Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Directionen i samma memorial hemställt, att då Riddarhusets Vaktmästare fortfarande, jemte 350 R:dr årlig lön från Riddarhus-Cassan, särskildt uppbär 25 R:dr i ljuspenningar hvilken löneförmån i öfrigt ej vore å Riddarhusets stat uppförd, Vaktmästarens lön, med indragning af nämnde ljuspenningar, måtte i jemn summa från och med 1867 bestämmas till 400 R:dr årligen.
Sedan detta
Directionens memorial vid början af innevarande Riksdag till Utskottet aflemnades, har emellertid, såsom följd af den utaf Kongl. Majit och Rikets Ständer beslutade nya Riksdags-Ordning, det blifvit nödigt att i vissa delar förändra den för Riddarhus-Directionen och Riddarhusets tjenstemän nu gällande Instruktion på sätt Högloft.
Ridderskapet och Adeln behagade inhemta af Utskottets Mrmorial N:o 12.
Utskottet har dervid ansett sig böra hemställa, bland annat, att de nu å Riddarhusets stat uppförda Förste och Andra Cancellisttjensterna må sammanslås till en, äfvensom att till biträde vid Riddarhus-Kontor§t och i viss mån äfven åt Cancellisten en Bokhållare med lön på Riddarhusets stat varder anställd.
Under förutsättning, att detta förslag vinner Ridderskadet och Adelns bifall, har Utskottet ansett sig böra i ett sammanhang afgifva förslag till lönestat för Riddar - hus-Sekreteraren, — Cancellisten, och — Bokhållaren samt Riddarhusets Vaktmästare.
Hvad 1111 först angår Riddarhus-Sekreteraren; så och då, på sätt Riddarhus-Directionen upplyst, bemälde tjenstemans lön förblifvit oförändrad allt sedan 1834 års riksdag, oaktadt öfriga Riddarhusets tjenstemäns löner blifvit efter nämnda tid förhöjda; samt vid bestämmande af Riddarhus-Sekreterarens lön afseende torde böra hafvas, utom å den omständighet att lefnadskostnaderne sedan 1834 i betydlig mån fördyrats, — äfven derå, att han hädanefter förlorar hela den inkomst, som hittills tillkommit honom såsom Sekreterare hos Ridderskapet och Adeln under Riksdagarne, hemställer Utskottet, att Ridderskapet och Adeln måtte bifalla hvad Riddarhus-Directionen i afseende å RiddarhusSekreterarens lön föreslagit.
Första Cancellisten åtnjuter för närvarande i lön 800 R:dr Runt, och 2:dra Cancellisten uppbär, utom lön från Riddarhus-Cassan af 600 R:dr, från Adliga Jungfrustiftet 150 R:dr, äfvensom han kunnat i lösen för utdrag ur Ridclai-hus-Utskottcts Utlåtande N:o 14. 3 de Genealogiska tabellerna påräkna 200 å 250 R:dr, allt årligen.
Då, enligt Utskottets förslag, l:ste och 2:dre Cancellistens göromål komma att förenas i Riddarhus-Can - cellistens hand, får Utskottet föreslå, det denne tjenstemäns lön bestämmes så, att han erhåller från Riddarhuslcassan nuvarande l:ste Cancellistens lön 800,00; från Jungfrustiftet det belopp, som hittills uppburits af 2:dre Cancellisten 150,00; hvarjemte honom bör tillfalla ofvanomförmäide sportelinkomst.
Härigenom skulle Riddarhus-Cancellisten hafva att påräkna en årlig inkomst af omkring 1,200 R:dr Runt, hvilken torde kunna anses såsom skälig med afseende å de göromål, som blifva med tjensten förenade.
Den nu å Riddarhusets stat uppförda lön 600 R:dr åt 2:dra Cancellisten bör deremot indragas.
Utskottet hemställer, att Ridderskapet och Adeln måtte antaga detta Utskottets förslag att träda i verket, när den föreslagna förändringen i afseende å tjensterna kan vidtagas.
