Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Banco-Utskottrts förmodan stödjer sig dock pä följande Ml.
Dels har Det trott alt de sä kallade sriwlllige Leverantörer skulle ärnöja sig med c», succetziv betalning, hwarigenom sä stor finn ina pä en gäng ej skulle erfordras: dels har Det ansett någon tillgäng böra finnas i 1809 ars bewillning, licent asalften samt lön och betalnings afgisten, hwilka i StatsUtskotters calcul ej finnas uptagne.
Skulle än Bau« Fjerde Vandel N:» §9° 9»4 Den i6
December co-Utsiottet i alr detta hästra misttagik si!, lärer Det dock haft rätt akt förmoda, hwad Det ej i brist af säkra uplySiiinq-r kminnt bestämdt förklara — SiMUigcn ira del lillätas mig yttra de-, öiilken, akt återstoden af de patrioEe länen pä ett eller annat fält mätte, derest längiswarne det ö-rska, blifwa contant betalade.
Det More hardt vin den tillfälligheten att Längifwaren bodt i Stockholm eller wistatS pä en astägfin ort ffukle bestämma hans rätt till ätcrbetalning.
Hanö parrioiis^r åsigt war säkert i alla fall lika akcningöwärd, och mangen bland desta Längisware kan redan behöfwa ärerta sina pcrgrr, eller älminstoiie ej älnöjas med dm osäkra utsigten att dem ätcrsä, riärdct faller Staten läg» ligt att deni Återbetala.
Jug ger niiq derföre d-m säkra förhoppning act Stais-UtsVottct marte utsinna nästor medel ark upfylla denna werkeligen nationella sör« bindelse, om icke annat genom besparing pa något annar häll, sä alt Riksens Ständer ej mätte kunna tillwitas att hafwa brustit i att crkäuna och göra rattwisa ät deri sanna medbo!gerljga andan.
H err K orrie nsto lpe.
Som af discursernL det lätteligen finnes akt RidderlVapct och Adrin ej bi, . fallit Stt rs Urssoiketo fi>>ance plan, fär jag hemställa om n>eo äterremjsten del ej kan dröjsS
M dest den plan som Baron Uiljencranrr för sa plrni-dagar sedan här ingiiwit kill samm, Ulffocr k n remitteras.
Jag menar aik denna blef söist till Banco. UtckotlekS Utlärande Utstäld.
Torde hän oa . rt l ämnde Urkokt st ner hans plan antagligare för Va gmn, att taga oägon ätgärd w>d.
HerrGrelwen och Län dt, Msarssa lken trodde cj all delta tuude hindra äkerremisten af Srals, ' Ut - Den i§ December.
AiA Ueffottetö finance-vlan.
Dct wore wäl ju förr StatS» HMoktet fiirge del af de gjorda anmärkningarne..
Herr Landt Marffalffalken proponerade derföre ärcrremitz af StatS.UkffotretS nu^discuterade finance»plan.
Friherre I.il)sncrantL.
Atskillige wärde Ledamöter mistaqa sig om mitt utlåtande angående fi« nance-planen.
Det är icke ett hit rnlämnadt Memorial, det är e>t apart votum till StatS-UtskottetS Prorscoll af den 2Z Nowember, hörande kill Utskottets betänkande af samma dato.
Jag har icke den egenkärleken alt lro detta mitt aparta votum äga något särdeles wärde, men om det i någon matto sönjenar afseende, wore det nu detsamma borde läsas, pä det att efter skedda remis Ukffottct mä kunna begagna de anmärkningar som derwid göras.
Herr Grefwen och L andk-Ma rskalken trodde alt ingen ting hindrade att ju Friherre Ickl^ncramr. '8 upgisna. plan kunde till pröfning medfölja.aker, remisen till Stals-Utffouet.
Herr klsjmsrkelr, Gustak.
Al StakSUtskottets uplästq betänkande inhämtas, akl IdketS Urgif, ter tarfwa en extra bcwillning af 2^ Million R:d ärligen.
Huru det skall ga med ordinarie gamla bewillningen förstår jag ej, men ffall ten äfwen ärligen utgå, som jag tror utgör den nära Million.
Således blifwa detze bägge bcwillningar nära 4 Millioner R:v.
Desa bewillningar böra mi fem ars tld mgöras af §iL Den r6 December. detta lilla och Medtagna Rike.
