Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Besinne vi derjemte den erfarenhet vi äga om det vigtiga afseende Kongl. Maj:t äfven i sådant, som står under Dess egen afgörande rätt, alltid lemnat Ständers yttrade meningar, så finna vi, att värt yttrande öfver den nu för oss varande sednare del af Särskildta Utskottets arbete ingalunda är som likgiltigt att anse.
Men då jag här yrkat ett fördelaktigt yttrandes afgifvande öfver detta förslag, är ingalunda min tanke, jag upprepar det åter, att som vår speciella önskan det i alla sina tillstyrkanden framställa.
Utom Särskildta Utskottets, ligga här för oss Committerades samt flere Utskotts-Le. damöters högst tänkvärdiga reserverade meningar, emellan hvilka alla våra äro delte, och jag t. ex. bekänner mig hufvudsakligen till Herr Cancellie-Rådet von HartmansdorfFs tankar.
Derjemte och ehuru jag icke kan anse ändringsförslagen gripa så djupt i Statsförfattningens grundvalar, sorn det af Constitutions-Utskottet blifvit ansett, erkänner jag gerna, att der fin nas - Den 4 December, f. rn.
321 nas mål af den vigt, att de ligga nära intill dessa grundvalar , t. ex. Collegiernes afskaffande och gränsliniens uppdragande mellan juridiska och administrativa ärender.
Då beklagligen detta mål så sent hos oss förekommit, torde svårligen numera så grundlig öfverläggning deri medhinnas , att vi i form af bestämda önskningar kunna deri yttra oss.
Men då förra frågan handlar blott om de 2:ne minst vigtiga Collegierna, och den sednare mera synes mig åsyfta bestämmande af en än icke systematiskt uppgjord gräns, än rubbning af en som finnes, anser jag oss utan betänklighet kunna, med antagande af uppgifne generelle grunder, i underdånighet recommendera dessa vigtiga mål till Konungens nådiga uppmärksamhet och åtgärd.
Afven icke hindrad af tidens korthet, skulle jag ändock afhålla mig Jfran speciellare meningars yttrande.
Efter 18 års nästan oafbruten utrikes tjenstgöring, ömsom i militair ömsom i civil väg , bör jag med misstroende till mina notioner förfara, så snart discussionen går utom cirkeln af allmän organisations-lära.
Men hvad jag med en fullständig, genom sjelfva denna utrikes tjenstgöring nogsamt inhämtad, öfvertygelse kan förklara, är att den af en värd Talare förmodade ofördelaktiga verkningen på våra utvärtes politiska förhållanden i intet fall kan bli att befara af hvilket beslutsom helst vi, i förevarande frågor , fatta.
Våra utvärtes förhållanden äro högst tillfredsställande.
Denna öfverläggning är icke af dea natur, att de af dess re; Ridd. o. Ad.
Band. 21 Den 4 December f. m. sultat kunna störas.
Det enda jag i afseende pä Europa skulle frukta, vore att seende oss efter så långvarige önskningar, och efter så bety cilige förberedande arbeten, stadna i tvehogsenhet och improduetiva yttranden nu då afgörandets stund är kommen, skalkaktige utländske publicister, i hvilkas mening jag ändå icke skulle tillåta mig någon del, torde kunna dömma, att vi gerna vilja ligga bättre , men icke komma oss till att bädda om vår säng.
Herr Grefven och Landt -Mar skal ken till» kännagaf, att Plenum komme klockan 6 i eftermiddag att fortsättas; äfvensom att Kongl. Majit täckts utsätta denne dag klockan f tiil 2 eftermiddagen till emottagande af Riksens Ständers Stora Deputation, hvilken borde till Kongl. Maj:t öfverlemna Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Hennes Kongl. Maj:t Drottningens Kröning.
Då de öfrige Riks-Ståndens
Dej utationer stundeligen väntades, samt flere Ledamöter, hvilka anmält sig att tala öfver Särskildta Utskottets förevarande Betänkande , dertill ännu icke haft tillfälle, hemställde Herr Landt-Mar sk al ken, om icke fortsättningan af discussionen finge till eftermiddagens Plenum uppskjutas.
