Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af flera ledamöter yrkades förblifvande vid den högre införselstull, som iS35 års taxa innehåller, hvilket af R. o. Ad. bifölls.
Pomada.
Pomeranser.
Emot Utsk:s förslag begärdes bibehållande af samma tull, som i835 års taxa innehåller, hvilket af andra ledamöter bestreds, under tillstyrkan å Utskts förslag, som äfven af R. o. Ad. nu blef bifallet.
Pomeransknoppar och skal.
Porcellaine.
Hvar och en af de under denna hufvudrubrik upptagna artiklar företogs till särskild pröfning.
Porcellaine: oäkta, sten- eller fayence-, h v i 11, gulaktigt eller o m å 1 a d t, t a 11 r i c k a r.
Porcellaine: oäkta, sten- eller fayence-, h vitt, gulaktigt eller omåladt, andra pjecer.
En ledamot yrkade bibehållande af den i 1835 års taxa bestämda införselstull, hvilket åter af en annan bestreds.
Porcellaine: oäkta, sten- eller fayence-, ni å I a d t eller tryckt, t a 11 r i c k a r.
Några ledamöter ansågo denna artikel fortfarande böra vara förbjuden lill införsel, hvilket af andra bestreds under yrkande af bifall till Utsk:s förslag.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utskrs förslag.
På hemställan af en ledamot, öfverenskom R. o. Ad., alt hela artikeln — Måladt eller tryckt oäkta stenpo reel la i ne — borde i denna votering inbegripas.
Upplästes lill justering och godkändes följande votertspropodlion:
Den - Den iG December. a65 Den som bifaller Bevilln.Utsk:s förslag till tullbestämmelser för porcellaine, oäkta, sten eller fayence, måladt eller tryckt, voterar >a’ den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, anser R. o. Ad., att ofvannämnda artikel fortfarande bör vara förbjuden till införsel.
Porcellaine, äkta.
Af tvänne ledamöter yrkades nedsättning i den föreslagna införselstullen, hvilket åter af tvänne andra bestreds. R. o. Ad. biföll Utskrs förslag.
Portefeuiller, T a s k b ö c k e r , R i d i c u l e r och Nattsäckar.
En ledamot begärde iuförselstullens höjande till 33^- proc. af tullvärdet; en annan yrkade att pröfningen deraf malte uppskjutas för att företagas i sammanhang med slöj— devaror, hvilket sednare nu äfven af R. o. Ad. beslöts.
Potates.
En ledamot ansåg denna artikel böra vara fri från införselstull; några andra ansågo denna tull böra bestämmas till 8 sk.; andra ledamöter yrkade bifall till Utsk:s förslag.
Uppå derefter framställd propos. blef Utsk:s förslag af R. o. Ad. bifallet.
Christopher, reserverade sig emot det fattade beslutet.
Potates- mjöl; Pozzolana; Puder; Qvicksilfver; Redskap och Machinerier; Rhabarber; och R i g a b a 1 s a m.
Russin.
Nedsättning i införselstullen till 1 sk. eller 6 rst. per skålpund yrkades af en ledamot, men bestreds af andra, sorn yrkade bifall till Utsk:s förslag.
Detta sistnämnda blef äfven af R. o. Ad. bifallet.
Russin-stjelkar; Rör; Rötter; och Sadel mak a r e-a r be t e n.
Utskottets förslag biföllos. 18 H. " 34 206 Den iG December.
Saffran.
Fråga uppstod om bibehållande af den tull, som 1835 års taxa bestämmer; men sedan den ledamot, som det yrhat, derifrån afstålt, blef Utsk.’s förslag af R. o. Ad. bifallet.
Salmiak.
Saltpeter, o raffinerad och raffinerad.
Några ledamöter yrkade bifall tili betänk.
N:o 21 i denna del, då deremot andra tillstyrkte bifall till förslaget i utlåt.
N:o 3o; hvilket sistnämnda, uppå derom framställd propos., af R. o. Ad. bifölls.
Då nu äfven fråga uppstod om bestämmande af någon införselstull å saltpeter, för den händelse att K.