Finland, Äland »ch Pommern äro nu sranragna Riket, Westerbotten och en del af Wermeland samt flera of eldswädor skadade Stäter, lära nu utgöra en nästan obetydelig bewillning.
M den grund torde d n söreflaqne bewillningen knappast kunna utgä färsta äret utan nödrop, längk mindre te fma pasölmnde är, utan underialareS undergång.
A't som den Utelöpande Cedelstäckens indragande Uti La q» n jge om capitolers och inlretzene betalande sker, förn-inffas R»ketS rörelse capital:
Samma orsak wär» kor utländska i»treflens betalande.
När rörelse,capita, let geno», vefla och flera händelser bljfwer förminskadt inom Riker bliswer p.mningen rarare: ech deraf söl, jer att Bewillnmg n i längden bliswer mera tryckande.
Stats Ut>kolter innes äfwen förutse en sadan händelse, att mymrt snart inom R'ket skall bliswa förminskadt.
Jag dömmer sädant deraf att Utskottet redan minskat priset ansenligen pä de waror, som in natura skall ut, görge eller Icswereras till Riket.
En tunna afrads el, ler Kronotionde fpannemäl wärderas blott till 4 R-d 1 Skeppund koppar till 50 Rksd.ler. r Skeppund Stang,crn fritt pä Stockholms eller onbre Stapel, Städers wägar tilt § R:d 16 fl. alt Banco.
J jauk, »ua förhållande sones alla andra waror af Utskottet ansedda.
Ständer moro 1765 söiwisade, att den bewillning
De älade Riket, uran minsta iwarig» het skulle Ulga, hälst du, war ett intet, mot hwad ntt påfordra-.
Ingen Riksdagsman ryckte att 176c ars bewillning blef sör dryg; n en hwad hände?
Igenom afbetalningar cch Jntrehens inbetalande i Banque» 1766 «ch 1767 förminskades rörelse capiralet i landet, sä att penningar knapt syntes i början as 1768 Coursen ned» föll i^rän 108 R:d. till nägra och 40 R:d. N. B. pä en gäng.
Capitalisterne böcjabe utsöka, sine för brit» - Den i6 December. -r? dringar 1767 men 1768 allmänt; Pantningar och Auctioner förrättades i alla Landsoner.
Egendomar och waror nedsattes till ett owanligt underpris.
Jnga köpare i isunn» sig uran Capitalisten wäntade ännu elkec bättre och lägre p:is pä alt.
Alla näringar af» stannade.
Dragare pantades fran Bönder och Ständs» Personer för Krouoräntor.
Nöden gick sa långt, att edur» B.rgrlagerne «f Rådkammare» 1767 och 1768 singö spannen äl och pengar pä credit, som nu intet händr, kunde de än.ä waren 1768 ej tjllwerka någon berydeliq quantirct Tackjern.
Hwad nu redan händ», och äswen dageligen händer, skedde Liwen da, att Bruks» parronerne blefwo »lörmögne och mäste nedlägga sina fmiden.
In längre det led ju steres nödrop hördeoch destomera ökades Landers elände, sä att Kongl. Maj:lS nöds kades nedlägga sin regering.
Collegierna gjorde sig in (tiva.
Hela Riket bles utan Konung utan Regering tilis 1769 ärs Riksdag blef bewiliad.
Den som lefve den tiden och leswrr ännu, mins nog alla de rystiga händelser, svin dä tildrogo sig i detta Rike.
Hwilken will eller kan answara, om en si bctgdlig bewlsining som nu förestås, skulle Uti fem ärr riv utprätzae af detza underläkare, att ej dyvika och flere upträden kunde ske?
Ofrälse, post'ssioncmr tala re» tan högt i alla Landsoner an de skatt>äqgas mm barmhertighet.
De hafwa ingen att beklaga sin nöd före.
De anses sämre än den sämsta Bonde, som fäe »välja sig Fullmägtig att beskatta Ståndspersoner, si löna Bonde.SländetS Riksdags.Fullmägtige; men ej wara med wid dehas wal: längt mindre »välja.
Skulle wi än göra en jämförelse emellan detta RikeS tillstånd 1769 och nu, finna wi med häpenhet huru Riker aftynat.