Riddarhus-Bokhållarens lön har Utskottet föreställt sig böra bestämma till 600 R:dr; och föreslår alltså Utskottet, att åt Riddarhus-Bokhållaren måtte på Riddarhusets stat uppföras en årlig lön af 600 R:dr Runt, att utgå från Riddarhus-Cassan, med samma vilkor i afseende å detta förslags trädande i verket, som Utskottet hemställt vid T? i .Ut n n a _ ft a n c cl 1 i s t en.
I afseende slutligen å Riddarhusets Vaktmästares lön, så anser sig Utskottet böra förorda den af RiddarhusDirectionen föreslagna förändringen och förhöjningen, och hemställer derföre Riddarhus-Directionens förslag till Ridderskapet och Adelns godkännande.
Skulle hvad af Utskottet nu blifvit föreslaget vinna Ridderskapet och Adelns bifall, anser Utskottet det nuvarande anslaget af 300
R:dr årligen till arfvoden åt extra biträden vid Riddarhus-Cancelliet och Contoret kunna upphöra, när den förändrade löneregleringen kan sättas i verket, hvilket dock tilli Ridderskapet och Adelns eget afgörande öfverlemnas. k Riddarhns-Utskottets Utlåtande N:o 14.
Lönestat för Riddarhusets ofvannåmnde tjenstemän.
Riddarhus-Sekreteraren 2,400,00.
Riddarhus-Cancellisten 800,0 0.
Riddarhus -B okhållar en 600,0 0.
Riddarhus-Vaktmästaren 400,09.
Sedan Höglofl.
Ridderskapet och Adeln vid sistförflutna riksdag meddelat Riddarhus-Directionen uppdrag att vid derpå följande riksdag framställa förslag angående lämpligaste sättet till ordnande af Riddarhusets gårdsplan samt att, i sammanhang dermed, afgifva förslag till definitivt reglerande af Riddarhus-Sekreterarens löneförmåner, så har Directionen, som uti 10 § af sin riksdagsberättelse meddelat sina åsigter och förslag i det förra hänseendet, hvad angår Riddarhus-Sekreterarens löneförmåner, ansett sig böra ej mindre upplysa, att under det öfrige tjenstemän vid Riddarhuset erhållit tillökning i sina löner, Riddarhus-Sekreterarens löneförmåner förblifvit oförändrade alltsedan 1834 års Riksdag, då lönen förhöjdes från 900 till 1,800 Riksdaler, hvarförutan han fortfarande uppbär 50 Riksdaler i ljuspenningar jemte boställsrum i Riddarhusets nedra våning samt rättighet till begagnande af vedbod, stall och vagnshus uti lägenheter å gården, än äfven vördsamt hemställa, dels att, i enlighet med hvad hos Ridderskapet och Adeln till 1859 års riksdag är vordet af Riddarhus-Directionen föreslaget, Riddarhus-Sekreterarens lön från Riddarhus-Cassan, emot det ljuspenningarne upphöra, må höjas till 2,000 Riksdaler årligen, dels att, då till Riddarhus-Sekreterarens nuvarande löneförmåner äro bland annat anslagna stall och vagnshus i de på Riddarhusgården uppförda byggnader, af hvilka lägenheter Riddarhus-Sekreteraren nu åtnjuter en årlig hyresinkomst af 400 Riksdaler, ersättning derför må åt honom på Riddarhusets stat anslås till ett belopp af 400 Riksdaler årligen, med vilkor att, derest Ridderskapet och Adeln beslutar antingen borttagandet af nuvarande byggnader på Riddarhusgården jemte uppförandet af nya sådana, eller ock ordnandet på annat säft af Riddarhusets gårdsplan, Riddarhus-Sekreteraren icke eger anspråk på begagnandet af någon annan lägenhet i nämnde Byggnader än vedbod, samt att, derest någon förändring af Bygg - Riddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 14, naderna nu icke skulle beslutas, hyran för ifrågavarande stall och vagnshus ingår till Riddarhus-Cassan.
