Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För att få en rättvisare fördelning har denna förordning blivit sammansatt till Kronans och undersåtarnas bästa.
Personlig avgift.
Alla i Sverige mantalsskrivna personer utan avseende på stånd eller förmögenhet erlägger bevillning.
Män mellan 15-18 år 32 skilling, från 19 år 1 riksdaler, kvinnor fyllda 15 år 24 skilling.
Denna avgift fortgår även för dem som fyllt 63 år.
Undantag krigsfolk men inte deras hustrur och barn.
Avgift av lön, rörelse och egendom Alla som erhåller lön betalar viss bevillning i stigande skala beroende på lönens storlek.
De som har pensioner, gratialer eller benådning av allmänna medel betalar skatt, gäller också kvinnor, om inkomsten överstiger 50 riksdaler.
Traktamenten och resor under kommenderingar är undantagna.
Handlande, fabrikörer, hantverkare och borgare taxeras efter deras villkor och rörelse med 5 % på
inkomsten för föregående år sedan löner och arbetskostnad för själva rörelsen avräknats.
Det är den skattskyldiges plikt att lämna taxeringsmännen alla upplysningar.
Denna prövning beror helt på taxeringsmännen, som skall med ed och samvete söka strängaste rättvisa.
Tabeller på den minsta avgift som skall utgå, där städerna är uppdelade i klasser.
Driver någon fler rörelser räknas de tillsammans.
Borgaränka som driver rörelse räknas som borgare.
Räknas sedan upp vad de olika yrkesmännen skall betala.
Bevillning för jordbruket.
För alla hemman och lägenheter utan avseende på dess natur erläggs bevillning med 12 skillingar på var hundrade riksdaler, som egendomen är värd.
Åbor erlägger skatt efter samma grund, som om de vore jordägare.
Frälsehemman betalar 10 skillingar för varje rusttjänstmark.
Utgör inte deras ränta i rusttjänstpersedlar beräknas bevillningen lika med ett närliggande frälsehemman av samma godhet och storlek.
Post- och lotshemman som är frikallade från rotering och kronoskjuts betalar 2 riksdaler för varje helt hemman.
Räknas upp alla yrken på landet, som skall betala skatt och hur mycket.
Bevillning på bergverk.
Järnverk, bergsmanshamrar och ankarsmedjor erlägger 12 skillingar på varje hundra riksdaler, som de anses vara värda.
Räknas upp de yrken, som hör till bergsbruken och gruvor och vad de personerna skall betala.
Av åtskilliga manufakturer, fabriker, verk och inrättningar på landet.
Alunbruk, askekalsineringsbruk, beckbruk, berlinerblåtts fabrik, blyvittsfabriker, buldans- och segelduksfabriker, kattunsfabriker, koboltsverk, degelfabriker, florslinne fabriker, gevärsfaktorier, glasbruk, kalkugnar, kimröksbruk, klinge- och bajonettssmide, krutbruk, lädergarverier, oljeslagerier, pappersbruk, porslinsbruk, puder- och stärkelsebruk, repslageribanor, rödfärgs- svavel- och vitriolbruk, skedvattenfabriker, sillsalterier, trankokningsverk, skeppsbyggeri, skålvästgötar som idka gårdfarihandel, sockerbruk, stenkärlsfabriker, såpbruk, tegelbruk, tobaksfabriker, snuskvarnar, tobakspipbruk, vitriololjebruk, valsverk, ättiksfabriker, alla betalar skatt.
Bevillning av kvarnar.
Alla mjölkvarnar, som gå för vatten, väder, eld eller luft i städer som på landet skall betala 12 skillingar på hundradet av sitt värde.
Samma avgift för alla fin- och flerbladiga sågkvarnar, som såga för tull liksom valk- och stampkvarnar.
Undantag om kvarnen används för husbehov eller behövs vid fabriksinrättningar.
Bevillning av kapital, vinstmedel, samt av åtskilliga societeter, kassor och verk.
