Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
St:s sätt att verka; hvarföre jag för min del instämmer i de åsigter, som af reservanterna blifvit yltrade, och hoppas att StatsUtsk., vid närmare begrundande af ämnet, fattar ett annat beslut, i anseende hvartill jag vördsamt hemställer att detta betänk, målte återremitteras.
SlutsUlskls utlåt*.
Nio 4°° återremitterades.
Ånyo föredrogos och Li föl los StatsUtsk:s den 9 dennes på bordet lagda utlåc.n:
Nio 40li * anledn. af K. M:s nåd. propus. ang:de en uppkommen brist i t*S>9 års anslag till beväringsmanskapets vapenöfning;!!-; N:o 402) * anledn. af Hr Petres motion atig:de befordrande till verkställighet af deu ordin, statsrcgleringens definitivt utgjorda delar. 3<)6
Den a3 Januari e. m.
Vid förnyad föredragning af SlatsUtsk:s den 9 dennes på hordet lagda .mern.
N:o 409, med förslag till voter:s-propos. i anleda, af RiksSt:ns skiljaktiga beslut, i fråga om eftergift af Landskamererare!!, Kammarrättsrådet Lindbergs ersättningsskyldighet, i och för numera afl.
Kronofogden Hoflir.gs balance, blef den föreslagna voter:s-propos:n af II. o. Ad. godkänd.
Föredrogs ånyo och bifölls StatsUtsk:s den g dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 4I0> ang:de sökt låneunderstöd till uppförande af en ny kyrka i Hernösand.
På begäran af Hr von Hartmansdorff, Au-g., samt Hr Carlheim Gyllensköld, Henr.
Adolph Oscar, Jades ånyo på bordet StatsUt&kts den g dennes på bordet lagda utlät.
N.‘o 411! ' anledn. af anmärkntr vid Utsk:s betänk.
N:o 355, ang:de åtskilliga statsbidrags ingående till Riksg.conloret.
Till pröfning företogs StatsUtskts den gdennes på bordet lagda utlåt.
N:o 4l2i > anledn. af motion om förklaring af R.
Sits beslut ang:de för universiteten beviljade professors emeriti-löner, samt lönetillökningar för professorer.
Jag har intet att erinra emot det hufvudsakliga innehållet af Utsk:s betänkande.
Men då Utsi;., i fråga örn sättet huru utbetalningen af emeriti-lönerna bör göras, säger, att någon särskild föreskrift i anledn. af ifrågavar. motion icke å R.
St:s sida är erforderlig ; så skulle jag önska, att bevekelsegi underna för denna tanke hade blifvit så framställda, alt de kunnat inflyta i R.
St:s und. skrifvelse.
Jag inser icke något hinder för dessa motivers intagande i den skrifvelse, som R.
St. komma att aflåta pu grund af den sednare punkten; men det hade valdt bättre, om Utsk. gjort framställningen i sådant afseende annorlunda än det nu gjort henne.
Jag vill icke begära någon fiterremiss af betänk., emedan jag hoppas och anhåller alt det II Ståndet, då Exped.Utskts förslag lill und. skrifvelse inkommer till justering, täckes benäget erinra sig den anmärkt), jag nu gjort, på det att StalsUtsk:s yttrande eller motivering måtte inflyta för att bereda föredragandet) en säkerhet emot anmärkning vid en kommande riksdag, i händtdse han tillstyrkt hvad Utsk. här förklarat vara dess mening.
Jag utber mig att någon af Ståndets ledamöter behagade upplysa mig, huru del kommer att förhållas, ifall någon af de 6 äldsta professorerne vid universiteterna tillika innehade prebende.
Skola då de 3oo ndr, som icke kunna tillkomma honom, ifall detta af Den s3 Januari e. m. 397 Utsk. gjorda förslag hifalles, antingen innehållas eller disponeras till en annan professor vid universitetet.
Det synes mig vara ganska klart, att när 6 sådana löner äro anvista för univeisiteterna, och blott undantag är gjordt för sådana professorer, sorn innehafva prebenden, så blir det, i stället för professorer med prebenden, andra professorer, hvilka icke tillhöra de 6 äldste , soni komma i åtnjutande af dessa löner.