Jag ätnöjer mig, att skärskada och betrak-» ra tillständer af nu närande Riker» undersåtare. gi8 Den 16 December.
Utaf de lägre Folkclatzerna äro söner och drängar tagne frän åkerbruket.
Deras gamla och grähäriga föräldrar samt husbönder nödsakas nu dufwa sur åkerbruk med pigor samt söner as 12,14 högst 16
Ars alder uri siere Landsorter Huru bliswec åkerbruket ffött med sädaue arbetare? manne irran gynnande wäderlek någon förmäulig winst ffcrvas af jorden.
Denne fclkclch är destntom saltia, of Soldaters och Margerit, gars stegrande leger.
Af deras och Landu wäcns beklädning, af krigsgarder, as inqnartcringar och as krono-jrjntsningar.
V-ifwer jordbrukaren >u till räga pä alt verra belastad med för dryg., bcw-lluingar, sä blifwa de förmögnaste jordbrukare lika med nu wa» rande Bergsmänner.
Hwem skall dä Utgöra berville ning?
Da blifwa de ä?w fällt som swigrak af bördan unter grof hcstm n ed stora och uodiga ax fö.w - kade.
Äknune framnu a Mart i de söeraS ställe grann halm, glesa och sr ä or blandade med frodiga tistlar och kostelig» blomster, hw-.lsa 'bli NV a rjenuge för fspostieka» re, men ingalunda sörstär till bewillningars
Ulgö» rande.
Betraktar jag pennlnaekäntggaren, Dest lön äv inrättad t696 dä i T.a Spanuemal gällde 2 D:lr. 8 r:st Siljw rmynt och alla andra waror i samma proportion.
Nn dä alla waror äro upjagade till ett öfwerdrifwir pris, sär ju cn sadan person ett medlidade utseende.
H,»s Lön är knappass nilräckelig för husrum och ett mäl om dagen.
Alla hans andra förnödenheter mäste anskaffas genom flit och industri.
Hwem kan wara sa obarmhertig och urprätza bewillning af en sadan perso»?
I dehaS ställen borde läggas en hög bewillning pä Hofmästare, Kammartjenare Kockar Lagueijer, Kustar Jnspcctorer och Fogdar.
Aila detza Dcn l6 December. 919 kallas med rätta Rikets watkcnbi.
De äro onyttiga medlemmar i Riket och as den grund böra de betala.
Hwad får Bruks-Patronerna nu för en utsigt.
Detta Stand som uti langllga tider bidragit med sina kewillningar til!
Rikets behof.
De kunna förliknas wid torra qnisiar, son, ej kunna frambringa minsta frukt at RlkelS bchofwer.
Ingen lärer no, gare känna deras inre halt och beskaffenhet än Vängne» , Jern, Conkoiret, DiScvntcn, JntekningS < hafwaren och G^tzhandlarcn som nu pä winst och förlust nödgas försträcka utaf de knappesta sörlag.
Flere wittnesmals än detzaS lära ej behöfwas, att Patronerne i allmänhet ej sörina med någon bewillning.
Bergsmannens tillstå >d äe all nänk kändt 2me Somrar uran bröd tör sig halma dera'! Grnfwe-och Hytte Drängar som warit gifta tlytk frän sine hemwist och vluwit soldater, torpare santt dagswärks karlar i andre pro. vincer, hwarest de funnit täckare förtjena sig' hafrebröd än i Bergslagen.
De ätertagas ej lätt.
Bygmästare och Bergsfogdar stämma deri öswerens, att om Riket cj underhjelper Bcrgskagcrne med förlaqer gä de fleste under.
Det ringa quanrum tackjern Brgslagerne tillwerka mot förr, bewiser mera ä» kan bessrifwas.
Att utprästa bewillningar af dem lärer blifwa lika fruktlöst arbete, som atl pläcka har as den flintskallige.
Handelsrörelsen torde sä en gladare utsigt, helst när wi bebömma Köpmännerne ester deras utseende och lefnadssätt; men besinna wi, att utländska handeln eN längre lid want tillstängd, sjöfarten osäker, och mycken brist pa flere waror; sä torde rikedomen ej wala fä allmän hos Handels-standet, som en del tror.
DL de«» A»v DtN r6 Decembrr. detta Ständ får nyttja winst och förlust-eonto, som ef kan bestridas, torde bewillningen för Riket blifwa o, säker af deni.