Bifölls, Sedan de öfrige Riks-Ståndens Herrar Talmän och Deputationer till Riddarhuset ankommit , afgick Herr Grefven och Landt-Mar sk alben med Riksens Ständers Stora Deputation Den 4 December J. m. 3*3 klockan ett qvart till 2 till Kongl. Slottet, hvarest Herr Grefven och Lan dl-Mars kalken till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemnade Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående Hennes Kongl, Maj.t Drottningens Kröning; Och täcktes Kongl. Majrt genom ett Tal i Nåder besvara Riksens Ständers bemälte Deputation.
Sedan Herr Grefven och Landt-Marskalken tillika tned de Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter , hvilka deltagit i nämnde Deputation, till Riddarhuset återkommit, upplästes uppå derom af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition , Kongl.
Majtts Högstberörde Nådiga Tal, så lydande: Gode Herrar och Svenske
Den önskan Rikets Ständer för mig yttrat, väcker hos
Mig den lifligaste tillfredsställelse.
Redan flere månader sedan skulle Jag hafva förekommit den, genom anstalters vidtagande till Drottningens, Min Gemåls, Kröning, om
Jag icke varit återhållen af den tankan, att denna af ett uråldrigt bruk vördnadsbjudande
Act, på ett uteslutande sätt tillhörde Statens Stora Högtidligheter.
Denna öfvertygelse ledde Mig, att afvakta Rikets Ständers
Mig i detta afseende meddelade önskningar, och Jag emottager dem nu med den erkänsla, som hvarje nytt prof af Deras tillgifvenhet för Mitt Konungsliga
Hus alltid ingifver Mig.
Jag bifaller således Rikets 324 Den 4 December e. m.
Ständers begäran, och skall framdeles bestämma tiden.
Jag förblifver Eder, Gode Herrar och Svenske Män , med ali Kongl.
Nåd och ynnest städse väl bevågen, Lades till Handlingarne.
In Fidem Protocolli Nils Snoilsky.
Thorsängen den 4 December.
Plenum klockan 6 eftermiddagen. ortsattes den i förmiddags Pleno började pröfning af Särskildta Utskottets den 2J sistledne Augusti afgifne, samt den 27 i berörde månad eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, rörande reglering af Rikets Styrelse-verk.
Herr Grefven och Landt-Mcirskalken uppropade Herr von Hartmansdorff \
Augustj och Den 4, December e. m. 3&5 A Herr Hammarskjöld, Lorenzo, hvilka båda i förmiddags Pleno anmält sig att tala i ämnet, men ingendera af dem var nu närvarande.
Herr Grefven och Lan dl-Mar skalken yttrade , att då under discussionen blifvit yrkadt, dels att Ridderskapet och Adeln måtte instämma i Borgare-Ståndets beslut, dels att Särskildta Utskottets ifrågavarande Betänkande måtte blifva hvilande till nästa Riksdag , ansåg Herr Grefven och Landt-M^iskalken sig först böra hemställa, om Ridderskapet och Adeln behagade instämma uti Burgare-Ståndets rörande detta ämne fattade beslut.
Hvarefter Herr Grefven och Landt-Marskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln önskade att Särskildta Utskottets Betänkande borde blifva hvilande till nästa Riksdag.
Ropades äfven Ja och Nej. Hert Berghman, Ambrosius Magnus:
Så vida icke Ridderskapet och Adeln skulle förena sig om, att låta detta mål förblifva hvilande till nästa Riksdag, nödgas jag begära votering.
Grefve von Platen, Baltzar Bogislaus förenade sig med Herr Berghman.* Herr Grefven och Landt - Marskalken 326 B Den 4 December e. m. framställde derefter följande voterings.proposition: Den som instämmer uti Välloflige Borgare-Ståndets fattade Beslut, rörande Särskildta Utskoitets Betänkande, angående reglering af Rikets Styreise-verk, och hvilket beslut, på sätt Borgare-Ståndets Protocolls-Utdrag omständligt upptager, innehåller dels godkännande af Utskottets förslag till rätts-frågornes afsöndrande från Förvaltnings-verken och öfverlemnande till
Domstols - behandling, dels äfven underdånigt öfverlemnande af det öfriga utaf Utskottets Betänkande till Kongl. Maj:t, voterar Ja; Den det ej vill , voterar Nej; Vinner Nej, kommer Särskildta Utskottets nämnde Betänkande, att blifva hvilande till nästa Riksdag.
Jag vill icke uppehålla Ridderskapet ocb Adeln med någon vidlyftig framställning; men då jag under ett par år egnat nästan all min tid och all min förmåga åt utarbetandet ef detta ämne, anser jag mig nu, då dess afgörande är förhan - Den 4 December e. m. den, icke böra förtiga min öfvertygelse.
