Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men mig tor, be likwäl derhos tilläkaS tillägga en mig härwid före, kommande omständighet, som icke synes sä aldeles oförtjent af nägon npmärksamhet, i afseende pä frägan om voteringarnes anställande uti Utskotten per cspika; ben nemligen, att om framdeles möjiigtwis hända stul, le, att Högloft.
Riddcrstapet och Adeln önskade ätcr, winna de, wid denna Riksdag, eftcrgifne rättigheter, att uti Ulffotten hafwa dubbelt antal Ledamöter, emot hwarthera af de öfrige Riks^Ständen; sä skulle ett nu till »vidtagande beslut uti Utskottm votera per capita, blist Den 20 October. 4491 kstifwa hinderligt för en flik önskad förändring.
För öfrigt wägar jag ödmjukast anhälla, att med anledning af ofwanbcrbrde mine anmärkningar, till Högloft.
Riddcrskapct och Adelns bfwc> läggning och decision mätte proponcras:
Om icke 1:0 första Momentet uti § quDliionis innehällande, att wälen uti Utskotten icke företagas, med mindre twä tredjedelar af Ledamöterne äro närwarande, mä undergä sädan förändring; at minst kwä tredjedelar af hwarje StändS Ledamöter böra wara tillstädes: 2:0 omröstningarnc i Utskotten, mäge hädanefter säsom hitintills skedt, wcrkställas StändswiS och icke efter ConstitutionS - Utffottets förflag pär capita.
FörhäLandet i Banco - Utskottet, säsom hwarom serskildt stadgat är, härifrän undantagit; samt z:o voteringar uti Utskotten, med lpckta Sedlar, icke mätte warda tillätne.
Friherre (^eflerltröm:
Det förundrar mig att det nu kan sättas i fräga, att Ridderskapet och Adeln framdeles skulle upphäfwa ett beslut, som det nyligen fattat.
Herrkrintrtkölcl:
I anledning af Friherre Lc6erstr5m8 nu yttrade förundran fär jag anmärka, att det syucs hafwa undfallit Herr Baron, att jag ingalunda wäckt nägsn fräga, om ändring i Ridderskapet och Adelns tappra beslut, att icke i Utskotten hafwa flera Ledamöter än de öfrige Ständen. utan endast reficxions-wis uppgifwit följden af ett nu till widtagande beslut om votering pär capita j händelse nytz berörde ändring nägon tid skulle komma i fräga.
Ropades ä npo proposition. ver - 4492 Den 20 Öctober.
Derefter upplästes konstitutions - Utskottets UtMande rörande voterings, sättet i Banqucn.
Herr Grefwen och Ordföranden gjorde derpä proposition pä första punctm af zz §:s första Moment, med tillägg af orden af hwarjtz Stand, hwilken beswaradcs med Ja blandade med Nej. Herr Grefwen och Ordföranden förklarade det han tyckte sig hafwa futtnit proposition
Nen enhälligt med Ja beswarad.
Leäerltrömr Cj med tillägget af hwarje Ständ: utan twä tredjedelar af majsan.
Eljest skulle ett enda Ständ kunna werka inas ctivitet.
Nej. Ja.
HansExcellence Herr Grefwe Nu utsi:
Om ej tillägget införes kunde hända att ett Ständ bleswe wanlottadt.
I fall Höglofl.
Rids derskapet och Adeln nbdwändigt önskar att twä tredjedelar af hwart Ständ mäste wara tillstädes, blifwer det ätminstone oundwikcligt att Utsätta ett wite för dem som Uteblifwa.
Härwid Uppstod ibland Ridderffapet och Adelil nägon oro.
Herr I'kam:
Jag wet cj hwarföre matt skulle supponera att ett helt Ständ uteblifwer.
En sä, dan Den 20 Gctober. 449Z dan casim har alldrig existerat.
Oet är owärdigt att mitztäuka sädan t.
Herr La^erkeim:
Med samma skäl font Herr Grefwe Ilorner projecterat wike för det Ständ som utcblcfwc, fär jag äfwen tillstyrka answar för de individUer sam ej komma till fullt antal.
Jag tror eljest det wara en tillräcklig kontroll att Utskottet i Ständcns ?lonL kan anmäla uteblifwandet, och hoppa- att Ridderfkapet och Adeln täckes göra afseende pä hwad jag förut härom yttrat.
