Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag tror äfven, lika med Hr Civil-Minislern, att besparingen genom ett sådant fortskaffningssätt icke blir så stor, som mången föreställer sig.
M. med anhållan om ändringar i nu gällande resereglemente först vid denna riksdag afgick; men R.
St:rs revisorer hafva flere gånger anmärkt det obilliga och olämpliga i berörde reglemente.
Jag tror äfven att fråga om ändringar deri förevarit hos regeringen.
Sedan öfverläggningen förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder endast hade yrkats afslag å Utsk:ts hemställan och antagande af det förslag, som Frih. af Ugglas uti sin vid Utlåt:t fogade reservation framställt, dock med den förändring, att ordet »statsmedel» å (i:te raden utbytes omot orden »ofvannämnde anslag»; framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan, hvartill svarades nej, och sedermera propos. på afslag derå samt antagande af Frih. af Ugglas’ i ämnet afgifna förslag med ofvanberörde förändring, hvilken propos. med ja besvarades.
Jag får hemställa till R. o. Ad., huruvida icke R. o. Ad. skulle vilja inbjuda de öfriga Riks-Stånden att sig i detta nu fattade beslut förena.
, sitt bifall; hvarefter ett prot:s-utdrag i frågan upplästes och godkändes.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande StatsUtskds den 24 och 27 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 198, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. om anslag för National-musei-byggna - 160 Den 28 Oktober. dens inredning, jemte andra i sammanhang dermed erforderliga kostnader.
l:sta—5:te punkterna.
Utsk:ts hemställanden biföllos. 6:de punkten.
Till en början ber jag att få nämna att ett tryckfel insmugit sig i denna punkt, lief står nemi. att till underhållskostnadernas bestridande m. m. erfordras 17,025 rdr, hvilket bör vara 19,025 rdr.
För öfrigt har jag i afseende på denna punkt varit af olika tanke med Utsk:t, så till vida att jag anser att vestibulen och trappai marne böra, på sätt Ofver-inlendens-embetet föreslagit, beläggas med stucco lustro och icke oljemålas.
Min vördsamma anhållan är således att R. o. Ad. ville bifalla hvad Utsk:t i denna punkt föreslagit, dock med tillägg af den af K.
M. äskade summa af 17,470 rdr för stora vestibulens och trapparmarnes beläggning med stucco lustro.
Efter härmed slutad öfverläggning, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att derunder endast hade yrkats bifall till Utsk:ts hemställan med följande förändrade lydelse: »att R.
St:r, med afdrag af 6,950 rdr från anslaget till byggnadsarbetena, hvarigenom detta anslag blifver endast 38,515 rdr, måtte bevilja så väl nyssnämnde anslagsbelopp för byggnadsarbetena, 38,515 rdr, som ock den för stora vestibulens och trapparmarnes beläggning med stucco lustro äskade summa, 17,470 rdr, äfvensom öfriga här ofvan omförmälda, af K.
M. äskade medel för underhållskostnadens bestridande under instundande tre år, och för inköp af mattor, 19,025 rdr, samt till aflöningar m. m. 12,580 rdr, eller tillhopa 87,590 rdr»; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, först framställde propos. på bifall till Utsk:ts hemställan oförändrad, hvartill svarades nej, och sedermera propos. på bifall till densamma med ofvanomförmälda förändrade lydelse, hvilken propos. med ja besvarades. 7:de punkten.
Utsk:ts hemställan bifölls. 8:de punkten.
Cronstedt: R. o. Ad. torde finna att den för inredning ni. rn. af National-musei-byggnaden erforderliga summan, 523,408 rdr 35 öre, bör ökas med 17,470 rdr, till följe af det beslut R. o.
Ad. nyss fattat om vestibulens och trapparmarnes beläggande med stucco lustro.
Summan kommer således att med berörda tillägg lyda på 540,878 rdr 35 öre.