Af hwad jag nu anfört, syneS tydeliqen, att be sa kallade rika, komma akt Utgöra bewillningen till största delen.
Sedan Jnlekningo-Pro!oco!!erne, Dis» contcn och Banquen bli wik ragragade, sär w n; snart sedan fatt pä de rika.
Jag vastor ait det sins manga rika; Vlifwa deste för fa till m.r.U k, gär det som förr att bewillningen drabbar öäde fattiga och rp ka.
Manga capitalistep torde finna fin räkn.
>a ait tels Utsöka fina fordringar innan tiden lili sz. sta ve. willningens erläggande infaller, dels fd . D -f Minstas rörelse capilaier.
Hwem km ätägga. be<-la bewillning för de ren ingar, som soem ras innom läs och nycklar.
Sädant star j kitta rike bliswik werk» stalt t ären 1767 och 1768.
J".m an smara att icke samma nu kan hända.
D/tta kunde i en hast göra mycken stada för gäidbundna mcnnlstor i detta Rike.
Jag stall ännu tydligare bewisa omöjligheten för ketta Rike att kunna utgöra en sä stor bewillning, so n Stats Utstoitet förestår uri fem ars tid.
Jag tar blott söimögenhetS-afgiftcnS utgörande till grund.
Conritteens tryckta handlingar »plysa helt tydligt, att h>ga Rlk-ls förmögenhet i Grader, Bruk, Jord, E» gendomar.
Fabriker, Näringar, Penningar och Silf. iver, befannks wid förmögenhetens utgörande till ett »värde as 152 millioner R:kr.
Det kan inwändas, att i en del landsorter, wärderingarne blefwo gjorda nog laga; men ater i en del landsorter blefwo de i det aldrahögfla upstattade.
Ja det gick sä noga att Böne Den l6 December.
WSnkcrnes silswerbägare, mäste fram pa Comiteens t ord att wagaS.
Nu blifwer Westerbotten och en ! ' andre srikallaDe frän dewillnmg, som icke stedde u, sörmö^e: hetcns utgörande, Utan war pa summa ' ^sjs^r ^u<;u!.rj rid: hela landet dies beffal» r>.
Rike !.u är sämre, än den tiden. ^ ' af ft. srck som vä sanns pä Landet och uti ^-e: an sonvaradt i Vanquen och personer, som den ti ','11 ä^de --oaranrer och fordringar, äga litt j stället gäld och skuld.
Huru stall dä den föreslag, ue bnvillme.gci! kum.a rttfordras af izo millioner recdarh t-r, af hwilka en del näringar »u ge ett knapt bröd ät arbet ren, silsret och en del penningar inge» procent.
Bruk ge högst en procent.
Fabriquer 2 högst z procent.
Lgndtegeudomar 2, z högst 4 procent, hwariblcnd giswrs mänga hemman som knappast lämna söda ät de arbetande.
Ägaren mäste staffa sig föda och contribmioner, genom slöjder och andra binäringar.
Således lärer hwar och en kanna uträkna, all detta Nlke ej kan utgöra den förcslagne bewillnin, gen i ett, längt mindre uri Z är pa råd.
Af de» grund är ingen annan hjelp för delta Rike,'än att ätersörwisa detta bewillningS» förslag till SkatS-Utstor» tet, som bör up'eka alla möjcliga nya intrader, som de kunna upstnna samt wärkställa de indragningar de kunna göra af pensioners indragande och mera dylikt.
Med eit ord minsta Rikets utgifter och öka Rikets in, komster.
Jag will upgiswa hwatz jag som en enfaldig Landtman tror böra minsta Rikets utgifter och öka Dest Inkomster.
De uplysta och kunnige böra känna mera. 1:0 Afwerstott pä hwatz Banque» tipburit af Förmöqeohelsmsgisten till Riksgäldsfedlarnes inlösande.
De bord, realiseras ester r6§ procent, men skedde seda» - Den 16 December. dan esker Zg's procent.
V nquen bar dsstitom ärlige" ifrån rtzoo, tills nu up„ >k zco v^o ärligen, ^marken Kviigl.
Mitt eller Rikuns Ständer hrsrikallak Banque», aik för de upbnrne pennina sr adra redo och rökning.
