Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kammar-Lollegii eget insände yttrande Utskottet meddelt hwarefter d^Ha Handlingar bliswit uti fö sta beredningen föeedragne.
Men derwid hofwa , enligt det dä förbe Prolocoll, Ledamöteme af Bonde och Borgare - Ständen, ansett sig icke kun* . rivö Den 27 Ianuarrk. - kunna frärigä deras Ständs en gäng fattade
Be» sint, eller inga t någon öfwerläggning om saken, förrän densamma genom wedcrdörltg äterremitz hltkvmmit.
Pluraliteten inom Preste» Ständer, hor funntt sia böra fördttswa wib förra Betänkandet, men Riddrrstopet och Adelgö fläste Ledamöter hofwa förmodat ändring derut! bliswa nöd» wändig.
Enär Beredningen pä detta sätt kommit i fullkomlig tnacuviket, jamt Utskottet n; Pieno ej eller lärer kunna för det närwarande lemna något Lifinitist utlåtande öfwer f ägan, sedan den samma kommit i sädant stick, urbab sig Herr Baron fä tillstyrka, atr jemte berättelse om sokens hela förlopp, en afstrstt af förra Betänkandet mätte till Högloft Nidderstapet och Adeln, samt Högwördige Preste-Ständer afsändas, med anhäitan ftän Utikotwt om skyndsam del af de beslut detze Rckp ctive
Ständ täckas deröswer fatta- Herr Baron och Olwerste Kam» marJunkaren trodde icke alenaft att detta nu more det enda sätt att kunna wlnna något stut t saken , ulan ärmen alt denna åtgärd more ännu starkare päkallad af de frän Högloft.
Ridderstapct och Adrin nyligen till Utstottek remitterade senare Memortolec angående Byteöwerkrt.
Utskottet gillade detta Förslag, hwadan genom Protvcvlls, Utdrag, Högloft.
Ridderstapet och Adeln samt Höawördige Preste - Stöndet, derom möidsammrligen skulle underrättas.
Oc supsg.
Grefwe von I^ntinzskauleo, , förklarade att han witzerligen more biand dem som skulle winna om det b>Mes som Utskottet föreslagit , men när fräsa» sä nära rörd; ägande rätten, an - Den 27 Januari!. nvi anhölle han att den mätte lä hwila pä bordet, pä dek man deröfwec mätte erhälla tld att besinna sig.
Föredrogs ä yo Allmänna B-swärs och Oeconomie - Ulkottets den io Januari! pä bordet lagde Betänkande, rörande ätfklllige jörflag tik näringsfrihetens utwidgande.
Bifölls - Remitterades till Stats, Uksssttet ett af Herr klslmerk^lt, 6nkss ^ den 15 Jnnirii uppläst och pä Bardet lagdt Memorial rörande ärst.lljga tillgängar för Skars - Werkst.
Herr Grefwe» och LandrMarskalken, som lill Hans Majt Konungen war uppkallad, tog härefter afträde, och lemrgde Kiuvban, ät den äldste närwarande Gmwen, Herr Grefwe von I.Alttii>A8lisult;n, /'tibreckl.
Urdrag af prorocotter hällir bos Rik, sens Högloft Ständers A"männ<r Neswärs- och Deconomte, Ulftocr den 8 Januaril i8io. Ridd. och Ad- Pror 5 S. S. D. 8S. lior Den 27 Januarit S- D- Till ytterligare granstning f->retogs nedamiämnbe förur pä Bordet lagde ifrän Wällpfl.
Borgare- Ständer till Utskottet remitterade Skrifter/ angäende önstad ändring i nu gällande Författningar/ rörande ätskillige Städers Frimarknader/ hwilka Skrifter i följande ordning till Utskottet inkommit / nemligen: a) Utdrag af Wällost.