Härigenom skulle Riddarhus-Sekreterarens fasta lön på Riddarhusets stat utgöra 2,400 Riksdaler ntom det för honom upplåtna Boställe; hvilken reglering skulle taga sin Början från och med år 1867.
1 sammanhang härmed och då Riddarhusets Vaktmästare fortfarande, jemte 350 Riksdaler årlig lön från Riddarhus-Cassan, serskildt uppbär 25 Riksdaler i ljuspenningar, hvilken löneförmån i öfrigt å samma stat upphört, hemställer Direktionen, att med indragning åf nämnde ljuspenningar Vaktmästarens lön må i jemn summa från och med år 1867 bestämmas till 400 Riksdaler årligen.
Stockholm den 16 Oktober 1865. G. A. SPARRE. C. Leijonhufvud.
Carl Bennet. R.
F. W. Leijonancker.
J. A.
Tornérhjelm. W. F. Dalman.
Riddnrhus-Utskot tets Utlåtande N:o 15.
Fortsall
Utlåtande (ingående ordnandet a/ liidd a rh osets gårds plan.
Ridd. och Adeln under sistlidne gårdag, med bifall till Riddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 11, förklarat sig icke vara hugad att för närvarande afstå hela eller någon del af den norrom Riddarhuset belägna Ridd. och Adeln tillhöriga tomt, tillkommer det
Utskottet att afgifva hufvudsakligt yttrande rörande ifrågavarande tomts ordnande eller bebyggande.
Utskottet har redan uti sitt Utlåtande N:o 11 redogjort för de till Riddarhusgårdens ordnande framställda särskilda förslag, äfvensom angående de preliminära åtgärder, Utskottet funnit nödiga för utredning af ifrågavarande ärende, hvarföre det torde tillåtas
Utskottet att uti berörde hänseenden åberopa hvad Utskottets förenämnde Utlåtande innehåller.
I frågan om gårdstomtens bebyggande har Utskottet i första rummet trott sig böra tillse, huruvida det kunde lemnäs tillfälle att, enligt den af Riddarhusets berömda Arkitekt de la Vallde angifna plan, uppföra, om icke sådana större, med Riddarhuset sammanhängande, flyglar åt norra sidan, som enligt Eric Dahlbergs verk, »Svecia Antiqua et Hodierna», varit af arkitekten tillämnade å den södra sidan, åtminstone de af honom likaledes påtänkte mindre pavilloner, med balustrader o. s. v. på sätt Intendenten Scholander jemväl föreslagit; men då tomten, i stället att vara en till sjön angränsande gård, snart kommer att omgifvas af trafikerade gator med hamnplatser eller kajer, hvilka icke tillhöra Riddarhuset, måste förhållandet derigenom i väsendtlig mån förändras; och då af dessa smärre pavilloner, beräknade att, jemte gårdens inhägnad och planering, kosta 71,233 R:dr 10 öre, ej heller någon hyresinkomst för Riddarhuset skulle blifva att påräkna, har Utskottet ansett detta förslag icke, ens ur ekonomisk synpunkt, kunna tillerkännas någon vigt.
Beträffande åter de af Professor Haverman projekterade större flyglar vinkelrätt emot Riddarhuset längs efter Riddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 15.
