Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Förslaget ar i detta afseende: alt en af medborgare årligen verkställd Taxering skall ske å hvarje medborgares totala eller brutto-inkomst för året; och af det sålunda taxerade Inkomst-Capitalet för hela Riket skall årets statsbehof såsom procent utgå.
Sedan de offentliga anslagen blifvit, på sätt hittills skett, bestämde, skall en permanent Auctoritet, vare sig StatsContor eller något Rikets Ständers Verk, åligga att, efter det TaxeringsConrmitteernas arbeten ifrån Länen blifvit insände och InkomstCapitalet öfver hela Riket blifvit för året kändt, derefter uträkna och genom utfärdande kungörelse tillkännagifva, hvad procent af delta Capital Statsbehofvet för året utgör.
Denna procent, hvilken man, till exempel, kunde kalla den årliga Skatteprocenten eller Skatten, är följaktligen just densamma procent, hvarje medborgare skall erlägga af den inkomst, hvartill han för året blifvit taxerad.
N:o i4 utvisar resultatet.
Det faller genast i ögat, att ju större Taxerings-Capitalet för Riket blir, desto mindre procent deraf kommer Skatten att utgöra.
Den ti December f. m. 67
Man bésinnc äfven, huru litet angelägen hvar och en hör vara att blifva ansedd äga mindre inkomst, än han verkligen äger, enär den årliga Skatten, af ett såmedelst öfver hela Riket för lågt uppsatt TaxeringsCapital, i samma mån utgår efter en högre procent.
Härtill kommer nu, att den skattskyldige har, i och genom den årliga Skatte-procenten, i ett för allt liqviderat Statens anspråk.
Alla de serskilda utlagor och afgifter, som nu utgå och under skiljaktiga namn drabba alla yrken, näringar och classer, försvinna.
Jordägaren, såöra ofvan sagdtär, slipper allt annat, hvaraf han hittills varit betungad; Borgaren äfvenledes hvad hittills direct eller indirect, personligen eller i och för yrket, varit honom ålagdt.
Köpmannen och skeppsredaren vidkännes inga indirecta utlagor af tull eller annat.
Alla Stånd dela vinsten af Bränvins - afgifternes, ChartaeSigillatas - afgiftens med flere dylikas upphörande.
"Vissa åter äro fritagne från de dem särskildt träffande bidrag, tillexempel: Ecclesiastique, Civile och Militaire Tjenstemän från Wadstena Krigsmanshusafgifter: och ändteligen lösgifvas Nationens alla classer från den särskilda beskattningen till en enda ibland dem, Presterskapet.
— Slutligen återstår att nämna, det Brutto-inkomsten är tagen till grund för detta System, af följande obestridliga skäl. 68 Den 12 December f. m.
Den är lättare beräknad.
Den ene medborgaren saknar aldrig kunskap, bura stor total inkomst eller synbar rörelse den andra i samina Class bar.
Alla känna Tjenstemannens; Bonde, Handtverkare, Handlande, Skeppsredare känna ofelbart hvarandras.
Rikets Ständer och Styrelsen skola i deras Statsberäkningar komma närmare till det verkliga förbållandet, genom calculation af det synbara i allmänna rörelsen oell circulation, än det låter täuka sig att genom en samvetsberäkning å Innevåuarnes netto behållna årliga inkomst lyckas komma.
Det förra sättet är allom åskådligt och äger dessutom den största moraliska controll i den municipala Taxeringen.
Den sednare eller JVetto-inkomsten låter till en oändlig grad fördölja sig och är underkastad lika många omöjligheter i controllen, som det finnes behof, vanor, anspråk, interessen och tänkesätt hos individerne.