Borgare - Ständels Protvcoll iör den 15 sistiedne Augusti af innehäll/ att Ständtt/ uppä dest Beswärs- Utstötts derom gjorde hemställan/ funnit'för godt alt lill Oeconomie - Urstoltets undersökning och utlätande remittera de af Åtskilliga Städers Fullmägtige ingifne ansökningar/ dels att wista Skader mätte äterfä deras förlorade rättigheter att hälla enstildte Marknader och sä kallade Köpingar samt ott
Frimarknader mätte afstaffas och inskränkas;- dels ott wista indragne Landtmarknader mätte äterställas; warande följande Memorialer af mdannämnde Riksdags - Fullmägtige detta ProlocollS - Utdrag bi>agde. iw Af Rädmannen Herr koelskei-ger, att den i Fahlu Stad är 180?
började och sedermera ärligen den 20 Januarti hällne Frimarknad mätte warda afskaffa!). 2:0 Af Rädmannen Herr Olok koos, att Östhammars Stad/ lvm of älder ägt rättighet att w-d Skärsta By i Edda Socken ärligen hälla enskild Marknad/ mätte samma/ Staden sedermera srämagne, rättighet ätersä. z:o Af Rädmannen Herr sob-m , sä wäl att Jönköpings Stads Borgerskap, mätte - Den 27 Januarkl.
,ioz te ätersä sine vä Priwilegier och flere Konungar Försäkringar grundade rättigheter alt hälla enffildre Marknader, hwaremot bemälle Borgerffap wille afsäga sig all rättighet akt af andra Städers lika b>ffaffade Marknader sig begagna, som ock, akt Grenna Stad mätte Återbekomma dess enflitdte Marknader, samt derutom erhälla tillflänl) akt i Staden hälla fyra Marknader vm äret, eller kwänne utöfwer de nu tlllätne, af hwilka d?n ena kommer att anställas i December mänad kort före Jul och den andra i flutet af Februarn mänad. 4:0
Af handelsmannen Hrrr k. , att Marknader i Staden Halmstad mätte äterställas i det flick de iamma söre är 1798 wo-w, och Staden således ätersä d tz sistliämnde är förlorade rättighet, alt ärligen hälla Landtbo - Marknader t Thsruse den 19 Julii, i Knärräd den 26 Junti och andra Oclober, i Gyltige den 20 Mars och 21 September och i Krogsered den 14 September. , 5:0 Af Herr Borgmästaren Oeoi-Z lJuiiZyvisl, att Marknad rne wid Rinkabuken och Kongslena mätte, till förmän för Hio Stads Borgerskap äterställas, samt Stade» Lidköping ätersä sin förra rättighet ott en gäng om äret hälla Marknad wid Tvättstugan, och dessutom erhälla tillstånd att ärligen en Kreaturs - Marknad anställa 6:0 Memorial,af Riksdags - Fullmägtigen för > Linköpings Stad Åldermannen ^nciers hwllket den- 29 sistlcdne September bliswit till Utskottet remitteradr, och hwan yrkas att aimngeu frimarknadernr i Linköping matte till enflndte Mark - H04 Den 27 Janrrarit. marknader förändras, ell-r ock Linkoping i likhe med öfnge Skäoer l Östergöthland, fä kllläreise
Ott hälla irenne Martn ^er om äret 7:0 Memorial c>f Riktdags - Fnllmägiigen för Eksta Stad Rumänien ^!i8 stuä IIU8, hwlsr ket äfven dei 29 Au ust> blitwit renutceradt, innefatta'de önskan, -tt?
Marknaderne l allmänhet mä te bibebä las > dtt sk ck , hvarun de efter scd« n<>fte regleringen kommtt, j-mt ott Ekftö
Stad mätte ät-nä sia fv!d'a rättighet att kä!'a Marke nåd wid N tebäck t ställetAör den wid Nöbbelid nu inrattade Keeatms - Marknad. 8:0 Memorial af H^rr Borgmästaren k!, o. blolin, säsom Full c.äal g för Staden W pö, rmntkeradk den 19 September, jemte bifogad. ffk^tt at nämnde S' ds ÄDsteS »rknoden, alt olla Sl d^s Lnadt - M->rknader mätte förklaras för < ikltdre, samt att Staden mätte komma att hälla Marknader i E ergon den 2.6, i Markaryd den 28 och l Llanabo ven zo Junit, i Moheda dea Z Julli, t Wnlköhl den 18 och i Dedesjö den 20 Oktober, men akk Stadens omge Markander Alwen hädanefter mä komma akt hällas pä de uti k.newärende äro A manackor utsatte tider. 9:0 Memorml af Fullmägtigen för Ulrice» hamns Stad H rr Borgmästaren st. kl.
