Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är naturligt, att allmänna tänkesättet Jeder Statsförvaltningens gång, och att de Ledamöter, som äro från Landsorterne, kunna bestämma sitt Electors-val på personer, som do veta eller förnimma höra till en viss opinion, hvarefter det tillhörer desse, att underrätta sig om vederbörandes individuella duglighet till det ena eller andra Utskottet.
Jag tillstyrker således, att den modification Herr Riben föreslagit, mätte antagas.
Herr von JJahenhauJen, Michael; Det är under tvänne synpunkter sorn närvarande Bänkmans-inrättning hufvudsakligen är ofördelaktig: 1) Derigenom, att den betager de flesto Ridderskapets och Adelns Ledamöter allt direct inflytande på valet till Eleqtorer. 2) Derigenom att den ökar lättheten för dem sorn skulle önska influera på valet, emedan ett vida mindre antal valmän åro att vidtala, mot då hvarje Ledamot får afgifva sin röst, sam oån - 728 Den 30 Maji f. rn, > deligt ökar besväret att insinuera saken.
Dessutom hyser jag deli ^öfvertygelse, att i frågan omval af denna vigt, ett ojemförligt större antal ledes af egen öfvertygelse, ån af andras impulsioner, och att äfven detta sednare ringa antal, om det skulle finnas, måste respectera den allmänna opinionen, då såsom nu år föreslagit, det kan vara något så når synligt, huru valet förråttas.
Äfven från en annan sida betraktade, åro Bånkmånnen ofördelaktige, nemligen genom det allmänt erkända ringa förtroende det i så många fall betyder att blifva Bänkmån.
Felaktigheten af Bånkmåns-inråttningen år under tvänne sistförflutne Riksdagar af Ståndet offentligen erkänd, och upphåfvandet har endast blifvit fördröjdt genom saknaden af något annat valsätt, som båttre och i synnerhet lika lått som Bånkmåns-valet af Ståndet kunde förrättas.
Det af Utskottet nu föreslagne, synes uppfylla båda vilkoren.
Hår hafva vål blifvit gjorde flere anmårkningarj, hvilka visserligen icke varit obefogade', men som ej synes mig vara af den natur, att de böra leda till förkastande af Utskottets förslag, eller tiil antagande af den förändring deruti Herr Riben uppgifvit.
Hvad beträffar det sått han föreslagit, att inom hvaje afdelning välja en Elector, torde man påminna sig, att man i allmänhet icke skulle ansett Bånkmånnen tjenlige som Electorer.
Dervid fordras många egenskaper att uppfylla.
Dertill behöfves en allmän kännedom, ej blott i Stockholm utan äfven i Landsorterne.
Då nu hvarje afdelning tillerkånnes rättigheten att vål - Den 5o Maji /. m, 729 » ja sin Elector, och den åger att göra det så utom som inom afdelningen, så kan lika litet öfvervägande inflytande äga rum för Stockholm som för Lindsorterne, ty tid åger man tillräckligt att betänka sig på valet.
Äfven anhåller jag få besvara några andra anmärkningar, som jag hört framställas.
Man har sagt mig, att en högst ringa röstpluralitet skulle komma att afgöra valet.
En sådan händelse inträffar vanligen vid Bånkmåns valet, af det skål, att allt vidtalande vid ett sådant tillfälle år brydsamt då ingen vill synas värfva för sig sjelf eller andra, och hvarigenom händer att vid nästan hvar tredje afdelning lottning uppkommer.
Detta skulle ej blifva förhållandet inom Electors-afdelningarne, då "man ägde frihet att välja inom hela Ståndet; och man kan vara öfvertygad att öfverenskommelser då skola ske.
Man har anfördt att det vore ett nytt och helt olika besvär sorn ålades den första och den sista afdelningen.
Jag medgifver att detta år sannt, men jag tror ej att man kan betrakta som en tunga för en Riksdagsman, att utöfva en dyrbar rättighet, isynnerhet då längre tid till förberedelse lemnäs honom före valet, och om ån afdelningarne vid Riksdagens början ej åro bestämde, kan man dock ungefärligen veta, om man hörer till a4:de eller 25:te afdelningen.
Jag har äfven hört en anmärkning som ännu ej hår blifvit anförd, nemligen, om under Riksdagens lopp, för frenne på hvarandra följande afdelningar, nytt val behöfde anställas, och desse voro så försvagade att förstärkning behöfdes i alla tre, så kunde snligt förslaget hända, attén person finge välja 739 Pe/i 5o Maji J. m. * i tvänne afdelningar, Denne händelse bör vara sällsynt, men jag hemställer huruvida detta medförer någon olägenhet eller våda, då derigenom blott händer, att samma person får del. taga i valet af tvänne Electorer, i stället för en, äfven om detta skulle inträffa med alla afdelningarne.
