Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag instämmer fullkomligt med Utsk:s Betänk, i frågan om tryckning af dessa handlingar, och de talare, som förordat detsamma, hafva redan uplyst, att, ehuru denna åtgärd kan synas ganska obetydlig, är dock sjelfva saken af stor vigt för upnåendet af det ändamål, dit vi sträfve, nemi. att få en sund och god lagstiftning i denna väg.
Detta ämne är af den aldra högsta vigt, emedan det här gäller ett försök att utdrifva en af de värsta fiender som plågat vårt land, en fiende som inträngt i våra lius, der anställt härjningar och länge innehaft valplatsen.
Vi äro nu samlade för att utdrifva denna fiende från vära landamären; vi skola stifta lagar för att söka upnå det mål, dit andra redan hunnit, och jag hemställer om vi icke då böra följa den lielsoström, hvarifrån den goda framgången haft sitt ursprung, och om icke äfven vi böra beträda den väg, på hvilken andra redan lyckats upnå V elt Den 25 Januari.
209 ett önskvärdt resultat?
Vi hafva hört af Frih. Raab, att detta Betänk, innehåller ett kort sammandrag af de åsigter man i andra länder följt; och då det är af så mycken vigt att hafva dessa handlingar för att kunna fatta ett moget och grundligt beslut, måtte det väl äfven vara en obetydlig sak att låta trycka dem.
Det är ingalunda för att bestrida behöflighelen deraf att Norrska Komiténs Betänk, kommer till R.
Stms kännedom, icke eller derföre att jag anser kostnaden derför kunna blifva så betydlig att jag på denna grund skulle afstyrka förslaget, utan det är derföre att jag anser Utsk:s Betänk, i denna fråga vara obehöfligt eller åtminstone i afseende på formen för dess framställning orätt upstäldt, som jag nu tager mig friheten att bestrida bifall dertill.
Afven jag anser att Utsk. haft fullkomlig rättighet att få den ifrågaställde öfversättningen verkställd och kommen till R.
St:rs kunskap om, såsom Utsk:s Ordf:de uplyst, en dess Kanslist besörjt öfversättningen och Utsk. sedan i sitt Betänk, låtit trycka hvad Utsk. funnit lämpligt och behöfligt att komma till Ståndens kännedom; men jag tror att om den väg, som här blifvit föreslagen, skulle beträdas, torde sådant i en framtid så till vida förorsaka olägenheter, som Utsk:n derigenom skulle betungas med ett öfversättningsbestyr, som måhända icke torde anses vara fullt lämpligt-
I en annan fråga, som äfven är af omfattande art, nemi. jet^nvägsfrågan, skulle man äfven kunna säga att R, St:r, som deruti i<^ke ega någon erfarenhet, skulle kunna beuöfva öfversättningar åf vxv mängd dit hörande handlingar, msn något sådant har hittills icke kommit fN fråga, och jag tror ej heller att det skulle vara lämpligt.
På dessa grunder instämmer jag med de talare, som yrkat att Utsk:s Betänk, icke måtte bifallas, utan att Utsk. vid spridande till R.
Stms kännedom af den Norrska Komiténs Betänk, måtte följa den praxis, som hittills varit den vanliga.
Då det serskilda Utsk. inskränker sin hemställan derhän: ”att R.
St:r måtte åt sitt Exped.Utsk. updraga att, sedan öfversättningen af ofvan anförda Norrska handlingar blifvit genom serskilda Utsk. besörjd, om tryckning deraf gå i författning;” anhåller jag endast få meddela den uplysning, att ett tillräckligt antal boktryckare afslutat kontrakt om tryckning under Exped.Utsk:s upsigt, för att nu ifrågavar:de tryckningsarbete må kunna besörjas, utan att förorsaka någon långsamhet eller någon fördröjelse i Utsk:s-Betänk:nas fortgående tryckning och utdelning.
Hvad sjelfva saken beträffar, så är dess form visserligen ny och ovanlig, men detta utgör, enl. min tanke, icke något tillräckligt skäl för att afslå densamma.