Lsrkmsn remltteradt den 4 Ocwber hwaruti anhälles att Staden Ulricehamn mätte ärligen fä hälla Marknader, utt Mörlunda den -.2 April och 28 September, uti Ovaden den ic> Junit och r8 Octoder samt uti Ljungsarp den 28 Maji och den 6 September», K>:v Den 27 Ianuarit. nox 7O'.o Memorial of Fullmäatigen för Söders köping Herr Rådmannen Lellerb-rL remitteradt den > 8 October hwaruti yrkas, att Ormarknaden t
Söderköping mörle komma att är igen hällas i flutet of Auausti mänod, ech sä kallade Skjärkarls, Marknaden den r september alla är.
Utskottet ansäg de uti l/wanupptacme
Memorialer ondragne pästäenden hwilka äsyita ändring t den sednast saststmde Marknad6-reg'eringen, kunna hänföras kill z:ne humudflag, nemligen: 1:0
Att nägre nu existerande FriMarknader mätte förändras till enskildt? för witze Städer; 2:0 att antalet ai Marknader, i synnerhet enskildt?, mätte ä nägra orter ökas, hwaremot Herr Rädmannen korisbel^er uti dest Memoria', vlkar indragning af den Frimarknad i Fahlu Grad som börj s den 20 J--l-uarii; Z 0 att w>sta Marknader mä komma att hällas ä andra trdrr och orter än förut faststaidt är; men Herr Rädmanncn lislius har utl dest Memorial begärdt att Marknoderne i allmänhet mätte förblifwa i det skick hivarutl de enligt sista regleringen befinnas.
Hwad nu först angeck de M^morialer hwilka yrka Frimarknaders förändring till enlkildte för witze Städer, sä fann Ulffoktet deras innehäll wa« ra stridande emot Kongl Brekwet den n Julli 1788 hwaruti stadgas att olla enskildte Marknader böra, säiom hinderlige för en större samling of Folk och wnror afiys s, och inga andra tillätas, än de sä kallade Frimarknader, till hwilka Köpare och Säljare frän alla Rikets orter utan Åtskillnad äga skllt och obehindradt tillträde.
I an - H26 Den 27 Ianuarir. anledning hwaraf Utssottet, sem ansäg den redan faststälde regleringen böra vsörändradt bibebällao, trodde fig böra tillstyrka olflag ä alla de Mcmorialer hwilka äsyfta att öka antal t oi enssildte Marknader.
Beträffande dernäst det wkande, att nägre Skader mätte erhälla tillständ till flere Marknaders hällande, sä ansäg
Utskottet sig wäl böra till sölje af nyst anförde grunder , jemwäl tillstyrka alsiag ä de samma sä tvid: de endast äsystade att öka antalet af enssildte Marknader för näcn n witz Stod; mea dä ett och annat Memorial finnrs innehälla den önskan att t händelse Frimark, naders förändring till enskiidtt ej skulle blfattas, flere Frimarknader dä mätte tillätas ä-wensvm att nägre nya Marknoder mä inrättas utan att be, flämdt yttras huruwida detze borde blifwa frie eller icke, sä förmodade Utssottet sig jemwäl äligga ott meddela utlätande angäende Frim.rknaderö tillökning.
Och rhmu Utssottet wäl kände att dess flags Marknader merendels bidraga till större afsättning af Stodsmanna och stundom äfwen af Landtmanna-waror, önssade likwäl Utssottet, att denna afsättning mätte befordras genom andra ost) bättre medel än Marknaders förökande och att således flere än de redan inrättade ej borde tillätas.
Widkommande sedermera de i nägre Memo< rialer gjorde andragande,, om en dcl Marknaders flyttning till andra orter och terminer, sä ansäg Utssottet sig icke eller härutinnan tillstyrka nägon ändring uti den Marknads« reglering / som Kongl. Mastts och Rikets Commerce - Cvllegium, pä de i Kongl- Brefwer den n Junti i7Z;8ansörde grunder , ej lange sedan fastställa och ursärdadk.
Slu - Den 27 Januarir. 1107 Slukeligen hwad angeck Herr Rädmannen ^ulielii önskan, att Marknaderne matte bibchällaö » nu warande stick, ansäg Utstottet
Ven samma wara genom föregående urlätanve brswarad.
Or Lx ^rotocollo k. betsel.
Bifölls
Ständers Allmänna Beswärs - och (Dcconomte - Utftorrs Betänkande, i anledning af ett hos Wällofl.