B sinneo oswustcuk böt sädanc afdrag, s
Rikets stulo tili Bandi n. A'wen aknä. pä dewillni>,gs iumman.
Dessutom har Banquen nplurit 200.002 R:dr af Disccrrcrne sorn ej waru paräkuade. 2:0 Akt StatS-Utstot-ttt jamtnckt betala B"n« 0U'!i j ränka och afbetalning pä w-ssa sörstom,' eller försträckaingar 7 procent ärligen, samt pä andra län ^ proccntS ärlig ränta, synes wara i dek strängaste.
Vmquen synes wara inrättad art hjelpa Riket 1 nödens lid, men cj för ait suga must och märg af Riker- underläkare.
Banque,, försträcker penningar ät DiSconter och privata för Z procents ränta.
Således borde
Riket som fakt redbar pant, runka län för mindre ränta än andra.
Riket har inrättat Bauguci,, men Banque» lärer ej kunna bestå titan Rike.
Riket haswa bättre rätt än alla andra.
Skola äler dessa höga räntor ulprässas af Riket för att öka Banquens Betjening med större löner, kan jag cj mer, smara, än att lädant bliswcr en gansta stor inrättning i nuwarande ställning.
Skalle nu aker Stats» Nlstortet kunna sörina Banco,Utstoiiet, air nedsätta räntan till 2 procorus racki pä aila län, som more mer än lustigt och mmust, h,'st Disco'torne som för, tiena io, !2 ja i; v'oce"u pa stil ian som de äga för g procent» ränta.
Riket ater som fäll län, för ali alga kill 'örm; 1 >^w rl° k ät Riket och B.> quen , har derigenom uroffr-tt al' hwad
Dec länk och mera till.
Afstär B-u.qnei, ,-äaot pä räistan, bsr fadant afdrckg-iS pa bew,Uumgö'snmman. ^ Z:» De>r i6 December. 92Z Zko Bswjflmng, som utgöres för en fri Bran» wins brälUiing i Skader och iand asdragcs sidan den är bestämd pä bewillningschimmari.
'SpanncmalS-.DlreclionS Ledamöters löner kunna auven rndragllö , h lst uner inseende mer lärer behöfwas öfwer de regala bränn»lierne.
Blott art försälja öswerleiwor af bränwins pannor och tillhörande redstep.
Således böra deras löner afdragas bewilininge summan.
4 0 Stats Uistotcct har bcwiljat ärligen en million till försivars werk.t. När Irikel ägde Pommern, Finland och Eland ansiogs ej mer än 6ov,Ooo R:dr.
Nu i ?i>keis fattiga tillstånd synes denna summa wara tillräckelia när ben blifw r rätt anwänd.
Således böra de öfrige 420,000 R:dr afdragas bewillnings sum» man.
L>kasä de 2§o.ooo"Ndr, som tillflyta Riket, i inkomst ärligen af vacancers betalande.
De mäst uplysta medborgare förklara, att detta Nike nu mera aldrig län förswaras uran conscripkion, armering och cxeec.rina.
De mindre uplyste af ofrälse och allmogen i allmänhet säga, akt om Rikets Her» rar (men ingalunda dest swenner och drängar) wilie hos Kongl. Maj:t supplicera, alt Han anhölle hoö Kejsar Napoleon, att Han wille garantera beflunmgen af mära uu warande och ägande provinccr, uo desse enfaldige memEor, akt sadank more ett bra fö: sivar, lorn kostade obetydligt.
Presterffapet pä landet som altid llki nödencs lid lar si» tillflykt till Bibeln, uiropa högr detta Skriflcneö sprak: hwar och en lcswcr assintrv.
AM Eswen torde mycken afprutning kunna ffe pa de 19 Tunnor Guld som Stats-Utstottel ansiagit till Finsta och Pommersta Armeen.
Alt dctza tappra krigs, '» 924 Den i6 December. krigsmän, som blilwa qwar i Riket, böra belöna-, är och förblifwer Rikets ostridig» ssnldiqbet; men akt belöna dem, som äro eller bl-fwa NylVa och Tycka undersärare lärer finnas obilligt.
Al de„ grund, dör hwao som afvrmaS pä bestå 19 Tunnor Guld asgä pä bewillnings-lumman. 6:0
Summan som blitwit uplörd as Rikögälds» Csntoitkt tvid inköpande af wäxlar w>d en högre cou>-S, synes kunna förswinna derigenom, akt lika beffaffade undersätare sä i enahanda sak draga en lika tunga.