Legerström: Hwar och en af o§ känner wäre Ständs organisation.
Wi bchöfwe när wi hälle vh sjelfwe wid Riksdagarna, emellan ät sköta wära egna ärender.
Wi böre derföre kunna tidtals aflägsna ost, emot behörig anmälan hos Ordförande och Landt-Marskalk, och bör för Adelns Ledamöters »tcblifwande intet wite kunna äläggas.
Skulle äter wid alla sädana tillfällen nya Ledamöter inwäljaS, sä blefwc ombytena täta, hwarwid ärcnderne föga wunne.
Det är troligt, att de Ständens Ledamöter, som hafwa betalning för sitt wistande wid Riksdagen ej sä ofta aflägsna sig.
Jag sär derföre begära proposition pä twä tredjedelar af hela matzan, eller om Ridberskapek och Adeln sä finner lämpligare pä tre fjerdedelar.
Herr I^Ltzertieim:
För sin enskilda dl wore det hans öfwerlyglse, att hwar Uiskotts Ledamot wore skyldig att deltaga i alla Ut,kottens öfwerläggningar, och i synnerhet i deras beslut.
Ocn af Friherre Lehrström yttrade frugtan att nögot Ständ skulle lfrän Utskotten utcblifwa, synte- honom ganska ogrundad.
Tredje Band, N:o Lig - Herr 4494 Den Lo Octsber.
Herr kotKliLb förenade sig med Herk I»q^erkeim, och ansäg hwad som bliswit anfördt säsom ett nytt delvis pä olägenheter tvid omröstningen per c-rpi'».
Hwad wike beträffar, worr det en sak, som hörde till hwart Skänds serskilda ordningar, Supposttionen vin ett helt StändS uteblifwande wore sä owänlig, att man knappast bchöfbe frugta derföre.
Det är med smärta jag finner att Matt milder Constitutions, Utstöttes assigter och yttranden, vet har ej warit Constitulions - Utskottets asstgt att förolämpa nägvt
Ständ» Zag wille för min del gerna wara öfwertygad att ingen finnes som inginge j nägon sädan sammansättning som Utskottet supponerat.
Men den kunde likwäl wara möjlig; och möjligheten att förlora rösträttigheter» är den enda controll matt derföre kunde föreskrifwa» Herr K o tl, lieb:
Jag önskar att hwad sag nämnde ej mätte anses säsom nägon misstydning» Zag har ej welat förolämpa Constitutions - Utskottet och jag tror att det här, som tvid mänga andra tillfällen, handlat med en ypperlig försigtighet: men ingen ting katt hindra mig att följa och förklara mitt Kfwertygelse.
Friherre ^steikvsrö.
Zag lämnak terhän om det kan wara möjligt att ett Ständs Ledamöter wore dorta ifrän ett Utskott, mm om sädant supponerades, borde matt äfwen wara betänkt pä etk corree.stf, t fall hela Ständet skulle undandraga sig att afgöra ett ärende.
Dä skulle wi äfwen hafwa ett se^lkilt stadgande i grundlagen äfwen för Vetta fall» Sluteligen fär jag widare yrka proposition pä mitt -örra för stag» Hanr
Den 26 Öctober. 4495 HanS Ejccetlence Htkk «Äre five R. ti ii k ti förenade stg dermed.
G re fitze körner utbad stg fä et-indra» 6tt supposttioNen, att ekt helt Ständ efter anslag ej skulle infinna stg work örimlig» öch tööre ej passande att jcmNföra
Nied ben händelse, att indidibUer undanhölle stg ifrän Utskott. 3 det förra fallet kunde ingen grundtåg hj-tpa, tp dä inträffade rcbelliöNi För sin del an» säge Herr Grekiöen bet fbrestagna äNtalet af tlöä tredjedelar af UisköttetS Ledamöter innebära en fullständig controll pä individuer.
Herr Ösxsrtieini frägade, vin icke Utskottets supposition» att ett helt Ständs medleinmar skulle lftän Utskott aflägsna sig» Kore obillig och orätts ivis emot Riksens Ständer Hän kröddr det Kore al, tid ett StändS interesse att ej wara fränwarande frän Utskottens sammanträden.