Man har visserligen gjort den invändning, att dessa handlingar rätteligen borde uptagas i Utsk:s framdeles afgifvande förslag och utlåt, i ämnet.
Afven jag förväntar, i likhet med representationens öfrige ledamöter, att Utsk. vid nämnde tillfälle i sin recit och sin motivering ut3 H. 14 210 Den 25 Januari. reder frågan i dess helhet oell till besvarande uptager alla de framställningar, som blifvit gjorda, vare sig medelst K. M:s Nådiga Propos. eller medelst de talrika motioner, som blifvit i ämnet afgifna; men jag kan å andra sidan ganska väl finna, att det serskilta Utsk., till undvikande af allt för stor vidlyftighet i nämnde dess Betänk., skall önska att hos Stånden på förhand funnes spridd en allmännare kunskap om hela det omfattande innehållet af Norrska Komitéens Betänk., på det att RiksStm måtte kunna med desto större sakkännedom förutsättas i ämnet besluta, vare sig att Utsk:s Utlåt, kommer att innefatta ett instämmande uti eller ett bestridande utaf, det ifrågavar:de Norrska Betänk:s resultat.
Medan jag har ordet, anhåller jag att få uptaga ett uttryck af serskilda Utsk:s Ordf:de, Frih.
Raab, i det den värde ledamoten yttrat, att ifrågavande handlingar torde utgöra 80 sidor i litel format; jag föreställer mig, att derest R.
St:r besluta tryckningen af merberörde handlingar, böra de tryckas i samma format, som det öfriga Riksdagstrycket, på det att, när serskilda Utsk:s Mern. och Betänkm en gång skola häftas och bindas, äfven de nu ifrågaställclé handlingar måtte kunna lämpligen dermed sammanfogas.
Man torde icke kunna neka att den i Noriege införda bränvinslagstiftningen har gifvit en impuls åt den vijckaä frågan an \
Sverige inskränka bränvinsbränningen, och jgffe tror det derföre 'ara skäl att man inhemtar känneckiTA 'om de Betänkm, på hvilk» den Norrska lagen blifxvit fotad, äfven om man sedermera icke skulle finna densamma / fullt tillämplig på de Svenska förhållandena.
Jag kan derföre icke annat än tillstyrka bifall lill Utsk:s Betänk.; men för alt åstadkomma en besparing, hvilket förmodligen varit Gr.
Lagerbjelkes mening, anhåller jag att nu få vacka det förslag, att R. o. Ad. måtte besluta att den öfverläggning, sora i detta ämne blifvit hållen, icke måtte i Ståndets prot. införas, hvarigenomsäkerligen skulle åstadkommas en besparing, som fullt motsvarade kostnaden för tryckningen af det Norrska Betänk.
Jag får derföre anhålla att de talare, sorn deltagit i denna discussion, icke måtte aflägsna sig förr än beslut i frågan omsider blifvit fattadt, emedan en så beskaffad åtgärd, som den jag nu föreslagit, icke ulan deras begifvande får ega rum.
Då jag finnér hela den ifrågavande åtgärden temligen öfverflödig, vill jag icke uptaga liden med något vidlyftigare ordande deröfver, men jag anser att Utsk:s förslag, på det att någon nytta må kunna derutaf medföras, borde till en viss grad utsträckas, nemi. så till vida, alt i händelse Komitéens Betänk, icke skulle innehålla den Norrska lagstiftning, som utgjorde öfvergången från ett likartadt tillstånd med det hvaruti vi nu befinna oss till det närvande, skulle äfven denna lagstiftning i Utsk:s Betänk, intagas.
Det torde vara klart att om det skall medföra någon nytta att inhemta kännedom om den väg man uti Norrige följt, bör man lära känna hela denna väg och Den 25 J a nua ri.
211 icke blott den punkt hvarifrån man utgått och den hvarest man nu står, oell jag anhåller derföre om propos. å det af mig nu föreslagna tillägg.
Hr von Hartmansdorff har yttrat, att det vore en falsk ambition att icke vilja taga efter hvad som utgått ifrån Norrige.