Exempel lära vara obehöfliga för hvarje erfaren medborgare, Att beräkningen af oafkortad inkomst är, till följd .af dessa orsaker, tjenligare för ändamålet att bunna jemnare och comparatift rättvisare
,på individerne distribuera Skatten, och att densamma lemnar mindra tillfällen att på samhällets bekostnad undandrago sig någon del af Statsbidragen; sådant lärer icke behöfva vidare utläggas. *) Utdrag af M. Ilires 'Betänkande &c. 3>e n t2 I>ecem-ber f. m. 69 o: o Att afla Lagar och Författningar3 hvilkas
Åsidosättande bereder enskild fördel pä Samhällets bekostnad; alla, som inskränka industriens utveckling och menniskokraftens fria användande till eget underhåll; alla, hvilka isolera vissa casters interesr sen frän Nationens gemensamma; alla, som för vissa näringar innebära förmynderskap; alla, som inskränka allmännelig rättighet att sälja hvad man äger, der det gäller mest, och köpa hvad man behöfver, der det gäller minst, böra afskaffas. /po Myntbenämningens förändring till vanlig vigt i metall. 5:q
Nationens allmänna bildning i Skolorna till förmågan att verksamt deltaga i Landets försvar, anfalls- och försvarsvapnens ändamålsenliga användande, så väl enskildt som i förening med andra, samlade i trupp, med dertill hörande rörelser, Krigslagar och Reglementen. 6:0 Alt Statsanslagen göras tillräckliga. y:o Att öfverskott och besparingar, jemte ett årligt anslag, bestämmas till bildande af en National-tillgång vid påkommande behof, såsom missväxt, pest eller krig. 8:0
Att tillräckligt antal goda vapen för hela Nationens vapenföra män, med öfrig behöflig Attirail, Utredning och Ammunition, tillhandahålles för möjligen påkommande behof. 7° Den 12 December f. ni. g:o Att nödige medel lemnäs Styrelsen, till att understödja idogheten och framkalla konstfärdigheter till varu-alstring. 10:0
Att alla genom förändringen onyttiga, så Civila som Militaira, tjenstebefattningar indragas, i den mån de blifvit öfverflödige och innehafvarne afgå.
Uti en fråga som denna, der en på seklers vanor grundad Statsorganism skall rubbas, fordras lugn, moderation ocb rättrådighet vid bestämmandet af ersättningar, ordningen för ändringars vidtagande, författningars uppliäfvande, Styrelseverks och Embetens indragning, samt Försvarsverkets reglering; ty hvarje för hastigt eller för sent dervid vidtagen åtgärd medför förluster för enskilda och verkar menligt på saken» Till alt göra åskådligt beskaffenheten af den mer och mindre oprivilegierade jordens grundskatter, äfvensom Boställens, äro Tabellerne N:o 1, 2 och 3 upprättade, och Tabellen N:o 4 innehåller ett sammandrag af de 3:ne förenämnde, som visar beloppet af de såsom grundskatter utgående Statsbidragen.
Tabellen N:o 5 upptager Statsbidragen af alla slag, utom dem till Städerna.
Då för 'att tillvägabringa den i 1 :sta punkten nämnde förvandling af all jord *) Tabellerne äro med LandsKamereraren E. O. Wendell» biträde upprättade.
Den 12 December f. m. till samma natur, utan rubbning i äganderätten för nuvarande innehafvare af privilegierad jord, fordras, att desse erhålla full ersättning för det högre värde deras jord nu har emot det, den får efter förändringen; och då den nu mer och mindre oprivilegierade jorden, för att erhålla
Sä ter ifrihet, bör betala hvad denna jord genom förändringen vinner i värde, så har, genom Tabellen N:o 6, en calcul blifvit uppgjord öfver den ersättning i Penningar, eller motsvarande Spannmål, som den egentligen skattskyldige jorden, för befrielse från ständige räntor och knecktehåll, bör erlägga; Tabellen N:o 7 i samma afseende för Frälse-jorden.