Han förklarade ä npö» atk eN anmälan i Stättden Kore i HanS tanka en Kärdigake controll, än ben att 1 och ett halft Ständ skulle utgöra Utskottets pluralitet.
Friherre Lsäsrktrom: Nägc-n af Utskottens Ordförande torde kunna upplysa, akt exemplen ej äro rara pä Ledamöter sock utcblifwa.
Kant ske öm jag ej bedraget- ckig, finnes just under denria Riksdag exempel att ett helt Ständ Kelat aflägsna stg i bet ögnablick ekt emot dess önskan stridande beslut skulle fattas.
Jag menar Stats»Utskottet, och att dek säledrS ej är sä orimligt att supponera rn sädack sacks Mansätttting.
Herr Grefwen och OrdfdränbeS AMe derefter ä
Npo proposition pä samma puNLt t hetta MomeNt med Friherre H-cieiWrers tillägg.
Ropas 4496 Dcn Lo Octobcr. RopadcS Ja, Nej, votering.
HerrGrefwen och Or.b föra uden:
Sedan votering blifwit begärd, kan sädant ej förwä» gras.
Jag fär derföre tilt centra»proposition fireflä att om Nej winner, fbrblifwcr det wid Utskottet- Be, tänkande.
Grefwe körner föreflog till undwikaN, de af Votering, om Ridderffipct och Adeln wille förena sig, att införa tre fjcrdedelar af matzan.
Herr von Lctiulrenlieim:
Ut fkottetS förflag bör stä!
Ja »propositionen.
Herr Liiverstolpe, kreriric, prkade det samma, tilläggande- att sädant warit brukligt wid alla Riksdagar som han bewistat sedan 1756.
Derefter justerades och gillade- följande vote, ring-, proposition:
Dea som bifaller sörsta Momentet af Z8 § sädant det af Constitution-- ULffottet är föreslagit, skrifwcr Ia.
Den bet ej will skrifver Nej.
Winner Nej, göres den tilläggning att tvä» tredjedelar af hvarje Ständ- Ledamöter, wid hwarje Arendes afgörande i Utskottet böra wara tillstäder.
Der» Den 20 October. 4497 Derefter uppbrötoS twänne EleckorernaS as första klassen listor till wal af Ledamöter i Lag» och Rids darchus, Utstotlcn efter Friherre ^Vrsnpiei, Csrl «Z»m I.u6vix, och bcfunnvS wara dertill utsedde 3 Lag-Uistottct; N:o 279.
Friherre Wrangel a! 5ausi8, ?reälic Antori, Copist.
Och i Riddarhus, Utssoltek.
N:o 296.
Friherre nuut k, Fullmägtig Herr von Witkren6oib, Lsrl, Bruks » Patron.
Ändteligen företogS voteringen kl. ^1» och befvnnoS rdstcrne sälunda hafwa uifallit, nemligen; 3a — 98- Ne) — loz.
Och hade sälcdcs voterings - propositionens sednare alternativ, af Högloft.
RidderFapet och Adela blifwit bifallit.
Ridberffapet och Adeln LtskiljdeS kl. 44.
In käem ?rotocoll» 6.
Lilverkoipe.
Fre - Den 2P Gctobep.
Fredagen den 20 Hctohekg kl«num fl, 5- eftrrmLddagcn.
Ordförande Herr Grefwe ve lq O»rAie.
Fortfcrttes ventilationen öfwer Riksdags« Ord» Ningen, Herr Grefwe,, och Ordföranden gjorde proposition pst andra Momentet crf Z8 §, hwil? kep beswaradeS med Ja, Nej och votering.
Herr Grefwen och Ordföranden justerade derefter följande voterings - proposition.
Bifaller Ridderikapet och Adeln andra Mornea» af z8 §.
Den det will voterar Den d«t ej will voterar Nej.
Maner
Nej, biöehSlleS i Utskotten det gamla voterings - sättet StändS, wiS. äfwer hwilken proposttioa genast votering an? ställdes, hwarwid rösternc utföllo forn följer: Ja Den 20 Octsber. 449S Ja — 82.
Nej -- 127.
Och war sälede- propositionrnj sednare alter, saliv bifallit.
Ridderfkapet och Adeln ötstiljdrS kl. 8 In käem kroiocolli 6. Zllvsrliolpe» Lördagen den 2l October. plenum kl. 9 fbrmiddagm.