Lönerna måste i alla fall väl komma att utgå lill universitetet, och på annat sätt har icke StatsUtsk. föreställt sig saken.
Jag måste bekänna, att jag skulle önska för min del, att delta vore fullkomligen uttryckt, och det uti en skrifvelse, som, på grund af bifall till detta meni., kommer att afgå till K, M.; på det att det ej må anses slå i strid med den und. skrifvelse, som blir en följd af voteringen i förstärkta StatsUtsk., utan vara bestämdt, alt löneanslagen utgå till de andra professorerna, och icke någon annan skilnad blir, än att deli, som har prebende, icke får komma i åtnjutande af löneförhöjningen.
Jag önskade alt detta vore uttryckligen bestämdt.
För min del skulle jag anse att icke någon återremiss till StatsUtsk. i detta afseende behöfves.
St:s mening synes mig vara ganska tydlig, att ifrågavar. 6 löner äro bestämda för de 6 äldsta professorerna vid hvartdera universitetet, som icke innehafva prebenden.
Jag får likväl tillägga ali jag önskar, det Exped.- Utsk. måtte fästa sin uppmärksamhet härvid, för att uppställa skrifvelsen i en'sådan form, att icke något misstag i detta afseende må kunna äga rum.
Jag tror icke att någon tvekan i denna del af frågan bör kunna uppkomma ; och får dessutom tillägga, att efter hvad jag tror mig hafva mig med säkerhet bekant, är della betänk, redan bifallet af de 3 öfriga Stånden.
StalsUtsk:s utlåt.
N:o 4>2 blef af R. o.
Ånyo föredrogos och bi föl los Stats- och Lag-U!sk:ns d. g dennes på bordet lagda belänktn: N:o ii3, i anledn. af väckta motioner om ändring och tillägg uti ansvarighetslagarna för R.
St:s fullm. i Banken och Riksg.contoret i afseende på lyftningen af dets. k. stora credilivet; N:o i 14, i fråga om inrättande af ett juridiskt institut ; N:o 115, i anledn. af väckt motion om skyldighet för häktad person, som sakfalles, att ersätta sitt fångunderhåll; 3Ö8 Den 23 Januari e. m. N o 116, i fråga om prescriptionstiden för utsökande af fordringar hos statsverket; N:o 117, i anleda, af väckt motion om belöningar af allmänna medel för kronobeljenter, som visa nit för tjufveriers hämmande.
På begäran af Hr Bildt, Knut, och Hr Strussenfelt, Adolph Ludv., lades ånyo på bordet Stats- och LagUlsktns den g dennes första gången bordlagda betänk.
N:o 118, i anleda, af vackt motion om tillökning i aflöningen för värfvad soldal, som utöfver en viss tid varit i tjenste» anställd.
Föredrogos ånyo och biföl los Stats- och LagUlsk:ns den g dennes på bordet lagda betanien:
N:o 1 1 g, i fråga om inköp för allmänna medel af register till förslaget lill allmän civil-lag; N:o 120, i anledn. af vackt motion om inrättande af nya Hofrätter och en förändrad indelning af Hofrällernas jurisdicliuner ; N:o 121; i anledn. af väckt motion om organiserande af en advocalcorps på stat; N:o 122, i anledn. af väckt motion, dels att på landet må blifva att tillgå edsvurna tjensteman, till biträde vid upprättande af juridiska handlingar, dels ock att expeditionslösen i domboksmål må upphöra; N:o 121, i anledn. af väckt motion, att, med nodling af 13 cap. 3 §:n Rälteg.-b:n, ersättning för resekostnad oell dagtractamente till extra-domaie, som i anseende till ordinarie domares ja fa k l ig lie t tillförordnas, alltid må af allmänna medel utgå.
Då nu ånyo föredrogs Slats- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.Utsktns den g dennes på bordet lagda betänk.
N:o 124, i anledn. af väckt fråga om ersättning lill rotehållarne vid
Dalregtlet för slitning af soldaternes klädespersedlar under arbelsconunenderingar, blef det ånyo lagdt på bordet af Hrr v o n Hartmansdorff, A u g. , och von Rosen, Georg.