Riddarholmskanalen och Riddarhusgränden, hvilka skulle medföra en utgift af nära 250,000 R:dr, synes det Utskottet, likasom Riddarhus-Directionen, att sådana, byggnader skulle komma att bortskymma betydliga delar af den ståtliga och ädla facad, Riddarhusets norra sida bildar; och hvad angår de större pavilloner i nordöstra och nordvestra hörnen af gården, förenade med hufvudbyggnaden genom lägre uthuslägenheter samt beräknade till en kostnad af 112,000 R:dr, hvartill Slottsarkitekten Söderlund uppgjort ritningar och hvilken byggnadsplan Riddarhus-Directionen, hufvudsakligen ur synpunkten af en förmodad ekonomisk vinst, förordat, har Utskottet, såsom i dess Utlåtande N:o 11 blifvit yttradt, dels funnit de föreslagna uthusbyggnaderna alltför vanprydliga, dels trott det bättre anstå Ridd. och Adeln att uppoffra en beräknad, ehuru alltid mer eller mindre osäker, financiel fördel, för att i stället ordna den ifrågavarande platsen på ett sätt, som bidroge ej mindre att åt
Riddarhuspalatset gifva en värdigare anblick, än ock till hufvudstadens försköning.
Vid öfvervägande i öfrigt af frågan om Riddarhustomtens bebyggande har Utskottet ansett sig ej kunna lemna utan uppmärksamhet den från Stockholms
Drätselnämnd redan gjorda framställning angående önskvärdheten deraf, att Staden kunde komma i besittning åtminstone af någon del utaf ifrågavarande tomt med särskildt afseende å behöfligheten af den på östra sidan deraf befintliga gatas utvidgning i händelse en ifrågaställd brobyggnad från ändan af densamma öfver Norrström till Tegelbacken komme till utförande, i hvilken syftning Stadsfullmäktiges Berednings-Utskott jemväl under den 22 sistlidne
Maj enhälligt hemställt, att, i öfverensstämmelse med hvad så väl Borgerskapets äldste som Kongl.
Maj:t redan år 1848 beslutat, en körbro i nyssnämnde rigtning måtte anläggas.
Derest detta förslag, hvilket efter några få dagar, kommer under Stadsfullmäktiges pröfning, varder af denna myndighet godkändt, blifver häraf sannolikt en oundviklig följd, att för utvidgning af den s. k.
Riddarhusgränden expropriation af större eller mindre del utaf Riddarhusets tomt på östra sidan kommer att i laga ordning fordras, äfven om med denna åtgärd ännu någon kortare tid kommer att dröja.
Vid sådant förhållande torde det för allt fall icke blifva möjligt, utan att i märkligaste mån störa det vackra utseendet af Riddarhuspalatsets norra facad, att å gårdstomten uppföra vare sig större eller mindre byggnader.
Och då det icke heller synes ur någon synpunkt lämpligt att, under förutsättning att icke någon del af den 8 Riddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 15. ifrågavarande gårdstomten komme att exproprieras, derå uppföra byggnader, hvilka, derest expropriation komme j fråga, ovilkorligen måste borttagas, har Utskottet af denna omständighet hemtat en ytterligare anledning för sitt tillstyrkande att: de väckta förslagen om uppförande å Riddarhusets norra gårdstomt af större eller mindre byggnader må förfalla.
Beträffande således frågan om ordnandet på annat sätt af Riddarhusets gårdsplan har Utskottet ansett det vara, så väl för
Riddarhuspalatsets utseende som för prydligheten i öfrigt, mest ändamålsenligt att, jemte borttagandet af alla de på tomten nu befintlige Riddarhuset tillhöriga byggnader, gården planeras och planteras samt omgifves med ett på granitsockel uppfördt jernstaket, försedt med en prydlig jernport med jernpelare midt på norra fronten, samt grindar på östra och vestra sidorna.
At det för Riddarhuset erforderliga vedförråd och öfrige uthus kunde plats inrymmas i en del af Riddarhusets källare, dit äfven värmapparaten skulle kunna förflyttas, då likväl en ej obetydlig del af den gamla källaren skulle kunna blifva ledig till uthyrning, samt bostad åt Vaktmästaren med tvenne rum och kök beredas i nuvarande inre klubbrummet.
Enligt en approximativ kalkyl skulle de med dessa anordningar förenade kostnader uppgå till följande be - lopp, nemligen:
För gårdens planering och plantering ....