Den 28 Oktober. 101 Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan oförändrad, hvartill svarades nej, och sedermera propos. på bifall till densamma med förändring af summan 523,408 rdr 35 öre till 540,878 rdr 35 öre, hvilken propos. med ja besvarades.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande samt bifölls Stats-Utsk:ts d. 24 och 27 dennes på bordet lagde Mern.
N:o 199, om anvisande af de i R.
F:s 63:dje § föreskrifna kreditiv-summor.
Föredrogs och lades till handlingarne Stats-Utsk:ts den 27 dennes bordlagde Mern.
N:o 207, ang:de verkstäld omröstning öfver åtskilliga, 6:te och 8:de hufvudtitlarne tillhörande anslagsfrågor.
Vid föredragning af Stats-Utsk:ts den 27 dennes bordlagde Meni.
N:o 209, i ani. äf Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om statsbidrag för upprensning af Lida-ån, blef den föreslagna voterings-propos:n af R. o. Ad. godkänd.
Föredrogs och företogs punktvis till afgörande Särskilda Utsk:ts den 27 dennes bordlagde Mern.
N:o 4, med förslag till voterings-propos:r, i följd af Riks-Ståndens olika beslut vid behandlingen af Utsktts Utlåt.
N:o 3, i ani. af de inom Riks-Stånden gjorda anmärkningar och fattade skiljaktiga beslut, i afseende å Utsk:ts Betänk.
St:r med förslag till ny Sjölag. § 38 samt voterings-propos:n N:o 1.
Leijonhufvud, Carl: Som R. o. Ad. torde finna, är Sjölagen nu afgjord med undantag af två §§, och äro desamma af temmeligen obetydlig beskaffenhet, synnerligen detta morn., hvilket kan vara likgiltigt om det qvarstår eller icke.
Men då K. M. i sin Propos. infört detta stadgande, var jag både i Utsk:t och på detta rum af den åsigt att det skulle finnas.
Här blef dock beslutadt att det borde utgå, hvari Preste-St. äfven sig förenat.
De begge andra Stånden hafva bibehållit inom:t.
I)å nu, såsom jag nyss nämnde, endast två §§ återstå att afgöra och det nu är förhoppning att de andra Stånden antaga Utskds inbjudning och således votering i förstärkt Utsk. bör kunna undvikas, vågar jag hemställa att R. o. Ad., med frånträdande af sitt beslut i denna §, ville förena sig med Borgareoch Bonde-St:n. H. VII. 11 162 Den 28 Oktober.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos. , frånlrädde R. o. Ad. sitt förut rörande ifrågav:de § fattade beslut samt biträdde hvad Borgare-och Bonde-St:n derom beslutat; och ansågs till följd häraf den föreslagna voterings-proposrn hafva förfallit. § 66 samt voterings-proposme N:ris 2 och 3.
Dessa voterings-propos:r godkändes.
Justerades 2 prot:s-utdrag rörande Stats-Utsk:ts Utlåt.
N:o 209 samt Särskilda ötsk:ts Meni N:o 4.
Anmäldes och bordlädes: Stats-Utsk:ts Meni.
N:o 205, med förslag till stadganden i reglementet för Riksgälds-kontoret ang:de de vid föregående riksdagar beviljade, men ännu icke utbetalda statsbidrag; Sammansatta Stats-, Lag- samt Ekon.-Utsk:ts Utlåt.
N:o 52, i ani. af gjorda anmärkningar samt Itiks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Ulsk:ts Betänk.
N:o 34, öfver dels K. M:s Nåd.
Propos. med förslag till ny Jagtstadga, dels ock enskilda motioner i frågor rörande jagt; samt Lag-Utsk:ts Mern. och Utlåt.:
N:o 75, med voterings propos:r i ani. af Itiks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:ts Betänk.
N:o 33, öfver väckta motioner om förändring i stadgandena angående giltomannarätt; N:o 76, i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utslcts Betänk.