Föredrogos ånyo och biföl los Stats- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.Utsktns den g dennes på bordet lagda betankanden t
Nto (25, i anledn. af väckt fråga om ersättning till rotehållare vid Jönköpings regtte för åbragta kostnader under en ar be tscom mender ing af regttet till Trollhätte canal; Nto 126, i anledn. af vackt fråga om allmän frihet tili hemlniug af tjäruved å Kronans skogar i Rikets nona Ian.
Den 23 Januari e. ra. 399
BancoUtskts den 9 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 136, öfver väckt fråga om inköp af ett hus för begagnande af lånecontoret i Götheborg.
Besvärs- och Ekon.- Utsk :ns den g dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 28, i anleda. af gjorda anmärkntr vid Utsktns betänk.
Kto 3, ang:de grunderna och villkoren för hemmansklyfning samt afsöndring af jord eller andra lägenheter från hemman.
Begärdes ånyo på bordet af Hr Munck af Rosenschöld, Nils Rudolph, och Frih. Ridderstolpe, Fredr.
Lades på bordet nedannämnda från Utsktn inkomna utlåt:n och betänk;n, nemi. frän StatsUtskottet: N:o 4'3, i anleda, af Hr von HartmansdorfFs motion om anslag till utskrifning af registratur, hvilka ifrån slalsexpeditionerna bort till Riks.nrchivet aflemnas; N:o 414, i anleda, af K.
M:s nåd. skrifvelse ang:de rotehållarne v i tl Uplands regtle beviljad befrielse från utgörandet af s. k. klädpenningar enl. k nektecontractet; N:o 4'5, i anledo. af RiksSltns beslut ronde tryckningen af de i representationsfrågan vid denna riksdag a/gifna yttranden och memorial ; Stats- och B a n c o U t s k o t t e 11:
N:o i3o, i anledn. af motioner, angtde arfvodet för R.
St:s fullm. i Banken och Riksg contoret; N:o 131, med voterts-propos., i anledn. af RiksSltns skiljaktiga beslut öfver Utsktns utlåt.
N:o 68, angtde pension för aflidne Baneofulhnäktigen Anders Danielssons enka och barn; Nto i32, i anledn. af Hr Rosenblads motion om afskrifning af Bankens inom linien förda fordringar hos Riksg.- contoret; Nto 133, i anledn. af Hr Stuarts, C., motion om utbyte af Riksg.contorets till banken ulgifna obligationer; Stats- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.Utsktnt N:o 128, i anledn. af återremiss å Utsktns betänk.
Nto 5, ronde allmänna stadgande!) och anslag till folkundervisningens befrämjande; BevillningsU tskotteti Nto 37. i anledn. af gjorda anmärkntr vid Utskts betänk.
Nto 32, angtde stämpling af spelkort samt afgiften derför.
<Joo Den a3 Januari e. m.
Justerades pIeni~prot:n för den 2g sist!.
December f. och e. m. samt den 3o Dec. f. och e. m. H. R. o.
Onsdagen den 27 Januari 18/J r.
R id d. Se c r e t.:
Innan jag till justering uppläser prot.utdr. rörrde R. o.
Ad:s beslut öfver Bevilln.Utskss utlåt.
K:o 36, ang:de stämmoböterna, anser jag mig skyldig anmäla att vid uppsättningen af prot.utdr. den felaktighet förekommit, alt då R. o. Ad. beslutat att icke antaga Utskts utlåt.
Nto 36, utan fattat ett annat beslut i hufvudsaken, har R. o. Ad icke utlåtit sig derom, huruvida formen folden underd. framställningen till K.
M. skulle blifva sådan som Utsk. föreslagit.
Utsk. har nemi. tillstyrkt, att R.
St. skulle hos K. AI. i underd. anhålla, det täcktes K.
M. utfärda en förordning, hvarigenom bestämmes &c.; och sedermera ali R.
St. skulle anhålla, att uti den om stämmoböter blifvande förordningen måtte blifva stadgadt angtde böternas fördelning.