3,000 R:dr.
Norra portens ornering 500 »
För ett staket af jern på granitsockel med jernport och grindar 22,500 » Värmapparatens flyttning 4,000 » Inredning af Vaktmästarens lokal 2,500 » Summa R:dr Rint 32,500.
Hvaremot genom försäljning af de gamla byggnaderna torde kunna beräknas en behållning af 4,000 R:dr.
Återstår alltså utgift 28,500 R:dr.
Grenom en sådan reglering skulle visserligen Riddarhus-Cassan gå i mistning af en nu egande årlig hyresinkomst, beräknad till omkring 5,700 R:dr; men då härvid tages i betraktande dels att tomtens bebyggande och ordnande efter Intendenten Scholanders ofvannämnde plan, skulle medföra en kostnad af omkring 75,000 R:dr, utan att åt Riddarhus-Cassan inbringa någon särskild hyresinkomst, dels att, derest någon af de i öfrigt föreslagna byggnadsplanerna skulle sättas i verket, en utgift af alter - Riddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 15. 9 nativt 221,272 R:dr eller 250,000 R:dr, samt för den af Riddarhus-Directionen tillstyrkta plan 112,000 R:dr, det förhållande komme att inträffa, att, utom det att Riddarhuscassan komme att under byggnadsåren sakna de nu från lägenheterna å gården utgående hyror, inkomsten genom uthyrning af de nya byggnaderna, som, efter den af Directionen gjorda beräkning, antages till endast 4 % af byggnadskostnaden, icke med afdrag af fastighets-bevillning, dryga kommunal-utskylder och underhållskostnader, torde netto uppgå till mer än 3 ä 31 procent, hvarföre dessa inkomster långt ifrån blefve tillräckliga att betala den nu gängse räntan ä 6 procent å det byggnadskapital, hvilket skulle genom lån från Riddarhusets fonder förskjutas.
Följaktligen skulle för skuldens ytterligare amortering till både kapital och ränta medelst inflytande kapitationsafgifter en allt för lång tid komma att åtgå.
Om åter utgiften inskränkes till det belopp af endast högst 30,000 R:dr, som erfordras för gårdsplatsens ordnande utan uppförande derå af fristående byggnader, jemte öfriga af Utskottet nödigt ansedde inredningar, torde väl denna obetydliga skuld genom kapitationsmedlen, beräknade till omkring 12,000 R:dr årligen, kunna inom några få år amorteras, hvarefter sistnämnde afgift säkerligen skulle lemna ett ej obetydligt öfverskott utöfver behofvet för Riddarhusbyggnadens och den blifvande parkens underhåll, till framtida disposition för Riddarhus-cassans förstärkning eller andra af Ridd. och Adeln bestämda föremål.
Utskottet föreställer sig fördenskull, att, äfven ur ekonomisk synpunkt, goda skäl förefinnas att gifva företräde åt den af Utskottet här ofvan föreslagna reglering; och då Utskottet tillika för sin del finner det vara, jemväl ur synpunkten af försköning, mest fördelaktigt att Riddarhusgården icke bebygges, utan lemnäs fri och ordnas till en med träd och blomsterrabatter prydd plats har Utskottet, på dessa grunder, ansett sig böra föreslå Ridd. och Adeln att fatta följande beslut:
Att alla de å Riddarhusgården nu uppförda byggnader skola borttagas; att gården derefter inhägnas genom ett på granitsockel upprest jernstaket med en prydlig jernport med jernpelare midt på norra fronten samt grindar på östra och vestra sidorna; att platsen afjemnas, grusas, samt genom plantering ordnas till ett slags park; att norra porten af Riddarhusbyggnaden orneras, i öfverensstämmelse med den af Intendenten Scholander afgifne ritning; 1(1 Riddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 15. att bostad för Riddarhus-Vaktmästaren beredes i det nuvarande inre klubbrummet; samt att värmapparaten inflyttas i en del af Riddarhusets källrar, der äfven det för Riddarhuset och boställsinnehafvarne nödiga vedförråd, hushållskällare m. m. kunde inrymmas.