M. icke skulle finna förbud emot införseln böra äga rum, föreslogs i det afseendet dels 100, dels 75 proc. af tullvärdet, dels den tull sorn Utsk. i betänk.
N:o 21 föreslagit.
Sedan R. o. Ad. först med ja och nej besvarat en propos. om tullens bestämmande för ifrågavar. fall till 100 proc. af tullvärdet, blef derefter Utskts i utlåt.
N:o 21 framställda förslag af R. o. Ad. för detta fall bifallet.
Saltpeter, Chilisk.
Nedsättning i införselstullen till 24 sk. per tunna för koksalt begärdes af en ledamot, men bestreds af flera andra.
Utskts förslag blef af R. o. Ad. bifallet.
Saltsyra.
På hemställan af några ledamöter oni nedsättning i den af Utsk. föreslagna införselstull till 6 rtst. per skålpund, fann R. o. Ad. för godt att besluta en sådan nedsättning och att i öfrigt bifalla Utsk:s förslag.
Sand; och Sandarak.
Saxar.
Emot Utsk:s förslag yrkades i afseende på saxar, andra slag, af somliga, att tullbehandlingen borde ske efter stycketal och införselstullen bestämmas till 12 sk. per stycke, och af andra, att den borde ske efter vigt och införselstullen med ett tullvärde af 4 r:dr bestämmas, enligt någras mening till 1 rsdr, eller enligt andras, till 1 r:dr 16 sk.
Utsk:s förslag rör:de tullbestämmelserna för ö fverskärare-saxar , men ansåg, att saxar, andra slag, borde tullbehandlas efter vigt, och med ett tullvärde af 4 Den iG December.
267 r:dr per skålpund bära en införselstull af 1 r:dr 16 sk., samt vara fria från tull vid utförseln.
Segel ; Senap; och Serpentinsten.
Siktar.
En ledamot yrkade, att införselstullen skulle nedsättas till i5 proc. af 100 rtdrs värde; en annan åter att tilli belia nd I i ngen och tullbestämmelserna i allmänhet för denna artikel skulle blifva desamma som uti i835 års taxa äro bestämda, hvilket sednare förslag af R. o. Ad. bifölls.
I afseende på boksilfver yrkades, att tullbestämmelserna för detsamma skulle blifva sådana som uti i833 års taxa.
Detta yrkande bifölls af R. o. Ad., som i allt öfrigt biföll Utsk:s förslag.
Af en ledamot yrkades, alt det råa silket borde vara fritt från tull äfven vid införseln, hvilket förslag af R. o. Ad. bifölls.
I öfrigt bifölls Utskrs förslag.
S i r o p; C a p i I a i r-, samt Mullbärs-, Rosen- och Viol-.
Si rop:
Socker-, brun eller hvit.
Under den discussion, som uppstod ronde denna artikel, voro meningarna egentligen delade emellan Utsk:s båda förslag, det ena i betänk.
N:o 21, och det andra i utlåt.
N:o 3o. En ledamot, som ansåg sirop böra få införas, ville medgifva en införselstull af lill och med 5 sk. per skålpund.
Fråga uppstod äfven om uppskof med pröfningen af denna artikel för att behandlas i sammanhang med socker, men R. o. Ad. fann icke detta uppskof böra äga rum.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s i utlåt.
N:o 3o framställda förslag.
Den som bifaller Bevilln.Utsk:s i utlåt.
N:o 3o framställda förslag till tullbestämmelser rör:de sockersirop, brun eller hvit, voterar den det ej vill, voterar nej; a68 Den iG December.
Utsk:s i betänk.
N:oai framställda förslag till tullbestämmelser rörtde ofvannämnda artikel.
Nej — ii.
Föredrogs ånyo till justering Exped.Utskts förliden gårdag på bordet lagda förslag N:o 170 till R.
St:s und. skrifvelse till K. M., ang:de regleringen af utgifterna under riksstatens ^:de hufvudtitel.
IIr Nordensköld, Otto Gustaf:
Jag anhåller vördsamt att i H. R. o. Ad:s protocoll få nedlägga min reservation emot den und. skrifvelsen rör:de Lj:de hufvudtiteln.