Då ständige räntor af jorden icke kunna upphöra, med mindre PrästeStåndets aflöning upphör att utgöras genom Tionde, äfvensom alla andra på ständige räntor grundade löner, hafva Tabellerne N:o 8 och q blifvit uppgjorde, den förre för att visa Pakets spannemåls-afkastning med deraf utgående Präste-tionde, den senare uppgift på Clereciets och Läroverkens personal och nu varande Löfte-inkomster, med förslag till ändring deraf "5).
Kneckte- och Båtsmanshållet kan icke upphöra, utan upphäfvande af Indelnings *} Af Prästerskapets Boställen skulle, emot den föreslagna Staten Tab. N:o g, endast f mantal för hvarje Gäll bibehållas och det öfriga indragas,' samt enligt Tab. JV;o 14 användas,. 72 Den 32 December f. m.
Verket.
Tabellerne N:ris 10, u och 12 hafva derföre blifvit uppgjorda, den första, upptagande Armeens närvarande personal och aflöning, den andra, förslag till Organisation af en National-Armee, hvars personal utgör 308,079 man, den tredje, förslag till Armeens aflöning och passevolance.
Tabellen N:o i3 innehåller uppgift på Civile Embetsmännens personal och aflöning, dervid, i brist på nödige handlingar, Städernas tjenstemän, hvilka böra på Rikets Stat öfverflyttns, icke finnas upptagne.
Tolagen med flere Statsbidrag, afträdde till Städerne, ökar närvarande Statsbidragssumma vida utöfver hvad till Städernes Embetsmäns löner erfordras; beloppet är för mig okändt.
Tabellen N:o 14, såsom Slut-Calcul, upptager nuvarande och föreslagne Stats-utgifter, utom de på Tabellen N:o 5 uppförde Statsbidrag till diverse Verk , 977,o55 R:dr 30 sk. 5 r:st., hvilka ej äro i slut-calculen, Tabellen N:o 14, upptagne, emedan en del deraf försvinner, såsom redan beräknad i liufvudtitlar, andra bora på hufvudtitel uppföras, andra åter med tillvarelsen af Verket upphöra, utan att åter ingå i Stats-regleringen, såsom, till exempel, Passevolance-medlen 264,210 R:dr 2 sk. 4 r:st. äro inbegripne i förslaget till 3:dje Hufvud-Titeln.
De förändringar i Grundlagarne, hvilka, om förslaget antages, blifva nödvändiga, är öfverflödigt att uppräkna.
Den 12 December f. m. 73 Tidpunkten för verkställighet af 2tdra punkten i förslaget, nemligen: att alla Statsbidrag skola utgöras i mån af inkomst, kan inträffa så snart Grundlags-förändringarne laglikmätigt föregått, derigenom att RiksgäldsContoret auctoriseras utgifva till Styrelsens disposition coupons för de 20,827,000 R:dr, sorn utgör löseskillingen till Säteri för den nu mer och mindre oprivilegierade jorden, hvilka i samma mån försvinna, som betalningarne inflyta.
Af dessa coupons skola i första rummet nuvarande, till ersättning berättigade Säteri-ägare erhålla hvad dem tillkommer, och derefter FörsvarsYerket.
Men i och för den under tiden utgående årliga Bevillningen kan och bör principen nu genast tillämpas.
— Calculen på Tabellen N:o i4, utsträckt till den blifvande bevillnings-suminans belopp, kommer alt visa huru högst obetydlig procent erfordras Bevillnings-Utskottets arbeten blifva derigenom så förenklade, att, utan afvaktan af Bevillnings-Summans fastställande, grunderna för Bevillningens utgörande kunna Rikets Ständer föreläggas, helst den beliöfliga procenten i allt fall årligen af Fullrnägtige i Rikets Ständers Verk bör bestämmas, sedan årets totala Inkomst-summa genom Taxering är känd. *)
Att den på Tabellen N;o t4 supponerade inkomst af 3oo R:dr pro persona ej är för hög, kan inhemlas af bilagde handling, se pag. 79. 74 Den 12 December f. m.