Den är med ett ord sagdt, att saken ännu alltför litet hunnit blifva känd af Riksens Ständer och än mindre at Nationen, för att man nu skulle fatta något definitivt beslut derutinnan.
Jag får derföre förena mig med dem, som önska att målet må förblifva hvilande, och tillstyrker således Ridderskapet och Adeln, att instämma i Preste-Ståndets beslut.
Jag vågar underställa Herr Grefven och LandtMarskalken, då det blifvit Herr von Hartmansdorff tillåtet att tala, om .äfven jag kan erhålla denna tillåtelse.
Jag vågar icke utan tillstånd yttra mig öfver ämnet, då votering redan blifvit begärd; dock torde den förklaring tillåtas mig, att jag icke delar den af Herr von Hartmansdorff i detta ögonblick framställda åsigt; jag anser det åligga Ständerna, hvilka för 10 är sedan hos Konungen anhöllo om förslag till förändrad organisation af Styrelseverken, att meddela Konungen sitt svar, sedan förslaget blifvit färdigt, och förelagdt deras pröfning.
Sedan 43, 44, 45 och 46 §. §. i Riddarhus-Ordningen blifvit uppläste , börjades voteringen klockan | till 7 eftermiddagen , och befunnos vid voteringens slut klockan i till 8 eftermiddagen, sedan en voterings-scdsl blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voterings-sedlarne öppnade , rösterne hafva utfallit , som följer: 3a3 Den 4 December e, m. J a — 47.
Nej — 57, I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskilt förde Protocoll blifvit uppläst, Herr Grefven och Landt-Marskalken förklarade , att Särskildta Utskottets Betänkande således komme, att, enligt Ridderskapets och Adelns Beslut, blifva hvilanda till nästa Riksdag, Vid förnyad föredragning af Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens den 21 sistledne November under N:oÖ2oafgifne , samt den 2S" i berörde månad eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande i fråga om dispositionen af Recognitions-Skogarne , blef samma Utlåtande, uppå gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln bifallet.
Herr HjertaGuslaf: Utskottens förra Betänkande har varit från Ridderskapet och Adeln 6amt Bonde-Ståndet återrcmitteradt, hvarigenom det blifvit förenkladt i några punkter.
Som nu det förra Betänkandet redan är bifallet af de begge andra Stånden , komma 2 Ständ att stadna emot 2 i punkter af föga betydenhet.
Jag anhåller derföre , att Ridderskapet och Adeln ville inbjuda de öfrige Stånden , att instämma i det beslut vi nyss fattat.
Den 4 December e. m. 3^9 Herr Grefven och Landt ~ Marsk allen hemställde , om Ridderskapet och Adeln önskade, att de öfrige Riks-Stånden skulle inbjudas, att uti enahanda beslut med Ridderskapet och Adeln sig förena.
Då nu å nyo föredrogs Banco-Utskottets den 26 sistl.
November under N:o 86 afgifne, samt den 29 i berörde månad på bo det lagde , Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående väckt förslag , att alla utelöpande Bancosedlar mätte inom viss praescriptions-tid, i utbyte emot nya indragas; fann Riderskapet och Adeln att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet» Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läg« g3S till Handlingarne.
Föredrogos å nyo och gillades följande LagUtskottets den 26 sistl.
November afgifne, samt den 29 i berörde månad på bordet lagde, Utlåtanden : N:o 241.
Öfver väckt Motion om yrkande, att förmedlade hemmantalet må ligga till grund för alla hemman åtföljande Skatter och Qoera, 33o Den 4 December e. mi N
I anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i frågan om behörigheten att deltaga i Nämudemans-Val, och att kunna till Nämndemän väljas.
N:o 243.1 anledning af Riks-Ståndens skiljaktig© beslut, i frågan om föreslagen ändring i 24 §• af Kongl.
Förordningen den 13 Julii 1818 > angående Inteckning i Fast Egendom.
Vid förnyad föredragning af Lag-Utskottets den 26 sistledne October under N:o 244 afgifre, samt den 29 i berörde månad på bordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande , angående skydd för Taxerings-män ; fann Ridderskapet och Adeln , ätt enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet , Utskottets ifiågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarne.
Då nu å nyo föredrogs Stats- och Bevillnings-Utskottens den 28 sistl.