Ordföranden Herr Grefwe vs Is Lareis, Fortsattes ventilationen öfwer Riksdags »Ordningen, hwarnid nu förekom zrdjr Moni. af Z8 §- Herr krintrkckölfl, kaul:
Jag hemställer ödmjukeligen, om icke, sedan Högloft.
Ridder» flapct och Adeln nästledne dag beflutit, att voteringar» ne i Utstotten böra framdeles, säsvw hittils tillgätt, ffc Ständsiyls och icke per copits, frägan om voteringar med flutna sedlar icke widare äger rum utan af sig sjelf förfaller.
Grefwe borner erindrade, att ehuru bet worr beflurit att voteringen inom Utffsttrn borde skr 4Z0O Den 21 October. ffe Ständswis, läge dock deri intet hinder emot npt. kjandct af slutna sedlar.
Herr krintrlcsiölst swarade, att ehuru han af redan anförda skäl, för sin del ogillade i fräga warande votcringSsätt med flutna sedlar, likwäl och dä igenom beflukct att votera Ständswis, det wo re wunnlt, att hwarjc Ständ äger tillfälle känna betz Ledamöters tankar i Utskotten: och dä han fbrmchkte Högloft.
Riddcrfkapct och AdelnS benägenhet, att bifalla hwad Utskottet i denna delen tillstprkt, sä wille ock han desto heldre för sin del täta derwid bero, som han förmente, att det Ständ eller deri Ledamot i ett lUssott, som. will öppet yttra sipå tankar pti Utskotten, more sädant vbetagit, Herr ? sk ! man, förklarade sig ej se nä got hinder för voteringen med flutna sedlar derföre att densamma Ständswis komme att förrätta-, det wore äfwcn hans tankar att all votering borde ske med flutna sedlar.
Herr Grefwe» och Ordföranden gjmde proposition pä sörsta puncicn af tillägget till Z8 §, hwilken bifölls.
Uppä derefter gjord proposition pä den andra punctcn, blef äfwcn den bifallen, hwarjemte Riddcrffapck och Adela gillade Constitutions-UtflottetS förslag, att det fjerde Momentet alldeles skulle utgä.
Herr kfte^kenskälä, Oetlokf, erindrade att det funnes mäl wid hwilka ett beslut af Utskott more nödwändiga, och hwarwid det ej ginge an att framställa bägge alternaliverna till Ständernas pröfning, Den 21 Gctober. 4^01 »ing, och önskade akt i afseende pä dem nägon king mätte stadgas.
Grefwe d>
I ö r n v r understödde benna erindran och begärde akt (konstitutions Utskottets utlätande öfwer röstberäkningen i Banqn.n mätte uppläsas och i sammanhang med denna Z bststut dcrdfwcr tagaS.
Berörde (konstitutions - Utskotts betänkande uplästes, hwarcfter Herr Grefwe» och Ordföranden i enlighet med detsamma proponeradc, att i sädana frä, gor inom Banco - Utskottet, hwilka skulle underställas Riksens Ständer, mätte, när twä Ständ stadna emot twä, bägge meningarne till klena anmälas, men att i de frägor hwari Banco«Utskottet utöfwar Riksens StändcrS afgörande rätt, vorum stecistvum, wid säbana fall, mätte tillkomma Utskottets Ordförande.
Bcswarades med Ja, men Herr 8ilverstoIp>kr, Oustsk dam, utbad sig fä crindra, att det förslag (konstitutionsutskottet gjort, att
Ordföranden mätte äga decisionsrätt wid infallande pari» vota, wäl kunde wara antageligt när voteringen skedde p«r copua, men deremot alldeles icke wara pa§ande wid voteringar Ständwis, wid hwilka det Ständct hwartill Ordföranden hörde derigenom wunnc en större rätt än de öfriga.
För öfrigt wore han äfwen ökwertygad att de andra Ständen alldrig dertill skulle kunna gifwa sitt bifall.
SwarabeS att Ridderskapet och Adeln härbfwer redan beflutat, Z9 §. 450T Den 21 Gstc-brx, 39 §»
Herr ^otklreb:
Allt sedan ben lid Ridbarchuset inrättades, sedan Riksén- Ständer började att genom walda Ulstott utreda och bereda ärcnderne, sä har alltid ben efter malrickeln fläryarande äldste Riddersman fört ordet i Utskotten.