För verkställigheten af3:dje punkten fordras uppgörandet af en ordentlig classification af alla ekonomiska och kameralistiska författningar med en serie, efter hvilken de skola upphäfvas, på det icke onödigtvis för enskilda må beredas förluster.
Myntbenämningens förändring till vanlig vigt i metall, enligt 4;de punkten, ti 11 vägabringes derigenom, att i stället för nu gällande Mynt, eller så kallade Riksdalerssorter, skulle på Myntet präglas metaller, först af samma skrot och korn, men, enligt regeln, utan Myntbenämning; hvaremot i prägeln utsattes metallens vigt och finhet, samt huru mycket af vigten för präglingskostnaden är afdraget.
Derefter borde större och mindre formater, efter inlemnarens egen önskan och till hvad finhet eller utblandning med annan metall sorn hälst, få präglas; men alltid under enahanda vilkor för prägelns beskaffenhet.
Banken auctoriseras att utgifva Sedlar på sålunda präglade och där insatte metaller, innehållande anvisning att i Banken vid uppvisandet erhålla den insatte metallen, till uppgifven finhet och vigt, med i prägeln bestämdt afdrag i vigten för präglingskostnaden.
Derigenom skulle det gamla myntet småningom försvinna ur rörelsen, och jemväl begreppet derom hos Allmänheten från fullkomligt obegrepp öfvergå lill Den 12 December f. tu.
7* vanlig jemförelse med andra varuvärden, och dess högre eller lägre relativa värde ldefve då af intet inflytande på allmänna välståndet.
Att i början en Tariff skulle årligen uppgöras, efter hvilken man i präglade metaller, eller invisningar på sådane, i Banken kunde afbörda sig Statsbidragen, är tydligt; men snart kunde statsbidragen bestämmas i sålunda präglade metaller, och. dermed de gamla Myntbenämningarne alldeles försvinna, utom i hvad minnet derom vore oskiljaktigt från historien.
Verkställigheten af den i 5:le punkten uppgifna Nationens allmänna bildning vid Skolorna, till förmågan af verksamt deltagande i fosterlandets försvar, fordrar endast anställandet af en skicklig Underofficer vid hvarje sockenskola och Officerare vid Högskola eller Universitet.
Det begär till styrk» och skicklighet, som är oskiljaktigt från msnniskans tankeförmåga, alstrar hos hvarje ungt sinne anlag alt emottaga undervisning i allt, hvarigenom bans individuella, synnerligen physiska, förmåga utbildas, emedan hvarje särskild undervisning lemnar underrättelse om en till dess okänd förmåga och väcker begär att blifva bekant med flere.
Vissa timmar örn. dagen böra derföre vid hvarje skola eller undervisnings-anstalt användas till öfningar i Gymnastik, vapens ändamålsenliga handtering och användande, march, springning, 76 Den 12 December f. m. hoppning, skjutning, simning, Krigslagars och Reglementens läsning, i hvad de röra Soldatens skyldigheter:
Vid Högskolor och Universitet jemväl i Mathematikens, Astronomiens, Meclianikensoch Chemiens tillämpning och användande för Krigskonsten, Befästningskonsten, Fältmätning, Chartritning, Krigslagar och Reglementen fullständigt, med ett ord, sä, att till Magister-examen skulle fordras , utom redan derföre fastställde kunskaper, alla de, som åligga Ingenieur-Officerare.
Anstalten medför obetydlig kostnad.
Arfvoden af några tunnor säd åt de vid Sockenskolorne anställde UnderOflicere, och af /(.oo tunnor säd åt i Lärare vid hvarje Universitet, samt i5o tunnor åt en vid hvarje Gymnasium vore tillräcklig, men följden, att hvarje Svensk man vid 20 års ålder vore fullt bildad soldat, och hvarje vid Universitet lagerkrönt, Ingenieur.
Att derefter utan våda, så väl indelta som värfvade Arméen Kan upplösas, och Statens stridskrafter helt oah hållet utgöras genom Conscription, lärer icke kunna bestridas, äfvensom att Sverige derigenom blefve i tillfälle, att med den förenade kraften af hela sin manbara befolkning kunna hämma hvarje anfall eller förolämpning.