November ander N:o 631. afgifne, samt den 1 dennes på Bordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärknin* gar vid Utskottens förut meddeldte Betänkan» de , om Tidningars förseende med Chartae-Sigillatae-Stämpel, fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottens Den 4 December c. m. 331 ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Hand* lingarne.
Föredrogs å nyo och bifölls Stats-Utskottets den 28 sistledne November under N:o 632 afgifne , samt den 1 dennes på bordet lagde.
Memorial , med förslag till ändring i tiden för afslutande af summariske räkningarne öfver Uppbörden af Riksgälds-Contoirets medel m. m.
Stats- Banco- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens ej mindre den 25 sisth October under N:o 57^ afgifne , samt den 3 derpå följde November eftermiddagen på bordet lagde , Betänkande, rörande anslaget för Strömrensningar, samt åtskilllge dermed gemenskap ägande motioner; än ock den 28 sistledne November under N:o 633 meddeldte , samt den 1 dennes på bordet lagde, Utlåtande, öfver de vid berörde Betänkande gjorde anmärkningar.
Utskotten hafva i detta Betänkande yttrat, det Riksens Ständer torde finna , att Utskotten icke ändrat sin förut afgifne mening angående undersökningar om Kungsådra; men Riksens
Ständers uppmärksamhet bör icke afledas från saken och det rätta , med att betrakta d; Högloflige Utskotten.
Då här tillstyrkts, att på alla de ställen, der klagomål ske öfver tillstängd kungsådra, un* 33a Den 4- December e. m. dersökning skali förrättas på de klagandes bekostnad , så finnes deruti hvarken mer eller mindre än hvad som förut är förordnadt , ty genom inrättningen af varande Allmänna Domstolar och åklagare har hvar och en öppet, att få de undersökningar han åstundar, äfvensom pligten att derföre stånda kostnaden redan är gifven.
Men det ogagn, hvartill detta ändamälslösa stadgande leder för dem som tro, att Riksens Ständers Beslut hafva någon mening, och icke blott äro skuggbilder af hvad som redan finnes, är, att den som besväras af dämning i Kungsådra, hoppas att en för honom mera gynnande Författning blifvit tagen J hvaremot
Vattenverksägare med särkildta privilegier att stänga Kungsådra skola befara rubbning i deras ägande rätt.
Och som Ridderskapet och Adeln säkerligen icke lärer vilja bidraga till ett beslut , som endast upprörer onödiga rättegångar, så torde ingen betänklighet förefinnas , att härutinnan afslä Betänkandet, så mycket häldre som hvarje vackling i grunderne för ägande rätten , om än blott härrörande från misstag * bör anses för vådlig inom samhället.
Herr Hjerta, Gustaf: Härvid hafva Utskotten afsett, att Kungsådror på några ställen skulle vara stängde på olagligt sätt, och väckt Nationens uppmärksamhet derpå, att det finnes en rätt att få sådane olagligheter hafna.
Utskotten hafva, för att hindra en mängd onödiga Rättegångar, föreslagit, att undersökningen skall ske på enskildtas bekostnad, men Rättegången utföras af publik åklagare.
Jag tror det vara Den 4 December e, m. 333 för det Allmänna vigtigt, att, der en öppen Kungsådra finnes stängd , eller, om jag så får säga , moraliska hinder emot strömrensningen gifvas , dessa måtte häfvas, likasom de pbysiska tillintetgöras genom Stiömrensnrogs-Fonden, Der Kungsädra blifvit lagligen stängd , kan sädant icke komma i fräga • roen der den blifvit olagligen stängd , bär en laglig rättelse vinnas.
Ur denna synpunkt önskar jag, att förslaget må blifva beståndande.
Friherre Cederström Jacob: Vid de af Herr Ribbing framställda betädkligheter emot förslaget, att, då klagomål förspörjas öfver tillstängd Kungsådra, undersökningen skall föras på den klagandes förskjutande kostnad, får jag anmärka, att den olikhet äger rum mellan hvad Utskotten föreslagit , och den hittills enligt allmänna Lagen gällande föreskrift, att en klagande nu icke kan , på egen anmälan om förhållandet , få någon undersökning utförd utan vidlyftiga omkostnader och rättegångar, som ofta räcka längre än hela hans lifstid.
Derföre anser jag det vara bättre, att genom en publik
Actors utförande af saken bereda hvar och en utväg , att komma till sin egande ratt.