Då under discussionen ingen invändning gjordes mot det af Utsk. föreslagna sättet att expediera beslutet om stämmoböterna, fattade jag visserligen alt R. o. Adis mening vore att beslutet skulle i den af Utsk. föreslagna form till K.
M. afgå ; men då intet beslut derom är faltadt af R. o.
Ad., har jag ansett mig i nämnda hänseende böra anhålla om Pi. p. Ad:s föreskrift, innan jag till justering uppläser prot.utdraget. R. o. Ad. beslöt, på sätt Bevilln.Utsk. i dess utlåt.
N:o 36 föreslagit, att formen för beslutet skulle blifva sådan, att R.
St. i und. skrifvelse till K. M. skola anhålla, det K.
M. täcktes i nåder låta utfärda en författning, hvarigenom det bestämmes, som R.
St. i ämnet besluta.
Härefter upplästes till justering och godkändes i prot.- utdr. för den 23 dennes f. rn., innehållande R. o.
Ad;s beslut rörtde stämmoböterna, uppsatt i öfverensstämmelse med den expeditionsfortn, som nyss af R. o. Ad. för detta mål blifvit antagen.
Ju - Den 37 Januari f. m.
Justerades i4 prot.uldr., innefattande R. 0.
Ad:s den dennes e. m. fattade beslut.
I anleda, af justeringen af beslutet rör:de Lag- samt Allm.
Besvärs- oell Ekon.Utskms betänk.
N:o 26, yttrade Frih. Nauckhoff, Joli.
Då detta betänk, förevar, yttrade jag, i afseende på lämpligaste tiden för vägarnés grusning om hösten, den åsigt, alt detta bestyr borde vara fulländadt inom den [5 November; uti hvilken tid jag innefattade icke blott sjelfva grusningsåtgärden, utan äfven vägsynernas hållande och de, i anledn. af dervid gjorda an murkna' mot vägarnes beskaffenhet, ytterligare tillgöranden, som borde äga runi.
Jag bar likväl funnit mindre lämpligt att föreskrift örn de sednare åtgärderna sålunda skulle ingå i författningen ; och får derföre på så sätt förändra och förtydliga mitt anförande, att jag anser väggrusningen icke böra företagas förr än den 1 October men vara fulländad inom samma månads slut, efter hvilken dag, eller från och med den 1 November, det skall åligga vederbör, alt företaga vägsynerna ; hörandes likväl för de norra länen, enligt de upplysningar jag sedan sisla plenum erhållit, göras ilet undanlag, att väggrusningen der bör utsättas fjorton dagar tidigare, så att den företages och fulländas emellan den i5 September och i5 October.
Jag anhåller att detta förtydligande af mitt förut i ämnet afgifna yttrande måtte få åtfölja detsamma till Utskottet. R. o. Ad. beslöt att delta yttrande skulle få åtfölja åerremissen af betänk.
I ett sammanhang föredrogos ej mindre StatsUtskls deu23 dennes på bordet lagda mern.
N:o 4[7> ang:de handläggning af frågor rör:de disposition af den lill allmänt nyttiga ändamål anvisade andel af bancovinsten, än ock PresteSt:s s-amma dag bordlagda prot.uldr. af den i3 dennes, med inbjudning lill de öfriga Stånden att förena sig i PresteStts beslut, att Stats- samt Ekon.Utsktn skulle anmodas gemensamt inkomma med förslag till bancovinstens användande till allmänt nyttiga ändamål.
Upplästes dels ett prot.uldr. från BondeSt. af den 2oden nes, af innehåll att Ståndet beslutat anmoda StatsUtsk. att till R.
St. inkomma med förslag till bancovinstens fördelning på Rikets samtl. län; dels ock ett prot.uldr. från BorgareSt. af ilen 9 dennes, innehållande underrättelse derom att BorgareSt. antagit R. o. Adis den 29 sisth Dec. i ämnet gjorda inbjudning.
Sedan nu tvänne Stånd, nemi.