Det är tillåtet för en låntagare att dra ifrån vad han betalar i ränta innan beskattningen.
Vid tullarrende, och aktieverk betalas 5 % av utdelningen.
Undantaget Göta kanaldiskontoverk.
För insatt kapital i Trollhätte gamla slussverk, som betalas av Kronan med 12 % utgör skatten ¼.
För vinst i nummerlotteriet på över 50 riksdaler betalas tionde penningen sedan insatsen är bortdragen.
Bevillningen innehålles när vinsten betalas ut.
Om bevillning av sterbhus, testamenten, gåvor och fideikommiss.
För testamenten, arv och gåvor som inte berör maka eller arvingar i rakt nedstigande led och inte anslås till skolor, hospital och fattiginrättningar betalas 6 % om värdet uppgår till 300 riksdaler.
Bevillningsavgift i progressivt förhållande för större förmögenhet.
Förutom bevillning skall ytterligare avgift påföras den som har synbar förmögenhet.
Tabell med tre spalter, procenten, avgiften och beloppet som avgiften beräknats på.
För 50 riksdaler erläggs 1 ½ %
För 5000 riksdaler 73 ¼ %
Därefter gäller 73 ¼ % för alla högre belopp.
Bevillningsavgift för vissa överflödsartiklars bruk och nyttjande.
Den som begagnar sig av huspräst betalar 25 riksdaler.
Privata hushåll får ha 2 betjänter.
För den tredje betalas 2 riksdaler, för den fjärde 4, för den femte 6 och för den sjätte och övriga 10 riksdaler.
Med betjäning menas kammartjänare, taffeltäckare, jägare och andra av mankön, som brukas till uppassning.
Tjänstegossar undantas.
All betjäning skall sammanräknas, så att för fru eller barn inte någon särskild betjänt kan uppgivas för att undvika den förhöjda avgiften.
Varje mansperson av ridderståndet, adeln, prästerskapet, borgare och alla ståndspersoner över 15 år,
som röker tobak eller snusar betalar 12 skilling.
Var och en av allmogen eller den arbetande klassen betalar 6 skilling.
Undantag är kronans krigsfolk så länge de är i verklig tjänst.
Om någon säger sig inte röka, men ändå gör det bötar han 5 riksdaler.
Mantalsskrivaren skall upprätta en förteckning på dem som avsagt sig förbrukning av tobak.
Förteckningen skall uppläsas i sockenstämman och anslås i sockenstugan.
För varje rum med sidentygstapeter erläggs 6 riksdaler årligen.
För sidenmöbler, sängar, stolar och
gardiner betalas 2 riksdaler för varje rum.
Alla ståndspersoners fruar och hustrur, som brukar sidentyg betalar 24 skillingar.
Deras döttrar över 15 år betalar 12 skillingar.
Alla tillhörande den arbetande klassens hustrur, döttrar, pigor, torparhustrur, soldathustrur betalar 4 skillingar.
Skulle någon påstå sig inte bruka siden, men ändå gör det bötar 5 riksdaler.
Den som brukar fickur av guld betalar 12 skillingar och för andra fickur 6 skillingar.
mantalsskrivningen skall alla fickur anges, upptecknas och kontrolleras.
För varje kortlek som tillverkas erläggs 2 skillingar i stämpelavgift.
Varje biljard eller s k partipengar
betalar i Stockholm och Göteborg 66 riksdaler, i övriga orter 50 riksdaler.
Biljarder vid hälsobrunnar är undantagna, då inkomsten tillfaller brunnskassorna eller de fattiga.
För varje knähund betalas 8 skillingar.
Föreskrifter om mantalsskrifter o dyl.
Varje år under november och december skall mantalsskrivning ske i hela riket för dem som fyllt 15 år.
Förrättningen anställs i närvaro av konungens befallningshavares ombud och pastor.