N:o 69, öfver motioner om arfsrätt för oäkta barn; och N:o 77, med voterings-proposir i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:t Utlåt.
N:o 37, öfver väckt motion om ändring af Kyrkolagens stadgande i fråga om sättet att begrafva sjelfspillingar och dem som i lifstiden fört ett ogudaktigt lefverne. R. o. Ad. åtskiljdes kl. } 1 e. ra.
Deli 30 Oktober.
Fredagen den 30 Oktober 1863.
Justerades 2 prot:s-utdrag för den 28 dennes.
Upplästes ett af Hr Ribbing, Erling, inlemnadt mern. af följande lydelse:
Ödmjukast lär jag anhålla att, med bibehållande af min riksdagsmannarält, få för utbyte af polett afsäga mig min plats som ledamot i Banko-Utsk:t. R. o.
Ad. lemnade härtill sitt bifall; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, anmodade Ståndets Hrr Elektorer att välja en ledamot i Banko-Utsk:t efter Hr Bibbing.
Anmäldes och bordlädes nedannämnde, från Utsk:n inkomne Utlåtm, Mem:r och Betänkm, nemi. från Stats-Utskottet:
N:o 208, i ani. af väckt motion om godkännande af förslag till förordningar dels ang:de en hypoteksbank för rikets städer och köpingar, dels ang:de allmänna grunder vid bildande af hypotheks-föreningar emellan egare af stadsfastighet; Sammansatta Stats- och Lag-Utskottet:
N:o 49, i ani. af återremiss å Utsk:ts Betänk.
N:o 38, i fråga oin stiftande af en lag om afskedande af statens embetsoch tjenstemän, sorn i följd af vansinne, lamhet, blindhet, eller annan obotlig sjukdom längre tid varit urståndsatte att deras tjenster bestrida; Sammansatta Stats-, Lag- samt Allm. Besv.-o. Ekon.-Utskottot:
N:o 50, i ani. af väckta motioner om förändrade föreskrifter i afseende å skogshushållningen i riket; 104 Den 30 Oktober.
Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet:
N:o 34, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk.
N:o 5, öfver väckta motioner om ändringar i nu gällande föreskrifter rörande vilkoren för afsöndring af jord; N:o 35, i ani. af återremiss utaf vissa punkter i Utsk:t,s Betänk.
N:o 6, öfver väckta motioner om ändring af gällando stadgande!) i fråga om skyldighet att bygga och underhålla vägar och broar; N:o 36, i ani. af återremiss utaf två punkter i Utsk:ts Betänk.
N:o 12, rörande väckta frågor om förändring och förklaring af gällande stadganden ang:de skyldighet att bygga och underhålla kyrko-, prestgårds- och andra i 26:te kap:t Byggninga-balken omförmälda allmänna byggnader; N:o 37, i ani. af återremiss utaf en punkt af Utsk:ts Betänk.
N:o 25, öfver väckta motioner om förändrad röstberäkningsgrund vid prestval, samt tillsättande af klockare, orgelnister och folkskolelärare; N:o 38, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk.
N:o 27, öfver väckta motioner om afskalTande af prest- och pastoral-examen inför konsistorierna m. m.; samt N:o 39, i ani. af väckta motioner om förändrade stadganden i afseende å frejdebetyg.
Föredrogs och bifölls Stats-Utsk:ts d. 28 dennes bordlagde Mern.
N:o 205, med förslag till stadganden i reglementet för Riksgälds-kontoret ang;de de vid förcg:de riksdagar beviljade, men ännu icke utbetalda statsbidrag.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, sammansatta Stats-, Lag- samt Allm. Bcsv.- o. Ekon.-Utsk:ts d. 28 dennes bordlagde Utlåt.
N.-o 52, i ani. af gjorda anmärkningar samt Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:ts Betänk.
Propos. med förslag till ny Jagt-stadga, dels ock enskilda motioner i frågor rörande jagt.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Lag-Utsk:ts den 28 dennes bordlagde Men).