Jag trpr att man ej rint Hägra olägenheter deraf, ätminstone mäste beha fall wara högst sällsynta.
Jag tror att under sörflutr na secler- Riksmhtcn, och under det nu warande, haf»va sä wigtiga, sä grannlaga är ender fbrewarit, att framtiden ej lärer Åstadkomma wigtigare.
Jag tror att man för det närvarande icke har att beklaga stg öfwer det sätt, hwarpä Utskotts - Ordföranden lebt öftverläggningarna, fastän de icke äro walde.
Jag tror att Utskotten i alla tider med all noggrannhet uppfyllt sina äligganhcn, fastän Ordförande icke blifwit walde, och att beha senare till Ridderskapct och Adelns heder fört klubban.
Hwarfbre skall nu en nyhet äter införas, att Ordföranden j Utskotten emellan Adeln sjelswe skall wäija-, — Oä närwarande älste Grefwe» alltid skall föra ordet inom Ständen, sä bör han kunna gö, pa bet i Utskotten pä sätt hittil- warit brukligt, och man bör alldrjg förmoda att Electorer skola sä wäija, att en alldeles oskicklig person skulle hlj Ordförande.
Jag anser derföre det nya sättet att wälja Ordförande i Utskotten till intet tjenande, utan endast ledande till hivad Herr Grefwe vs la (rsrciis i stna anmärkfingar emot den projexteradeRiksdags-Ordningen omtalt, och jag finner ingen yrsak hwarföre Ridderstapet och Ädelst kjelfwe stola widtaga mätt och steg, som k est framtid för dem kunde medföra mindre behagliga följder, Som denna fräga endast och allenast rörer Ridtzerstapct pch Adeln ych i Riksdags» Ordningen ej bctzhsryer kntaga ett rum, fär jag föreflä följande förän» Wllg.
I alla Riksens Ständers Utstött, före
Den 21 Oktober. gZOI tzen hland Ridderskapet och Adeln närwaranhe Zullmägtige ordet, som enligt Riddarhus, HrdMNgenS föreffrift dertill är berättigad.
Ätffilllge hörder härtill ropa hxavo.
Friherre L6clsr8tröm ansäg nöd, wändigt, att stadgandet rörande hen som bör wara Ordförande i Utstött i Riksdags - Ordningen infdreS.
Han pekade derföre pä proposition pä det af Utskottet föreslagna Utlägg.
Riddarhus - Ordningen more en stadga blott för Ridderstapet och Adeln s»m af Ständet blott, och ej af Riksens Ständer, bchbfde kännås och stadfästas.
Herr kotblisb förklarade att det ef parit hans mening att hela tillägget skulle lstgä utan endast de orden: ester anstäldt »yal, Herr Silverstolpe, kristne, anhöll y»N proposition pä § med tillägget oförändradt, Herr Iknm:
Jag tror att det egentcli, gen icke är nägon UissLnriens i detta ärendet.
Oet är min regel blott att man behäller sä mpcket man kan hehälla, och jag hill derföre förestä, att med Ordförande i Utskotten det mätte komma att förhålla sig este? förra manligheten.
Herr Silverstolpe, kristne, och Fr fg herre (HeHsrström, förklarade sig deremot.
Herr k q t klra b förnyade sin förut Wk? bq proposition, 4504 Den 2l October.
Herr?ak!mnn:
Jag tror det alltid är af mycken wigt, hwilken kom förer ordet i ett Utskott, och att sädant cj bör lenmas ät hasarden att decidera.
Största skickligheten följer ej nödwändigk nied fiämsta rummet i ett taliikt samfund, men arcndernas skyndsamma gäng dcror huswudsakeligen af Ordförandens skicklighet.
Jag tror äfwcn att det skall blifwa lättare för Electorerna att wäija Utskotts-Lcdamötcr, när de ej behdfwa binda sig wid en witz nummer, för att bibehålla en witz Ordförande.
Jag tilstprker säkcdes att Ordföranden mätte wäljas antingen af Adelns Ledamöter, eller hwad som syncS mig rigtigare, af alla Utskottets Ledamöter gemensamt.
Jag klandrar cj Utskottens uuwarande Ordföranden, och erkänner hos flera, sä mycket mig är bekant, en utmärkt skicklighet.