Nödige
Garnisons-trupper kunde utan svårighet bildas af Ynglingar inom en viss ålder, hvilkas tjenstgöring dervid icke behöfver blifva långvarig, högst 3 månader.
Några dagars årliga möten, icke alt användas till Recrtrt - Den ta December f. m. 77 exercis (ty sådane finnas icke), men för att öfva redan iuhemtad kunskap, få aldrig försummas.
Då till organisation af de föreslagne 3 activa ArmeeCorpserne och a Reserver med Sjömännen, tillsammans 308,07c) man, ej erfordras mer af Sveriges manbara befolkning, än dem emellan fyllda 18 och fyllda 35 år, dervid 5g,o35 äro undantagne, dels för Civila Embeten och tjenster och dels för lyten eller oförmåga, föreslås, alt till en ytterligare reser ve, likväl utan allt Befäl i fredstid, men till hvars behof materiel i Kronans förråd bör finnas, 100,000 man i Eullorne upptages af Sveriges manbara .befolkning emellan fyllda 35 och 45 år, dervid 55,670 personer finnas utöfver behofvet.
På verkställigheten af 6 punkten beror bibehållandet af enighet emellan Regenten och folket, oundgänglig för Styrelseformens varaktighet och villkoren för Nationens trefnad, i det
Styrelsen dessförutan saknar förmåga att i alla afseenden bevaka dess rätt och fördel.
Bestämmelsen i 7:de punkten är lika naturligen nödvändig för Samhället, som särskildt för hvarje individ, den der vill vara oberoende af tillfälliga händelser och olyckor, och så mycket angelägnare inom ett fritt samhälle.
Verkställigheten af 8:de punkten står i förening med principen för den 5:te,och der - 7S Den 12 December f. m. igenom att all jord bringas till samma natur, kunna tillräcklige medel erhållas för verkställigheten, utan behof af särskilda eller nya Statsbidrag, enligt Tabellen N:o 14. c>:de punkten åsyftar att bereda medel till fortkomst i all slags konst och slöjd, till Nationens städse stigande välstånd och trefnad.
Den besparing i årliga Statsutgifterna, sorn ensamt genom indragning af öfverflödige EmbetsVerk och Uppbördsbetjente härigenom kan beredas, ar betydlig, men högst obetydlig i jemförelse till den indirecta vinst, folket kommer att njuta genom allmännelig frihet i handel och näring, Statsbidragens utgörande i mån af inkomst, Rustoch Rotehållnings-besvärets upphörande m. m. — Beliofvet af ett faststäldt system för Rikets Statshushållning är redan vid sista Riksdag af Riksens Ständer erkändt: frågan väcktes af mig, jag har derföre ansett mig böra använda den tid, som af Embetsgöromål icke varit upptagen, att samla materialier för frågans fullständiga behandling af Rikets Ständer, och anhåller, vid öfverlemnande af arbetet, att Ridderskapet och Adeln ville remittera det till vederbörande Rikets Ständers Utskotts handläggning.
Den 12 December f. m. 79 Hvarjemte Friherre Cederström till protocollet aflemnade 14 Tabeller öfver Sveriges Statistik, tillika med följande uppgift:
Summan af år 1827 influten inkommande Tull utgjorde .... 2,o44*3o2: 17. inkommande Lastpenningar 3o,ooo: i3. d:o ConvoyAfgift 174>747: 34* d:o Tolag 110,855: 36.
Utgående Tull ^i5,g5o: 12. d:o Lastpenningar 3t,3p5: 4°- d:o ConvoyAfgift. . 107,160: 32. d:o Tolag 74*881 : 34* Last- och Bropenningar till Staden 3,464.’ 44* Den störste Importeuren har år 1827 erlagt i Tull 5i,353: 16. och i ConvoyAfgift .... 3,gg4: 4* efter ett Tullvärde af 680,928: 42t> med inberäkning af på Nederlag och CreditUpplag lagde Varors värden.