N:o 75, med voterings-propos:r i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:ts Betänk.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Lag-Utsk:ts den 28 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 76, i ani.
Den 30 Oktober. 165 af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af LJtsk:ts Betänk.
N:o 69, öfver motioner om arfsrätt för oäkta barn.
Föredrogs Lag-Utsk:ts den 28 dennes bordlagde Mern.
N:o 77, med voterings-propos:r i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:ts Utlät.
N:o 37, öfver väckt motion om ändring af Kyrkolagens stadgande i fräga om sättet att begrafva sjelfspillingar och dem, som i lifstiden fört ett ogudaktigt lefverne.
Det beslut, hvilket Lag-Utsk:t i denna punkt inbjudit R. o. Ad. att frångå, fattades af Ståndet, då i ett sammanhang föredrogos Utslots Betänk.
N:o 37 och Högvörd.
Rreste-St:s inbjudning i afseende å samma Betänk.
Det beslut, hvari R. o. Ad. stannade, fattades således efter jemförelse mellan båda förslagen, och jag anhåller derföre att Ståndet, troget sin vana vid dylika tillfällen, måtte, med afslag å inbjudningen, vidblifva sitt i ämnet fattade beslut.
Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes först propos. på bifall till Utsk:ts inbjudning, hvarvid svarades nej. och sedermera propos. på afslag derå samt godkännande af den föreslagna voterings-proposm, hvartill svarades ja. R. o. Ad. åtskiljdes kl. J 7 e. m.
Nfö Ben 31 Oktober, Lördalen den 31 Oktober 1863.
Justerades 2 prot.-utdrag för den 30 dennes samt prot:t för den 10 sistl.
Upplästes och godkändes Exped.-Utsk:ts förslag N:o 148 till R.
St:rs underd. skrifvelse ang:de tulibevillningen.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande Sammansatta Stats-, Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utslcts den 28 och 30 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 52, i ani. af gjorda anmärkningar samt Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Sammansatta Stats-, Lag- samt Allm. Hesv.- och Ekon.-Ulsk:ls Betänk.
Propos. med förslag till ny Jagtstadga, dels ock enskilda motioner i frågor rörande jagt.
Utskits anmälan om de delar af förslaget, som blifvit af 3 Riks-Stånd godkända.
Lades till handlingarne. § 7. Hr Ros, Anders Emanuel:
Jag anhåller att R. o. Ad., med vidblifvande af sitt i ämnet förut fattade beslut, måtte godkänna voter:s-propos:n.
Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes först propos. på antagande af Utsk:ts rörande den ifrågavide §:n gjorda inbjudning, hvartill svarades nej, och sedermera propos. på afslag derå samt vidblifvande af R. o. Ad:s förut i frågan fattade beslut, hvilken propos. med ja besvarades; och hemställde Hr Gr. o. Landtm, härefter, huruvida R. o. Ad. godkände den föreslagna voter:s-propos:n. Ropades ja.
Den 31 Oktober. 167 § i»- Uppå Hr Gr:s o.
Landtnäs propos., antog R. o. Ad.
Utsk:ts inbjudning i fråga otn fridlysningstiden för bäfver, samt godkände den föreslagna nya lydelsen för ifrågav:de §. § 15.
Utsk:ts till Preste- och Borgare-St:n gjorda hemställan lädes till handlingarne. § 16- Utsk:ts inbjudning antogs och §:ns nya lydelse godkändes. § 18- Hr Ros: Jag får anhålla att den vid denna punkt af mig afgifna reservation må blifva uppläst.
Sedan den begärda uppläsningen egt rum, yttrade Hr Ros: Jag anhåller att R. o. Ad. i denna punkt måtte vidblifva sitt förut fattade beslut.
Då det troligen vore förgäfves att härut innan påyrka någonling, enär måhända Hr Gr. o.