Dessutom är naturligt, att på samma sätt som förhållandet varit med Bånkmån vid deras afresa från Riksdagen då nytt val inom afdelningen måste ske, kan äfven en och samma Electors afdelning under
Riksdagens lopp komma flere gånger att förnya sitt val; då, om man antoge, att valet på sått Herr Riben föreslagit, skulle ske inom afdelningen, mycken svårighet kunde uppstå att finna en tjenlig Elector, Jag tror mig nu hafva citerat de anmärkningar, som blifvit gjorde, och underställer Ridderska* pets och Adelns ljusa bedömmande, om de af mig blifvit nöjaktigt besvarade.
Herr Munck af Rofénjkjåld, Eberhard:
Sedan jag vid 1815 års Riksdag gjorde motion om afskaffände af Bänkmännen, och Ridderskapet och Adeln då fattade sitt beslut i enlighet med min motion, samt jag sedermera vid sista Riksdag förnyade densamma, har, som man sagt mig, Friherre Boije vid denna Riksdag framkommit med samma fråga.
T vänne föregående Riksdagars bifall af Ridderskapet och Adeln torde göra öfverflödigt, att ådagalägga nyttan af Bänkmans-inrättningens afskaffande; men då RiddarhusUtskottet nu inkommit med ett nytt förslag till sättet att välja Electorer, anhåller jag att få framställa mina anmärkningar.
Det tye - Den 5o Maji /. m. 73* kes vara gifvet, att pluraliteten af Ridderskapet och' Adelil bör få sin önskan uttryckt genom vajet.
Detta kan ej säkert ske genom omvägen med Bänkman.
Om Ledamöterne i Utskotten ic]?je tillsättas genom den rådande opinionen, „ blifva Utskottens betänkanden i strid med pluralitetens tänkesätt inom Stånden, och sålunda återremitterade, förkastade, eller styckevis antagne.
Detta förorsakar mera besvär och tidsutdrägt, än valet till Electorer utaf hela Ståndet, utan Bänkmän, just derföre, att man icke alltid erhåller Electorer i enlighet med den rådande opinionen.
På vissa bänkar äro få personer, på andra mångå, och då komma somlige att hafva mer inflytarde då Bänkmäns, och således på Electorers väljande, än amira.
Hurudan svårigheten för valet utan Bänkmän må vara, måste man undvika den ridiculen, att man kanske nödgas välja på en person, som man har allsintet förtroende till.
Om på en bänk t. ex. blott 2 å 3 personer finnas, och de tänka olika, så måste man exponera sig för att antingen välja på sig sjelf, eller på en person, sorn är af olika tanka med en sjelf.
Detta måste nödvändigt förekommas.
Enligt Utskottets förslag kan det hända, och måste det hända, att färre personer hafva mera inflytande på valet, än flere, då bänkarne innehålla ett så olika antal närvarande Ledamöter.
Likväl tyckes det vara billigt, att alla få njuta lika rätt till inflytande på valet.
Det år af dessa skäl, hvartill mångå flere kunna läggas, som jag för min del återgår till min första proposition, att Ridderskapet och Afleln måtte välja Electorer, utan att delta sker 73* Den 3o Maji /.
tn. inom afdelningar.
Likväl föreslår jag, att Ridderskapet’ och Adeln för mera vighets skull, under sjelfva valet delar sig uti tre eller fem delar, då valet kunde gå för sig ungefärligen som då vi hade tre classer.
Jag har sjelf 1800 bivistat
Riksdagen i Norrköping, och deltagit i valet af Electorer, som skedde utan Ränkmän, och dervid var ingen svårighet; men valet skedde genom frenne classer och på särskilta rum.
Jag får således föreslå: 1) att Bänkman måtte afskaffas; 2) att valet till Electorer måtte ske genom 3 afdelningar af Ridderskapet och Adeln.
Det ar endast i anledning af Herr von Hartm ans dorffs yttrande, sorn jag anhåller att få nämna några ord.
Afven om jag ansåg likgiltigt, om, vid Bänkmäns afskaffande, de sjö
Electorerne valdes hvar och en inom sin afdelning, eller af hela massan, kan jag dock i intet fall inse någon olägenhet vid antagandet af Riddarhus-Utskottets förslag.