Det är nogsamt bekant, att ett Utsk. kan resonera både riktigt och oriktigt, för alt för Stånden gifva tillkänna orsakerna till sitt beslut, hvilket beslut sedan granskas och antages eller ändras af Stånden.
Men att framföra alla dessa raisonnements till Konungen blir alltid mindre lämpligt; ty endast derigenom kan det inträffa, såsom nu skett, att ehuru Ständerne i underd. begära att K.
M. lill nästa riksdag skulle låta för Ständerna framlägga en plan ronde hela sjöförsvaret, vill det synas som toge Ständerne på sitt ansvar att på förhand afgöra dessa angelägenheter.
Jag reserverar mig äfven emot det förhållande, att hvad jag endast ansett som ett raisonnement af StatsUtsk. nu blir ett beslut, hvarigenom Ständerne upplåta till den executiva makten att från materielen, i följd af det supponerade linieskepps-indragendet , frånrycka en obegränsad summa till flottans exercis.
Det är troligen den första gången en nationalrepresentation begått ett sä enormt fel.
Jag reserverar mig äfven emot den stora väld, som R.
St. blifvit inledde att visa emot den fattiga men förtjenta underofficers-corpsen i Carlskrona, enär Stockholms underofficerare synneriigasl hägnas och framställas såsom varande i behof af lönehjeip.
I StatsDtskts raisonnement och beslut igenfinnes icke ett sådant skiljaktigt förfarande emot samma dass personer, hvadan jag aldrig kunnat fatta att sådan varit meningen.
Om detta märkvärdiga document rör:de Rikets sjöförsvar i sin helhet skulle öfversätlas på Ryska, Tyska, Franska och Engelska, ja till och med på Turkiska och införas i dessa lunders tidningar, så skulle det högligen förvåna och, tyvärr, ganska mycket nedsätta den Svenska lagstiftningens existimation.
Slutligen är det med stor tillfredsställelse jag tillägger, Den 16 December.
269 alt denna reservation på intet sätt drabbar detta upplysta Stånd, hvars stora pluralitet har ingen del i besluten, sora grunda den und. skrifvelsen.
Förslaget N:o 170 blef af It. o. Ad. godkändt.
Upplästes Exped.Utsk:s mera.
N:o 20, i anledn. af erhållen återremiss å Utskts förslag till und. skrifvelse, rör:de reglering af riksstatens 3:dje liufvudtitel.
Det bifogade förslaget till und. skrifvelse blef derefter uppläst till justering oell godkändt. II. R. o. Ad. åtskiljdes kl. -f till 1 om morgonen den 17 December.
Fredagen den 18 December i84o.
Justerades pleni-prot:n för den 7 sistl.
Nov. f. och e. m.
Föredrogs till justering Exped.Utsk:s förslag N:o 171 till R.
Sl:s und. skrifvelse lill K. M., angtde regleringen af utgifterna under riksstatens io:de hufvudtitel.
N:o 3o, i anledn. laf gjorda anmärkntr vid betänk.
Skafgräs.
Skedvatten eller Saltpeter sy ra.
I anledn. af en ledamots framställning beslöt R. o. Ad. att bestämma införselstullen till 1 sk. 6 r:st. per skålpund; i öfrigt bifölls Utskts förslag.
Skomakare-arbeten; Skrifta fl or; och Skrubb 1 o r.
Utskottets förslag bifölls. ajo Den 18 December f. ra.
Sköldpadd.
En ledamot yrkade alt, i enlighet med 1835 års taxa, införselstullen å arbetad sköldpadd måtte bestämmas lill 10 r:dr per skålpund.
Med denna sålunda yrkade förändring biföll R. o. Ad.
Slöjdevaror, eller Fabriks-, Handtverkeriocli Manufacturvaror, i taxan ej nämnda.