Landtm, skulle vägra propos. derå, vill jag ej framställa något yrkande
Jag begagnar mig blott af tillfället att påpeka olämpligheten af hvad Utsk:t här framställt, enär en person, som utginge i skogen, åtföljd af sin egen hund, lätteligen kunde blifva beröfvad densamme, om hunden råkade att bita ett villebråd.
Efter härmed slutad öfverläggning, yttrade Hr Gr. och Landtm., att derunder icke afgifvits något annat bestämdt yrkande, än att R. o. Ad., med afslag å Utsk:ts inbjudning, skulle vidhålla sitt förut i frågan fattade beslut; hvarefter Hr Gr. och Landtm, först framställde propos. på inbjudningens antagande, hvartill svarades nej, och sedermera propos. på afslag derå samt det förra beslutets vidblilvande, hvilken propos. med ja besvarades. § 19, sista mom:t.
Det förra beslutet frånträddes, och Utsk:ts förslag till mom:ts lydelse antogs. § 21, mom. 2.
Utsk:ts inbjudning antogs. 168 Den 31 Oktober.
Utsk :ts förslag till förändrad lydelse för dess på sid. 15 i Betänk:t N:o 34 under punkten l:o afgifna hemställan.
Det förra beslutet frånträddes och Utsk:ts förslag bifölls.
Utslita slutliga, till Preste- och Borgare-St:n gjorda hemställan.
Föredrogs ånyo Lag-Utsk:ts den 28 och 30 dennes på bordet lagde Mern.
N:o 75, med voter:s-propos:r i ani. af RiksStåndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:ts Betänk.
N:o 33, öfver väckta motioner om förändring i stadgandena angående giltomannarält.
Jag anhåller, att R. o. Ad. täcktes vidblifva sitt förut lättade beslut i denna fråga.
Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes först propos. på antagande af Utsk:ts inbjudning, hvartill svarades nej, och sedermera propos. derå, att R. o. Ad., med afslag å inbjudningen, skulle godkänna de föreslagna voter:s-propos:ne, hvarvid svarades ja.
Föredrogs ånyo Lag-Utsk:ts den 28 och 30 dennes på hordet lagde IJtlåt.
N:o 76, i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:ts Betänk.
N:o 69, olver motioner om arfsrätt för oäkta barn.
Då denna fråga första gången förevar till pröfning på detta rum, framställde jag den önskan, att lagberedningens förslag måtte såsom lag blifva antaget, nemi. att oäkta barn ej måtte få arf efter fader, men väl efter moder och mödernefränder.
Jag yttrade äfven, att, enär jag ej hade hopp om detta förslags antagande, jag likväl skulle nöja mig med de steg, om än aldrig så små, som i denna riktning kunde tagas.
Tillfölje af denna min grundsats och då vi sannolikt ej hafva af Hr Gr. o. Landtm, att vänta annan propos. än bifall till Utsk:ts inbjudning eller vårt förut fattade beslut, återstår för mig ej något annat än att yrka bifall till inbjudningen.
Jag vill icke upptaga tiden med något vidlyftigt anförande, utan inskränker mig till att, i motsats till den siste värde talaren, anhålla att R. o. Ad. täcktes vidblifva sitt i denna fråga en gång fattade beslut.
Då jag förra gången yttrade mig vilja taga ett steg i den rätta riktningen, och detta, elter antagandet
Den 31 Oktober. 109 af Hr Nordenfalks förslag, är gjordt, är det klart, att jag önskar taga ett till; och är det af denna orsak, sorn jag anhåller om propos. på bifall till Utsk:ts inbjudning.
