Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Grefwe Kuutla och af mig, samt wanris gemensamt bifall, och har den dä gjorde inskränkning wid skeen» be Voteringar nu äfwcu blifwit höfwen.
Man har anfört säsom de z-.ne första Slän» bens företrädesrätt, att de pä Kronans Är 1680 tvärande Bantoffnlo, uppgifwm till 1,300,020 DalSnut men som dock rätteligen wid det Ärets slut char Oal. l,434,000; afbetalt 84/900 Dal. 4 öre Snut; mea dertill är icke gjordt nägot särffildt sammanffott, utan aftogs, till nägon Amorlering af Kronans Bäti, l» skuld, en pröpartivnerad del af de 3ntt Stänvcns Allmänna Bewilkning', och ingalunda i mohn äf hchart StändS garanti eller Röst »Rättighet, font hade charit till lika Tredjedelar; således beräknades ä Ridderffäpek Tredje Band.
N:s 175/ i?6. och iz?
Den io Octsber. och AdelnS Dewillning Oal.
S:mt 6y,s4Z: y öre, L Präste StändctS allenast Oal. s,sZ7 — och ä Bor» gare StändctS Bewillning Oal. 9,8 ly: 27 öre, allt S:mt.
Mcn de dfrige Rikets Skattdragare blefwo wid Swrrigcs dä warande betryck icke lottlbse.
Ofrälse StändS - Personer, som till intet Riks-Ständ hörde, niäste gifwa s:te Penningen af deras Egendoms inkomst i Bewillning, och Allmogen betalte en Dubbel SkeppShjelp för hwart Mantal emot Adeln» utom Krönings-och Bröllopsgärd, samt de följande Ären, till KronoskuldcnS Nedsättning, 1 Dal. af den tident S:mt för hwar hemma warande
Son och T dito för hwar Dotter, utöfwer i^ÄrS öldcr.
Sädantär sanfär, diga fdrhällandet i detta förut twistiga, men nu lyckeligen asflutna Mäl.
Den af Herr Gref we körner gjorda motion synes mig wara af mycken wigt, och betz afgörande prestera.
För min del ffullt jag föreslå Högloft.
Ridderskapet och Adeln» att som Adeln och Bonde« Ständer äro Hufwnd Ständen och äga största Egendomen i Landet, inga andra än bestå Ständ mä komma i fräga wid flikande af ffiljagtighkter dä Rösterne stadna i paria VotL och säledes ensamme äga Votum äscitivum.
Herr Silverstolpe, kreflric.
Lä emot förmodan jag finner detta ämne ä nyo wäckt, innan Protokollet ö^wer hwad uti Ridderskapet och AdelnS senaste Plenum derutinnan föreföll, hunnit justeras, och hwartill jag trott betta rgenteligen höra, tinar det mig förnimma att Herr Archiater» och Eommen» d u en von bicbultrenkeim anser mig att hafwa gifwik honom nägvn öewsriii i frägan om 1668 NrS garautie för Banco - Wcrkct, Sammanhanget torde dock Den 10 October. !Z77 dock finnas helt annorlunda af det jag i conkormiö med mitt yttrande och med fullt förtroende för Banco - Utskottets P' 0tocolls Utdrag af d. z Junii 1822 skristcligen till Protokollet afgifwit, och hwilktt ankomMcr pj Högloft Ridderskapet och AdelnS wälbehag om det
Eall uvpläsaS nu ellet när justeringen fbnkommrr.
Hwad imedlertid de i Konung Läkt. Xl:s tid till BanqoenS creditS widmagtbällande erlagde Summor an» gär, sä nämNcr det i Banken tillfinnande Dokument r) mer än Adeln , Präste och Borgare - StäNden hofwa d.ltagit Uti de är 1680 erlagde 84,902 Dal. 4 öre S:mt, men wät 1689 Riksdags Beslut att alla 4 Ständen säsom Bevillning kontribuerat till dä rrlagd Penningesumma.
I öfrigt för jag med mpckeN tillfredsställelse förklara, att i det hvarmed denne WördnadSwärde Ledamot behagat hedra mig och mina Söner, jag honom fullkomligen recipkocerar icke blott för hans Söner, utan ock att jag för hans Person och utmärkta fbrtjcnster icke upphörer att bära all fullkomlig agtning och estime fä länge jag lefver, om än meningarne uti förekommande
Ämnen skulle räka att wara olika.
Herr Grefven och L a nd t m a r sk a kken trodde, att med uppläsande af detta Sberopabe anförandet kunde wäntas till justeringen af det Protokoll hvaruti det stuneS intagit» Grefwe ste In 6nrst,s, Hscok.
I anledning af de frägor Grefwe lWmer och Herr limm wäckt, för jag, under instämmande i Grefwe törners hemställan om DoteringSsättcts bestämmande underkasta Högloft.
Ridderskapet och Adelns omprkf, ning, om det sätt Herr Limm föreslagit möjligen kan wara lämpeligtl tp om nSgon gäng, som lätt kunde 1373 Den io tpctober. hända, bea casus inträffade, att Rldbcrskapet och Bdeln och Bonde - Sundet more af olika tankar, huru skulle dä detta sätt blifwa anwändbart.
Herr Grefwen och Landt, Mar, skalken proponcradc, att frägan vin Omröstning-, sättet i händelse af paria votz, mätte till Constitutions-.
Utffottet remittera-.
Herr klingspor, 6erät, yttrade fiz deremot ej hafwa nägot att päminna, blott Constitu, tion-»Utskottet ej finge rättighet att derbfwer befiuta.
SwaradeS att denna rättighet tillkommer Rik» sens Ständer.
Justerade- följande, frän Expeditions-Utskottrk inlemnade Undcrdäniga Skriswelser till Kongl. Majrtt Stormäktigste Allernädigste Konung!
Sedan ho- Eder Kongl. Ma!:t k Näbigt öf, tvcrwägande kommit, huru om Kongl.
Förordningm af den 26 Januarii l8o2, hwaruti förlust af alla Med, borgcliga fbimäner samt föiwisning ur Riket stadgas fö den, som afsäaer stg ärsdt ttler s'rwärfdt
Adel, sk p eller nägon Riddc skåpet vch Ad ln tillhörande laglig rättighet, nu mera ej kunde anse- t»mpclig eller förenlig
Den io October. 1579 förenlig med Rikets antagna Regeringsform, har §- der Kongl.
Majit i Räder proponerat Riksens Ständer nämnde Författnings fullkomliga upphäfwande.
I enlighet med samma Nädiga Proposition, ben Riksens Ständer till bfwerläggning förchaft, bifalla Riksens Ständer att merberbrde Förordning, säfom innefattande ett stadgande hwilkct ej ken förenas med de för nuwarande Constitution lagdc grunder, mä till all betz Kraft och Wcrkan upphäfwas. Riksens
Slormäktigste Allernädigste Konung!
Redan tvid 1772 Ärs Riksdag hafwa Riksens Ständer lemnat sin uppmärksamhet ät ett ingifweb Förstag till Segelfart- öppnande emellan Wenern och östersjön, och i undcrdänighet anmodat Konungen om hetz wcrkställighet genom Entreprenad^ Riksens Ständers önskan uppfylldes till en del; Undersökningar hbllos och Planer uppgjordes.
Men kännedom af dylika arbeten hade dä ännu ej hunnit ben mognad, som är cn frukt af senare tiders erfarenhet, och detta wigliga ämne öfwerläts ät glömskan, in.till dch Eder Kongl. Maj;t, under den tid Eder Kongl.
Majrt som För» myndarr förde Riks - styrelsen, wisade möjligheten af Wester - HafwetS förenande med östersjön igenom Swerige- Länder, förmedelst öppnandet af det swäraste stycket utaf benna Segelled, Trollhätte Eanalen.
Ej längt derefter utkom af Trycket en Afhandling om Canaler med särskild hänsigt till Wenern sam - 1Z30 Den 10 October. sammanbindande med ästcrsjön och Författaren uppdrog- i Räder att pä Statens bekostnad- täta.unde», sökr> den projecteradc wägen fbr (kanalen.
Detta Verkställde- af en skicklig utlänning, och gaf det lock, liga resultat, att i fröga warande Patriotiska företag ej endast är möjligt att utföra, Utan äfwcn i sitt stag ett bland de minst svära och af loeala omständigheter mäst gynnade.
Med fullkomlig öflvertygelse att denna Canalbvpnande skall medföra de dermed äspftadc Ändamäl, Äkebrukets och.
Näijnga»nes upphjclpande, Handelns pch Rörelsen- liflighet samt Idogheten- förökande, att Lchutym samma Canal fan anses blifva en ledare, till hwilken nästan alla andra, i framtiden möjliga, Conaler genom Rikets bördigaste Prpvincer höra rigta-, hvarföre den ock, förr än nägon annan Canal, ledning genom Swerige, lärer höra fullbordas; sä Riksens Ständer, med tillstyrkande af ben förcstagne Götha (kanalen- ipnande l:o I Underdänigbet anhälscr, det täckte- EderKongl.
Maj:t i Wder widtaga nödige anstalter till Canal, Arbetet- utförande genom entreprcnade af enskildt?
Personer, sä Jnfödde som Utlänningar, och der, wid Utstaka sädana vilkor, som lända sä wäl Kongl, Masit pch Kronan som Entreprrneurernk och det Alls Männa till säkerhet och förmon. 2:0.
Häremot kemna Riksens Ständer Kongl, Maj:t öppet, att af Kronan- nu befintliga Jord, sä väl ersätta ben som enskildt» Personer kunna förlora och hvilken till Canalcn ätgär, efter billiga hfwrrenS» kommelser. eller skälig och Laglig Värdering, som och till Canal, Bolaget tzfwerläta hvad till Caaalens fullbordande och underhäll nödigt pröfva-, z:o Den 1O October. Z:o Förefiä Riksens Ständer i Underdänighet, det mätte Arbets - Manskap till gräfning m. m. af Jnfanterie - Regementerne, efter skeende Rcquifitioner lemnäs emot skälig Sold, samt tillika att frän Kronans Fdrräder mätte erhällas stenlupit Krut till sprängningar, och att Kronans till Canalcn »ärbclägnc Skogar och Kalkbrott kunde till Byggnaden fä begagnas.
Om enskildt? stola finna fin uträkning, att i benna CanalS anläggande med fin förmögenhet deltaga, syne- den böra blifwa deras ewerdcliga Egendom, ulan atl Staten deraf kan taga nägon direct. inkomst, pch pä det ett sä Riksgagncligt företag mä utan upp. stof samt j en plan och ett sammanhang kunna wcrkftällas, tillstyrka i underdänightt Riksens Ständer att alla möjliga och stäliga förmäner mä i Räder det blrfwande Canal - Bolaget förunnas Riksens Ständer framhärda ele.
Stormägtigste Allernädigste Konung! vä z:ne Mänaber snart äro fbrflutne frän d, II fistl.
Juli! eller dagen dä Eders Kongl. Majus nödiga proposition om Stats-Wcrket ankom och upplästes, och denna uti Regerings - Formens 109 § för Riksdagens fortfarande föreskrift!» tid icke möjligen medgifwit utredandet och pröfningen af Stats- och Riksgälds.
Wcrkens tillständ, fbrwaltning och behof, e) eller afgbrandct af de öfriga angelägna och mäng. faldiga ämnen, som ännu fordra Riksens Ständers o« afbrutna öfwerläggningar, fä hos Eder Kongl, M'j:k
Den io Vctober, Riksens Ständer i underdSnighet anhålla, akt pä bet sätt olivan berdrde § tilläten, Eder Kongl, Maj:t täck« teS förlänga Riksdagen med cn Mänad utbswer den ir instundande Oct, eller till den ri derpä följande Rov, Riksens Ständer framhärda ett, I anledning af den sist upplästa unherdänkgs skrifwelscn tillkännagaf Herr Grefiven och Landt,Mar« fkalken, att han jemte Takciiiännen hos Kongl. Majtt redan muntckigcn andragit Riksens Ständers undcrdäniga önskan oni Riksdagens prolongation till ben 11 näftk. Nov., och att Kongl. Majit honom autoriserak att nämna, att ehuru Riksens Ständers Expedition derom icke ännu hunnit bfiverlcmnaS, »ville Hans Maj:t till denna Riksens Ständers önskan lemna sitt nödiga bifall, Uppläster följande ConsiitutionS - Utskottets uts kätande öfwer de» wid Riksdags - Ordningen, ifrär» Glandel, remitterade anmärkningar, Wördsamt Memorial. Till Riksens Högloflig!
Ständers ptterligare granskning och stutpröfning fär ConsiitutionS - Utskottet härmedelst wbrdsamt bfwerkemna det till Utskottet äterrörwisade Fbrsiag till Riksdags - Ordning, fbrsedt med förändringar och tillägg i öfwerensstämmelse med de flera grundliga anmärkningar, som uti Respcctrve
Riks - Ständcn dlifwit gjorde och som under omarbetMdtt tjcnat
Utskottet till lehning och rättelse.
Dä Den ro October. 188Z Dä det cj warit för Utskottet möjligt, akt af enskildta Riksdagsmäns crindringar och yrkanden utrö» na Riksens Högloft.
Ständ-rs i bwarje ämne rädande tänkesätt, har Utskottet, styrdt af betz eget omdöme, funnit ätskitlige anmärkningar wara af den beikaffen» het, att derpä ej kunnat göras nägot kill förändring Verkande afseende.
Andra äter hafwa säsom ledande till stadganden rakt stridande emot ConstitutionenS bokstaf eller esprit, cj bordt af Utskvtfct till öfwerläggning upptagas, dä de cs inkommit i den ordning Regerings - Formens 81 § föreffmkwer.
Emedlertid äro anniärkningarne, sä widt ske kunnat, till deeas ina nchäll antcknape och medelst korrta Förklaringar be» swaradr.
Utskottet fär tillika bifoga ett PrococollS - Uk« drag, innehällande Ledamöters skiljaktiga meningar i serskildta ämnen.
Stockholm d. 6 Octobcr 1329. is>. kvtsrmsrlieim.
Lilkverspsrre. H.. 6.
Litkverkolps. 6. körner. 8v. 8,ockenström.
Larl. (Z. d^orclin.
Lvcn 'lVikrpan L:5on, f)rniel Aberstein, lj. (Z.
Lakn.
Larl Lust. kroms, ^.ristsrs ^:lon ff^ckert )on. jonston, l). VValsriu?. wördsamt utlåtande
I anledning af de frän Respective Riks-Stäne hen iykomne anmärkningar tvid Fdrflaget till RikSdagss Ordning. 1284 Den 10 October §. i.
Ridberskapet och Adeln, "att be« "nämningen af Representanter för Swensta Folkel, "med hwilkcl Utstottct betecknat Riksens Ständer, ej "wore till Ridderstapek och Adela väl lämpeligt."
Sä wäl äldre, som nyare kiders erfarenhet och bruk hafwa tillräckcligcn stadgat denna Ridderstapek och Adelns alldrig tillförne utom, än mindre inom de§ eget Ständ i fräga satte rättighet, alltid med könsta för Fäderneslandet, med ära utbfwad, och »vederlägga till tfwerflöd den af motsattsen upkommande stutföljb, svin stullr Riddcrstapet och AdelnS verkningskrets was ra inskränkt inom en husfaders tränga gränser, hvars af skulle följa, att Ridderstapek och Adeln wid Riksdagar wore att anse föga annorlunda än säsom ett med Rikets allmänna ärender stg mindre behörigen befattande Adels »befäl, Utstyktet har i öfrigt af hwad anmärkningens Författare anfört, e) funnit stäk, att till ben samma lemna nägot afseende, och Ridderstapet och Adelns Ledamöter i Utstottct, ledde af deras kärr. nedom utaf Ridderstapek och AdelnS tänkesätt, betz ömtälighet att förwara den ädlaste af alla dess rättigheter och desi sätt, att den samma utbfwa, hysa den säkra öfvertygelse, att i fräga varande, mera än nägon annan oväntade, anmärkning alldrig bör tvinna dc§ bifall.
PrSste-Sländrt, "att Riksens Sköns "ber jemte bet de äro bundne of Riket- grundlagar äf.
"ven böra wara det af Religionens och Samvetets föreskrifter, "
Dä frägä wärst om förestrifter för nationens Representanter i deras egenleliga RiksdagSmaana bes satts
D-en rv OcLober. rzZZ faktning, har Utskottet c) ansett nödigt, att särskildt nämna de allmänna förbindelser, hwilka de äga säsom Medborgare i Staten.
"Att det uttryckeligen bör i Riksdags »Ord"ningen utsättas, det Riksens Ständer utgöras af Rid''öerffap och Adel, Präster, Borgare.och Bönder."
Ordet Riks-Ständ innefattar allt hwad som kan komma under namn af Ständ och sälcdes äswen de ännu orcprescnterades Representanter, om hwilka än» nu är oafgjordt, huruwida de komma att intagas uti nägotderg af de fyra nu warande Riks»Ständm.
B o r ga r - S t ä n d e t, "akt Riksdags-män» "äliggande borde utförligare bestämmas:"
Utskottet anser denna § mera som en äekn!" tion, än som en Reglementarisk föreskrift. §. S.
Ridderskapet och Adeln, "om tid "till Riksdags början i wecho Januarii eller ester an"dra i me6io Octohris."
Utstottet har i denna Z ej kunnat afwika frän Regerings - FormcnS klara föreskrift i 49 Z, l öfwer, rnsstämmelse med hwilkcn Riksens Ständer i Riksdags» Bcflutet öga att bestämma dagen enär de böra sam, manträda.
Präste.Skändrt, "om allmänna före, "skrifter fdrNiksdagsmanna Wal."
Dehn förestrifter igenfinnas i Riksdags«Ordningens utte och följande W samt ankomma i hfrigk pä hwart och ett StändS Fri, och Rättigheter. 1286 Den lo October. Z- 3- Präste-Ständet:
"Atk samräd med "Riksens Ständers Banco -> Fullmägtige kunde göra till"syrest. "
Utskottet finner ingen olägenhet af den förcffagne tillökningen af Riksgälds?
Co.ntoirctS Fullmägtige, säsom innehafwande ett lika förtroende med dem i Banquen.
Borgar-Ständet:
"om bestämmande hus "ru fbrhällaS borde enär Konungen och Fullmägtige icke "ärv af samma tankar rörande Riksdags-Orten."
Utssottct tror det en rättighet att med Konungen rösta, hwilkcn ej enS är Stats > Rädct tillagd, ic?e bör i detta ämne tillkomma Fullmägtige. §- 4. .
Ridderskapet och Adeln "huruwi"da Stats - Rädct tillkommer att utnämna Landt-Mar"skalk och Talemän wid de Riksdagar, hwartlll det kal"lar, samt huru dermed förhällas bör» dä de oförmoda"de händelser inträffa, hlvarom, i likstämmighet med Regerings - Formens 95 tz Riksdags.
Ordningens 10 § "förmäler, hwilka anmärkningar äfwen hafwa afseende "pä 6 7 och iO §Z."
Dä zy, 40, 41 och 42 Z§ Regerings - Formen utom i ber utsatte fall, tillägga Stats-Rådet Kongl, magt och myndighet, följer ock deraf att bet nämner Landt - Marskalk och Talemän. Hwad det senare Momentet beträffar, sä, dä Stats -
Rädet genom maktlätenhet af rn sä wäsendtelig skyldighet, skildt frän Dest 10 OcLober, rz87 frän sig Riksens Ständers förtroende, anser Utskottet rättigheten att nämna Landt - Marskalk och Talemän, tillkomma Ständen htvart för sig, och har i anledning deraf föreslagit bet stadgande, som Riksens Högloft.
Ständer af den ä nyo reäiZerasts 2Z § täcktes intaga. §.5» Ridderskapet och Adeln, "att det i "denna H nämnde fall af Konungens sjuklighet äfwen, "jemte de öfrige i 12 §, bordt upptagas."
Utskottet fär härwid förklara-, att ben tid ftr Konungens sjuklighet, hwarom s Z förmäler» ej kan hänföras bland de allmänt kända och bestämda fall, som 4, 6 och 7 omröra.
Präste-Ständek, "att i stället för stg "icke befattat bordt utsättas sig icke kunnat eller "bordt befatta:"
Äsyftar en sä tydlig förändring af 40 § Re, geringS - Formen, att Utskottet ej anser sig tillsiändigt, att om den samma afgifwa nägot yttrande, förrän fräga derom, likmätigt Regering-- Formens 81 § wäckeS. §. 6.
Präste-Ständet:
"Drkar det tillägg i "afseende pä Riksdagskallelsen, att den samma mä af "Stat-«Rädet utfärda- i den omyndige Konungen! "namn."
Ehuru sädant syneZ följa af sig sjelfk, tillstyrker bock Utskottet den föreslagna tilläggningen. 2» 8» 1Z88 Den 10 October. §. 8.
Ridderskapek och Adeln:
"Ätt "denna Z mätte utgä."
Präste-Ständet: "Samma anmärks "ning, med tillägg att i händelse af §:s dibthällande, ''i stället fdr Hufwud - Staden, mätte sättas Riksdags - Orten."