Borgare- och BondeSttn, antagit R. o. Ad;s beslut röitde behandlingen af frågan vöiäde bancovinstens 19 11. 5i D«u a; Januari f. m. användande, och då det således i della ögonblick är eli R, St:s beslut alt della ämne skall af StalsUtsk. handläggas, så kanjag icke föreställa mig, att R. o. Ad. nu, med frångående af dess beslut, hvaruti, på salt som jag nämnde, sine Stånd efter inbjudning instämt, kan antaga PiesteStis inbjudning.
Af denna anleda., och då dessutom en förändrad procedur i detta ärendes behandling, som redan ganska långt framskridit, inom SlatsTJtsk. otvifvelaktig! skulle föranleda till mycken vidlyftighet och långsamhet i detsammns återstående handläggning, Får jag hos Hr Frih. o.
Landtm, anhålla om propos. att, med afslag på PresteSt:s inbjudning, vidblifva R. o.
Ad:s i denna fråga redan fattade beslut.
Då sålunda af de Upplästa prot.utdrtn utröntes, att 3 Stånd numera sammanstämmande beslutat, det ärendet borde af SlatsUtsk. behandlas, fann R. o. Ad. ingen annan åtgärd vara att vidtaga i aniedn. af StatsUtskts mein.
N:o4'7 och PresteStts inbjudning, än att lägga desamma till handlingarna.
Hr Rosenblads, Bernh., den 9 dennes på bordet lagda motion om återställande af den i K. förorda, den 12 Febr. 1820 stadgade rättighet till visitationers anställande efter lurendrejadt eller tullförsnilladt gods.
Hamilton, Henning Ludv. H u g o : Något hinder för remiss af Hr Rosenblads motion till Fxped.Utsk. lärer icke vara för handen; men då i aniedn. af åtskilliga till Utsk. remitterade motioner frågan om husvisitation redan är af Utsk. afgjord, och Stånden sannolikt innan kort få emottaga Ulskts betänk, deröfver, synes mig
Hr Rosenblads motion vara öfverflödig, synnerligast som Utsk. icke underlåtit att gå hans önskan lill mötes, medelst tillstyrkande af åtskilliga stränga föreskrifter uti förevar, hänseende.
Om Hr Rosenblad nu vore tillstädes, skulle jag hemställa till honora, huruvida han icke ville låta motionen hvila intilldess han läst Utsk:s betänkande.
Hr Munck af Rosenschöld* Nils R udo 1 ph, uppläste följande:
Då Hr Cederschjöld, Robert Theophron, väckte motion att R.
St. ville i grundlagsenlig ordning antaga ordonnancen af 1812, ansåg Hr Frih. o. Landtm, sig icke kunna framställa propos. på remiss af denna Hr Gederschjölds motion; emedan fråga om samma ordonnance’s förklarande för ogilltig, såsom i annan ordning tillkommen än grundlagen föreskrifver, förut vid denna riksdag blifvit väckt och på LogUtsk:s tillstyrkan att lemnäs utan afseende förfallit. 1 conseqvens härmed skulle jag tro, alt propos. med lika skäl skulle kunna vägras på den nu af Hr Rosenblad, Bernh., väckta motion om utvidgandet af rättigheten att Den aj Januari f. ra. 4o3 lin Ila husvisitation efter till införsel förbjudet gods; alldenstund fråga om husvisitationsrättigheteus upphörande vid denna riksdag blifvit väckt och förfallit.
Men skulle Hr Frih. o. Landtm, vid detta tillfälle vara af en annan åsigt, vill jag yttra några ord 0111 sjelfva motionen.
Vid slämpelactens införande uti Anglo-atnerikanska colonicrna yttrade en viss Patrik Henry: '‘Caesar lann sin Brutas, Carl den förste sin Cromwell, oell Georg den tredje — -— dragen nytta af deras exempel!” Jag önskar, att vi draga nytta af andra staters, af historiens exempel.
Den s. k. husvisilaIlonen är lika förhatlig för mängden af nationen, som stämpelacten, som thdtullen voro för de Engelska colonierna i Norra Amerika; vi hafva haft allvarliga bevis derpå från en tid, ej längre aflägsen, än att vi kunna hafva den i godt minne.
