadgande, som aldrig kan wara pä sitt rum i Justructisu för Riddarhus Direktionen, emedan den samum under Riksdagar uphör, borde införas i Riddarhus- Ordningen.
Herr Grefwe:! och Lan dt - Marsk a ! ke n gjorde derefter proposition, att sedan wid de:ta Förslag arstullige anmärkningar blifwit gjorda, dek samma mätte kt!l Riddarhus Utffottct återremitteras.
BiföliS Grefwe lSanrinFsdausen, frägad?
om icke de §- mor hwilka maa anmärkningar djiswir gjorda kunde anses såsom bifallue.
Ropadeö Nej.
Uxlästes följande:
Utdrag as Protokollet, hällit hos Riksens Höglost.
Ständers Banco-Utsikott den Nowcinder 1809. S. D.
Sedan Bm co-Ut!?ott t, i anledning af den till Det samma remitterade Kongl. Majus Nådiga proposition tili Riksens Stander, angående medel alt werkställa den förestagne Götha Canal anläggningen, deröfwer inhämtat Herrar Bmco Fulimägtiges utlärande, sär Vanco-Utssoltct wö-dsamt lil! Riksens Höglost.
Ständer öfwer-ämna resultatet as Desi öswerlägg ungar öfwer detta pigt.gg ämne.
Banco Ut» 122 Dm i Dcccinbev slottet bör, om Det blott ffnlle gsra^afseende pä nöd» wändigheken ark snarare minska än öka den utelöpande Sedelstocken, cj lämna obemäldt, art deri en berydelig swarighct möter för Utffottck, att tillstyrka ett bifall.
Det är endast dä Riksens Ständer redan bcsiurit, alt detta NikSnyttiga werk skall utföras, och dä i Rikets närwarande belägenhet, andra unvigac, än den Kongl. Majni
Dcsi nädiga proposition sörcstagir, swärlrgcn kunna Ulsinnas, Banco-Urborr?! tror sig kunna förklara det Riksens Ständer, utan någon olägenhet för BancoWecker, som ännu kan förutses, eller i något afseende kan wara swarande emot den nytta, hela Lander as Canal-Weckel bör komma att skörda, kunna befalla Banque», att lämna det äskade biträder.
Banco-Utskottet erkänner, art i den mohn hela Landers iilla än gar, genom en befordrad odling, såsom en följd af Canal Wecker tillwäpa, skall a swen B an, qnen deraf winna större säkerhet för Desi inkomster af Staten; för möjligheten för Private, arr emot Ban« qnen upsylla sine förbindelser, och för utsigten, E se sine förskott till Riks Discont-Weckel, uran afkorrrning och rubbning af enskildes »välfärd gäldade.
Ut, skottet dör aswen anföra, att dä del asra de förskottet till Canal-Werket, succctzivt bör utgå, har redan innan det humiiis Utbetalas, en wida större summa af de nu utelöpande Sedlar, genom Banquens inkomster af Staten och Discont Werket inflmir, sä alt egente, ligen ingen ny ökning af Sedelstocken deraf bkefrve en följd.
Äfwenwäl och dä inom Banco Utskottet, den frägan ej kunnat undgä att rväckas, hmad säkerhet Vanquen för dcsie försträckniugar ägde, har Ulffottet med tillfredsställelse funnit, akt när Banquen för sina försträckningar lill Riks - Disconren , svin gatt till Millioner, ägt hos Private Actie ägare till sin säkerhet - Dm i December. r2z het allenast en tillgäng af 202 020 R:dr., fVnlle den här. för ett Förlott as olett 822 220 R:dr, winna säkerhet i c!k Actie-Capital a-^ E» 'Million lann prioritet i bela Cana! Werke s« Dä Riksens Siänder sä» lcdkS lära finna, att ett bifall list Konungens nädiga proposition, af asta detza omständigheter befordras, an, haster Banco Ut skotte k, i hopp tt stoanr sä wäl med Konungens Nådiga afsigter, som Riksens Ständers, önffniagar, skär ärr sörena, akt såsom rr-iikvr för berviljandek af Vanguens biträde till Canal.-Werkct, sä sörestg följande pmikler: 1:0
Ark innan Bcmguen något utbetalar, heil päräknadc "Summan af Ei> Million i Acticr niättc wa, ra fulltekiiad, den sörsta iusälknrngen dera af ro pro» Cent, werkstäid, sch Bolagets förbindelse vä Ban, gucns deri grundade säkerhet, till Banco-Fullmäglige aflamnad.