Alla husbönder skall infinna sig och lämna upplysningar om sitt hushåll.
Där uppges alla personer med namn, kön och ålder samt övriga upplysningar.
Om personen är orkeslös, vilken befattning han har, hans fastigheter, verk och inrättningar.
Dessa uppgifter skall lämnas i 2 exemplar.
Allmogen och mindre skrivkunniga personer får lämna upplysningarna muntligen.
Den som underlåter att infinna sig eller undanhåller inhyses personer som bor hos honom bötar 2 riksdaler.
Böterna tillfaller till hälften mantalskrivaren och till hälften de fattiga.
Uppgifterna vid mantalsskrivningen skall noggrant jämföras med husförhörslängderna, så att ingen skattskyldig person blivit utesluten.
Handlingarna överlämnas till beredningskommitten.
Beredningskommitten skall bestå av pastor som ordförande och 6 besuttna män.
Flera socknar kan ingå
i samma kommitte.
De skall föreslå grunderna för hur var och en skattskyldig skall debiteras och pröva de uppgifter som föreligger.
Där överses de fastighetsköp som skett under året.
Om taxeringskommittéerna på landet.
När sockenberedningskommittéerna avslutat sitt arbete anmäler häradsskrivaren det till länets befallningshavare.
Han bestämmer antalet taxeringskommittéer som behövs i länet och när de skall sammanträda.
Kommitten skall bestå av 9 ledamöter utom ordföraren.
Vid första sammanträdet skall ledamöterna från alla beredningskommittéer inställa sig.
Om en fastighetsägare har angivit ett värde på sin egendom kan taxeringskommitten höja men inte sänka värdet.
De skall känna till egendomarnas gångbara pris i orten och deras godhet.
Vid värderingar av bruk och bergverk skall jämföras med andra liknande.
Går inte det tar man hänsyn till tillverkningspris, avsättningstillfälle, utgifter och hammarskatt.
All taxering skall beräknas på mantalsskrivningstillfället.
Tjänstefolk taxeras vid den egendom där de
är mantalsskrivna.
Taxeringskommitten skall hålla sina sammanträden inom slutna dörrar.
Då ledamot skall taxeras avträder han.
Om taxeringsmännen har olika åsikt anställs omröstning.
Är rösterna lika antas den mening som ger Kronan största förmån.
Senast 15 september skall debetsedlarna vara utdelade.
På debetsedeln skall stå den skattskyldige själv, hans hustru och barn samt övriga mantalsskrivna personer och tjänstefolk.
Dessutom vad han skall betala för egendom, rörelse eller hantering.
Husbonden skall betala för sitt tjänstefolk, landbönder, torpare och arbetare deras kronoutskylder, om de inte själva förmår.
Gäller inte backstugu- och inhyseshjon, som bor på egendomen, men som han inte har nytta av.
Häradsskrivaren får ersättning för varje debetsedel han skriver ut.
Ju större skatt dess mer får han.
Om taxering i städerna.
Taxeringen i Stockholm sker inför överståthållaren och i andra städer inför konungens befallningshavare.
I Stockholm består kommitten av 51 personer från adel, präster, borgare, handel, fabriks- och hantverksklasserna.
Dessa delas på 3 distrikt.
I Falun och Sala skall hälften av borgarståndet vara bergsmän.
I städer med
gymnasier skall en ledamot vara lektor.
Taxeringsmännen byts efter ett eller två år, dock inte alla på en gång.
I Stockholm med dess större folkmängd kan det var svårt att få fram korrekta upplysningar.
Därför skall taxeringskommitten inhämta uppgifter från farbrikssocieteten och hantverksåldermannen.
Hus, åbyggnader och tomter värderas efter det gångbara värdet och hänsyn tas till sista försäljningspriset.
Även brandförsäkringsvärdet ligger till grund för bedömningen.
Kommitten kan dock höja värdet.
Allmän prövningskommitte i varje län.