För min del erkänner jag ganska gerna det moraliska goda som den Norrska bran vinslagstiftningen medfört, "0011 jag skulle önska att det samma kunde ega rum i Sverige blott att lagstiftningen kommer att stöda sig på andra grunder än den Norrska.
Man har såsom ett motiv hvarföre icke det Norrska Betänk, skulle tryckas,-' anfört den kostnad, som dermed vore förenad; detta utgör för mig icke något skäl, utan jag fäster mig vid det skadliga intryck, jag anser att dess spridande skulle medföra.
Tersmeden har yttrat att den Norrska lagstiftningen legat till grund för många petitioner; detta är ganska sant, men jag kan deruti icke finna något bevisande.
Raab behagat göra mig en kompliment derföre att jag i denna fråga för första gången upträdt; jag är ledsen att jag icke kan göra den ädle Frih:n samma kompliment tillbaka, men jag har, för min del, tagit för princip, att aldrig yttra mig uti andra frågor, än dem jag förstår.
Då så många svårigheter göras vid bifall till Utsk:s Betänk., förmodar jag att ännu större skola göras vid den utsträckning af frågan, som Gr. af Ugglas föreslagit.
Jag anhåller derföre om Hr Gr. o. Landtnäs propos. på bifall till Utsk:s Betänk, sådant det är; skulle det behöfvas att begära Gr. af Ugglas’s förslag på bordet, så vill jag göra det.
Ehuru jag anser det af mig framställda förslaget vara ganska lämpligt för att åvägabringa en klarare öfversigt af frågan, skall jag dock gerna återtaga detsamma, på det att icke derigenom en lika lång discussion måtte framkallas, som den, hvilken öfver serskilda Utsk:s Betänk, blifvit förd.
Öfverläggningen ansågs härmed fulländad, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, hemställde om 11. o. Ad. behagade bifalla Serskildta Utsk:s förevande Mein. och sedan denna propos. blifvit besvarad med starka Ja, blandade med Nej, förklarade det han funnit
Det Serskilda Utsk. har i det Mern., som nu blifvit godkändt, icke nämnt antalet af de exemplar, som borde tryckas.
För min del tager jag för afgjordt, att det bör bestämmas i likhet med det antal exemplar, som vanligen tryckas till utdelning bland Ståndens ledamöter, eller 1,350 exemplar, och jag anhåller vördsamt att Hr Gr. o.
Landtm, ville för det Högh Ståndet föreslå fastställandet af detta antal.
Jag skulle föreställa mig att det Serskilda Utsk. icke behöft uptaga antalet af de exemplar, som borde tryckas, 14 * 212 Den 25 Januari. då det så tydligt uttalat ändamålet för denna tryckning, nemi. att liandlingarne skulle bland RiksSt:n utdelas, hvilket just innebär, att det behöfves lika många exemplar, som vanligen tryckas för en sådan ntdelning, hvaruti således innefattas det förslag Frih.
Jag har velat lemna denna uplysning i den förmodan alt Frih.
Cederström skulle vilja återtaga sitt förslag, hvilket tyckes innebära en ny motion och således af R. o. Ad. ensamt icke lärer kunna afgöras.
Om det hade varit det Serskilda Utsk:s mening att af det ifrågavarrde öfversätta Retänk. icke större antal exemplar skulle tryckas, än som erfordras för utdelning bland RiksSt:ns ledamöter, behöfde tryckningen ingalunda så långt utsträckas som det vanliga Riksdagstrycket.
Man torde nemi. påminna sig att de 1,350 exemplar, som af Bilianget till RiksStnis prot. tryckas, ieke allenast äro afsedde till utdelning vid innevar:de Riksdag, utan äfven tilPStånds — och Utskrs — ledamöter vid den nästföljande, äfvensom att ett visst antal exemplar skall i Riksg:sKont. förvaras för att i en framtid vara att tillgå, och att slutligen ett icke obetydligt antal exemplar skall hållas allmänheten tillhanda i försäljningsväg.