Friherre Leuhusen, F. 0., afgaf följande reservation:
Utskottets förslag i afseende å ordnandet af Riddarhusets gårdsplan har jag icke kunnat biträda.
Om det ock kan vara möjligt, att ett blott planerande af gården och densammas omgifvande med ett jernstaket blir för utseendet det prydligaste — något som jag dock ej kan obetingadt medgifva, enär mitt skönhetssinne säger mig, att Riddarhuset fordrar på motsatta sidan af gården några mindre byggnader — så kan jag likväl ej ingå på att för vinnande af Utskottets mål uppoffra de i Riddarhuset befintliga klubbrummen.
Ty genom att i det ena af dem inrymma bostadslägenhet för Riddarhusets Vaktmästare anser jag den nuvarande lilla vackra våningen komma att i betydlig man försämras.
Inom Utskottet har jag gifvit min röst för det ena af Intendenten Scholander framstälda förslag, nemligen det, enligt hvilket gården skulle inhägnas med ett högt, på granitsockel uppfördt jernstaket, afjemnas och planteras, två mindre paviljonger uppföras i tomtens nordvestra och nordöstra hörn, den ena afsedd till bostad åt Riddarhus-Vaktmästaren och den andra till inrymmande af vedförrådet.
Jag har dock ansett mig böra föreslå ett par förändringar i detta Intendenten Scholanders förslag.
Den ena består deri, att jag anser, det fotmurarne under paviljongerne böra något höjas, hvarigenom jag tror det helas utseende komme att icke obetydligt vinna.
Den andra förändringen åter består deruti, att jag föreställer mig, det den af Intendenten Scholander föreslagna höga stenportal midt emellan paviljongerne bör kunna undvikas och att i stället det föreslagna jernstaket fortsättes emellan paviljongerne samt förses midt på norra fronten med en prydlig jernport med jernpelare.
Detta af mig föreslagna sätt till gårdens ordnande tror jag i närmaste mån motsvara Riddarhusets Arkitekt De la Vallées ursprungliga plan, såsom man kan se af Eric Dahlbergs verk »Svecia Antiqua et hodierna», äfvensom jag anser detta förslag blifva det till utseendet prydligaste.
Jag bör icke eller förtiga, att jag för min åsigt äfven hemtat stöd deraf, att Öfver-Intendents-Embetet förordat detta Intendenten Scholanders förslag, såsom bäst öfverensstämmande med hufvudbyggnadens stil. Riddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 15. 11 Kostnaden för ifrågavarande förslag af Intendenten Scholander är beräknad till 71,000 R:dr, hvilket dock genom stenportalens undvikande torde kunna minskas till omkring 63,000
R:dr; men genom den af mig föreslagna förhöjning af paviljongernes fotmurar torde kostnadssumman möjligen komma att uppgå till 75 a 80,000 R:dr, deri inberäknad kostnaden för värmeapparatens flyttning, men genom den förändring jag föreslagit tror jag, att i åtminstone den ena af paviljongerne tillfälle till inrättande af några lägenheter till uthyrning kommer att gifvas, hvilket säkerligen skall lemna ersättning för den drygare kostnaden.
Jag får derföre föreslå i afseende å Riddarhusets gårdsplan, att Ridd. och Adeln måtte besluta att gården bör omslutas med ett på granitsockel uppfördt jernstaket, afjemnas, grusas och planteras; att två paviljonger, sådana de blifvit af Intendenten Scholander föreslagna, dock med något höjda fotmurar uppföras i gårdstomtens nordvestra och nordöstra hörn; att staketet bör förses midt på norra fronten med en prydlig jernport med jernpelare samt på östra och vestra sidorna med grindar; samt värme-apparaten flyttas ned i källaren under Riddarhuset.