Jag anhåller på denna grund om bifall å Betänkandet.
De anmärkningar jag vågar underställa Ridderskapet och Adeln, hafva icke varit rigtade mot dispositionen af medel till inlösen af sådana rättigheter, på grund hvaraf enskildte äga att tillstänga Kungsådra , utan endast emot den del af Utskottens Betänkande, 334 Den 4 December é. m. sorn tillstyrkef anställande af allmänna undersökningar.
Leder nu Utskottens Betänkande till någon ändring i våra allmänna Rättegångsformer, eller hvad allmänna Lagen om Kongsådra stadgar, så har frågan af Oecor.omie-Utskottet obehörigen blifvit behandlad och en Lagfråga skulle derefter komma att i grundlagsvidrig ordning i önskningsväg inför Kongl. Maj:t framställas.
Leder icke betänkandet tili någon ändring , hvartill tjenar det då , om icke att åstadkomma det oroande , hvarom jag nyss talat ?
Hvad Friherre Cederström yttrat, att ett hastigare slut på en sådan fråga skall ernås genom hvad Utskotten föreslagit, kan jag ej finna, ty meningen måste väl vara, att deri Lagliga ordningen skall iakttagas; Och hvar och en , som har ringaste kännedom om hvad sorn Konungens Befallningshafvande åligger, lärer veta, att då det allmännas eller Kronans rätt är i fråga , så skall Krono-Ombud tillförordnas.
Således är icke eller härutinnan någon förändring i författningarne föreslagen , utan ändamålslöshet igenfinnes äfven härutinnan.
I fall någon Lagförändring vore tillstyrkt, eller något nytt sätt att slita frågor om Kungs-ådra föreslaget, då hade det varit i sin ordning, att deröfver höra Lag-Utskottet j men då frågan endast rörer förordnande af en publik actor till målets skyndsammare utförande, så tror jag Betänkandet kan antagas , såsom alldeles icke innefattande någon Lagförändring.
Den 4 December e, vi, 335 Herr Gref ven och Lcmdt-Marskalken gjorde proposition till bifall af Stats- Banco- och Oeconomie-Utskottens sednare Utlåtande; hvilken proposition nied J a besvarades.
Hvarefter Ridderskapet och Adeln, uppå framställd proposition, äfven fann för godt, att livad Utskotten i deras första Betänkande i allt öfrigt, sorn icke blifvit uti sednare Utlåtandet oniförmäldt, tillstyrkt, gilla.
November under N:0 634. afgifne , samt den 1 dennes på bordet lagde Memorial , rörande afgörande genom votering af frägan, om en bestämd afgift till Veneriska smittans hämmande ; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, under förblifva*!* de vid dess i detta ämne förut fattade beslut, samt med godkännande af den utaf Utskotten föreslagne Voterings - proposition , öfverlemna berörde fråga till förstärkta Stats-Utskottets afgörande.
Föredrogs å nyo och gillades Banco-Ufskottets den 28 sistl.
November under N:o 87 afgifne, samt den 1 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande , angående förändringar och tillägg uti den Instruction , som under den 10 Junti i8ia blifvit utfärdad för Riksens Stan* 336 Den 4 December e. m. ders Revisorer öfver Banco- och RiksgäldsVerken.
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottets den 28 sistf.
November under N:o 22oaf2ifne, samt den 1 dennes på bordet lagde , Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut xneddeldte Betänkande , rörande Glas- och Porcellain-FÖrares samt Smides-Handlares obehöriga kringstrykande m. m ; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarne.
Då nu å nyo föredrogs Constitutions-Utskottets den 26 sisth November under N:o 7g aflåtne , samt den 3 dennes eftermiddagen på bordet lagde Memorial , i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte förslag till ett tillägg i 28 §. Riksdags-Ordningen ; fann Ridderskapet och Adeln för godt , att de i förstnämnde Memorial föreslagne nya redactioner af 28 och 79 §. §.
Riksdags-Ordningen, till den behandling, 56 §.
RegeringsFormen foreskrifver, godkänna.
Vid förnyad föredragning af de till en Nämnd af 120 Ledamöter sammansatte Stats Banco - Den 4 December e, m. 337 Banco- samt Allmänna Besvärs- och OeconomiUtskottens den 28 sistl.