Jag tror således att tryckningen af ifrågavar:de Retänk. borde utsträckas till det vanliga antalet exemplar af Riksdagstrycket, så mycket heldre, som i fall detta Betänk, annonserades lill försäljning, skulle, till följd af det intresse detsamma måste ega, afgången deraf otvifvelaktigt blifva större än i vanliga fall eger rum med Bihanget till RiksSt:ns prot:r.
Jag medgifver måhända att Frih.
Raab haft rätt i sin anmärkn. att frågan om exemplarens antal icke vid detta tillfälle borde utgöra föremål för Ståndets bedömande, men då frågan en gång blifvit väckt, har jag ansett mig böra meddela de uplysningar jag nu haft äran framlägga.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade att då RiksStrn redan fattat deras beslut om det antal exemplar, som bör tryckas af Bihanget till RiksSt:ns prot., en serskild propos. i anledn. af Frih.
Cederströms framställning icke syntes vara behöflig.
Då jag nu hört Hr Gr. o. Landtm, förklara, att propos. å mitt förslag icke synes erforderligt för ändamålet, vill jag gerna återtaga denna begäran, emedan jag torde böra vara förvissad om att Hr Gr. o. Landtnäs åsigt lärer komma att delas af Hrr Fullmäktige i Riksg:sKont., när fråga blir om att betala räkningen för ifrågavande exemplars tryckning.
Naturligtvis är det Exped.ötsk:s afsigt, att trycka dem i samma antal som öfriga Riksdagshandlingar, men det måste äfven ligga Exped.- Utsk. om hjertat att de boktryckare, som på dess befallning fullgöra förevar:de arbete, äfven blifva för detsamma betalte.
Jag är öfvertygad om, att, i fall någon af de här närvar:de ledamöter, R. o. Ad. utsett till sina Fullmäktige i Riksg:sKont., skulle motse några möjligen upstående svårigheter i detta afseende, skulle han icke undandraga sig att nu framlägga sina betänkligheter ; men då sådant icke skett, bör jag förmoda att berörde Den 25 Januari. 2)3 svårigheter ej af dem motses; det är på denna grund jag återtager min nyss gjorda hemställan.
Då nu Hr Gr. o. Landtm, erinrade, att Gr.
Gyldenstolpe föreslagit, att discussioncn om Serskilda Utsk:s förevande Mern. måtte utgå från prot., men att detta icke kunde ske utan att alla de talare, som yttrat sig deruti instämde samt fördenskull hemställde om de dertill lemnade sitt bifall, anmälde sig och yttrade Hr Printzensköld:
Att dömma efter det sätt, hvarpå Hr Gr.
Gyldenstolpe framställde sitt förslag, vill det synas mig som skulle han dermed icke haft något serdeles alfvar, och jag tror dessutom att det icke vore lämpligt att låta denna fråga ur prot. utgå, enär den rörer en allmän fråga, som utgjort föremål för R. o. Ad:s öfverläggning.
Jag kan således icke annat än för min del anhålla, att Gr.
Gyldenstolpes framställning icke måtte till någon åtgärd föranleda.
Här har mången gång förefallit, att R. o.
Ad. med talarnes eget medgifvande låtit ur prot. utgå discussioner öfver vida vigtigare frågor än denna; så hafva t. ex. discussioner om tullbevillningen m. m. helt och hållet utgått ur prot.
Det lärer således icke vara någon nyhet, att man skulle låta discussionen öfver en i min tanke så föga vigtig fråga ur prot. utgå; men då Hr Printzensköld bestrider min framställning, kommer den naturligtvis att förfalla, enär den icke kan ega rum med mindre än att alla de talare som deltagit i discussionen dertill gifva sitt bifall.
För öfrigt får jag förklara, att allt hvad jag på detta ruin yttrar, alltid är alfvar.
Jag betviflar visserligen icke att hvad Gr.
Gyldenstolpe här pä Riddarhuset yttrar alltid innebär alfvar, men det kan af andra understundom så upfattas, som skulle den värde talaren fästa föga vigt dervid att hans framställningar ginge igenom; det var häraf min anmärkn. föranleddes, men jag får nu för min del förklara, att om R. o. Ad. besluter att denna discussion skall ur prot. utgå, så har jag för min del, dervid intet alt erinra.