Borgare--Ständet ingifwtt och derifrån nll Utftorcet remktteradt Memoria! af Riksdags - Fullmägrige för Städerne Uddewalla, Westerwik, wisby, Halmstad, Carlscrona, Vstad, Landscrona, Gefle, warberg, Calmar, Sundswall, Hernösand, U> mea, Luleä och pitea, innehallande ansökning om en allman och oinskränkt Nederlags- och Upplags-frihet för alla Rikets Sjö- och StapelStäder, i likhet med hwad Staden Götheborg förur i Näder förundc blifwir.
Ehu - no8 Den 27 IanuarlL. Ehuruwäl Utskottet icke anser en oinskränkt Nederlags-frihet wara tj-nlig för alla Rikets Sjövch Stapel-Städer och derföre icke funnit lämpeligt, att tillstyrka sullkcmligt bifall till Memorialet , hor Urskoltet ljkwäl trott sig böra wördiamineligen fvresiä den underdäniga anhällan, af Riksens Högloft.
Ständer att Kongl. Majit täcktes, med Nödigt afseende ä Sweriges förmänliga läge för Transito -> handel med de omkring Westerhag wet , Östersjön och Bottniska Wiken belägne öfrige Riken - lemna NcderlagS- och UpplagS - frihet utål utländskt gods, ät de Städer, hwilkas belägenhet och Hamnar Kongl. Malt anser wara dertill postande; och har Utskottet derwid i synnerhet fästat sin uppmärksamhet wid Staden Wisby pä Goltlard, som ester Utskottets kanka, har ett märkeligt företräde för de öfrige Rikets Städer, bäve i anseende till belägenheten, säsom en föreningspunkt för Engelska och Ryska -Handeln och ölmen i afseende pä det mindre likställe för Lurendrägeri? och Tullförsnillning forn bär synes wara akt befara.
För öfrigt hor Utskottet welat wördsammell, gen hemställa om icke, wid Ve killständ, som iör en dylik förmän utlärdas, dec forbehäll mätte göras, ait, de Handlande l hwarje säd y
Stad böra sjelfwa erlägga ostöningen till de Tull > Betjente, hwilka till förekommande af Lurendrägerter pä desto ställen, uröfwer det waniigg antalet anses oumbärlige, utan att Kronan eller Tull - Wreket med deras underläkt petastaS; äfweniom dylika tillständsbref borde tnneöälla, akt Tull-Författningarne i allt öfrigt skulle wara lika gällande för Veste som för öfrige orter i Riket; hwiiket dock Rik - Den 27 Januarlt.
Hvy Riksens Högloft.
Sländers egen pröfning wärdsommeligen unberställes.
Slockholm den 8 Innuar't »8 ro Pä Höglofl Rodderska- Pä HögMördige
Pre per och Adelns magnar ste - Scänoels magnar Joli 6.
OxenstjernL. 8tLZNe!iu8« P3 Wallofl.
Borgare- Pä Hederwärda Boche» Sländets wägnar Gränders magnar L. s. Lcllonkeri-. k. Lricsion.
Hc in ^rvlvLvIlo. k. I. dselLsl 1809 den 4 Octobsr uti Borgare-SkändetS Plenum uppläst, remikleradt till Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Bestvärs- och OeconomreUrstoll; betygar Lx ppotocolic» I. kll. k?Lrerlon lVördsamr
Det är en bekant och känd sak att wöra grannar
Danstar och Norstnrne redan länge stordal slukren och den stora fördelen af en allmän NederiagS-frchet.
SwerigeS Sjö - och Stapel - Släder i allmänhet sakna benna förmon-
Den wälle wara allmänt nyttig äfwen för ctz i mer eller mindre Ridd. och AS.Pror. 5.
B. män.
89- * mc> Dm 27 Januarri. mön.
För ingen ar den ffadlig.
Naturliga biliwheken synes sördra lika rätitgheter sör ilka Medborgare under en och samma nulda Regcrcng.
Urur detza anledningar är det jom undertecknade Riksdags - Fnllmäglige för största delen af Rstets Sjö, och Stapel-Städer wäga yttra den undcrdämga ö> sson och förtröstan alt af Kongl. Majns
Nöd fa emottaga ett förnyadt wedermäle genom rrhällonde af en allmän och oinssränkt Uspoch Nederlags - frider och rättighet för R-kers alla Slö- och Stapel-Städer, > likhet med hrrad Staden Götheborg förut i Näder förundt blifwtt; Och enär denna angelägna jak understödjcs ak Riksens Högloft.