Den strider bokstafligen mot 16 §:n lleg.F:n, grundstenen för hela vårt samhällsskick; vår frihets palladium.
Den är ändamålslös; ty kunna vi icke genom en ändamålsenlig tullbevakning hindra lurendrejerierna, skyddas icke våra näringar derigenom, att vi, sedan godset inkommit, trampa våra grundlagar under fotterna, utan aktning för husfriden, som i hvarje samhälle, hvars band icke brustit, bör vara helig; blottställa medborgare för scandal — sjelfva det att blifva offentligen utpekad såsom misstänkt för att vara lagbrytare måste djupt såra den redlige; — en och annan gång lyckas öfverbevisa om öfverträdelse!- och göra en medborgare olycklig; —och slutligen i lagens namn försälja de varor, till förhindrande af hvilkas införsel och försäljning vi företagit allt detta.
— Det måtte väl lika mycket skada den inhemska industrien, då dessa förbjudna varor säljas under confiscationskaramarens auctionsklubba, som då de försäljas af den enskilda köpmannen; de förblifva i båda fallen inom landet och förbrukas der.
Det är genom en sträng tullbevakning på och vid kusterna lurendrejerierna skola göras omöjliga; då en sådan finnes, skola alla försök till lurendrejeri afstanna; men det förekommes icke genom de aldra strängaste husvisitationslagar utan någon sådan tullbevakning, och när denna sednare är ändamålsenlig, Bro de förra obehöfliga.
Jag önskar, att rättigheten att anställa husvisitation måtte upphöra, men vur tullbevakning måste utvidgas såsom det enda medel, hvarigenom afsigten med våra titll-fagar, den inhemska industriens skyddande, kan vinnas.
Ett motsatt förhållande vore liksom ifall man aldrig hade lästa dörrar, trien ville hafva rätt att löpa kring i alla hus och granska efter stulet gods.
Hr Rosenblad anförde såsörn motiv för sin motion, att uti länder, hvilka ansågos äga den största frihet, ägde en tillden högsta grad utsträckt husvisitationsrättighet rum; — jag tror han nämnde England och Norra Amerikanska fristaterna.
Uti England finnes också ett påbud, till följe af hvilket, äfven om tusentals menniskor skulle dö 4°4 Den Januari f. m. af hunger, införsel af spanmål ej är tillälen förr än denna ■vara stigit till ett visst pris, man kallar det i allmänhet spanmälslagarna; uti det fria Amerika äro somliga menniskors tillstånd sådant, alt för dem gäller ingen annan lag än den som gäller för de oskäliga djuren, d. v. s. deras ägares godtycke, Det lärer ej hafva undfallit
Hr Rosenblad, att detta är något, som alldeles icke öfverensstämmer med vart begrepp o ny mensklig frihet, utan kallas slafveri.
Uti ett annat land, Frankrike, fanns en tid, då man skrot af friheten, och medborgare blefvo länkade ihop lusendevis för att nedskjutas med kartescher.
Jag tror del är ingen förtjenst alt likna andia i fel.
Må det fria England hafva en obegränsad husvisilationsrältighet och spanmålslagarna, det fria Amerika en obegränsad husvisilationsrältighet och slafveri , må medborgarne i det fria Frankrike icke nu såsom under revolutionen nedskjuta sina landsmän med kartescher såsom voro de gamla hästar, och må de alla skryta af sin frihet; så länge vi slippa allt detta, äro vi friare än de.
— Jag afstyrker motionen och yrkar tverlom, att R.
St. ville besluta husvisitationsrättighelens upphäfvande.
Jag skulle helst önska, att Hr Piosenblads motion blefve remitterad till glömskans utskott; men till hvilket Ulsk. som helst ilen blir remitterad, anhåller jag att hvad jag uu yttrat må få åtfölja remissen.
HrEdenhjelm, Gillis:
Jemte det jag får vitsorda Gr.
Hamiltons uppgift, anser jag mig böra tillkännagifva, att jag inom Utsk. stridt för samma åsigt som Hr Munck af Rosenschöld hyser, nemi. att husvisitation icke må vara tillåten; men jag blef öfverröstad och målet afgjordt i enahanda syftning med Hr Rosenblads nu väckta motion, hvilken jag derför anser böra förfalla.