I varje län inrättas en prövningskommitte, där anmärkningar mot taxeringskommittéerna granskas.
Om edgång vid taxeringarna.
Ledamöterna i berednings-, som taxerings- och prövningskommittéerna skall första gången de träder till avge ed.
De lovar att varje skattskyldig person blir påförd den skatt han skall ha.
Kronan skall inte lida förfång
lika litet som den enskilde.
Om ändrings sökande i taxerings- och prövningskommitténs beslut.
Skattskyldig som vill söka ändring av sin skatt skall inom en månad lämna sina besvär.
Han får betala vad som står på debetsedeln, men i händelse av rättelse återfår han kostnadsfritt det han betalt för mycket.
Om vad för progressiva avgiftens beräknande iakttagas bör.
Har någon inrättningar eller egendom på andra ställen än där han bor skall de sammanställas och den progressiva avgiften erläggas på mantalsskrivningsorten.
Om uppbörd, avkortning och redogörelse.
När taxerings- och prövningskommittéerna fullgjort sitt arbete skall ordentliga uppbördsböcker upprättas.
Därefter fastställs tid för uppbördsstämmor under hösten, som skall vara färdiga vid årets utgång.
I städerna skall de skattskyldiga efter kvarter och nummer på vissa dagar erlägga sin skatt.
Den som inte infinner sig eller inte kan betala får påföljd.
Avgifterna skall vara redovisade, insatta och levererade före 1 maj.
Sjömanshusen skall vid sjömännens utmönstring innehålla skatten och vid deras hemkomst undanta den avgift de under sin resa blivit debiterad.
Om avkortningar.
Ingen annan avkortning får äga rum utom för de personer som avlidit innan uppbördsårets början, eller om den skattskyldige råkat i bevislig oförmögenhet och fattigdom.
Avkortningslängderna skall lämnas till landshövdingarna för ytterligare prövning.
Om undantag och lindring i bevillningen.
Allmänna kassor, fonder, undervisnings- och skolinrättningar, stipendier, arbetshus, hospital och fattigförsörjningsinrättningar samt övriga fromma stiftelser skall beskattas på ränta av lån.
Lägenheter som hör till akademierna är fria från skatt då avkastningen går till lärarlöner, som beskattas.
Fattiga barn, fattighjon och medellösa fångar betalar inte skatt.
Likaså Kronans manskap vid armén och flottan.
Ynglingar som idkar studier och inte undervisar barn med en lön på minst 100 riksdaler.
Vanföra, svagsinta och bräckliga och andra med bristande arbetsförmåga som inte kan förvärva sitt uppehälle och inte äger egendom.
Allmogen som inte äger eller brukar mer än fjärdedels hemman, torpare, gärningsmän, inhyseshjon, bruks- och fabriksarbetare på landet, arbetskarlar, fiskare och fattiga personer i städerna som har 4 barn, egna eller styvbarn, det yngsta under 8 och det äldsta under 15 år, skall betala de avgifter de påföras med 10 skilling avdrag.
Uppsala, Uddevalla och Åmåls innevånare som lidit av stora eldsvådor befrias från bevillningen.
Borgare i Östersund som driver rörelse får en eftergift på 1 / 3.
Innevånare i Västerbotten och den norr om Öre älv belägna del av Nordmalings socken, som lidit
betydliga förluster genom sista kriget bör njuta viss befrielse eller lindring.
Allmogen i Kopparbergs län, som är ålagd gruvhjälp till Stora kopparberget, innevånarna i Särna, som
är ålagda gruvhjälp till Löfås silververk och den s k ladugårdshjälpen får lindring med ¼.
Kronans och statens publika byggnader, verk och inrättningar samt alla hus tillhörande
barmhärtighetsinrättningar.
Om redogörelsen.
Instruktioner, författningar och stadgar över redovisning av räkenskaperna skall ofelbart iakttagas av dem som det berör.
De har personligt ansvar.