Sedan öfverläggningen förklarats slutad samt Hr Gr. och Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden, dels derå att R. o. Ad., med frånträdande af sitt förut i ämnet fattade beslut, skulle antaga Utsk:ts i förev:de Utlåt, framställda författningsförslag, och dels derå att samma förslag måtte afslås och det förra beslutet vidblifvas; framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på frånträdande af det förra beslutet och antagande af Utsk:ts förslag, hvartill svarades många nej, blandade medja, samt sedermera propos. på det förra beslutets vidhållande och afslag å Utsk:ts förslag, då svaren utföllo med många ja, blandade med nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Uppsattes och justerades följande voter:s-propos.: »Den som vill att R. o.
Ad., med frånträdande af förut fattadt beslut, skall bifalla Lag-Utsk:ts i Utlåtit
N:o 76 framställda förslag till författning om oäkta barns arfsrätt, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, vidblifver R. o. Ad. sitt förra beslut och afslår Utsk:ts ofvanberörde förslag.»
Föredrogs, men begärdes af llere ledamöter ånyo på bordet, Stats-Utsk:ts den 30 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 208, i ani. af väckt motion om godkännande af förslag till förordningar dels ang:de en hypoteksbank för rikets städer och köpingar, dels ang:de allmänna grunder vid bildande af hypoteksföreningar mellan egare af stadsfastighet.
Föredrogs och lades till handlingarne sammansatta Statsoch Lag-Utsk:ts den 30 dennes på bordet lagde Mern.
N:o 38, i fråga om stiftande af en lag om afskcdande af statens embets- och tjenstemän, som i följd af vansinne, lamhet, blindhet, eller annan obotlig sjukdom längre tid varit urståndsatte att deras tjenster bestrida. 170 Den 31 Oktober.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Sammansatta Stats-, Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 30 dennes bordlagde Betänk.
N:o 50, i ani. af väckta motioner om "förändrade föreskrifter i afseende å skogshushållningen i riket.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- o.
Ekon.-lJtsk:ts den 30 dennes bordlagde Mern.
N:o 34 i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk.
N:o 5, öfver väckta motioner om ändringar i nu gällande föreskrifter rörande vilkoreri för afsöndring af jord.
Föredrogos oell lades till handlingarne Sammansatta Lagsamt Allm. Besv.- o.
Ekon.-Utsk:ts den 30 dennes bordlagde Mem:r: N:o 35, i ani. af återremiss utaf vissa punkter i Utsk:ts Betänk.
N:o 6, öfver väckta motioner om ändring af gällande stadganden i fråga om skyldighet att bygga och underhålla vägar och broar; N:o 36, i ani. af återremiss utaf 2 punkter i Utslcts Betänk.
N:o 12, rörande väckta frågor om förändring oell förklaring af gällande stadganden ang:de skyldighet att bygga och underhålla kyrko-, prestgårds- och andra i 26:te kap.
Byggningabalken omförmälda allmänna byggnader; N:o 37, i ani. af återremiss utaf en punkt af Utslcts Retänk.
N:o 25, öfver väckta motioner om förändrad röstberäkningsgrund vid prestval samt tillsättande af klockare, orgelnister och folkskolelärare; samt N:o 38, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk.
N:o 27, öfver väckta motioner örn afskaffande af prest- och pastoralexamen inför konsistorierna, m. m.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 30 dennes bordlagde Betänk.
N:o 39, i ani. af väckta motioner om förändrade stadganden i afseende å frejdebetyg. R. o. Ad. åtskiljdes kl. j 3 e. m.
Den 4 November f. m. 171 Onsdagen den 4 November 1863.
Justerades 4 prot.-utdrag för den 31 sistl.
Oktober och protokollet för den 13 nasti.
Föredrogs Vällofl. Borgare-St:s den 31 sistl.
Oktober på bordet lagde prot.-utdrag N:o 481, innehållande inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att biträda Borgare-St:s, vid pröfning af Stats-Utsk:ts Utlåt.
Propos. ang:de Krigs-Colhii ombildning till en armé-förvaltning, lättade beslut, bland annat, alt R.