Detta innehåller visserligen ett tillstånd att välja i massan, men innehåller icke förbud att välja inom afdelningen.
Således ligger häruti ju icke hinder och man har fritt att välja antingen sin närmaste man eller en som sitter på första eller sista afdelningen.
En enda sak vill jag tillägga rörande förslaget.
Jag vill minnas, att i det förra Memorialet fanns intagit, att då 7 Electa* rer hade afgått, nytt val skulle anställas.
Detta saknar jag i förevarande Memorial, och hemställer om det icke bör införas.
Någre värde Den 3#
Mnji f, m: 755 Talare hafva yttrat, att tillräcklig riktning är gifven åt Electors-valen genom den opinion, som vid början af en Riksdag är rådande, och att det skulle medföra mera tidsutdrägt, om personer valdes till Utskotts Ledamöter, hvilka ej delade den rådande opinionen.
Jag får anmärka, att det just är till förekommande af den tillfälliga opinionens för stora öfvervigt, som valen efter min mening böra inrättas så, att den icke ensam kan verka med uteslutande af den motsatta.
Om icke ensidigheten behöfde motvägas, så behöfdes inga former, utan man kunde åt den rådande opinionen för dagen öfverlemna hvad inflytande som helst.
Men som man icke kan antaga, att den rådande meningen alltid är den bästa, och den som bör gillas, så måste utrymme lemnäs äfven för motsatta åsigter att göra sig gällande.
Det är derföre och för oväldighetens skull, som jag önskar, att det förslag Herr Riben framställt måtte af Ridderskapet och Adeln tagas i öfvervägande.
I anledning af hvad en värd Ledamot yttrat, angående fåtaligheten inom afdelningarne, bör jag erinra, att då fördelningen framdeles skulle ske blott på 25, i stället för att Bänk-afdelningarne hittills varit 5o, så blefve antalet till väljande af Electorer dubbelt större än det till Bänkman.
Följakteligen måtte icke så stor svårighet kunna uppstå, sorn man förmodat.
Hvad som blifvit yttradt, om mer eller mindre besvär, kommer ej hos mig i betraktande, utan blott det, att Electorerne mätte, så vidt möjligt är, blifva sanna representanter af alla meningar, som finnas hos Ridder-» skåpet och Adeln. ;54 Den 5o Maji f. tth Her t von Hohenhausen:
Jag vill blött helt korrt upptaga tiden.
Jag glömde förra gången en anmärkning som blifvit gjord, angående dell långa tid som skulle åtgå till valet
Troligen skulle likväl ej längre tid åtgå, än vid Bänktnans-valet, ty om hvarje person, medan föregående afdelning voterar skrifver tvänne sedlar ined ett namn på hvardera, så har han ju ert sedel öfver i fall en af de personer han upptecknat af föregående Electors afdelning blifver borttagen, och då orsakas intet Uppehåll.
Grefve De la Gardie har anmärkt, att ur Utskottets närvarande Memorial blifvit uteslutit hvad som förut blifvit yttrat angående förhållandet när 7 Electorer algått, ffien sedan Valsättet nu blifvit förändradt, uppstår genom detta nya sätt icke mera något allmänt besvär för hela Ståndet, ty när en Elector afgår, inkallas blott den afdelning, af hvilken han blifvit vald, inom skranket för att välja en ny.
Fördelarne af det valsätt Utskottet föreslagit, bestå förnämligast i trenne omständigheter t i)
I ett princip-enligt vaisätt, hvarigenom hvar och ert Ledamot deltager i valet af Electorer, hvilket uppväcker i Ståndet ett större interesse för denna maktpåliggande sak. .2) I elt enklare valsätt, och deraf följande besparing af tid, sorn för detta RiksStänd är af mycken vigt. 3)
I ett försvåradt inflytande för de pers£M ner, som skulle vilja styra total-valem Deri no Maji f nii 755 Me<l Herr von Hartmansdorff instämmer jag deruti, att uti Utskotten böra inkomma personer af delade åsigter; men jag tror ej detta vara hindradt genom Utskottets förslag, emedan det alltid ankommer på hvar och en att utvälja hvilken han behagar, och man icke Är bunden inom sin afdelning, ehuru man äfven har full rått att välja inom den, Sluteligen får jag nårn. na, att efter långvariga debatter i Utskottet, detta vålsått varit det enda, sorn förmått förena allas åsigter.