Jag anhåller vördsamt, att den förevar:de discussionen måtte i prot. intagas.
Posse: Gustaf Bl a uritz:
Bied verklig glädje hörde jag Gr.
Gyldenstolpes förslag att denna discussion skulle ur prot. utgå, ty då R. o. Ad:s öfverläggningar ända sedan Riksdagens början allt för mycket vändt sig omkring småsaker, hoppades jag att, när en så aktad ledamot som Gr.
Gyldenstolpe föreslog att en dylik discussion om en helt obetydlig fråga måtte ur prot. utgå, R. o.
Ad. skulle med bifall uptaga en sådan framställning.
I allmänhet tror jag dessutom icke att Hr Printzensköld skulle serdeles förlora, ifall hans yttranden skulle ur prot. utgå.
Den siste värde talarens anmärkn. torde i allo befinnas så mycket mera öfverflödig, som jag redan till Gr.
Gyldenstolpes förslag lemnat milt bifall. 214 Den 25 Januari.
Hr Gr. o. Landtm, förklarade att enl. 88 § Riksd.Ordn. förslaget om discussionens uteslutande utur prot. borde förfalla sedan Frih.
Cederström yrkat att hans jemte öfrige talares yttranden måtte få deri qvarstå.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utskotten inkomne Mern., Utlåt:n och Betänkm nemi. från Constitntions-Utskottet: M 3, med utlåt. ang:de K. M:s Nåd.
Propos. om tillägg till 61 § i Reg.Frn.
Stats-Utskottet: M-.o 21, i anledn.' af R.
St:r år 1851 församlade Revisorers Berättelse, ang:de samma år verkställd granskning af Statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, < styrelse och förvaltning åren 1848 och 1849.
Bevillnings-Uts kottet: J\s 2, ang:de återlemnande af en utaf Riksdagsfullmäktigen Nils Larsson väckt motion om nedsättning eller uphäfvande af en ' till städernas drätselverk anslagen s. k. tullstämpel-afgift.
Jtti 4, i anledn. af verkställd granskning af R.
St:rs Just.- Ombudsmans vid innevar:de
Riksmöte allemnade allmänna redogörelse, hans för åren 1851 och 1852 utgifne Embetsberättelse!- samt hans Embetsdiarier och registratur.
Serskildta Utskottet: JV2 3, öfver väckta motioner om inställande af bränvisbränningen under April månad detta år och om åtgärder mot ett befaradt kringgående af K.
Uti de tryckta exemplar af Serskildta Utsk:s utlåt.
N:o 3, hvilka nu till utdelning ankommit, har jag funnit, att 2:ne ord i min utlåt, bifogade reservation blifvit vid tryckningen uteslutna, hvarigenom slutet deraf blifvit en fullkomlig omening.
Dessa ord äro: ”nedstämma den”, hvilka böra införas före orden: ”för vårt samhälles trefnad”. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ till 2 e. m.
In fidem protocolli, Albert Munck, Den 28 Januari Lördagen den 28 Januari 1854.
Plenum kl. | 6 e. m.
Justerades 6 prot.-utdr. för d. 25 samt Pleni Prol:n för d. 11 och 14 dennes.
Dä jag en längre tid blir förhindrad i utöfningen af min befattning såsom ledamot i BankoUtsk.
, så anhåller jag få afsäga mig detta förtroende, men att det oaktadt varda bibehållen vid min Riksdagsmanna-rätt. R. o. Ad. lemnade härtill sitt bifall, hvarefter Ilr Gr. o.
Landtm, anmodade Hrr Elektorer, att utse en ledamot i Banko-' Etsk. efter Hr Rosensvärd.
Uplästes till justering och godkändes nedannämnde från Exped:s-Utsk. inkomne förslag till R.
Skrifvelse! till K. M. A? 6, ang:de inbetalning till Riksg:ds-Kont. af en mot köpeskillingen för f. d. Hofbageri-egendomen i Stockholm svarande summa; och JV2 7, ang;de grunctenraflör^irai--aJ[
Revisorer till granskning af Banko-Diskontens räkenskaper.