St:r skola uttrycka den åsigt röran de behandlingen af frågor om tjenste-tillsältningar m. m., hvilken på sid. 18 i nämnda Utlåt, omlörmäles i det stycke, som börjas med orden: »I följd af» och slutas med orden: »vid gemensamma sammanträden afgöras.» Frih. af Ugglas, Gustaf:
Då bifall till det förslag, som innefattas i Borgare-S(:s nyss upplästa inbjudning, skulle innebära ett frångående af det beslut, R. o. Ad. efter långvarig diskussion och votering fattat i fråga om Krigs-Colhii ornbildande, får jag anhålla att R. o. Ad., med vid blifvande af förra beslutet, måtte lägga inbjudningen till handlingarne.
, vidblef R. o. Ad. sitt förut i frågan fattade beslut och lade Borgare-St:s prot.-utdrag till handlingarne.
Föredrogs ånyo Stats-Utsk:ts den 30 och 31 sistl.
Oktober på bordet Isgde Utlåt.
N:o 208, i ani. af väckt motion om godkännande af förslag till förordningar dels ang:de en hvpotheksbank för rikets städer och köpingar, dels ang:de allmänna grunder vid bildande af hypotheksföreningar emellan egare af stadsfastighet.
Stats-Utsk:ts afstyrkan af den väckta motionen gillar jag fullkomligt, men jag befarar, att om R. o. Ad. godkänner Betänkit sådant det är, skulle det kunna 172 Den 4 November f. m. anses innebära mera än blott oell bart afslag å motionen K. M. kunde finna, att 11.
St:r, genom att godkänna Stats-Utsk:ts motivering vid detta Betänk., hade så bestämdt yttrat sitt ogillande af hela saken, att det icke lönade mödan vid en kommande riksdag framlägga någon Nåd.
Nu lär väl icke kunna nekas, att frågan, äfven om man nu bör afslå den framställda motionen, dock är af den vigt, att den väl kan tåla vid en närmare pröfning, sådan som den endast kan fiiretagas af K. M:s regering.
Det skulle derföre synas lämpligast, om It.
St:r, med afslag å den i motionen framställda begäran om utfärdande af statsobligationer såsom säkerhet för den ifrågasatta hvpotheksbankens operationer, endast förklarade att de icke för närv:de funne skäl att öfverlemna förslaget till K.
M:s pröfning och stadfästelse; hvarföre jag anhållar om bifall till Utsk:ts hemställan, med tillägg af orden »för närvarande» efter ordet »Utskottet.» Frih. af Ugglas:
Det tillägg, som af den föreg:detalaren blifvit påyrkadt, kan visst vid första påseendet synas vara af ringa betydenhet, men det förefaller mig likväl, som om R.
St:r genom detta ord skulle hafva inlagt ett halft löfte om att en sådan anstalt för framtiden skulle komma till stånd.
Mig synes dock detta vara vådligt, och jag tror, att detta förslag, som af enskild motionär blifvit framslälldt, icke bör vinna R.
Stirs bifall, hvarken nu eller framdeles.
Det är nemi. en ofantlig skilnad mellan en hypotheksbank, grundad på jordfastighet, samt en dylik, grundad på stadsfastighet, och man lär icke kunna bestrida, att det för staten kan medföra vådor, om en inrättning af sednare slaget grundas på dess garanti; åtminstone föreställer jag mig, att denna fråga fordrar en fullständigare utredning, innan man uttalar den förhoppning, som skulle ligga i orden »för närvarande.»
Af dessa skäl och då Frih.
Armfelt icke motsatt sig bifall til! punkten i öfrigt, förefaller det mig som om det llöglofl.
Ståndet handlade klokast, om det bifölle Utsk:ts förslag oförändradt.
Jag är förekommen af Frih. af Ugglas.
Af samma skäl som den värde Frilen är jag obenägen att tillägga orden för närv:de, emedan de skulle kunna anses innebära en fingervisning för kommande tider, och det vill jag för min del icke gå in på.