Om tckningcn skulle öfwcrstiga dcn påräknade Millionen, bör sadan! ej wara fömekadt, utan att likwäl någor afdrag pä hela Summan 822,000 R:dr., deraf uvkommer, och blifwer dä tiden för Vangucns snccehiva Förffolt förlängd. 2:0 Att Bolaget äfwen förlik mä hafwa asqis, wik sin förbindelse, att Cana!»Werktt blifwer Panquens Hypothck. Zw Att Banco Fullmägkige wä wälja en Dirccteur i Directionen för Canal Werket, hwilken lika' nied de öfrige Directeurerne, af Bolaget lönas; samt wid de ärlige Revisioncrne äfwen en Fullmägkig. 4:0 Att wid Riksdagar, till Riksens Ständers Banco-Utffoit, och desi emellan ät Desi Revisorer, samt bwart är efter flutet af den ärliga Rivisionen, till 124 Den i December tik Banco-Fullmägkige, en Berättelse matte aslämnas öfwer WerketS tillständ, hwaraf de kunna kaga kännedom om Werkets succetziva forkgäng, och bedöma huruwida Banguens säkcrkek forksar. 5:0
Att det Län, som bliswit hegärdt 3 z
Pro, Cent stort A2O,OOO R.dr., ma Utbetalas afB-niqnen, hälften sä snart Actie Summan är fullteknad, och den andra hälften, icke förr än ett är derefter; hware» mot Bolaget afgifwer behöriga Rewerftr.
Räntan box liquideras hwart halft är och räknar- efter Banco Stil. 6:0
Dä Banco-Utskottet hälst önskat, akt B>ui» quen ej skulle nödgas äga någon andel i Canal af» kastningen, har Dek, wid berviljandec af de öfrige ZOo,OLO R:dr., äfwcn trott sig böra fästa det förbehåll, att för dem, pä samma sätt, som för ds i föcegäende punkt nämnde §20,000 R:dr., Z PrsCenkS ränta as Bolaget mätte erläggas.
Desie 500,020 R:dr, komma dock ej art utbetalas förr, än Canal arbetet börjas, och ej fortare, än Bolagets inrättade Discont, inbetalningen fordrar. 7:0
För detze Län-biträdens äterbekommande, har Baneo-Uftkottet trott sig böra förestå följande wilkor:
Detze af Banqnen till Canal-Werket qifne
För, skott, beräknas, såsom förbemäldt är, till z ProCentS Ränta, intill desi Canal arbetet bliswit färdigt, dä Banco-Utskottet anser
Discont - inrättningen böra uphöra.
Derefter äge
Bolaget i fall det ej förut skulle finna sig i tillstånd att dem återbetala, frihet att dem ännu i 6 är behälla, emot erläggande af 4 Pro» CenlS ränta; dock böra ester högst 21 ars förlopp, detze För - Dm i December. 12; Förskott, till hela Summan af 800,200 R:dr., wara til! Banquen ärerbetalde.
Någre Ledamöter, sa wäl tvid mälctS afgöran, de, som ytterligare tvid Expeditionens justering, yltrade sarffilde meningar, bliswa, ester gjordt förbehåll, härhos bifogade.
Det ena och andra, öswerlämnas wördsammeligen till de Nespective Standens uplyste vmprösniug.
Är och dag som förr fkrifwit stär.
Ester Befallning XI. blelsinZius.
Till Protocollet den 25 Nowember 1329.
Om endast ifrän den allmänna nytta, Riket synes böra förwänta af i fräga warande Canal-inrättning, jag ägde att hämta skäl, till beswarande af Konungens nädiga proposition, skulle jag icke tweta, alt under Åberopande af hwad för samma inrättning är anfördt, hnfwudsakeligen instämma idet tillstyrkande, flere af Finance Fördelningens Herrar Ledamöter i detta afseende föreslagit; men dä, med fästad upmärksamhet pä Banco Förwaltningens sörsta och förnämsta föremal, Realisationens oafbrutna bibehållande, i öfwerwägande kommer, att Banquen långt före delta, för Rikets oumgängcliga behof, utsträckt