Den störste Exporteuren har samma år betalt i tull 4°>274: 35. och i ConvoyAfgift . . . 6,372: 9. efter ett Tullvärde af 1,060,124: 37. Stockholm af Kongl. GeneralTullStyrelsens RevisionsContor den 17 No v. 1828. G. Trotzig.
Cederström tilläde derefter tnunteligen:
I afseende på N:o 8, så är spannmåls - D e u 12 December f. m. beloppet hemtadt från Landsliöfdingarnes Feinårs-Berättelser.
Hvar och en vet, att uppgifterne, som från Allmänheten inkommit och grundlagt denna beräkning, ej innehålla mera än omkring hälften af det riktiga beloppet; men de hafva dock måst följas.
Herr Edelsvärds Fredrik Wilhelm, anförde skriftligen; Då så väl i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, sorn ock af några här väckta Motioner, Ständernas uppmärksamhet och afgörande åtgärder till en betydlig mån komma att egnas äfven åt Rikets Militair-försvar; så har jag trott mig böra framlägga de åsigter jag hyser, såsom beredande Armeens styrka och således äfven Fäderneslandets ökade försvar.
Om jag ej bedrager mig, är ändamålet med de i Armeen qvarstående Officerare, att Staten skulle äga ett reserve-befäl att påräkna vid alla sådane tillfällen, då det på stat varande är otillräckligt, såsom vid BeväringsClassers utcommenderande, m. m.
Jag äger den öfvertygelsen, att hvarje Officer, som vid sitt afskedstagande anhåller om tillstånd att i Armeen qvarstå, gör Den 12 December f. ra. 8r gör det med den allvarligaste föresats, att vara sitt Fädernesland nyttig, om behofvet skulle påkalla hans biträde.
Jag är äfven öfvertygad, att RegementsCheferne icke lemna sin underdåniga tillstyrkan härtill för andra afskedstagande Officerare, än sådane, som verkligen äro tjenstbara.
Men det är naturligt, att då man skiljer sig från en sysselsättning, icke allenast till verkningskrets, utan äfven till tankan, och egnar sig, kanske uteslutande, till en annan, såsom Landtbruk m. m., man då lätteligen icke allenast glömmer skyldigheterne vid den förra, utan äfven förlorar bågen för densamma.
Dessutom åstadkommer tiden förändringar i allt, och särdeles i Krigsvetenskaperne, samt i det med hvarje dag åldrande menniskolynnet.
Hvad jag vet och källner såsom Officer nu, kan kanske om io år ej användas; om jag nu har lust oeh böjelse för yrket, så har jag det kanske icke mera om io år.
Men antagom, att fäderneslandet efter denna tidrymd fordrade dessa Officerares biträde, månne de då kunna gagna så, som de borde, så, som man har skäl att fordra af dem, som hvarje ögonblick skola vara färdige att åter inträda i tjenstgöring, för att draga svärdet mot Rikets fiender?
Nej! jag tror det ej! men felet kan icke med skäl tilläggas dessa Officerare; ty Staten har icke beredt dem något tillfälle till erhållande af någon fort4 H. 6 8a Den 12 December f. m. satt, vare sig intellectuel eller mechanisk bildning i deras yrke.
Det är med anledning häraf jag vördsammast vågar föreslå, att alla i Armeen qvarstående Officerare af Majors-, Capitainesocli Subaltern-graderne skulle, så vida de icke äro commenderade till annan tjenstgöring, eller eljest kunna förete laga förfall, ovillkorligen göra befälsmöten vid de inom Provinsen förlagde eller indelte Regementen och Corpser, samt lindet'
Beväringsmöten i första rummet placeras till tjenstgöring, och resten af det nödiga Befälet från Regementerne ersättas.