Likwäl mätte mig tillätas akt anmärka, att personer kunna äga mycken skicklighet, men dock icke den att wara Ordförande: hwartill utan twiswcl fordras särskild talong.
Jag tilstprker af detza skäl bifall till ConstikutionS - Utskottets fbreflagna tilläggning.
Herr Oa^erkeim, Olok 2.
Som man i all ling bör följa en princip, och det alltid warit min tanka att det bör wara full analogi emellan stadgandcn, har det wäckt min uppmärksamhet att i den 2Z Z föreskri smes, det älsta närwarande Grefwe» under Landt - Marskalkens sjuklighet bör wara Ordsb* rande i ?ler>3, dä Utskottet deremot föreslagit att Ordföranden i Utskott skulle ulses genom wal.
Mellan detza föreskrifter spneS mig wara mycken stridighet och Analogiens regel aldeles icke iagttagen.
Jag tror att Ämbetet att föra ordet i ett Ständ är lika wig» tigt som i hwad Utskott som häldst, sä mycket mer som jnga Utskott utom Banco - Utskottet äga nägon afgörande rätt.
Jag tror det worc rätt att samma prin» Den 21 October. 450Z kip följdes, och jag kan pä snick sätt förena mig med der, tankan att alla fyra Ständcn inom Utskottet skulle öga wall ätt till Ordförande.
Wi böra ej skänka bort nägra af de fä rättigheter wi ägg d«'riga.
Det är Electorernas rätt att wäija, och wi böra läka walet be» ro af deras upplysning.
Friherre Itt s e> n e r k e? i n,:
Frägan ty» ne- mig wara om föreskriften om sättet huru Ordförande bör utses skall stä i Riksdags-Ordningen eller i Riddarhus - Orbuingcn.
2"g tror för min del att den hörer till den senare, och att ordet wal gerna här kunde utelämnas, dä det framdeles star otz öppet att i Riddarhus > Ordningen afgöra sättet. § kunde säledcs lälunda redigeras, den sc»n enligt Riddarhus - Ordningen dertill berättigad är.
Friherre Ltjsrnttellt, Larl Lustaf, uppläste följande: § zy. Sä wida RIddcrskapct och Adeln genom stna Elcctorer utnämna Ledamöter lill Rikstas StändcS Utskott, anser jag det wara sLr Stkr.oet sdrnedrande, att Deputerade dcrifrän kunna äga m t. upphäfwa den ordning, som betz principaler faststäldt.
— En sädrn ölprit af Lag föranleder till Schismc, sä mycket mera skadlig, som jag dä icke eller imer, hwar. före icke de öfriga Respcctivc StänbenS Fullmägtige mä komma i fräga att föra ordct.
Om jag ej enskildt högt wärderade det förtroende, som jag af Hdglofl.
Rrodrrff pct och Adeln un. der detta Riksmöte ägt, att utöfwa kullet af Ordförande uti ett Utskott, der sjelfwa rättwisan kiäjwec kundskaper och forskning, där ära och redlighet fram - 4Z06 Den HctobeL. för lnkrigett förtjcttar ett ppperligt rum, fä hade jag med afseende pä
Unn ofullkomlighet icke bordt ötagä mig ett answar, som blott nitet för pligtertta och wits jan att gagna katt rättfärdiga, Likwäl anser jag nägott ändring af förenämtts de b.ss-ffenhrt wara Ridberstapet och Adeta mindre wärdig och i det hela npltig, och bet mä ankoniMä pä edert egit niedgiftvande mitta Herrar, om icke pä detta rum klubbatt wärdigt föres i bett hand, som Bör» den hennk tillagt, — Jag prkar säkekeS i ödmjukhet, att dett förr ntagnä Ordning Med Ordförande i tit» flottett hädanefter
Mä följas.
Friherre 8 tjsrnt tsst t tilläde Munte» tigett, det han attsäg heta denna föreskrift tämpeligett kunna skiljas ifrän Riksdags - Ordttittgett och endast tillhöra Riddarhus»Ordningen, Herr fatttt Friherre ^Istttterlieions propositidit antaglig.
För öfrigt Mille hatt anmärka, att dtt ej nödmändigt mäste wani Grefwnr svin presidera i Utskott.