Hwarföre Stockholms, Götheborgs och Gefle Skäder en» sanik erlägga ukgäende kull i wäxlar eller specie mynt kän» ner jag icke, men mig synes räkkwifl, helst Riksens Skäl,- ders bcstuk dermed instämmex, art alla Stapelstäder i hela Nlkcr böra betala enahanda tull-afgift med de g-ne nystnämnde Stäter.
Derigenom lar RiksgäldsContoiret en större tillgång pä wäxlar och Riket belastas ej med utgifter tvid en stigande cours.
Stige den fram som kan anföra nägot dugeligk, emot e» sadan jämlikhet undersärare emellan.
Den winst som häraf blifwer, bör asgä bewillnings summan. 7:0 A't Personer som innehalwa kön pä Stat, tillika t^ola äga pensioner synes obilligt.
Ja orimmeligr.
D' böra witzt indragas om icke flera, hwilka summor böra äfwen afgä bcwillnings-summan.
Jag bör äfwen härwid anmärka, att en person innehar 2 , z ja 4 tjenstår med artölj inde löner, som »verkar mycket mitznöje i Riket.
O » ladant nu kan rättas, kän«er jag icke, men att det är obilligt finner jag. 8:0 Adelsfane Regementet blikwer indragit efter D>latS Urstottetö betänkande; men af hwatz orsak
Ut ftot - Den r6 December.
925 skottek föreslagit, alt dä nägon inkomst deraf faller, bör dermed förbättrar Löntagarens inkomst sörstär jag
Jag ogillar för min del sädant: och tror bet är Häst anwända det till skulds betalanve. 9:0 Af Kungsgärdarne bör iväntas en större inkomst.
Jag känner blott Strömsholm och Kongoöhr.
De utgöra Z4 mantal tillsammans.
Om de blott styckaS i zg. delar och försäljas till Skatte, bliswer en ansenlig summa af Skatte köpeskilling, en ansenlig Jordeboks- och annan ränta, fom gör aldraminst 5 tunnor Spanncmä! 06) en bra summa penningar pä hwarje hemman.
De kunna dessutom i likhet med nästgränsande hemman hälla 17 Soldater eller betala rotesrihet.
Dessutom sär Riket uvbära dagswärkspen, »ingar af öfwer 22 Socknar, hwilka nu utgöra sine dagswärken wid desse Kungsgärdar.
Dessa Kungsgårdar lära utgöra ; eller ^ del as alla Kungsgärdar.
Fär Riket draga prosit af de öfriga, som ej förur äro bortarrenderade, mäste sädant lindra bewillnings-sum»nan. ro:o Allmänningar, som tillhöra Kronan mäste skaffa mycken inkomst om de bliswa dklade och sörsäl» de lill Skatte med witz ärlig ränka.
Att som nu skett fä nägra runstycken eller skillinqar för en stig kol, som pa dem kolas ger ingen revenu.
Sockn ?
Allmänningar och Häradk-Allmänningar äro förut skatte, af den grund kan ingen fkattskilling för dem erhällas, men ärlig ränta bör för dem utgöras, ty alla lägenheter som pä sädane allmänningar blifwit odlade hafIva altid innan odlingen skett, blilrvit as wederbörande i en laga ordning skattlagdt.
Sädant gör inkomster för Skaten. 926 Den 16 December.
Wi böra pa alla möjcliga sätt söka winika bewillningen.
Sara r ocar sormogenheten hoselia hushallssamlna niedboraars.
Frambrmgar »välsignelser öfwer Konung och Riksens Ständer.
Skaffar enighgt i Lander och befäster Regeringssättet.
Ja giswer lis och rörelse ät alla näringar.
Deremot när stora bewillningar as ett land utprastas, blifwev fattigdom genast synbar hos uadersätarena.
Deras arbete och drift i alla yrken aftyna.
De blis.va i början modfälde, ine» när bröd börjar leia för A ilin än heke.'!
, deraf, att de warit för hardt betungade, ka» erfarenheten öfwertyla ost, akt menigheten twiugars anda kill rasén och upror.