Sammandrag över hela rikets uppbörd upprättas varje år.
Om fördelning av de i denna stadga utsatta böter.
Då böter utdömds tillfaller de om inte annat är angivet åklagaren och de fattiga på den ort där den felande är mantalsskriven.
Om skydd för taxeringsmän.
Ledamöter i berednings-, taxerings- och prövningskommittéerna njuter samma skydd som riksdagsmän.
Örebro 18 augusti 1812 undertecknat av talmännen för Ridderskapet och Adeln C LAGERBRING, för Prästeståndet JAC.
AX LINDBLOM, för Borgarståndet H N SCHVAN, för Bondeståndet LARS OLSSON
Formulär för uppgifter till beredningskommitten.
Formulär för uppgifter till taxeringskommitten.
Kungörelse att brännvinsbränningen tills vidare kommer att förbliva inställd.
Ständerna har frågat hur det skall förfaras med brännvinsbränningen under oktober, november och december.
Då Vi inte fått fullständiga underrättelser hur årets skörd har utfallit och spannmålsförråden
från förra året är uttömda samt införseln från främmande ort är oviss, har Vi förordnat att brännvinsbränningen i hela riket blir inställd och förbjuden tills vidare.
Stockholm slott den 2 september 1812.
Förklaring rörande besvärs anförande mot underrättsutslag å invändningar om domstols behörighet i brottmål.
Stockholm den 3 september 1812.
Stadgan av 1807 punkt 35 bör inte tillämpas då en domstol förklarat sig obehörig att upptaga brottmål och till följd härav överrätt är obehindrad att upptaga till prövning och avgöra underdomstolens utslag i laga ordning anförda besvär.
Stockholm slott den 3 september 1812.
Kungörelse angående preskriptionstiden för ersättningsfrågors anmälande rörande förlorade persedlar under fälttåg och kommenderingar.
Stockholm den 4 september 1812.
På förekommen anledning har Kongl Maj: t givit Krigskollegium tillkänna att preskriptionstiden blir stadgad och utsatt då det gäller ersättningsanspråk för förlorade persedlar under fälttåg och kommenderingar.
Senast sex månader efter återkomsten från fälttåg skall anmälan göras.
Helst skall anmälan göras tidigare så att persedlarna kan rekvireras till regementena utan skadlig tidsutdräkt.
Detta underlättar också räkenskaper och kontroll över förlorat gods.
Cirkulär angående ersättning åt soldaten för beklädnadens slitning under arbetskommendering hos bolag eller enskilta personer.
Bondeståndet har genom sin talman vid senaste riksdag gjort en ansökning, att då bolag eller enskilda personer anlitar Kronans manskap till arbetskommenderingar, de ersätter dem för slitage på deras släpmunderingar och arbetskläder.
Kongl Maj: t ger tillkänna en förordning, där manskapet själva skall svara för sina kläder mot en skälig ersättning för varje dag och tillfälle.
De kläder som manskapet nyttjar vid arbetskommenderingar är ofta inte av den beskaffenhet och värde som själva munderingen.
Därför skall de innan arbetet börjar få sin beklädnad värderad i närvaro av något befäl.
Senare kommer beslut för dem som arbeta vid Göta kanalbygge.
Kungörelse att tiden för besittning eller försäljning av svenska mäns i Finland innehavande egendomar blivit förlängd till slutet av år 1815.
Stockholm den 10 september 1812.
Den överenskommelse, som vid fredsfördraget mellan Sverige och Finland utsatte tiden för försäljning av svenska mäns egendom i Finland, kommer till nytta för både svenska och ryska undersåtar att förlängas till slutet av 1815.
Stockholms slott den 10 september 1812.
Kungörelse om vad i anseende till legan för fångskjutsen i riket genom Kongl Brevet av den 11 juni 1809 blivit förordnat.
Ständerna har begärt och Vi bifallit att legan för fångskjutsar skall vara lika som för kronoskjuts, nämligen 8 skillingar banco per mil och häst.