„ Fredrogs, men/ bordlädes ånyo, på begäran af Frih:ne Cederström, Ru dglf och Raab, Adam Christian m. fl. ledamöter, Const:s-Ulsk:s d. 25 dennes på bordet lagda Mern.
J/å 3, med utlåt., angdie K. M:s Nåd.
Propos. om tillägg till 61 § i Reg.F:n. / Föredrogs,^en bordlädes ånyo, på begäran af Frih. Raab, Adam Cr^dB^Gr.
Lagerbjelke Gustaf m. fl. ledamöter, StatsUtok:s^^*z^^>nnes pä bordat lagda n(lät.
Jbho 21, i anledn. af R.
St:rs år 1851 församlade Revisorers Berättelse, ang:de samma år verkställd granskning af Statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning åren 1848 och 1849.
Föredrogs Bevilln:sUtsk:s d. 25 dennes på bordet lagda Mern.
J\å 2, med återlemnande af en utaf Riksdagsfullmäktigen Nils Larsson väckt motion om nedsättning eller uphäfvande af en till Städernes Drätselverk anslagen s. k. tullstämpel-afgift.
Äfven detta Mern. begärdes ytterligare på bordet af Frih. Raab, Adam Christian och Gr.
Lagerbjelke, Gustaf, i anledning hvaraf Hr von Hartmansdorff, Aug., yttrade:
Jag anser det vara utan ändamål att ånyo bordlägga en sä - 216 Den 28 Januari. dan fråga, som denna, och om IJöglofl.
Ståndet tillåter, att Mein. får föredragas, så lärer en hvar finna, att detsamma kan genast företagas till afgörande.
Jag har kännedom om det föredragna Mern. och för min del anser jag det, ehuru obetydligt det kan synas, likväl vara af beskaffenhet att kunna uptaga ganska mycken tid, och väl behöfva att betänkas.
Jag har derföre med upsåt begärt att detta Mern. mätte ånyo läggas på bordet.
Hr Gr. o. Landtm, förklarade att Bevilln.Utsk:s förevar:de Mein. komme att ytterligare hvila på bordet tilt följd af den derom af flere ledamöter gjorda begäran.
Vid föredragning af Lag-ötsk:s d. 25 dennes på bordet lagda utlåt.
JM 4, i anledn. af verkstäld granskning af R.
St:rs Just.- Ombudsmans vid innevande Riksmöte aflemnade allmänna redogörelse, hans för åren 1851 och 1852 utgifne Embets-berättelser samt hans Embets-diarier och registratur, blef äfven detta Mern. ånyo bordlagdt, på begäran af Gr:ne Lagerbjelke, Gustaf och Taube, Henning Edvard, m. fl. ledamöter.
Föredrogs men borcIMesTmyo^rbegäran af Gr.
Lagerbjelke, Gustaf^^eR^rih.
Stjernstedt, Aug. Wilh., Serskildta JJtskis- <T. 25 dennes på bordet lagda Betänk.
J\i 3 öfver väckta motioner om inställande af brällvips-bränningen under April månad delta år och om åtgärder mot\ett befaradt kringgående af K.
Anmäldes och lades på bordet nedannäfnnde från IJtskin inkomne Mern., Ullåt:n och Betänkrn, nemi, Co nstitutions- Utskott JM 2, till ändringar i grundlagarne:
Stats- Utskottet: JM 22, ang:de serskilda arfvoden för utbetalningen af riksdagskostnaderna samt granskningen af de å dessa kostnader afgifna räkningar och reqvisitioner; JM 23, i anledn. af K. M:s Nåd.
Propos., ang:de nedsättning i det årliga ackordsamorterings-bidraget för Landshöfdingetjensten i Calmar län; JM 24, i anledn. af väckt motion om anslag af allmänna medel till anläggande af ett Krono-magasin vid Mörbylånga Köping å Öland; Den 28 Januari* 217 JU 25, med återlemnande af 3:ne från Herderv.
BondeSt. remitterade motioner, ang:de nedsättning i afträdes-afgiften vid åbo-ombyten å krono- och skatte-rusthåll; Lag-Utskottet.