Då, såsom Gr.
Hamilton upplyst, frågan om husvisitation förevarit uti sammansatta Bevilln.-, Lag- och Ekon.Utskm, och blifvit afgjord, torde all discussion om denna sak vara olämplig eller åtminstone onödig; men då remiss af Hr Rosenblads motion enl. 49 §:n Riksd.Ordn. icke lärer kunna vägras, så får jag hos Hr Frih. o. Landtm, samt H. R. o. Ad. hemställa, om icke, till undvikande af tidsutdrägt, denna remiss genast kunde af Ilr Frih. o. Landtm, proponeras och af Ståndet bifallas.
Utskrs åtgärd i anledn. af remissen kan naturligtvis icke blifva någon annan än att förklara motionen, till följd af Utsk:s i ämnet redan meddelta utlåt., icke föranleda något särskildt hufvudsakligt yttrande.
Då icke blott Utsk:s ordför., utan äfven andre ledamöter upplyst, att den fråga, hvarom Hr Rosenblads motion handlar, redan förevarit i sammansatta Utsk. och der blifvit behandlad i öfverens - Den aj Januari f. m. slämmelse med ITr Rosenblads åsigt; så liemsliiller äfven jag, alt R. o. Ad. malte låta motionen förfalla, enär hennes utskrifning lill Utsk. är ninn ändamål.
Jag finner visserligen olämplighcten deraf att lula denna motion afgå; men föreskriften i 49 §:n gärd att icke remittera motionen, att jag hemställer om det icke vore häst att låta den afgå till Utskottet.
Om motionären vore tillstädes, skulle jag hedja honom frånträda motionen, hvartill lian vid det af Gr.
Hamilton upplysta förhållandet ulan tvifvel skulle förklara sig villig.
DA jag sist hade ordet, yttrade jag, alt om Ilr Rosenblad vore tillstädes, ville jag anmoda honom att återtaga motionen, emedan jag anser Ståndet enl. 49 §:n Riksd.Ordn., emot motionärens yrkande, icke kunna vägra remiss.
Då nu flere talare yttrat samma åsigt sorn jag, hemställer jag huruvida Ståndet icke skulle vilja förklara att motionen hör hvila intilldess att det af mig omnämnda betänk, i ämnet fran Utsk. inkommer; hvarigenom samma ändamål vinnes, som derest remiss å motionen nu skulle vägras.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att hvad nnginge Gr.
Hamiltons förslag att motionen kunde få hvila tills utlåt, från Utskm i samma ämne inkommit, så vore det stridande emot Riksd.Ordn., emellan en motion väl, då den första gången förekommer, kan läggas på hordet, men sedan vid nästa föredragning hör remitteras, såvida R. o.
Ad. icke vägrar remiss af motionen; och ansåg Hr Landtm, icke det vara stridande emot Riksd.Ordms föreskrift att motionen kunde förfalla; flera exempel under denna riksdag hade äf ven visat att R. o. Ad. tagit sådana beslut.
Jag skulle visserligen önska all våra lagar medgåfvo alt remiss å motioner kunde inom Ståndet vägras, såvida icke någon större del af Ståndets ledamöter instämde med motionären; men under nu i detta hänseende gällande föreskrifter anser jag, lika med Hr Lagerhjelm, betänkligt att icke remittera en i laglig form tillkommer, motion.
Efter min öfvertygelse äger Ståndet ingen annan ratt, än alt profva huruvida motionen är föranledd af någon tilldragelse under riksdagens lopp, i hvilket fall remiss deraf icke kan lagligen förvägras.
Om Hr Rosenblads motion har kunnat vä*ckas på grund af inträffade händelser, så kan hon äfven på samma grund förfalla.
En inträffad händelse är att motionen blifvit öfverflödig.
Grundlngsstiftarries afsigt kan icke hafva varit att bereda representanterne tillfälle att säga örn detsamma som en gång blifvit sagdt i Stånden och Utsktn.