På så sätt kunde Armeens Officerare komma att motsvara sin bestämmelse, särdeles då man nu mera vid Regementerne i allmänhet icke allenast fäster sig vid det mechaniska af Reglementet, utan, såsom vid Kongl.
Jemtlands FältJägareRegemente tillgår; äfven sysselsattes med läsning och undervisning i Fortification, Fältmätnings-Theori m. m., samt öfvas i Recognoscering, Chartritning, Fäktning, och så vidare.
På detta sätt blifva Officerarne äfven i tillfälle att pröfva, om de äga fortfarande håg och böjelse för tjernsten.
Äga de det ej, så lemna de den naturligtvis, och ligga icke Staten till last i så måtto, att den beräknat en kraft, som den icke äger.
De för närvarande i Armeen utan militärisk sysselsättning qvarstående Officera - Den 12 December f. m. 83 re, af Majors-, Capitaines- och Subalterngraderne, utgöra ett ungefärligt antal af 220, hvilket som ett medium för ett framdeles förhållande bör kunna antagas.
Såsom varande utan löner eller underhåll, så kunna de icke gerna commenderas till de föreslagna mötens bevistande.
Jag får således föreslå, att de, utan beräkning af ersättning för resorne till och ifrån mötena, hvilken kostnad i de flesta fall icke bör kunna blifva dem särdeles känbar, måtte få sig beviljad aflöning i enlighet med Rese-Reglementet under påstående möte, efter innehafvande grad; hvaremot de också skulle vara förpligtade, alt sig till denna tjenstgöring inställa.
Aflöningssumman för 18 Majorer, 70 Capitainer och 1^0
Subalterner för 21 dygns möten utgör, en summa af 7,497 R^dr Brco, hvilka medel jag ödmjukast får föreslå måtte af Slats-Cassan utgå och tilläggas 3:dje Hufvudtiteln.
Summan är visserligen icke obetydlig; men Staten äger då att alltid påräkna ett skickligt och öfvadt Befäl till 70 Compagnier, eller nära 18 Batailloner.
Det för närvarande vid Regementerne befintlige 3:dje Bataillons-Befäl är knappast tillräckligt för en enda Class af Beväringen.
Konungens Nådiga Proposition till Rikets Ständer gifver anledning till den förmodan, att Förråden för minst arne Bevä - 84 Den 12 December f. m. rings Classers utredning och beväring komma att fyllas och completteras.
Då detta icke kan hafva för afsigt annat, än att äfven 2.’ne Classer på en gång skola kunna utcommenderas i fält; så anser jag det af mig nu föreslagne medel, att äfven få dugligt Befäl, såsom det för Staten minst kostsamma.
Då ännu minnet bör lefva af den rysliga belägenhet, hvaruti 1808 och 1809 årens Landtvärn sig befann, till en betydlig mån föranledd af dess till en del sammanrafsade Befäls okunnighet och oförmåga att sköta, handhafva och vårda sin trupp; så vågar jag hysa den glada förhoppning, att hvarje redlig Medborgare icke skall finna denna summa för stor, då den danar icke allenast ett så betydligt antal skicklige försvarare för Fäderneslandet, utan äfven kloka vårdare af deras Söner, hvilka äfven hvarje ögonblick böra vara beredde att gripa till geväret.
Dessa åsigter har jag tagit mig friheten meddela i det hopp, att någon med mera skicklighet och erfarenhet, än den jag innehar, benäget måtte utarbeta och i dess helhet framlägga planen för beredandet af de i Armeen qvarstående Officerares användande till Statens gagn och nytta.
Vördsamt får jag anhålla om denna Motions remitterande till Stats-Utskottet, Den 12 December f. m. 85 som, före aflemnandet af dess Betänkande, torde finna lämpligt infordra Konungens GeneralAdjutants för Armeen utlåtande i ämnet.
Ladcs på bordet.
Herr von Greiff, Johan Ludvig, hade inlemnat ett så lydande Memorial: