Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rörande en till besvarande i Förstärkta Stats-Utskettet föreslagen, af Borgare-Ståndet förhastad, Voterings - Proposition, Från S t a t s - s a m t Å 11 m ä n n a B e s v ä r soch Oeconomie-Utskotten:
Af den i3 dennes: N:o 608.
I anledning af väckt fråga om öfverseende af de, angående Markegångs sältningarne , utfärdade författningar.
Från Stats- och Banco-Uts kotten :
Af den 15 dennes : N:o 609.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående betalning af för - Den 19 November e rn. 5»:j re Kong!.
Faraillens här i Riket innestående enskilta förmögenhet.
Från Ba n co-U ts ko 11 e t:
Af den 17 dennes: N:o 76.
Angående de föreskrifter, sorn uti Instructionen för Banco-förvaltningen må Jernnäs, angående utlåning på fast egendom intill nästa Riksdag.
Från L ag-tf t-s k o ttfAl i ii , ...' i! ’. i S !..< i "7 J.
f 1J yj Af den i5 dennes : N:o 2 35.
Öfver 5:te §. i \
Artikeln af den vid nu varande Riksdag föresiagne Bevillnings författning, om skydd för Taxeringsman.
Från Lag- samt Allmänna Besvärsoch O e cono mi e - U ts ko t ten :
Af den i5 dennes: N:o s36, Öfver väckt motion, angående sättet att bereda utväg till sysselsättning för häk-« tade och bysatte personer.
Från Allmänna Besvärs- och' Oecono mie-Utskottet:
Af den 13 dennes : * B Den 19 November c, m' N:o 317.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte betänkande , om allmänna författningars lifgifvande f»ån trycket på ett för Allmänheten mera tillgängligt sätt.
Från E x p edi ti ons-U tsko t tet:
Af den i5 dennes :tj Öfver Borgmästaren J.
Hagariders gjorde förslag, att Bihanget till Riks-Ståndéns proloeoll väl mS såsom hittills utgifvas, eliuru till tida mindre antal Exemplar; men »It derjemta aärskildt skulle uppräLtas, tryckas. oeh tjlgiftas ett sammandrag: af de vigtigaste bland Konungens Propositioner och Riksens Ständers beslut, rörande Religionsvårdeu , Allmänna undervisningen, StatsOeconomien, Lagstiftningen in. m.; äfvensom att allt hvad anginge Statens utgifter , inkomster och penninge-verk borde i Tabellarisk form meddelas.
Justerades följande : Utdrag af Protocollet, hållit hos Höglofhgé Ridderskapet och Adela vid Lagtima Riksdagen i Stockholm f. »1, dtn 19 Nov. i823.
Den 19 November e, w: 3*5 S. D. Vid förnyad föredragning af StåtsUtskottets den 11 dennes under N:o 5p3 afgifne, samt den 12 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte O Betänkande, rörande Pensions anslående åt förre Juslitice-Ombudsmannen Ilerr Friherre L. A. Mannerheim; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, med afslag å berörde Utlåtande, åt Friherre Mannerheim anslå en årlig pension af i,5oo R:dr Banco, hvilken borde från och med nästkommande års början af Riksgälds-Contoirets medel utgå.
Ut Supra. S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande, från nedannämnde Utskott in komne, samt den 12 dennes e. m. på bordet lagde, Utlåtanden: Från Stats- och Bevillning»^ Utskotten:
Af den 25 sistlidne October: N:o 589.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande, rörande en af hvarje mantalsskrifven person årligen intill nästa Riksdag utgående afgift till veneriska smittans hämmande. 3*6
Den 19 November r. m.
Från S t a t s - U t s k 0 t t]e t:
Af den 1 dennes: R:o Spö.
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande örn redogörelsen för de lill veneriska smittans hämmande anslagne medel.
Från Stats- samt Allmänna Besvärs och Qeconomie-Utskotten:j
A*f den 4 dennes:] N:o 5pa.
Maj:ts Nådiga Proposition rörande dels inrättande af ett allmänt Arbets- och Corrections-hus, här i Staden, dels anslag åf löner och arfvoden för FångPredikanter och Vakt-betjente.^
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloft Piidderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den 19 November 1823. S. D.
Vid förnyad föredragning af Lagsamt Allmänna Besvärs och Oeconomie Utskottets den 4 och 15 dennes under N:o 220, 321 och n3o afgifne samt den 12 och 17. derpåföljde eftermiddagarne på hordet lagde; Utlåtanden, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänka uden. 1:0
Angående utfärdande af en författning som bestämmer ordningen för faststäP Den ig November e, ra leise och ändrings sölande, i afseende på af Landtmätare verkställde Gärdes-gårds delningar. 2:0 Angående ändring uti Kongl, brefvet den 14, April 1791, samt Kongl. Förordningen om Landtmäteriet i Riket den 12 Augusti 1783, i hvad rörer föreskriften om Skiftens antal vid Storskiftes-förrättniugar. 3:o Angående Sjö-Lagens öfverseende m. m.
Fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkanden redan blifvit af Ridderskapet och Adelil bifailne, Utskot4ens ifrågavarande Utlåtanden borde läggas till Handlingarna.
Då nu å hyo föredrogs Lag-Utskottets den 10 dennes under N:o 225. afgifne, samt den 12 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande öfver Herr von Hartmansdorff, A.
Memorial, innefattande förslag, om hvad vid
Dagförklaringars utfärdande bör iaktagas ; faii:ii Ridderskapet och Adeln för godt, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af de öfrige 3:ne Riks-Stånden bifallet, för dess del dervid låta bero.
Ut Supra. S. JD.
Vid förnyad föredragning af LagUtskottets den 10 dennes under N:o 226. afgifne, samt den 12. derpåföljde e. 111. på bor - Den 19 November e. m. det lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelle betänkande, öfver Kongl. Maj:ts Nådiga proposition, angående upphäfvande af 8 § Ji 1 Cap. Utsöknings Balken, samt änding af 2 (j. i 45 Cap. Missgärnings
Balken och öfverskriflen till samina Capitel och Balk; fonn Ridderskapet och Ådeln, alt, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottets ifrågavarande
Utlåtande borde läggas lill handlingarne.
Ut Supra. A. S. D.
Föredrogos å nyo och gillades följande Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottets den 8 dennes afgifne, samt den 12 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Betänkan den: N:o 212.
I anledning af Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse om den nya Evangelii Bobens antagande, uppå derom af Högvördige Presle-Ståndet gjord underdånig framställning. • ’N:o 213.
I anledning af väckt fråga 0111 bestämmande af en viss tid för bortvandrandé personers afförande ur liusförhörslängderne.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- oeh Oeconomie*Ut#kottets den 8 ilen-, ike jami; Df n 15 N# vern K er e. m, 8 dennes under N:o 214. afgifne, samt den 1.2 derpåföijde e. m. på bordet Ugde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, or» för.eslagne medel till förekommande af åtskilli— ge förmente missbruk vid prestval; fann Ridderskapet och Adela för godt, att samma Utlåtande gilla, endast med den förändring, alt så snart ett Consistorielt Pastorat varder ledigt, förenings upprättande om presträttigheterne bör genast och, derest möjligt är, före valet af Consistorium å den blifvande Paslorens vägnar sökas, och i föreskrifven ordning fullföljas; Uti hvilket beslut de öfrige Riks-Stånden skulle inbjudas, att sig med Ridderskapet och Adeln förena, S. D.
Föredrogos å nyo och gillades följande Banco-Utskottets den 11 och *3 dennes afgifne, samt den i§ derpåföljde på hordet lagde, Utlåtanden : N:o 70.
I anledning af väckt förslag, alt alla utelöpande Banco-Sedlar måtte, inom viss prasscripctions tid, i utbyte emot nya indragas.
N:o. 71 I anled ;‘ng af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeltc Betänkande, angående föreslagne förändringar i Bankens inre administration, dess,Sedlars utgifvande och beskaffenhet m. m. N:o 72.
Rörande väckt fråga, huruvida för de fastighets handlingar, hvilka, i brist Ridd, o. Ad.
Prot. ao B, s. Afd, 4* 33« Dén 19 November, c, rrt■ af Låne tillgång , blifvit i Banken qvarlfggande, Lån af de nu anslagne
Fonder mfi företrädesvis meddelas.
Föredrögos å nyo och biföllos följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 17 dennes e. m. på bordet lag dr, Utlåtanden :
Frå nStats-Bevillnings-s a m t
All - m anna Besvärs- och OeconomieTJ iskotten:
Af dea 1 dennes: N:o 5f)5, I anledning af gjorde a7i~ åaärkningar vid Utskottens förut meddelte Betänkande, rörande Postföringen i Riket» Från Stats-Utskottet:
Af d en 1 x dennes: N:‘ 596.
I anledning af Kongl. Maj:t<?
Nådiga Remiss uppå Unke-Fru Louise af Wibelis underdåniga ansökning att få bibehålla hälften af dea pension hennes man på Allmänna indragnings Staten innehaft.
Af dea i3 dennes:
N-‘o 600.
I anledning af väckt motion om ersättning från Riksdagskostnads-Sum - Den i 9 November e, ifi. inan för reparations kostnaden å Storkyrkoförsamlingens Orgelverk.
Angående förändring i nu gällande föreskrift om Allmänna indragningsStalens utgifvande af trycket.
I anledning af Kongl. Majlis Nådiga Remiss uppå Creditorernes uti aflidne Öfver-Directeuren Ivihlströms gäldbundna
Lo underdåniga ansökning med förslag till förlikning i Rättegången angående det med 3jerneke Öfverdireeleur ingångne Arrende om Ädelfors Guldverk.
Af den i5 dennes: N:o 73.
Om utarbetande af ett sammandrag utur den af framlidne Banco-Commissarien F.
Silfverstolpe författade omståntleliga Historia, rörande Banco-Verket; jemte en ändamålsenlig fortsättning för den efter år 1800, framflutne tid.
Af den 17 dennes: N:o 74.
I anledning af väckt motion om vidtagande af sådan förändring i ntynlordningarne, att slagskatt blefve uti sjelfva myntet inberäknad.
Då nu å nyo föredrogs Banco-Utskoltels dea 17 dennes under N:o 70. afgift
Dan 19 N o v e m be r e . rn. ne, beli samma dag på bordet lagde, Utlå ‘ tande, i anledning af Riks-Slåndens fattade beslut, i frågan om periodiske uppgifters meddelande om Banco-Verkets ställning; fann RiddrrsVapct och Adeln för godt förblifva vid Dess i detta ämne förut fattade beslut, det en fullständig uppgift om Bankens bela stallning hädanefter borde årligen genom Herrar B mco-Fullmägt ges föranstalfänd; tryckt ineddelas, samt äfven Allmänna Tidningarne åtfölja.
Vid förnyad föredragning af Statsutskottets den 1 3 dennes under N:o 602 afgifne, samt den 1 n derpå följde e. m, på bordet lagde, Utlåtande, öfver väckt motion om närmare bestämmande af SaltpeterFondens utlåning; blef samma Utlåtande, i anledning af dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet ålerremitleradt.
Vid förnyad föredragning af Lagsamt Allmänna Besvärs-och Oeconomie-Utskottens den iö dennes under Nio 23a afgifne, samt den 1 n derpåföljde e. m. på bordet lagde, Utlåtande , i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottéts förut meddeldle Betänkande, angående yrkad frihet till svedjande å Skatte-hemmans ägor, samt begagnande af Masteträd och Ekar; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, med afslag- å berörde Utlåtande, förblifva vid dess i detta ämne redan fattade beslut.
Dea 2'q November f. -*n. 333 S. D.
Remitterades lill R i d d a r h u -|U ts k o 11 e t 1:0 Herr Cederschjöld?, P. G. elen löden hes på bordet iagde Memorial , om fritt tillträde till de i Riddarhus Arcliivet förvarade äldre Prolocoller och Handlingar, för att sedermera få desamma från trycket utgifva. 2:0 Herr Roos’s, Jonas Emanuel, den 16 dennes på bordet lagde motion , om förhöjning af framdeles blifvande RiddarhusSeci eterares Löne-inkumster.
Ridderskapet och Adeln åtskiljdes kl. 10 0111 aftonen.
In Fidem Protocölli O. J.
L a g e r b e i r 11.
Tliorsdagen den 20 November.
Plenum klockan (ill g förmiddagen.
Företog Ridderskapet oc-li Adeln , enligt 5o Ridd <rhus-Ordningen, val af 7 Ledamöter nli den Direclion, som skall besöija och förvalta Riddarhusets angelägenheter ; Och hefunnos, efter Val-förrättningens slut kl. 334 D«n 20 November f. m* $ till ta f. m., följande Herrar hafva till Riddarhus-Directcurer Llifvit utsedde: N:o 3.
Hans Excellence Herr Grefve de la Gardie, Jacob, — i/\2 röster.
Friherre Lejonhufvud, Axel Gabriel, — ^3 — N:o 25^.
Friherre Klingspor, Fredric Philip, *»— 164 —■ N:o 294* Friherre Boye, Fredrig, •— — 78 —»
N:o 1877. B. Herr Carleson, Carl Fredric, •— 113 — N:o 215o.
Herr ron Hohenhausen, Michael, — 72 —1 N:o 2189.
Herr af Melin, Ilind ric Georg, —■ — i4o — Föredrogs å nyo och bifölls Lag-Utskottets den i« dennes under JV:o 227 afgifne, samt den 17 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Utlåtande, med förslag lill jemnkning i Riks-Ståndens beslut, angående Rådmäns och Kämnärers befrielse från ansvar vid underlätet insändande af Kaniners eller- Rådstufvu-Rätts Domböcker och Protocoller.
Den qo November 335 Företogs till pröfning .Lag-Utskottets den 4 dennes under N:o 219 afgifne, samt dea 10. derpåföljde e. m. på bordet lagde Utlåtande , i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande, angående föreslagen ändring uti Kongl. Brefvet den 17 Oclober. 1778, rörande Barnamord.
Herr von Hartmansdorff, Åugust:
I händelse Protocolls Utdrag från de andra Riks-Stånden ankommit, rörande detta ämne, anhåller jag att de må blifva uppläste.
Härefter upplästes Högvördige Preste-Slåndets och Hedervärda Bonde-Ståndets Protocolla-Utdrag af den 12 dennes, hvaraf inhämtades, alt Preste-Slänrlet afslagit Lag-Utskottets Utlåtande, och instämt i den af Herr Bibbing vid Utlåtandet bifogade Reservation ; hvaremot Bonde-Ståndet, som bifallit Utskottets första Betänkande, lagt det sednare Utlåtandet till handlingarne ; och bade Utskottet i dess sednare Utlåtande anmält, att Borgare-Ståndet godkänt första Betänkandet.
Herr von Hartmansdor ff:
Tabell - "Verket utvisar, att genom Kongl Brefvet den 17 October 1778, rörande Barnamord, sedligheten ingalunda förbättrat sig, utan man har tvärtom sett, att då förut endast hvart 33 barn var oägta, är det nu hvart i4:de, och då, bargamorden de sista Den 50 No ve mli er f. m. rVén före 1778, »oro 4r i Sverige och Fin-* land tillsammans, hafva dylika mord de 3 sista åren nu i Sverige allena utgjort 28, elier i förhållande till bägge ländernas folkmängd, lika många om icke flera, ån före utfärdandet af denna författning.
Enär det genom densamma är föräldrar och husbönder fqrbjfidet, alt söka upplysning om döttrars elier tjensle-qvimiors hafvande tillstånd, och dessa följaktligen ofta kunna dölja det ända till derius nedkomst, så hopas vid detta ögonblick på barnaföderskan , både blvgsebi öfver hennes förbrytelse , och bekymret för barnets försörjande , hvarigenom det är fnietansvärdl, alt barnets lif utsattes för större fara än eljest, och att författningen skall verka tvärtemot sin åsyftning , eller föranleda , i stället att förekomma, barnamord.
— På dessa skal, och dem som finnas upptagne i Herr Ribbings reservation , anhåller jag om Herr Grefvens och Landt-Marskalkens proposition, att Ridder’ kapet och Adeln måtte instämma i HögvÖrdige Preste-Ståndets öfver delta ämne fattade Beslut.
Man bör så mycket mera kunna förlita sig på rigtigheten deraf, som det åligger Presterskapet, alt närmast vaka öfver sedligheten, och som ingen bättre kan känna, hvad i delina vigtiga angelägenhet bör tiilgöras.
Herr Den 20 N o vern!) er f. rrv %~7 Herr Grefven o c h L a n d t - M a r s kal k en gjorde proposition till bifall af Lag-Ulskottets förevarande Utlåtande.
Ja oeh Nej ; Herr Cederschjöld, P e h r Guslaf: Gerna medger jag, att denna Förhållning, som han nu år, kan hafva sina brister och således ej svara mot ändamålet.
Men ju mera jag begrundar detta vigtiga ämne, oeh ju mera jag deraf tagit kännedom, desto mera angeläget tror jag det vara, att Författningen blifverqvar orubbad, sådan den är, intill dess man har något bättre att sätta i stället.
Jag anhåller således om bifall ii Utskottets afgifne Betänkande.
Det förundrar mig, att en Ledamot, som så mycket yrkat, att Författningar i Allmänhet, sorn icke tillkommit efter Konungs och Ständers gemensamma Beslut, voro ai noll och intet värde, likväl nu, då det är en förfallrting efter hans tycke, påstår, att densamma, fastän blott ett bref af Konung Gustaf den lil, skall såsom Lag blifva beståndande, då detta bref likväl icke står tillsammans med andra gällande Författningar. —-
Det heter nämligen:” Att qvinna, som vill å o”känd ort framföda foster, må i s å - 'dant uppsåt lemnäs ostörd, utan Kidd. o, Ad, Fröt. 10 B, s. Af3. 42 Den sn November f. rr. ”någon Åtalan om hennes person el-» ”i e r tillstånd.”
En föregående Författning af den i2:te Julii i 760 innehåller deremot: ”Att om husbonde, matmoder ”eller anhörige och lilis folk eller an* ”d te, sorn e g a k u n s k a p örn en håfvan”d c q v i 1111 a s tillstånd, sådant icke ”u p täck a, eller underlåta att tillse, ”det hon cj 1115 'framföda eiler få tillfälle att full”bord. i en tili äfventyr s tilltänkt ”våldsam åtgärd, skola den eller de, ’isom eftersätta i en eller annan niotio sin s y 1 d i g h e t härutinnan, anses ”och straffas jemlikt 61 Gap. M iss - *'gä rn ings Ba lken.”
Det förefaller sålunda nog hardt och orimligt, att håde förbjuda och anbefalla samma sak, så myckel mera, som med uturakllåleuheten af det anbefallda, är förenadt det äfventyr, att varda ansedd såsom delaglig i mord.
—För öfrigt innebär det Kongl. Brefv.t osammanhängande och min-- dre val beräkna-!e föreskrifter, t. ex. den: att så ofta Förbudet emot barnamord å predikostolarne uppläses, Presterskapet derefter bör i ämnet göra alfvarsanima föreställningar , ehuru förbudet emot barnamord icke upläses från predistolarne, eller finnes infördt bland de författningar, sorn årligen skola kungöras.
Vidare påbjudes, att en viss stroph utur barnmorske-eden skulle uteslutas, som i samma ed aldeles icke igenfinnes, m. m. hvilket här blefve nog vidlyftigt att upprepa.
Jag blott ber Ridderskapet och Adeln fasta uppmärksamhet dervid, att här icke är frå,.
Den so November f. m' m ga om alt försvåra ansvaret för den qvinna» som framföder origla barn, utan blott om tillåtelse för föräldrar» husfader och pre» sterskap, att hvar i sin stad hafva en vakande tillsyn å barnaföderskor, på det att icke blygsel för uptäckten, upskjuien ända till sista stund, da föds]osma; tor ne sig inställa, skall öfverväldiga den svaga qvinnan lili den grad, ali hon, ofia oförmögen att vårda fostret, i stället derå lägger våldsam liand.
På dessa grunder förenar jag mig i det tillstyrkande Herr voh Hartmansdorff afgifvit, i det hopp att Ridderskapet och Adeln, ömmande för oskulden, skall taga det beslut , som säkrast leder lill dess värn.
I anledning af den siste värde Talarens yttrande . skall jag be att få nämnq , att jag anser en sådan Lagförklaring, som ensamt af Konungen blifvit utfärdad, utan Ständernas biträde kunna af Ständerne när som helst förkastas och ogillas; men intill dess Tra Stånd förena sig deruti, tror jag, att en sådan Lag-forklaring måste gälla såsom Lag.
Herr Grefven och Landt-Marskalken förnyade den af honom tili bifall å Lag-Utskottets Utlåtande nyss gjorde proposition.
I liän^- dels» Ridderskapet och Adeln icke skulle D?n 20 November f. m. finna för godt göra något afseende på sjelfva saken, så anhåller jag få fästa uppmärksamheten på formen.
— Betänkandet är bifallet af Borgare- och Bonde-Stånden, men afslagit med tillägg af Preste-Slåndet.
Bifalies det äfven af Ridderskapet och Adeln, så blifver det 3 Stånds beslut.
Men Betänkandet innehåller uttryck, som Ridderskapet och Adeln omöjligen lärer kunna gilla, ejler vilja, att Riksens Ständer skalle aniar timonen yttra.
Der står nemligen, alt o t u g t s! a st e u ej alstras af låga afsigter, eller är till sina följder störa nde samhällets frid och säkerhet. dag frågar: hvad sora är lågt, om icke det, att den förnuftige menniskan Öfverlemna!* sig såsom djuret åt de sinnliga begärens o< tyglade tillfredsställande ?
Och hvad kari vara mera . störande för samhällets fred och säkerhet, än otugten, hvarigenom man lönmördar den husliga stillheten mellan makar , kränker sedernas renhet hos de ogifta , samt lugnet och trefnaden i det hela , hvarförutan intet samhälle kan bestå.
Jag anhåller derföre , att om Ridderskapet och Adeln ej vill instämma med Preste-Ståndel, Betänkandet här åtminstone mätte alslås, samt Ridderskapet och Adeln således icke godkänna det anmärkta yttrandet.
* Grefve von Platen, Baltzar Bogislaus:
Öfvertygad om vigten af de moraliska handens upprätthållande i ett samhälle , kan jag ej annat än instämma med
Herr von Hartmansdorff. 1778 års författning har jag ej i alla delar kunnat gilla , och då det är af yttersta vigt alt visa, jdet vi sätla värde på moraliteten , samt här ej är fråga om annat/ än att husfäder och Presterskap noga böra efterse , att hafvande qvinna ej må fostret i enslighet framföda, eller få tillfälle alt fullborda en tilläfventyrs tilltänkt våldsam åtgärd, anser jag mig böra yrka afslag å Betänkandet, samt instämmande uti Herr von Hartmansdorffs mening.
Herr Biben, Carl Wilhelm:
Jag vill ej ingå uti pröfning, huruvida 1778 års författning hvilar på lösa grunder ? eiler icke; men då Utskottet, som tillstyrkt upphäfvande af samma författning, icke föreslagit något annat i stället, tror jag, att den samma bör qvarblifva. —•
Min ensilata öfvertygelse är, att det icke är genom skärpning i straff-lagar man kan förekomma barnamord, utan genom goda oeeonomiska författningar, som sälte folket i tillfälle alt gifta sig.
— Utaf 100
Barnamord tror jag att 98 inträffa af blygsel.
Jag yrkar således bifall å Utskottets Betänkande, icke derföre att jag gillar 1778 års Författning, men derföre att den är bättre , än det chaos, hvaruti vi skulle komma, om man upphäfver den, utan att sätta lxågot annat i stället.
Den siste värde talaren har befarat att om 34* Den so Nuyembsr f. in, man upphäfde 1778 års författning , lunn skulle sakna något annat lagstadgande i stället ; men så är ej förhållandet , emedan 1784 års Lagbok innehåller föreskrifter härom, hvilka synas vara både tillräckliga och rigtign.
De oredor och det chaos , som man befarar skola inträffa, om 1778 års författning upphäfdes, bafra snarare af densamma blifvit föranledda.
Man har påstått, att moraliteten förbättrat sig genom nämnde författning , och till bevis omnämnt antalet af barnamord förr och nu.
Huru dermed förhåller sig, bar jag sökt visa.
Sluteligen har man förmodat, att blygseln hos barna-föderfkor skulle förminskas, om genom goda Oeconomiska författningar, utkomsten för barnaföderskor blefve så lätt, att den förringelse fattigdomen medför, icke så mycket som hittills vore alt befara.
Val vet jag, alt rikedomen ofta gör innehafvare!! oblyg, men aldrig tror jag, att någon förmögenhet skall vara i stånd, att döfva den blygsel, öfver sedlighetens åsidosättande, hvilken af den moraliska känslan härrör.
Ilon ä<- alltför upphöjd, för att kunna af oeconomiska författningar tillintetgöras , liksom bon ej af dem kan åstadkommas.
Då således inga giltiga skäl synas mig vara , för bifall af Utskottets Betänkande, andragna , lan jag ej annat än förnya min anhållan om alsia g derå.
Den 20 November f. m. 343 Herr Ribbing: Sedan Herr von Hartmansdorff och Grefve von PJaten så utförligt yttrat sig i ämnet, anser jag mig ej behöfva anföra något, utan yrkar endast proposition till bifall å Preste - Ståndets Beslut. Herr a f Mai mbo r g, Abraham:
Af erfarenheten bar jag, under en mångårig domare - befattning, vunnit den öfvertygelse, att, såsom Herr von Hartmansdorff anmärkt, osedligheten märkeligen tilltagit, sedan , genom ifrågavarande >77^ ^rs författning, de band blifvit uppiöste, hvilka förut befrämjat sederna; hvarföre jag till alla delar instämmer uti hvad Herr von .Hartmansdorff, efter min tanke, rigtigt anfört, och vill icke uppehålla Högloft.
Ridderskapet och Adeln med vidare anmärkningar uti detta ämne.
Jag har ingen erfarenhet i domarebefaltningar att åberopa, men jag skulle tro, att den högre grad af osedlighet, som, efter 1778, må hafva ägt rum, har djupare grund, än det tillfälliga utgifvandet af en Författning och utan afseende på de Författningar, som mot slutet af 1770 talet utkommit, hade, r efter min öfvertygelse, sedligheten ej varit bättre.
— Jag tillstyrker derföre bifall å Utskottets Betänkande och, i händelse Ridderskapet och Adeln ej dertill skulle vilja samtycka, anhåller jag 01m Votering. 344 De n so Novemb*r f. ra.
Herr Ugglas, Göran Gustaf, förenade sig med Herr Riben.
Herr Munck af Rosenskjöld, Eber-* R a r d :
Jag vill blott anmärka, att om sedligbeten, som många påstått, försämrats efter utfärdandet af 1778 års författning, deraf likväl ej följer, alt sådant härrört genom denna Författning.
Herr Grefven och Landt-Mar sk al k en framställde ånyo proposition till bifall A Lag-Utskottets ifrågavarande Utlåtande.