JU 5, i anledn. af'väckta motioner, ang:de antagande af Lagberedningens förslag till Civil-lag: JU 6, i anledn. af väckt motion, angille uphäfvande af lagens stadganden om nedsättande af revisions-skilling och om ställande af borgen för kostnad och skada för rättighet att fullfölja civila mål från lägre till högre domstol; JU 7, i anledn. af K. M:s Nåd.
Propos. ang:de ändring af 7 och 17 §§:ne i 30 kap. R.B:n. Allm.
Besvärs- o. Ekon.-Utskottet: JU 14, i anledn. af väckt motion om ändring af 20—25 §§:ne i K.
taxa på arfvode för Landtmäteriförrättningar d. 18 Okt. 1834; JU 15, i anledn. af väckt motion om utsträckning af den, i K.
Kungörelsen af d. 17 Mars 1780 Civile Embetsmän medgifna tid att utan dertill af K.
M. meddelad serskild tillåtelse, vistas å utrikes ort; J\s 16, i anledn. af väckt motion, att sökande till Klockaretjenst måtte befrias från undergående af examen inför Kyrkoherden ; JU 17, i anledn. af väckt fråga om uplifvande af K. M:s Nåd. varning emot yppighet och öfverflöd, af den 11 Aug. 1792; JU 18, i anledn. af väckt motion om rättighet för arrendatorer af Lunds
Domkyrko-hemman att efter markegångspris lösa arrende-spannemålen; JU 19, i anledn. af väckt motion om förändrad boningsort för Provincial-Läkaren för Gottlands Södra Härad; JU 20, i anledn. af väckta motioner om Två Sqvadroners af indelta Skånska Kavalleriet och Smålands IIusar-Reg:tes afsittande mot erläggande af liästvakans-afgift; JU 21, i anledn. af väckt motion om skyldighet för hvarje till full arbetskraft kommen person, att årligen bespara något för sin egen framtid, intill dess densamma kunde anses nödtorftigt betryggad; JU 22, i anledn. af väckt motion om förtydligande af 5 § uti K. M:s_ Nåd.
Förordn. om Sockenstämmor i Riket d. 29 Aug. 1843. 23, i anledn. af väckt motion om anskaffande af sådane postvagnar, att resande kunna desamma medfölja; och 218 Den 1 Februari f, m. JVs 24, i anledu. af väckt motion om upliörande af Mätarepenningar för stenkol, stenkosslybb och coakes, som till Riket införes. II. R. o. Ad. åtskiljdes kl.
T e. m.
Onsdagen den 1 Februari 1854.
Plenum kl. 10 f. m. Justerades Pleni Prot. för d. lft sistl.
Föredrogs ånyo Const:s-Utsk:s d. 25 och 28 sistl.
J\s 3, med utlåt., ang:de K. M:s Nåd.
Propos. om tillägg till 61 § i Reg:s-F. II.
Ex. Ilr Gr. Sparre, Gust.
Const:s-Utsk:s förnämsta skäl för afstvrkande af bifall till K. M:s Nåd.
Propos. är, att derigenom skulle för viss tid en väsendtlig rubbning inträda i det genom Grundlagarne utstakade förhållandet emellan Konungens och R.
St:rs ömsesidiga rättigheter ifråga om tull-lagstiftningen.
Om äfven någon sådan rubbning efter förslagets antagande skulle anses hafva inträdt, är den dock, som mig synes, så ringa, att någon vigt dervid ej bör fästas.
— Uti den Konungen nu tillkommande rätt i tull-frågor, att nemi. nedsätta de af R.
St:r antagna tull-bestämmelser, samt att bibehålla eller återinföra förbud i serskilda fall, verkar förslaget ej den ringaste rubbning.
Det medgifver endast och allenast åt R.
St:r sjelfve en rätt att fastställa tull-sats för längre tid än under Statsreglerings-perioden och att således lägga ett band på sig, för vinnande af ett vigtigt ändamål.
Detta vigtiga ändamål är att gifva mera fasthet och varaktighet åt tull-bestämmelserna, än som nu är genom lag försäkrad.