Ständer, hwarom det är, som wi ödmiukust enhäiia, wäga wi smickra ost med ett Nådigt bifall frän Thronen Hos Höoädle Herr Dir^cteuren, Riddarkn och Talemannen sanik detta Högtärad- Ständ anhälle wi till detta ändamål om benägit bifall och förord hos de Höa Respecrive Med - Ständer;, för ott gemensamt hos Hans Majit Konungen fåken i underdänighet rekommendera.
M5 det för öfrigt tillätas ost akt anföra några rcftepioner l ämnet, som torde uppisa nyttan i allmänhet af en dylik inrättning och älwen tjena att mota hwarjehanda möjeliga inkast och betänkligheter.
Nederlags - friheten animerar Utlänningen att mera talnkt besöka wära Hamnar med stna Skepp och prvducrer » det den befordrar Transito' handem och Den 27 JanuarLt. im sch i synnerhet den sörmänliga Spcculatlons och kommissions rörelsen.
Deraf winner Kongl. Mg:t och Kronan si-rr Skepps och andre umgälder.
Skäomics Innebyggare winna genom prowrsivner Magazlnager, aroetSpenningar nr. m- och allmänna nyttan bcredes ytterligare genom en deraf demande mera altman wälmäga t del den först-stil Staten werrfamma medlemmar pä flere ställen än förut, hwilka iständsättas att gagna sig Kjelfwe med ofra behöfvande
Familier och att utgöra sina ukffyild-r tili Kongl. M^jt och Kronan mera reauliert än fö>ur. Wifle
Staders mindre fördelaktige lokal för begagnandet af en neder! agöstjher kan ej bestridas; lckwäl kanna conjunciurer och omständigheter inträffa, dä äfwen en sädan af naturm mindre gynnsam belägenhet kan med mer fördel begagnas ä r för närwarande; och der det ej intläffir förswinner äfwen rättighetens möjliga degaqn-nde; men ej bör siclfiva rättigheten wara nägon
Ort betagen
Om någon sadan tanke skulle nppstä, det kunde
K mg! Mai ts och Kronans Tull-Intrader sörmindskas derigenom, att de Städers handlande, som förut genast förlullak det ofta mindre betydliga parti? utländsk a wahror, som för OrrenS förnödenhet af dem mäatas insöstkrifwosgenom nederlags rättigheten äga tillfälle stt äter utföra wahrorne utan Tulls erläggande, fä lärer den ej räcka längre än tankans flygt och iäledeö ej tarfwa någor» wrdcrläggning.
Det faller wid sörsta e''tt'"sinnande genast i ögonm att consumttoncn pä hwarje ork blir den sam - mr Den 27 Ianuarri. samma med eller utan Nederlaqsrattighet och da, h vad sam cvnsuiueraö 06) af nederlagen tili detta ändamäl uttages, genast da sörlullas, «a bitr förhällandet lika invad
Tulluppböiden angär.
D?t bitr fälcdrs endast det importerad s öswerskott s dan cvnsumtionen och inrikes astättaingra pä stället är Mräknad, sam kan exporteras och om detta ster frän en eller siere/ eiler fördela dt pä alla Rikets St'pcl - Etädcr, sä blir svrhäl-audek lika pä
Det hela hnad K önans u 'pbö d »vidkommer, hwilkm uppbörd alltid as ber l Riker giVaronswande stall utgå Det mrdgidwes deremot att Kronans uppbörd för de »varor som !
Riket g varstadna, kommer att något sednare iiigä än nu dä den hivar>e manad nppbäres och remiticras frän Tullkamrarns; men deria, söiffott blikwer ej iängrvanot, tv innom hivarjs ärs stut förlullas, älwen af Nederlagen, fä Myste! som pä hmarje Ork rvonlig-n consummeras och al ättrs och det ändock succchipe fö r och sede nare ester som afsättningeu gär; och mer insörstrlsives ru »vanligen ei Utan pä de fläste ställen mindre än svin rör ottens ärliga re hos och afsättning calcu-eras ätaä; de belodstgaste uppbörder för utUMkes inkommande wa:v>' kunna äfwen nu ej päräknas förr ch» sednare halsten och en stor del sista qtvartalet af ärer dä Fartygen manligen först Återkomma frän de Wärliden söretagne reior.