Lätom ost der före ingalunda i. förtid bereda delta Rrkes olycka, med en för sträng bewillning as z eller 4 »lillioner.
Utom den» na Bewillning skola Undersätarena erlägga ordinarie räntan.
Erlägga en osankelig summa till Presterskapets löner, lega och löna Soldater.
Bygga hus ät desta sunt Presterskapet, med oändeligen mänga flere utgifter.
Lätom ost tillse huru högt detta
R»ke kan gä i bewillning om wi förhöja het i car-ctern och suppo nera det wara lika med England.
Lätom ost fördubbla
Rikets redbarhekcr.
De äro förut ansedde till i§o Millioner..
Nu anse wi dem för zoo millioner uti . redbarheker.
Lätom ost äfwcn wara sa upbrifua akt »vi pa desta 502 millioner ärligen förtjena 4 procent.
Del utgör dä en ärlig inkomst as 12 Millioner.
Örn wi häraf skulle läka beskatta ost lika med England, som anses för den högsta bewillning ert
Rike kan utgöra och är utsatt till ro procent af hwac enskilds ärliga inkomst.
När wärk
Rike äger 12 millioners inkomst, sa gör ro procent deraf ej mer än i million 200,000 R:dr.
Mera kunna »vi ej betala, annars widrörcs grund - Den l6
December. grund.capitalet ssm utgör källan till Rikets inkomst.
Wi hafna sett huru wära dryga bewillningar bi:fw>r anwända.
Hwaraf wi kunna sinna att stora bewill-ungac cj göra nog för ett Rike om de ej blisrva rätt cnwända.
Det torde wara lika nyttigt för ett Rike att utgrunda, huru en noga och rätt rakning hör göras, att intet biifwer glömt, som inflyter, eller oräkt«.uldelas, som ort upgöra förslag till en lewillnmg.
Sädant Utffott har ännu ej ansetts nödigt.
Ai skadan vlär man bliiwa wis.
Jag tror att större delen af Ridderskapet och Adely med wig torde instämma att redo och rakning i Rikets nu war.mde ställning är och förbltswer bade nödig och nyuig.
Om wi kast ögonen pä Rikets bewillning som skedde wid l8vO ars Rrksd g, fa har >u större summa ukgätt, än R>k,ens Ständers beslut innehöll blifwik upduren.
Men huru l>r önverftöttet blilwit anwändr?
Hwar och en känner mdanr med bil',r läp« uad.
Icke nog dcrmed.
Eonkri ulioiierna hr fwa bliswil upburna uti sjclfwa Hufwnd-Sl.iden,, utan au komma Riker lill godo: fast mera förstörda af UsbördS, män, uran alt wederbörande i tid fragat derefter, förrän stcre p.rfoner wors oförmögne an återgälda deni.
Nar sadant siker pä ett särffr träd.
Hwav bör da icke ffe pa det torra?
Jo ordspråket sannas.
I flere Släder äro Magistrats, personers egendom för resterande contn uliouer scqucsterade, utan akt mera derwid tillgiorts, bör icke sädank rättas.
Ja om möjeligt wore aldeles nu söttkommas.
Med den tilläggning kan ske.
Akt eho som tillgriper, förskingrar eller orätt urdelar Rikets inkomster och utgifter, kör erhålla dom utgn näd och barmhertighet.
Med denna tilläggning hemställer jag ödmjukast Ridderffapcl och Adelns mog» na 928 Den 16 December. na bepröfwande, om icke hcla betänkandet bör återför, wisaS tillbaka till State.Ukffotret.
Bewillningen torde da aftyna i e» lika proportion som Riket nu aflynat inom anie är.
Friherre I.ilj en cranrr.
Med mycken tillfredsställelse har jag afhört de mänga grundelig» och qwlckt framstälda reflexioner, som innesatkas uti del af Herr bäalmerlelr nu uplästa djckamcn, och hembär min tacksamhet för de uplysningar som endast en man af hans erfarenhet kunnat meddela, Det torde likwäl tillätas mig, att wid a:ne omständigheter fä göra några anmärkningar, neml.: i.o
Att räkna dc» nu fö reflagne bewillningens belopp till 4 022,000 och anse 1,020 202 wara bet högsta som inalles kan utgöras.
En sadan upgist kunde lätt ibland enfaldige sprida will» farelse och sätta Riket i wada.