Men ehuru jag, som Ledamot af Utskottet äfven deltagit i uppgörandet af förslaget, anhåller jag, att
Ridderskapet måtte vara öfvertygade, att jag icke upptrådt af författarekärlek att tala derföre, ty om förslaget ej talar för sig sjelf, som det likvist synes mig göra, bör det naturligtvis förkastas.
För min enskildta del år jag öfvertygad att det sätt Grefve von Schwerin föreslagit, år både det enklaste och rättaste, men jag tror, att i hvilketdera fallet, antingen detta eller Utskottets förslag, blifver antaget, Ridderskapet och Adeln bör vid detta tillfälle öfverenskomma och utsätta, att de ansvarige personer, som i 4i Riksdagsordningen finnas upptagne, böra från» skiljas och icke inberåknas i afdelningarne, Herr Munch af Rofenfkj olcT.
Herr Voll Hartmansdorff har befarat, att om den rådande opinionen tillsatte Electorer, skulle derigenom lika mening uppkomma i Utskotten, och ämnena ej blifva betraktade från flera sidor.
Jag tror, 7oS Den 30 Maji f. m. att huru än valet sker, måste dock olika åsigter uppkomma, helst då man besinnar, att Utskotten ej endast bestå at Ledamöter från ett Stånd, utan ifrån flere, och att utomdess omgången med Utskotts Ledamöters tillsättande genom Electorer ändå blir bibehållen.
Det vore enligt min tanke mycket önskansvårdt, om den rådande opinionen uti Utskotten ej vore i strid med den, sorn råder i Stånden.
Denna strid har man skål att befara, om den icke rådande, eller minoritetens opinion i Stånden kan hafva ett afgörande inflytande på valen till Utskotts Ledamöter.
I synnerhet måste det vara af vigt, att de Utskott, som i vissa frågor afgöra med Riksens Stånders Rått, tillsåttas af Pluralitetens opinion i Stånden.
Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus: Orsaken hvarföre Ridderskapet och Adelil, som det synes, önskar en annan valmethod, lärer ofelbart vara den, att opinionen om de personer, till hvilka Ridderskapet och Adeln måste öfverlemna förtroendet att tillsätta Utskotten, må blifva mera fri än den varit det hittils.
Måhända när Herr Landt-Marskalken framställer Proposition å Utskottet Memorial, ännu någon olikhet i tankar torde röjas, antingen det gamla bör bibehållas eller det nya antagas.
Afven häruti röja sig de olika begreppen om hvad med opinion och med anspråk på en fri opinion bör förstås.
För min del är jag färdig att antaga Utskottets förslag såsom, rigtigare, än det jag framställt.
Opinionen har i detta mera fri - Den 30 Maji J. m. 7*7 het och det dr den som bör afses i en Corps', så talrik som Ridderskapet och Adeln.
Jag för. modar att afdelningarne meråndels skola vålja inom sig, men fritt bör det få vara att vålja på hvem som hålst.
Jag tycker att det bör va. ra tillfredsställande för hvarje medlem af Ridderskapet och Adeln, att få låta sin känsla bestämma sig i sitt val, utan att behöfva göra afseende uppå hvad andra anse vara opinionens fordran.
Derföre tillstyrker jag bifall å Utskottets förslag.
Grefve Spens, Carl Gnjtaf:
I anledning af hvad Herr Treffenberg yttrat, i afseende på 4i §.
Riksdagsordningen, så, enär jag måste med* gifva, att jag icke påminner mig, huruvida ett sådant ord finnes i Utskottets projeot, får jag föreslå det tillägg, att på det ställe der det står, att Ridderskapet och Adeln delas i vissa afdelningar, i stället matte såttas:
Ridderjktipets och Adelns lill detta oal berättigade Ledamöter.
Något mera kan nu ej göras; det öfriga hörer till tydningen af Riksdagsordningen, och torde underkastas den särskilta pröfning lagen tillåter.
Hvad sjelfva saken angar, får jag åberopa de få ord, som åro af mig bilagde Utskottets Memorial, nemligen, att mitt bifall grundar sig blott på min Öfvertygelse, att detta förslag år vida båttre ån det som Utskottet förra gången afgaf, i anseende till mindre möjlighet att influera på valet.
Jag har alltid varit öfvertygad, att ett* för stort antal namn uppå listor gör, att mång^ Ridd. o. Ad, Prof, IV, Band, 47. 73S Den 5o Maji f, ni. den icke skrifver dem sjelf, utan emottagér dem af andra, och likvål bör vid allt val den, sorn hetes välja, äfven verkeligen sjelf välja.