Herr von Döbeln, E. G., och Herr Stuart, F. G., anmälde likaledes sina reservationer emot Utskottets beslut.
Stockholm, tryckt hos E. Westrell, 1866.
MDDAMIliS-DlilEKTiOmS BERÄTTELSE TILL RIKSDAGEN ÅR 1865.
Bilaga till Ridd. och Adeina Protokoll vid 1865 års Riksdag.
Vördsamt Memoria).
Till åtlydnad af föreskriften i 15 § af den för Riddarhusdirektionen oell Riddarhusets tjenstemän gällande Instruktion, får Direktionen nu vid Riksdagens början till Ridderskapet och Adeln afgifva berättelse öfver hvad vid Riddarhus- och Stiftsärendernas förvaltning sedan sista Riksdag sig tilldragit, dervid Direktionen, i afseende å de ämnen och ärenden, som ansetts icke ega den beskaffenhet, att de bordt i denna allmänna berättelse upptagas, vördsamt åberopar sina protokoller, handlingar och räkenskaper, hvilka komma att öfverlemnas till det blifvande Riddarhus-Utskottet. § 1- De uti första § af Direktionens sednaste Riksdags berättelser upptagna kassors och fonders tillgångar och fordringar hafva, på sätt bifogade sammandrag af räkenskaperna för åren 1862, 1863 och 1864 närmare utvisa undergått de förändringar, som af följande jemförelse inhemtas: Riddarhus-Kassan , . .
Adliga Kadettskole-fonden .
En Onämnd Välgörares fond Bungencronska fonden . .
Stjerncreutziska fonden Wulfcronska fonden. . . von Blockiska fonden . .
Bergenstjernska fonden Tersmedenska fonden . . Stjerncronska fonden . . Fröken U. C. von Hauswolffs fond de Silentzska fonden ....
Stråleska fonden von Liewenska fonden ....
Berghmanska fonden . . . .
Fru B.
H. von Hauswolffs fond.
V adstena Adliga Jungfru-Stifts kassa Gred.
Schefferska Stiltning:s fond Gyllenbåtska fonden .
Queckfeldtska fonden . .
Silfverbergska fonden . . Löfwenskjöldska fonden Hartmansdorffska fonden .
Behållning enligt 1861 års bokslut.
Behållning enligt 1864 års bokslnt.
Riksmynt.
R:dr öre.
R:dr öre. 329,570 38 342,591 32 143,386 — 146,584 8 12,810 61 13,005 57 22,685 58 23,329 23 41,338 36 41,761 49 13,724 96 14,026 97 11,868 90 12,181 33 71,049 78 72,816 29 16,293 27 16.543 26 25,488 50 25,780 68 21,812 32 22,385 81 6,280 70 6,247 81 31,601 72 32,150 27 54,280 58 56,515 38 12,321 66 14,783 94 19,434 31 20,021 28 270,052 97 274,482 18 40,461 92 41,088 78 3,139 36 3,148 72 48,705 58 50,825 37 24,451 3 25,397 42 115,759 63 122,353 1 64,850 18 64,952 21 4 Behållning enligt Behållning enligt 1864 ärs bokslut. 1861 års bokslut.
R:dr öre. von Schultzerska fonden . . . 3,166 26 3.189 6?
Aminoffska fonden 10,213 55 10,407 98 Bethunska fonden 14,593 87 15,279 23 1 likhet med hvad förut iaktagits, anmärkes härvid dels att uti Stråleska Fonden inberäknas 3,300 Rör, som icke egentligen tillhör Fonden, men, enligt testamentets föreskrift, skola jemte densamma tills vidare förvaltas, dels ock att Berghmanska Fonden, utom dess ofvan upptagna behållning, eger en mot ett årligt arrende af 171 tunnor råg utarrenderad egendom i Wermland samt frälseränta af ett helt hemman i Kalmar län.