Männe det detzutom ej more billigt ott äfwsn med uägon uppoffring i afseende pä tiden till Tull-medlens indrilwande underlätta de Handlandes Industrie och arbetsamhet, dä deraf äkwen minnes den husrvudsakliga fördel att mängen lvm »!» wäl lunde staffa sig urwäg till rvcrrans inköp utrikes, men
Den 27 Janunrlk. mz men mäste rätt ofta asstä frän införssrifningen i brist af moyens til! den dryga Tullens contanke cl rcrrnde w:d tillständ akt fä begagna credit pä Tullen till dnfl waran kunde afsätt-S; stu><e genom ticecte insörstnfningar oka den orters rörelse och befordra hwar pä sin ort, en mera allmän wäst mag < s Bewiset pä motlalstn synes t» wärr nu pa wänga ak Rikets Stapel - Skader, där Handel och rörelse fä aft-.git, atc Handlande cj kunnat si urnera Stadens och Örtens inbyggare med deras vrhofmer af utrikes wahror dem dche fäledes frö längre aflägse betydligare Gräber mäste förskaffa sig, hwilket i anseende till drvga transporter och endre omkostnader samt tidsspillan förvrdsakar dom högre utgifter och olägenheter än om de singö köpa dem pä stället och sästdeS simres wara äsrven allmänt skadligt.
Ben-äff nde nödwändigheten af en tillökande Tuli-Be je,!!Ng i afseende pä Nederlagen, sä kunde deremot in mandas att pä de fläste ställen är redan mwetfiöd derpä, sä akt tillökningen ej behö-d- vlifwa dety lig öfwer der hela, meri aswen der dtt more nödwäodigt öro de Handlande wist lige akt äraga sig en afgift fwarande deremot.
Näaot inkast akt wid inrättningen af en allmän Nederla ' , Rikets Sjö- och Stapel - Späder , Lmendräaerier och Tull örsnjllning möjligen sturle befordras, förmoda wi ej till wederläggning behölwa upptaga, wär tanke är atc den fednace eller Tullförsnillning om näqon sädan pä nägoci ort hittills eristcradt snarare stulle alldeles förswinna emedan ingen lärer maga akt pä Nederlagen upplägga undra waror än dem som angiswas ej est
IH4 Dm 27 Januari». eller kill mlndre wigk, matt eller mä! upptaga än tom dek sig i s/slswa werkst förhåller; en owäntod underfökniug i Nederlags - Magazinen ffulle i annat fall drygt kunna bestraffa dylika straffbarde försök. Hwad Lurendrägerter beträffar sä kunna de as ffmma ordffk ej pä detta tätt söröfwas och dem, tom befatta sig dermed, kunna lika ?ä wäi om ej bättre bewakas vä> framdragas dä man bör supponera att en förökt Tull-Betjening äro dertill bättre i tillfälle än ea mindre talrik; kan ock hända att det med tiden kunde finnas lömpeligt och nyttigt för Riket fä wäl i Oeconvrmfft jom tiri förekommande af meneberter och andra laster t moralifft afseende att tilläta mwNl af alla siagS hittills sörbudna waror mot erläggande af någon mättljg Tull, hwarigenom detta onda bast hämmades och till intet gjordes.
För öfrigt anhälla wi att detta Memorial mätte ord ifräu ord i Siänders Protokoll intagas.
Stockholm den 4 Oclober »809. kcr ^obckon klsgsrät, för Uddewalla. 6. kl. Lgge, för Westerwik. k. 6rev-8MubI , för Wisby Stad. 1'. kogk, för Halmstad. 8. vv. k^Lclrlon, för Karlscrona.
Lb. , för Städerne "Vstad och Landscrona.
Dsme! Liktirsnc!, för Gefle, polian k. bolmer, för Warberg.
Lull Lullsk LslckliLen, för Calmar, ^cm illberg, för Sundswall.
Uicbael kustström, för Der? 27 IamrmA nr 5 för Hernösand. rl. Ljudr, för Umsä -u: I^uurk, för Lulea. ij. 6. ödmsii, ivr Pikeä Likhttrn med det titt Högloft.
UlskiMel .emitterade Memorial, bestyrker Lx Otkcio ?. I. hlei^el.