Under benna Riksdag hade warit exeMpct pä Moksattsen, och Friherre ^lsttneikkiin sjelf more, ehuttt Baron, Ordförande i Constitutivns »Utskottet.
Herr käKIttiLn hade ingen tittg litt ittwända emot deri gjorda propositionen; men dä denna soken framdeles kommer till öfwerläggning wille h.lt NU allenast crindra om olägenheten delaf att hasardett fäsom NU de;iderar, bwilkcn som skt.ll blifwa ett Ut» stotts Ordförande.
När nu ett Ledamot afgär israil ett Utstött, nökgaS Electorernc hofwa afseende pä att beri inttälja nägott af äldre Nummer än Orditrans Den 2r Octötzer. 4507 bett, Sm ocksä deribland skulle sinna- nägon as utmärkt skicklighet, emedan dkt skulle anse- stötande att deplacera den som redan intagit första rummet.
Deremot kunde lätt hända att ibland de yngre, skickliga ämnen saknades Allt detta fbrMävde Herr kLKImrn att yt» tcrligare yrka att Ordförande genom wat inom Utskottet mätte komma att tillsätta-.
Legerström förenade sig sill alla betar med Herr ksklmsn; men erindrade att det ware just detta som j Riddarehu- - Ordningen borde komma att stadgas och att det more olämpligt att NN t förröäg nägot derom besluta.
Herr kotlilisd instämde häri, sä mycket mera som Friherre Uannerlieims förstag ej lade nä« -ot baad pä Ridverskapet och Adelns tillkommande beslut.
Derefter gjorde- proposition pä § med bett af Friherre lÄannerKeia, NN föreslagna förändring.
BifbllS. 40 § BiföllS. 4! §.
Herr Kotklieb; Jag kan för min del erlldrig anse StatS-Millistrartt-rs, Stats Nädctts, Justiriä-Räden-M. fl. I denna Z uprZkaade Ämbetsmän- Uteslutande ifrän wära öfivertägginngak annorlunda än obilligt och till grunden orätkwist.
Persotter som ittneh^fwer Sk wigtigaste Ämbeten i Staten, döra äga allmänt förtroendet äga de det säsom Ämbetsmän, sä bö-ci de ock kunna äga krr säsom Lekambtcr af m Riksstånd. vr§e 4608 Den 2l Ocrober.
Ämbetsmän böra ofelbart äga en grundelig kännedom om Landets tillstånd och en bepröfwad erfarenhet i all! hivad dermed gemenskap äger.
De böra wara redelig» och för det allmänna bästa nitiike män.
Gagna de med dcha egenskaper säsom ÄwbckSmän, sä mälte de kunna göra det säsom Folks - Representanter.
För att uppfylla stna pligler säsoin Folks-Riprestnt-Mt, fordraS redlighet, kännedom om sikt Fädernesland, och en outtröttelig ifwcr för allt hwad som bidrager ti l dch sanna wäl och bästa: fordras icke samma egenskaper för att wärdigt bekläda de Ämbeten, pä hwilkas fbrwaltning hela Statens sjelfbcständ och wälfärd beror?
Jag kan derföre icke finna minsta stal deruti att i fräg» warandc högre Ämbetsmän skola betagas utbfningen af deras medfödda eller blifwande RikSdagSmanna - rätt.
Jag kan alldrig anse annorlunda än orimligt att ett person, som i dag yttrar sig pä betta rum med allas bifall, och äger allas förtroende, skall för det han i morgon upphöjes till Stats-Räd, mista rättigheten att deltaga i wära bfwerläggningar och likasom anses därigenom fä ett annat syftcmäl för stna handlingar, än det som är förenligt med en redlig patriots tänkesätt
Jag kan alldrig anse annorlunda än en förlust, att Ständct skall förlora en sädan persons mogna räd och grundelig» insigter: sjelfwa detta Riksmöte bestyrker sädant, dä wid betz början här funnos Ledamöter, som med tvärt oinskränkta förtroende w ldeS att utarbeta Rikets förnämsta Grundlag, och ibland dem en Riddersman, som inom beha murar erhöll det mest högljudda bifall: men de blefwo Konungens Rädgifwa. re, de beklädas med Ämbeten pä hwilkas redliga förwallning Statens wälfärd beror; och wi mäste med det samma sakna deras upplysta räd, frvgtcn af deras mogna insigter.