En annan omständighet, hvilken jag likvål icke ansåg vara af den vigt, att jag deremot borde reservera mig, men som jag anhåller få nämna, emedan jag anser förhållandet vara mindre principenligt, är den, att en del af Ridderskapet och Adeln år i en annan ställning, ån en annan del.
Den första afdelningen får välja inom hela Riddarhuset, den tjugufemte på tjugufyra mindre.
Desse 24 åro de som hafva pluralitetens förtroende, således troligen äfven den 25:te afdelningen måste vara betänkt på 25 perso, ner, då deremot de som höra till första afdelningen ej behöfva vara betänkte på mera ån en.
Det år vål egenteligen icke något ondt häruti, men då man går ifrån det principsenliga, att alla skola votera på alla, just för att undvika det olämpliga af långa val-listor, så tycker jag, att det vore underligt, om somlige skulle bibehållas vid denna rättighet att votera på alla, men andra deremot skulle inskränkas i deras valrätt i så måtto att de icke fingo välja dem, sorn af de föregående blifvit valde.
Detta var anledningen hvarföre jag äfven nu åberopade mitt förslag, i hvilket Friherre Posse instämt, att nemligen Ridderskapet och Adeln skulle delas i 5 afdelningar, och att hvarje afdelning skulle välja 5 Electorer.
Derigenom komme alla i »samma ställning, och afdelningnrne blefvo i alla Eli så stora, att någon olägenhet af deras litenhet icke kunde befaras, och icke heller stör* re, ån att öfverläggning rörande valet möjeligen Den oo Ma/i /. m. 739 kunde åga rum.
Deremot skulle det stora antalet af afdelningar, göra att sammankomster lika litet Romme att åga rum, som det nu sker med Bånkmans-afdelningarne.
Dessa skål åro alla af den vigt, att de torde förtjena afseende, oell jag underståller således, om icke det valsätt jag föreslagit, skulle förtjena att komma i betraktande.
Herr Stråle^ Nils Wilhelm.'.
Att som grunda sats för Electors-valet antaga, att valsättet bör vara sådant, att pluralitetens mening uttryckes, år ostrideligen riktigt; men jag befarar att det valsätt som Lfskottet nu föreslagit, ej svarar emot ett sådant ändamål.
Då liela Ståndet delas i 25 afdelningar, och hvar och en för sig skall välja till Elector, så skota nödvändigt antingen de eftergående öfverenskomma, och vara ense om valet, eller ock stor stridighet uppstå.
Om antalet af personer vore 4oo, blifva 16 personer i hvar afdelning.
Når nu den första afdelningen valt en Elector, inträder den andra för att välja.
Då skulle hvar och en sätta på sin lista den person han hålst önskade.
Man vet huru svårt det år att förena opinioner; hvar och en sätter alltid en i främsta rummet.
Valet skulle blifva så deladt att det icke behöfdes mera ån 2 å 5 röster, för att blifva Elector; och jag år ölverlygad att mer ån hälften skulle blifva valde genom en så liten pluralitet; i synnerhet skulle sådant inträffa uti de sista ofdelringarne sorn framträdde ett välja, i fall det fu nnes ett de personer, som man önskat att de föregående afdelningarne skulle utse, icke blif - B*n 3o Maji /. m. vit valde och således så många flere personer återstodo för att komma i fråga till Electorer.
Det år derföre, enligt min tanka, ganska san. nolikt, att följden af detta valsätt blefve att minoriteten skulle hafva utvalt Electorerne.
För min del kan jag ej inse, att det närvarande valsättet har så stora olägenheter, så snart de personer som icke få vara Utskotts Ledamöter ej eller få deltaga uti något af de föregåen-’ de valen.
Visserligen verkar vid Bånkmans-va. len slumpen något, men man kan vål icke såga, att af 5o utur Ståndet utvalde personer, icke en stor dél skulle vara af den rådande opinionen, och att således Ståndets tanka icke skulle vara uttryckt, i synnerhet som en hos Ståndet allmänt rådande opinion nödvändigt måste hafva inflytande på Bånkmånnens förhållande.
Men om man anser detta icke kunna bibehållas, så tillstyrker jag att valet måtte ske öfver hela Ståndet.
Detta fordrar väl lång tid; men en sådan olägenhet synes vara båttre att föredraga framför ett valsätt, som gifver ett helt annat resultat ån man våntat, och i alla fall skulle tidsutdrågten mycket kunna undvikas om valet sker på flere rum.