Ukdrag af prMocoller, hällts urr T^tk, sens Hogloftiga Gränders Allmänna Beswärs och Oeconomi?, Ucsiorr den 4 Januaru i8iv.
S- D. Herr Fabriqueuren Lcliönkerr erhöll ordet och uppläste följande: wördsammaste ?h>fLrattde!
Om dek ar i Theorin en fanning olt Handelsrörcisen genom Nederlagsfrihet?,! erbäller mera lil och ukwidgande; sä är d?r likwäl t ftera afseen, den angelägir, art wid tluämpningen häraf med noggran urskilning och warsawhet följa den urskilning som Locok, Handelöställning och öfriga omständigheter meddela.
. Hwad Swenffe Slape!- Etäderne angar, sä företer sig mellan dem sä mängfalldig olikhet, alt ett sörordN!Uide fom More allmänt och för dem alla gemensamt, »möjligen kan äga rum - 3 m6
Den 27 Januank.
I närwarande lid är wär egen Handelscommunicalion alldeles osäker och icke ens med Rymond genom någon witz afhandling bestämd, och om man 'wille påräkna att England kunde l någon män bidraga lill de af en allmän Rederlags-frihet förmodad* förmäuer; sä mötes derwid enahanda betänkligheter, lä länge Lvntinentenö föresaks är, art afhälla tillförsel af alla Eogetsta wahror, hwarkgenom emplvy af de pä Nederlagen famlade wahra - partier skulle lnstränk-s lill blott Landets egen conslimtlvn och Medes Transito rörelsen bliiwa linga.
Om man skäligen bör förmoda, att all denna osäkerhet t allmänna HonDelS-ställningen stall tvid äterwunncn fred mellan Slömagrerne fö swinna ; sä dliiwcr likwäl sivärt att nu t förwäg derpå grunda nägok lUlstyrkande.
Af alla de stät sm StäderncS Ombud uppräknadt, anser lag icke någor enda wara nog bestämt och talande för att wä -leda till nägot destut t detta werkeligen grannlaga ämne. Awén t De Skader, som redan äga NederlagS' frihet, såsom Götheborg och Carlst) mn, saknar man nog erfarenhet för att afgöra lrägan, hwad dernnd är wunnit för Riket.
Kofdmden till uppbyggande af färstl«dte Nederlags.
Magazln, med underhäll lör erforrerug Tull Betjening stall sannolikt medtaga Handlands enstildte winst; f.whägan för werkeliqe olägenheter af Nederlags friheten mäste likwä! wara ögonskenlig, sa länge Tullbewakningen är vä d.tz nu w-wande ofullkomliga lot.
Med tillökning i Tull - Vekje-^S antal är saken ingalunda huipen, sä lange de alla mäste si ma sig i sä knappa Löne-wilkor, att de a^ ren nöd mäste för likt winna bergning se igenom fingren med Lag - HI7 Den 27 Iauuarit.
Lagbrott-
Det är säledes en nog grundad suppo» sition att Tuilförsnilling och Lurendrägerie skulle okas i samma män föremålen, hwarpä dc kunna föröswas bliswa genom Nederlagsftiheten mängfalldigade; och dä härtill kommer, att ett ound» ivikligt dröjömäi eller ansiänd med Tullumgäldernes erläggande lcke kan förenas med St tS WerketS och PudHci behof af de-na inkomst, eller medgiiwas under nu subsisterande Tull > Arrende ; sä anser jag för näcwarande någon åtgärd i an» ledning af detta Memorial icke kunna widtagas.
Jag enMer ödmjuk:st, att detta mitt ytk» rande sär ätsölja Högloft Utskottets Betänkande till de Re'peck,ve Ständen.
Stockholm den 4 Januarii r8ro L.
Lckiönkerr.
Lx krocvcoko k.
Upplästes följande: Riksens Högkost- Ständers Allmänna Deswärs och Geconomie, Urstotto Beränkande, r ankednlng af Rongl.
Ridd. och Ad- Pror 5 B; Maj:rs 9«. ni8 Den 27 Jannam. kllascs den 28 September Miedl! är lii! sikstus Ständer ostärne Nådiga proposition af innehall', akt hos Longi Majit r Nådigt öfwerwägande kommlr, hurusom Alllmänna Lagens stadgande r 5 Cap. z Z.