November under N:o 635 aflåtne , samt den 3 dennes eftermiddagen pä bordet lagde, Memorial, angående Låne-understöd af
Säd till anläggning af District- eller Sockne-Magaziner i Landet; fann Ridderskapet och Adeln att samina Memorial borde till bemälte sammansatte Utskott öfverlemnas.
Företogs till pröfning Banco-Utskottets den go sistl.
November under
N;o 88 afgifne samt den 3 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande , i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, uti någre, rörande Götha Canal-Verks angelägenheter, hos Utskottet förekomne frågor.
Grefve GyllenborgJohan Henning hade inlemnat ett Memorial, som upplästes, så lydande :
Herr Gref ven och Landt-Marskalken gjorde proposition till bifall af Banco-Utskottets förevarande Utlåtande.
Ja och Nej. Herr Berghman> Ambrosius Magnus:
Jag tror det vara billigast, att förblifva vid Utskottets första Betänkande i denna fråga , samt vä. Ridd. o. Ad.
Brot. XI.
Band. 22 338 Den 4 December e. m. gar anhålla hos Herr Grefven och Landt-Marskalken om Proposition derå, för att höra, huruledes rösterne då utfalla.
Jag kan visst icke hindra någon Ledamot att begära proposition, som honom godt synes, och jag förmodar den lärer äfven få göras ; men jag hör likväl påminna , det jag icke finner hvartill detta skall tjena.
Här är icke fråga om något vidrre anslag till Götha Canal.
Detta är redan gjordt, och Irågan angar nu blott , huru dessa anslag skola kunna användas, att det'sökta ändamålet vinnes.
Jrg hemställer, om det någonsin varit vigtigare än nu , att lemna Styrelsen orubbad, dä man vid alla granskningar icke haft något att tillvita den, utan tvärtom erkänt, att, ehuru summorna varit stora , arbetet likväl blifvit utfördt med en kostnad vida under den, hvartill det kunnat stiga.
Men jag hemställer äfven, huruvida detta hädanefter skall blifva möjligt , om Styrelsen skall så förlamas af fruktan för en framtida räfst, att den ej kan vidtaga några verksamma åtgärder.
Och jag hoppas, att den värde Ledamoten lärer finna , huru vigtigt det är, att Styrelsen får fortgå efter samma föreskrifter, som igio och 1815 års Ständer stadgade.
Hvad särskildt vidkommer frågan om pensionerne , sä får jag äran påminna, att dertill, enligt detta BancoUtskottets yttrande, aldrig mer kommer att användas Ständernas medel.
Enär Canal-inkomsterne äro sä betydliga de föista åren , och troligen med hvarje är komma att växa , sä blir Den /j, Dccembér e. m. 33g ej mer fråga om , atf ju tillgång deraf finnes till pensioner, och jag försäktar, att ingen Actie-egare deremot skall halva något att påminna.
Når då denna fond af 10,000 R:dr är sä gifvet en Actie-Egarnes egendom, att Ständerne sjelfve beslutat, att den skall tillkomma ActieEgarne och ingalunda arbetets fonder, så skulle , om Ständerne nu afslå dess användande till pensioner , följden deraf blifva dess utdelande till Actie-Egarne 5
Och jag hemställer, om detta innebär något annat jin hvad den värde Ledamoten önskar, samt om icke förnämsta ändamålet, tankan om sjelfva sakens nytta, må för öfrigt vara hvilken som helst, bör vara, att, på kortaste-tid , och med minsta kostnad, skrida till fullbordan af ett arbete , som redan är så långt framskridet . och hvilket lättast verkställes derigenom , att det får jemnt och oförryckt fortgå efter den hittills följda planen.
Jag anhåller vördssmt om proposition till bifall af Banco-Utskottcts. ifrågavarande Utlåtande, Herr Berghman:
Vid hastig uppläsning af Utskottets Utlåtande, har jag tagit miste om meningen deraf Jag fattade icke, att man velat utesluta Grefve von Platen från Ordförandeskapet, och jag tillstyiker derföre, att Grefve von Platen nu som förr måtte fortfara med detta varf , som han med så mycken skicklighet utfört.
Jag viii icke heller uppehålla mig vid det yttrande, att han skulle vara synnerli gen generad af Banco-Fullmcäktige ; men hvad Pensionerne angår , får jag föreslå Ridderskapet Ovh Adaln, att för framtiden afsäga sig all 34» Pen 4 December e. m. utbetalning deraf, om Canal-Bolaget icke sjelf kan verkställa den.