Under den discussion, som i anledn. häraf uppkom, yrkades af flera ledamöter, att i afseende på alla ej specificerade slöjde-, fabriks-, handtverkeri- och manufacturvaror, sorn i 1835 års taxa varit förbjudna till införsel, samma förbud måtte fortfara, hvaremot alla i samma taxa till införsel tillåtna sådana varor, och hvilka äfven till största delen af R. o. Ad. blifvit uppskjutna, för alt i sammanhang med slöjdevaror pröfvas, måtte få införas emot den tull i835 års taxa bestämmer; af många andra yrkades åter dels bifall till Utsk:s förslag, dels att de särskildt upptagna och förut till införsel tillåtna med slöjdevaror gemenskap ägande artiklarna borde särskildt hvar för sig, näst efter sedan den nu föredragna hufvudartikeln blifvit afgjord, föredragas och afgöras.
Då ingen anmärka, blifvit gjord vid Utsk:s förslag, att slöjde-, fabriks-, handtverkeri- eller manufaeturvaror, införda, med CommerceCollegii särskildta tillstånd, af slöjdeidka— re såsom prof eller modeller för egna tillverkningar, måtte vara fria från tull, hemställde Hr Frih. o. Landtm, först, om R. o. Ad. behagade bifalla detta förslag.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade derefter, att hvad anginge förslaget, att uti samma propos., som komme att framställas rör:de den nu egentligen föredragna artikeln, äfven boide intagas tullbestämmelserna för de i Utskis förslag, äfvensom i 1835 års taxa, särskildt specificerade och af R. o. Ad. till största delen uppskjutna med artikeln ''Slöjdevaror” gemenskap ägande ämnen, så ansåg Hr Landtm, att sådant icke skulle vara så alldeles riktigt, då olika tullbestämmelser för en del af dem blifvit föreslagna och ännu af R. o. Adis ledamöter kunde yrkas; utan hemställde Hr Landtm, att den propos., som nu komme att framställas, finge inskränkas endast till Utskis nu egentligen föredragna förslag.
Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utskts förslag till tullbestämmelser för slöjdevaror, Dent8Deccmbcrf.nl. ellef fabriks-, handtverkeri- och manufacturvaror, i taxan cj nämnda.
Den sorn bifaller Bevilln.Ulskts i betänk.
N:o 21 framställda förslag till lullbestäinmelser, ronde slöjdevaror, eller fabriks-, handtverkeri-och manufacturvaror, i taxan ej nämnda, voterar ja; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, anser R. o.
Ad. förbud derå böra fortfara.
II. R, 0.
Ad. åtskiljdes kl. 2 e. m. lii fidem prolocolli, F. O. Silfverstolpe.
Justerades pleni-prot. för den 9 sisth November f. m.
N:o 3o, i nnledn. af gjorda anmärkmr vid betank.
N:o 21, angrde tullbevillningen.
Då nu till pröfning skulle föredragas de särskilda artiklar, hvilkas pröfning R. o. Ad. förut bestämt skola till afgörande företagas i sammanhang med artikeln ”Slöjdevaror, ” hemställdes af en ledamot, att, sedan R. o. Ad. för slöjdevaror i allmänhet bestämt en införselstull af 33§ proc., alla de uppskjutna artiklar, för hvilka samma tullbestämmelse blifvit af Utsk. föreslagen, måtte på en gång föredragas, men att alla de, för hvilka Utsk. deremot särskildt föreslagit annan tull, måtte hvar och en för sig pröfvas.
272 Den 18 December e. m.
Denna hemställan blef, uppå derefter framställd propos., af R. o. Ad. bifallen.
I anledn. häraf föredrogos nn pä en gäng artiklarna:
Borstar; Decora tio ner; Platåer med tillbehör, äfvensom Ornamenter, ej specificerade; Fjädrar, andra, ej specificerade; Flaskfoder; Korgar; Korg m a k a r e-a rbelen; Käppar; Lampor;.
Ljuskronor; samt Paraplyer och P a r a s o 11 e r.
Utskts för alla dessa artiklar öfverensstämmande förslag till tullbestämmelser bifölls.
Uppå derefter framställda särskilda propos:r, b i föl I os äfven Utsk:s förslag rör:de artiklarna Askar och Dosor; Etuis; Fjädrar:
Ur-; Lackerade arbeten; samt P o r t e f e u i I 1 e r, T a s k b ö c k e r , R i d i c u 1 e r och Nattsäckar.