Kungörelse angående nedsättning i tullen för spannmål från utrikes orter.
Stockholm den 25 september 1812.
Kongl Maj: t har med nuvarande omständigheter funnit för gott att nedsätta tullavgiften för spannmål från främmande orter till: En tunna havre 4 skillingar En tunna vete 16 skillingar Korn och malt 8 skillingar Råg 12 skillingar Ett lispund havremjöl och ärtmjöl 1 skilling Kornmjöl, korngryn och rågmjöl 2 skillingar Havremjöl och bovetegryn 3 skillingar.
Havregryn och helmjöl 4 skillingar Ärter må fritt införas.
Denna förordning gäller både fartyg från riket och främmande fartyg.
All utförsel av spannmål och brännvin förbjuds på det strängaste.
OLOF E LAGERHEIM
Kungörelse angående uppbärandet av de avgifter för riddarhuskassan, vilka ridderskapet och adeln, vid innevarande års urtima riksdag i Örebro, sig åtagit.
Stockholm den 30 september 1812.
Ridderskapet och Adeln beslöt vid pågående riksdag att två extra avgifter på 24 skilling årligen skall utgå.
Den ena för att trycka ridderskapets och adelns pleniprotokoller från riksdagarna i Stockholm och Örebro åren 1809 och 1810.
Den andra till en reparationsfond för en nödvändig reparation av riddarhuset.
Avgiften skall uppbäras av Kronans tjänstemän och erläggas vid samma uppbördsstämma som den allmänna kapitationsavgiften och brännvinsskatten.
Kronbetjäningen skall föra särskilda räkenskaper över dessa avgifter och sända dem och uppbördsmedlen till Våra befallningshavare.
De skall njuta 1 % av vad som inflyter i arvode.
Stockholms slott den 30 september 1812.
Förordning angående mantals- och skatteskrivningarna i riket Stockholm den 30 september 1812.
Då säker och tillförlitlig beräkning av alla bevillningar beror på att mantals- och skatteskrivningarna i riket verkställs med noggrannhet, har Vi ansett det nödvändigt att utfärda en instruktion för mantalsskrivarna.
Över hela riket skall mantalsskrivning äga rum under november och december månad.
Befallningshavare utser dag och kungör den från predikstolen 14 dagar innan.
Kungörelsen skall också innehålla vad man vid mantalsskrivningen är skyldig att uppgiva.
Denna uppläsning sker i sockenstugan efter gudstjänsten.
Mantalsskrivningarna skall förrättas av Vår befallningshavare eller hans ombud.
Pastor skall också vara
närvarande.
Han skall medföra husförhörslängden och en förteckning på alla som inom årets slut fyller 15 år eller däröver.
Förteckningen upptar hemvist, namn, ålder och kön med undantag för församlingens fattighjon och minderåriga barn.
De skall endast anges till antal och kön.
På mantals- och skatteskrivningsdagen skall alla i socknen som besitter, brukar eller förestår hemman,
egendomar och lägenheter själva eller genom ombud infinna sig och överlämna skriftliga uppgifter.
Allmogen och mindre skrivkunniga får lämna sina uppgifter muntligen.
Om någon uteblir eller inte tar upp alla personer han skall, pliktar han 2 riksdaler.
Han får 14 dagar på sig att komplettera sina uppgifter, annars pliktar han 4 riksdaler.
Var och en är skyldig att låta mantalsskriva sig där han är bofast eller vistas större delen av året.
som har egendom i flera socknar skall på varje ställe meddela var han blir mantalsskriven.
Ämbetsmän och tjänstemän skattskrivs där de verkar och får lön.
Skattskrivaren skall infinna sig från första timmen av förrättningen.
Uteblir han utan laga skäl pliktar
han 2 riksdaler för andra timmen, 4 för den tredje timmen.