Utskottet har, Med kännedom af hwad l andra Länder förefallit, trott att en direkt och beqwänt inflytelse af främmande magter, genom pä stället närwarande Sändebud, borde under Ständernas högst wig-» tiga tfwlrläggningar i Möjligaste mätto unbwikaS.
I dfrigt har Utskottet tagtagik bett yrkade
Ord - förändringen.
Präst e-och Borgare.Ständeni "Att inga trouppcr mätte fä under Riksdagen pä ett "wlflt afständ frän Riksdags, Orten sammandragas?'
Denna fräga, säsom efter Utskottets tanka innefattande en förändring i Regerings - Formens 14 Z och ej i föreskrifwen ordning wäckt, hsr Utskottet ans fett sig ej kunna till öfwerläggning Upptaga. §. ii. Ridderskapet och Adeln:
"Om extra ''Valförrättare- förordnande wid Riksdagsmanna - Wal "fdr Bonde»Ståndet i stället för Vomhafwande af "Frälse Ständ."
I enlighet med de för Bonde - Ständet under Riksdagen 1789 utfärdade Nödige Privilegier tillstyrker Utskottet det föreflagne tillägget Bor - Den 10 October. 1339 Borgare-Skändet:
"All Wal till Riks» "bagsmän för Städernes Borgerstap skota werkställaS "inför Magistraterne, äfwcnsom att det mä äligga dem "att meddela utlätanden öfwer de ivid Walfbrrättnin'^gar uppkomna twistiga frägor."
Äro, den förra iakttagen genom förändringen af 14 § och den senare tillräckelrgcn förklarad genom ly §:s innrhäll. §. 12. Borgare-Ständet: "att Ridderskapet och A^delus Representation, säsom warande afcnConstitutionel "art, ej mätte ensamt bero af Riddarhus - Ordningen ^utan i Riksdags s Ordningett upptagas och UtredaS."
Som Riddarhus - Ordningen ej katt författas annorlunda än i fullkomlig öfwerensstämmelse med Riksdags »Ordningen, der hufwudgrunderne för densamma bestämmas, anser Utskottet nägon widare tilläggning i § e) behöfwas,ä« ett nu mera deruti infört ttttrpckeligt stadgande öM iagltagattdet af denna enlighet. Z. lZ.
"I anledning af flera gjorda anmärkningar, ^rörande antalet af Präste-Skändeks Riksdags Full"mägtige.
" — Har Utskottet funnit skäl att minsta detsamma till det förr wanliga, pä sätt ben förändrade § innrhäller. §.14.
"Htt Wal ^till Riksdagsmän af sädattc som ej äro Borgare stulle "lända till upplpsningcns förökande inom Sländet."
IZ90 .Den 10 Octobcr.
I allmänhet fä!'
Utskottet äberopa hwab
Uti betz wid förslaget -till Riksdags - Ordning fogade betänkande finnes andragit.
Dä fräga är om Representanter till Lagstiftning och Beskattning, lärer den af Utskottet dä framställde grundsatts ej kunna bestndast att kunna wäljar dbr förutsätta att kunna nMja.
Hwad som emar denna princips anwänddarhct blifwit anmärkt, i anseende till Wal af EmbetSmän m.
M. spneS ej häri tarfwa nägon wederläggning.
Prästc-Ständet:
"Om rättighet för "Städerne i allmänhet, att lika med Hufwudstaden "wälja Magistrats - Personer, emedan Riksdags - ären"dernr fordra en noggran urskiljning."
Borgare-Ständet, "samma anmärkning emot utesiutandet af Mane Magistrats-Personer "som ej idka Borgerlig Näring och pä följande hufwud"sakeliga skäl: 1:0 att emot Regerings - FormenS tydc"liga innehäll en sädan förändrad organisation e) kan "äga rvm, säsom stridande emot gammalt bruk och de ''ät Borgare -Sländet är 1789 förlänte Privilegier, "hwilka blifwit stadfästade genom Regerings, Formens "H4 § " ,"2:0
Att i anseende till Borgare - StändetS "mindre kännedom af sädane ämnen, som wid Riksda"gar förekomma, EmbctsmänS handledning sk..ll för dct"samma wara.högst af nöden."
Dä Utskottet sätt flg uppdragit, att utarbeta grundlagarne och nu sist Riksdags - Ordningen, syies deraf följa, att Utskottet i sin befattning ej war dun-t dit af stpphäfda Lagar, i spnnerhet i frågor, per i gen positif föreffrift kunnat äbrropaS.
Förord - Den ro October. izZi vrbningen af ben 5:te Juni» 17Z9 synes wara bett erida hit lämpcliga Författning.
Oest q § innehällcrr De Magistrats, personer som tillika äro handlande eller idka Borgerlig Näring, äge wid MalfLrrättningen lika rätt soin de öfrige as Borgerskapet; hwaraf följer, akt Magistrats-Personer, säsom sädane, icke kunna wäija, site § Utstakar: Milja Magistraten och Borgerskapet eller deras Electörer wäija till Herredagsman någon Magistrats - person, fom ej tiUrka är Borgare eller -Zandlsnde, star det i deras frihet.
Ett stadgande, som är sä litet impsrLtift och hwars efterföljd synes bero af Borgerskapets fria wilja akt göra och läka, Hat Utskottet ej kunnat stan» hinderligt för det gjorde Förslaget, serdeles font matt redan wid stiftandet af besia gamla Lagar, hwilkat kraft och werka», genom ingrcsien till Regerings-Formen förswunnit, insett nbdwändigheken af inskränkning i denna del, och Borgerskapet endast blifwit Mätit, säsom ett afwikelse frän Grundprincipen, att wäija dem som sjelfwa ej ägde Dalrätt.
Härtill kommet atk Embetsmän, hwilka» dä de äro blott EmbetSmän, hafwa ett olika intercsie Med Borgerskapet j afseende pä beskattningar m° m. omedelbarligen bero af ben styrande Wagrén, som i detta hänseende äger efter nu warande Lagar en längt större inflytelse, ätt ltfkrr 1720 ÄrS Regerings, Form» Hwad ben senare Anmärkningen angär, kan det företräde ej bestrida-, som Borgerskapets Embetsmän manligen äga framför Borgerskapet i kunskap om Lagar och Författningar.
Men dcsie egenskaper utgörs ej hwad man egenteligen fordrar af en Riksdagsman, allmän upplysning, kännedom af hans egit
Lands läge samt af desi Oeconomiika och Politiska tillstättd i förTredje Band.
Nrs 177, L78. hällas - 1Z92 Den io October. hällande lill andra Länders.
Magistrats - Personer bland hwilka (i förbigäcnde sagdt) äfwen kunna finnas sä kallade illitterate, torde ofta likasä wäl bchöfwa upplysning i Mäl, hwilka höra till Allmänna Hushällningen och bcffattningen, som en Borgare, till hwilkenS hwardagsbetraktelftr beha Ämnen höra.
Ett hufwudsakeligt skäl äterstär ännu att anföra.
Sannolikt har man ej rätt sörslätt MskoktetS asfigt; ben mäste dä kpdcligare förklaras.
Genom dek anmärkta stadgandet har Utskottet alldeles ej äsyftak Magistrats-Personers utestutande frän Representationen, utan endast wilkoret, hwarunder de böra ätnjuta denna rättighet.
Utskottet har, med ett ord, trott fig bereda Borgare - Ständet ett stöd genom Städer, nes Cmbetsmäns närmare indragande i Städerncs interesse; och tillika förmodat att dehc Embetsmän ej skulle finna fig illa belätna med benna närmare före, ning; hwar till wägen genom Utskottets Förslag blifvit öpnad och anwisad.
"I anseende kill Anmärkningarne tvid Repre"senkationer för Stockholm" fär Utskottet äberopa hwad i deh Betänkande finnes anfbrdt, med bet tillägg, att denna anomalis tydligen förekommer Magistrats - Personernes uteflukande äfwen i Hufwudstadcn, hwarest be ej äro berättigade att idka wcrklig Borgerlig Näring.
"Widare har man för flera Städer yrkat rättigheten, att efter godtfinnande sända twenne Full "mägtige.
" Wib FörfiagekS utarbetande hade Utskottet ansett fig böra tillstyrka en sädan Rätt för StapelStäderne af första och andra Classerne, men dä det kan Den.io October.
1393 kan hända wore mindre billigt att betaga Upp - Stä, der, som med förenämnde Stapel - Släder draga lika lunga, rn lika rättighet, om be deraf wilja sig begagna, har Utskottet föreslagit twenne Fullmägtige äfwen för Städrrnc Upsala och Westek-.