Efter af en ledamot framstäldt förslag, beslöt R. o. Ad., uppå derom framställd propos., alt alla de förstnämnda till slöjdevaror hörande artiklar, för hvilka R. o. Ad. bestämt en införselstull af 33proc. af värdet, borde, på salt i betänk.
N:o 21 blifvit föreslaget, endast upptagas i noterna med hänvisning till slöjdevaror.
Smergel; Smink o c h Sminkflor; samt Smör.
Ulskotlets förslag biföllos.
Socker:
Moscovad- eller brunt och gult, ordinärt Terres- och Tetes-, samt h vitt Pudersocker, och k r o s s a d t L u m p-, II a v a n a-, T erres- samt andra till sockerhalten lika slag.
Topp-, Cand i- och K a k-.
ÅtskiIlige ledamöter yrkade bifall å Utsk:s rör:de detta ämne i betänk.
N:o 21 afgifna förslag, andra åter å förslaget i utlåt.
N:o 3o. Hr Frih. o Landt m. hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s i utlåt.
N:o 3o afgifna förslag.
Då Hr Landtm, yttrade, det han trott sig finna alt ja öfverröstat nej, begärdes votering.
Den sorn bifaller Bevilln.Utskrs i betänk.
N:o 3o framställda förslag till tullbestämmelser lörtde socker: topp-, candi- och kak-, voterar ia 5 den det ej vill, voterar nC)’ Vin - Den iS December e. m.
Bevilln.Utsk:s i utlåt.
N:o 21 i afseende på ofvannämnda artikel afgifna förslag.
Efter voteringens slut, befunnos rösterna hafva utfallit, sorn följer: Ja — 36.
En ledamot yrkade i anledn. häraf, att af R. o. Ad, likväl någon tull borde bestämmas för den händelse, att K.
M. icke skulle linna att förbud emot införseln af socker: topp-, candi- och kak-, borde äga rum, och föreslog i det afseendet de tullbestämmelser Utsk. i betänk.
N:o 21 tillstyrkt; hvilket förslag äfven af R. o.
Ad. antogs.
Solfjädrar.
Införselstullens bestämmande till samma proc. af tullvärdet, som uti 1835 års taxa, eller lillö r:dr per skålpund, yr kades af några ledamöter men bestreds åter af andra, som tillstyrkte bifall å Utskrs förslag.
Uppå derefter framställd propos., blef Utsk;s förslag af R. o. Ad. bifallet.
Souda, samt Soya och Saucer.
Span rn å I.
Under den discussion, som rör:de denna artikel uppstod, yrkades dels antagande af den lägre tullbeslämmelse, K.
M. alternativt föreslagit, dels bifall till Utskrs förslag, dels att rubriken ”Linsel’' borde derifrån uteslutas, dels ock högre tullbestämmelser ät) dem Utsk. till antagande tillstyrkt.
Speglar och Lampetter.
Utsk:s förslag bifölls på det sätt, att denna artikel skulle i noterna upptagas med hänvisning till artikeln ”Slöjdevaror.” Spetsar, Uddar och Blonder.
En ledamot föreslog, att i stället för de i Utskts förslag framsta llda tvänne classer borde, såsom hittills, antagas blott en gemensam rubrik för alla slag af spetsar, uddar och blonder, hvilket deremot af en annan ledamot bestreds, Utsk:s förslag blef af R. o. Ad. bifallet.
Spillning; och Sten.
Emot Utsk:s förslag yrkades dels högre införselstull för vanliga stenkol än Utsk. föreslagit, dels att lullbehandlingen 18 11. 35 »74 Den i8 December c. m. borde ske efter vigt, dels ock att införselstullen å stenkol borde bestammas till 4 sk- Per tunna.
Af flera ledamöter tillstyrktes i motsats häremot bifall å Utsk:s förslag.
Hr Frih. o. Landtm, heuijtällde, om R. o. Ad. be-~- hagade bifalla Utsk:s förslag.
Hr Landtm, yttrade, att då denna propos. blifvit med både ja och nej besvarad, ville han skilja frågorna uti särskilda proposir; hemställande nu först om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s förslag rörtde afsvaflade stenkol eller cokes.
Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg tullvärdet å stenkol borde bestämmas till i r:dr 16 sk. och införselstullen till 4 sk. per tunna.
Likaledes bifölls att utförseln skulle blifva fri från tull.
Stenkolsstybb.
Nedsättning j jpfgrselstullen yrkades af flera ledamöter, dels till 6, dels lill 4 sk-, hvilket åter bestreds af andra, som yrkade bifall till Ulsk:s förslag.
Uppå derefter framställd propos. blef Utskts förslag af R. o. Ad. bifallet.
Hr Westfelt, Nils, reserverade sig emot detta beslut.
Lades på boillet nedannämnda från Exped.Utsk. inkomna memorialer, nemi,: N:o 22, ang:de en förefunnen oriktighet i den af StatsUtsk. upprättade tabell öfver 5:te bufvudtitelns anslag, tillika med förslag N:o 172 till R.
St:s rind. skrifvelse till K. M., angtde reglering af anslagen å rik^statens femte hnfvudlitel; N:o 23, i sammanhang med Utsk:s förslag till und. skrifvelse rörtde reglering af nionde hufvudtiteln, tillika med nämnda under N:o 174 afgifna förslag. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 1 1 om aftonen.
Lördagen den 19 December i84o.
Justerades pleni-prot. för elen g sist!. Nov. e. m.
Upplästes till justering Exped.Ulsk:s den 18 dehnes pä bordet lagda förslag N:o 171 till R.
St. und. skrifvelse lill K. M., ang:de regleringen af utgifterna under riksstutens tionde hufvudtitel.
Mot siffrorna i denna und. skrifvelse har jag intet att erinra, men deremot något emot redactionen.
Angrde det gymnastiska centralinstitutet yttras: ”Vid öfvervägande häraf, hafva R.
St., med fästadt afseende på den obestridliga, äfven utom fäderneslandet erkända, nyttan af denna inrättning, hvilken i följd af den utveckling de gymnastiska läroämnena, genom den förtjenstfulle nu mera aflidne stiftaren Professor Lings och den nuvar. ej mindre nitiske föreståndarens bemödanden erhållit, torde kunna anses såsom den i sitt slag förnämsta inom den civiliserade verlden, och då denna inrättning genom det inflytande densamma i afseende på arme'ens utbildning m. m.”
Det plägar för en hvar anses olämpligt alt berömma sig sjelf.
Ännu olämpligare synes det vära af Ständerna att föra ett sådant språk.
Om någon i ett annat land skulle läsa en skrifvelse från lagstiftande makten i Sverige, deri hon förklarade en' af Rikets inrättningar vara den förnämsta i den civiliserade verlden, så skulle det förmodligen föranleda lill någon dragning på munnen.
Nu kommer dertill alt frågan löiér ett central-institul för gymnastik.
I den ociviliserade finnes förmodligen icke något dylikt.
Således kunde man helt enkelt hafva tagit till allt hvad möjligt varit och sagt i hela verlden.
Jag hemställér, att män mätte taga bort alla sådana onödiga betraktelser och slikt sjelfberöm, likasom jag önskar borttagandet af det förenämnda ordet obestridliga.
St. nyttja dylika ordalag, så ser det ut som Ständerne behöfde tvista med någon om riktigheten af hvad de hafva gjort.
En sådan framställning kan vara lämplig inom ett Utsk., der man väntar sig änmärkntr inom Stånden och der man derföre begagnar sådana uttryck, som man tror skola hjelpa vid Ståndens pröfning.
Men sedan denna strid är afgjord genom R.
St:s beslut, så böra spåren efter striden ingalunda bibehållas i den und. framställning, som göres till K. M. Jag ville således, för min del, tillstyrka, att det måtte få heta helt enkelt:
Vid öfvervägande häraf, hafva R.
St., med fästadt afseende på nyttan af denna inrättning, hvilken i afseende på armeens utbildning i vapenföring redan haft och ännu ytterligare etc.
—• beslutat det och det.
Som Dcii 19 December f. ni - delia icke innefattar någon förändring i sak, skulle jag trd att skrifvelsen icke beliöfver återremitteras, ulan blott att dessa ordalag, såsom efter mitt förmenande olämpliga, 111— strykas.