När de till skattskrivningen kallade väntat 3 timmar, får de bege sig därifrån.
Skattskrivaren skall under dagen upprätta en förteckning an alla på ett linjerat koncept där han skriver
så glest att ändringar kan göras.
Där upptas även de som för ålderdom och bräcklighet är befriade från bevillning.
Två personer borgar för att de uppgifterna är sanna.
På alla prästbevis som skrivs ut i november och december skall antecknas om skattskrivning ägt rum.
I mars året därpå skall skattskrivningslängden uppläsas i allmän sockenstämma och bekräftas av pastor
och två sockenmän.
Längden förvaras av pastor och tillställs socknens beredningskommitte.
Bötesförteckning insändes till Vår befallningshavare och böterna tillfaller odelat de fattiga.
De böter
som beror på försummelse i uppgiftslämningen delas mellan skattskrivaren och de fattiga.
I Stockholms stad sker mantalsskrivningen efter särskilda föreskrifter.
Denna Vår nådiga förordning skall årligen till allmänhetens underrättelse kungöras från predikstolen
samma söndag som befallningshavarens kungörelse om mantalsskrivningstiden uppläsas.
Formulär N: o 1.
Förteckning på N N sockens, enligt husförhörslängden till 18 -- års skattskrivning hörande personer.
Formulär N: o 2 (A).
Uppgift till mantals- eller skattskrivningen i N N socken för år 18 -- Formulär N: o 2.
(B) Anmälan till skatteskrivning i N N socken för år 18 --.
Till brännvinsbrännings utövande på Stjernborg med tvenne pannor om nittio kannors rymd eller tillsammans 180 kannor, uppgives värdet av nedanstående hemman, som inom en mils omkrets är belägen och skötes med eget folk och dragare.
Formulär N: o (C) Kvarteret N N Huset N: ris Uppgift till mantals- eller skattskrivningen uti staden N N för år 18 -- Formulär N: o 2 (D) Anmälan till skattskrivningen uti N N stad för år 18 --.
Till brännvinsbrännings utövande i undertecknads ägande (innehavande) Gård N: o med kannors panna, uppgives nedanstående skattskrivna innevånare, som därom sig förenat näml.
Kungörelse om ett noga iakttagande av vad lag och författningar påbjuda vid besvärsskrifters och ansökingars inlämnande.
Stockholm den 1 oktober 1812.
På förekommen anledning är det nödvändigt att erinra vederbörande att vid besvärsskrifters och ansökningars ingivande iakttaga vad allmänna lagen och flera författningar påbjuda.
Om sakägaren inte själv kan skriva eller underteckna handlingen, skall författaren sätta ut sitt namn och yrke och bifoga fullmakt annars äger ingen prövning av ärendet rum.
Stockholms slott den 1 oktober 1812.
Kungörelse angående upphävandet av nu gällande förbud mot utförsel av salt.
Den 20 november 1810 utfärdades det nu gällande förbudet mot utförsel av salt.
Från och med 16 sistlidne september är det åter tillåtet att utföra salt.
Kungörelse om vidtagen nådig författning till förebyggande av missbruk och underslev vid krutförsäljningar.
Stockholm den 5 oktober 1812.
Då tidigare vidtagna författningar för att hindra missbruk och underslev vid försäljning av krutförsäljningar inte haft åsyftad verkan, har Kongl Maj: t förordnat följande.
Alla krutrekvisitioner från landet och städerna skall anmälas till Krigskollegium genom
befallningshavaren.
Ämbetet uttalar sig om det verkliga behovet.
Undantag är Bergslagernas krutbehov som rekvireras som vanligt genom Bergskollegium och Krigskollegium.
Krut som påträffas utan tillstånd tillfaller Kronan och ägaren bötar för varje centner med årets
fastställda försäljningspris.
Befallningshavarna skall ha allvarsam och noggrann översyn i sina län.
Gränsposteringar och tullar skall iakttaga uppmärksamhet.