Jag yrkar således att antingen det gamla måtte bibehållas, eller Electors-valet ske odeladt inom hela Ståndet; hålst detta år det enda sått, hvarigenom pluralitetens tanka kan utrönas.
Herr Munch af Rofenjkjöld:
Jag får blott til. lägga, att i min motion äfven föreslogs att någre Suppleanter skulle utyäljas, på det icke Riddeskarj I Den 5o Maji J, m, pet och Adeln skulle behöfva så ofta sammanträda till nytt val af Electorer i de afgåendes ställe.
Detta förslag får jag nu äfven förnya.
Den olägenbet, att mångå, som ej närmare kände ett tillräckligt antal till Electorer passande Ledamöter, skulle nödsakas taga emot listor, uppsatte af andra, är mindre betydande, än att man skulle nödgas välja till Bänkman personer, som man antingen ej kände, eller ej hade förtroende till, eller som hyste stridiga tänkesätt med ens egna i de vigtigaste frågor; ty hvar och en samvetsgrann Riksdagsman emottager ej, eller åtminstone voterar ej med en lista af en person, som han ej känner eller åtminstone ej har förtroende till.
Jag tror således, att valet till Electorer bäst sker af Ridderskapet och Adeln samfällt.
Detta hindrar ej, att Ridderskapet och Adeln, på det valet må gå fortare, fördelar sig på flere afdelningarl men, om så sker, böra de ändå ej vara inskränta till val inom sig, utan få välja af hela massan.
Herr Montgommerie, Guftcifi Äfven jag har med mig öfverlagt om detta ämne, men kan icke finna, att det af Utskottet framställde förslag skulle leda till någon särdeles nytta, ty det är ofördelaktigt för de efterföljande afdelningarne.
Jag anser det af Grefve Spens föreslag, ne sätt vara rättvisast, alla komme då att äga lika fördelar, och man hade derjemte tillräckligt utrymme, då man hade omkring loo personer att välja emellan.
På denna grund anhåller jag, att den tanka Grefve Spens yttrat, måtte blifva antagen såsom alternatif. f)en 5o Maji /. in. Grefve von Schlerin-.
Jag väll blott besvara elen af Grefve Spens gjorda anmärkning, att de sednare voterande afdelningarne skulle finna sig vanlottade, derigenom, att de personer sorn de önskat se bland Electorerne, redan af andra afdelningar blifvit dertill utsedde.
Af hvilka afdelningar de blifvit valde synes mig kunna vara dem likgiltigt, då de blifvit det.
Deremot äga de sednare voterande den förmon, att välja på dem som undfallit de först voterandes uppmärksamhet, och dermed synes mig förmonerne vara temligen jernnt fördelta.
Jag vill blott besvara Grefve von Schwerins yttrande, med anhållan att få anföra, att, i fall jag nämnde, att de sednare afdelningarnes Ledamöter skulle blifva vanlottade, så var det ej egenteligen min mening; mea jag ville fästa uppmärksamheten på principlösheten deraf, att hos en de! fordra kännedom af flere personer, än hos andra.
Om jemnhet skall vinnas, bör alltid ett lika stort antal vara underkastadt pröfning, och somliga böra icke behöfva tänka på 25, då andre blott behöfva tänka på en.
Herr Grefven och LandtMarf'kalken frågade om Ridderskapet och Adeln ansåg öfverläggningen fullbordad.
Ja, Hvarefter Herr Grefven och Landt-Mar - l?«?n 5o Maji f. m. 745 skalken hemställde, om icke först borde utrönas huruvida Ridderskapet och Adeln ansåg
Bänkmans-inrättningen höra bibehållas eller icke.
I förra fallet, eller om Bänkmans-inrättningen ansågs böra fortfara, komme all vidare åtgärd vid Utskottets Memorial att förfalla.
I senare händelsen åter, eller om Bänkmans-inrättningen upphäfdes, vore det först Herr Grefvens och Landt.
Marskalkens skyldighet att bland de flere framställde särskilte nya förslag till Electorers utväljande, utleta, samt till Ridderskapets och Adelns bifall föreslå det som kunde finnas lämpeligast.
Herr Cederfelt;åld, Pehr Gujicif; I anledning af det förslag tili proposition Herr Grefven och LandtMarskalken framställt, utbeder jag mig få anmärka, att om man först beslöte, att Bänkmännen skulle afskaffas, så kunde det hända, att man sedan kom i största förlägenhet vid bestämmandet af sättet huru Eleetorerne skulle utses.';..