Att vissa oid onödigtvis upprepas, vill jag hur icke fästa mig vid.
Det är likväl sådant som secreleraren i Ulsk. bort (åsta sig vid, på det att R.
St:s skrifvelse!1 till Konungen icke måtte komma fram i sämre stilistiskt skick an etnbetsverkens eller andra ringare myndigheters skrifvelse!1 till K. M. R. o.
Ad. biföll den af Hr von Hartmansdorff föreslagna förändring och godkände i öfrigt Exped.Utskts förslag N:o 17!.
Ånyo föredrogs Exped.Utskts den 18 dennes på bordet lagda mern.
N:o 22, angtde en förefunnen oriktighet i den af StatsUlsk. upprättade tabell öfver 5:te hufvudtitelns anslag,] Derjemte upplästes Exped.Utsk:s samina dag bordlagda förslag N:o 172 till R.
Sits und, skrifvelse angrde reglering af anslagen å riksslatens 5:te hufvudlitel.
Vid ordalagen äf ven i detta förslag till und. skrifvelse, anhåller jag att få göra några anmärkntr.
Utsk. har, i den ringa frågan om ett ökadt vaktmästarebiträde, ansett behöfligt att införa orden: obestridligt behof.
Detta tror jag att R.
St. kunna sig bespara af skäl, som jag nyss anfört.
I fråga örn naturhistoriska museum har tjlsk. infört följande ordalag:
"För det under Vettenskapsacademiens inseende ställda naturhistoriska museum har E. K. M. i dess nåd. propos., till upprätthållande af denna för fäderneslandet hedrande stiftelse”—.
Detta är samma sjelfberömmelse, som jag förut anmärkt, jag tror visserligen, att vårt naturhistoriska museum är ganska godt, men om det jemföres med andra länders, så kommer det derpå an, om inrättningen befinnes så utmärkt, som här omförmäles.
Man kan ganska väl förbigå dessa ord och blott säga; till upprätthållande af denna stiftelse.
I fråga om nationalmuseum börjas framställningen på följande sätt: ”Under den åsigt, att äfven Svenska nationen, såvidl dess tillgångar medgifva, bör lika med den öfriga civiliserade verlden på ändamålsenligt sätt vårda de konstalster —Då den civiliserade verlden bär åberopas såsom motsats till oss, så ser det ut som vi nu först yrkade på att höra dit.
Det är dessutom ett axiom, att om något! har en skatt, så bör han förvara den, ty om icke så skedde, förlorades hon.
Det behöfver således icke sägas, att om vi hafva konstsamlingar, så böra vi vårda dem, ty det är ett axiom.
Till undvikande af begge dessa olämpligheter i uttryck, tillstyrker jag vördsamt, att det måtte helt enkelt heta:
För att på ändamålsenligt sätt vårda de konstalster Svenska nationen redan äger och befrämja dessa samlingars förökande —.
Här är icke heller fråga om någon förändring
Den 19 December f. m. i siffra eller sak, utan blott om ordalagen, så att jag skulle tro, att, om R. o. Ad. gillar anmärkningarna, rättelserna kunde genast vidtagas.
Jag förmodar alt dessa uttryck influtit derföre att Utsk. bär ordagrannt afskrifvil hvad som blifvit sagdt i SlatsUtsk-.s betänk., men det torde åtminstone, efter hvad jag tror, icke vara lämpligt alt upprepa allt hvad som kan af parter, om jag så får säga, anföras i rättegången, eller hvad som blifvit upplaget af det Utsk., som behandlat målet; ty då borde äfven alla de omdömen, som blifvit fällda i RiksStm och som i svaren på återremissen influtit i betänk., intagas i den und. skrifvelsen
Detta kan icke vara lämpligt.
Hvar och en vet äfven, att i rätters och domstolars utslag bryr man sig icke om att taga upp alla sådana småsaker, som på ena eller andra sidan anföras, särdeles då fråga blott är om ordalag, utan man håller sig till saken och yttrar sig derom helt enkelt.
Annorlunda tror jag att R.
St. ej heller böra förfara.