Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: Fran Conjlitutions Ut(kottet:
Af den 26 sistledne Maji.
N:o 18 Angående Stats-Utskottetsanmärkning rörande mindre Creditivets disposition för Militair-utgifter.
Af den 31 sistledne Maji: N‘.o 19, Rörande Stats-Utskottets anmärk
- Den 28 Junii e. m, 725 ning mot disposition af Statsränte-medel för Kongl. Theatrarnes understöd.
N o 20.
Angående Stats-Utskottets Anmärkning mot disposition af Tullfrihetsmedel till Stockholms innevånares förseende med groft bröd.
AngåendeStats Utskottets Anmärk* ning mot dispositionen af medel , influtns för exporteradt krut.
Rörande Stats-Utskottets Anmärkning mot beviljade Lån-försträckningar af Saltpeter medelö.
N'o 23.
Rörande Stats Utskottets Anmärkning mot verkställde anticipationer på följande års anslag.
N:o 24* Angående Herr Treffenbergs, C.
G- anledning till anmärkning mot Föredraganden af Krigsärenden.
Rörande Grefve Horns, C* F. anledningar till anmärkning motStats-Rådet och Stats-Secreterarne.
Af den 3 dennes: N:o 26.
Angående förslag tilt en rättelse af inledningen till nu gällande TryckfrihetsFörordning. 7*6 Pen 28 Junii e. m, N:o 27.
Angående ett föreslagit tillagg i 75 §.
Riksdags ordningen.
Af den 10 dennes.
N;o 29.
I följd af Stats-Råds-Protocoliens falländade granskning.
Från Statt- och Banco-Utjkottm:
Af den 21 dennes: N:0 20. 1 anledning af Kongl. Maj:fS Nådiga skrifvelse angående de af en i Nåder tillförordnad Commitée utarbetade underdåniga Betänkanden om reglering af Rikets Penninge-verk. m. m. tillika med de i öfrigt till Utskottens samfäldta behandling remitterade Memorial och yttranden rörande enahanda ämnen.
Angående Riksens Ständers Banques närvarande ställning samt bestämmandeaf förhållandet emellan Bankens sedlar och silf— vermynt.
Angående uppköp och inväxling af myntbara Metaller till Riksens Ständers Banque samt framdeles skeende utväxling af reelt mynt.
Angående Riksens Ständers Riksgälds-Contoirs ställning och inlösen af dess Greditsedlar.
Dsn 28 Junii e. m. 727 N:o24.
Angående StatsVerkets förhållande till Riksens Ständers Banque. N o 25.
Angående sättet för bestridande af de pinningeanslag till allmänna arbeten och företag, hvilka Riksens Ständer kunna vid denna Riksdag finna skäligt besluta samt hvad som möjligen kan brista i de tillgångar , som kunna utses såsom fond för mindre Creditivet.
Angående Banco-Discontens Lane: rörelse och de omständigheter rörande densam-i ma, hvilka ansetts äga sammanhang med ali* manna finance regleringen.
Angående Bankens utlåningar å Guld och Silfver Metaller eller andra varor.
Angående Fastighets- och Od-: lings Lån.
Angående Creditiv anslagen för Jern Contoret och Manufactur Disconten.
Angående en föreslagen Hypo* theksinrättning för Fastigheters beläning.
N:o 31. il anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse, rörande Inrättningen af ett Handels-Låne-Contoir i Götheborg.
Från StatsUtskvttet:
Af den 27 dennes:
Deri 28 Junii e, m.
N:o 238- I anledning af Kongl.
Majds Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof under Riks-Statens första Hufvudtittel.
N.’0 239.
Angående Stats-regleringen i hvad den rörer Riks-Statens andra hufvudtittel.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående anslag så väl till åtskillige byggnader vid Vetterinair-Inrättningen i Hufvudstaden, som till en årlig Stat för samma Inrättnings framtida underhåll uti dess fullkomnade skick.
N:o 241* I anledning af väckt motion om löne-anslag å Stat för en Djur-Läkare på Gottland* N:o 242.
I inledning af väkt motion om indragning af Medico Theologiske
Stipendierne samt deras användande till andre behof för Medicinal Verket.
N;o 243.1 anledning af gjord motion om till-’ ökning i lönerne för de fyra Stats-Secreterarne, N;o 244.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof uti hvad som rörer Riks-Statens Tredje Hufvudtittel.
N.'o 245.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition jemte serskilte Motioner hos Den jg Junii e. m. 729 Riks-Stånden angående Saltpettergärdens^nedsättning m ra. N.o 246.
I anledning af väkt motion om Inqvartering*-Pennin gars anslående för befälet vid Indelte Båtsmans-Compagnierne.
I fråga om utbyte af arne Indelningar vid Kongl. Lif-Regementet.
I anledning af väckt Motion om Lönetillökning för 13 Subaltern Officerare vid Skånska Dragon-Regementet.
I anledning af väckt motion om Inqvarteringspenningar till Varfs-Staterne vid Örlogsflottan i Carlskrona samt Arméen* Flottas Escadrer i Stockholm och Götheborg.
N:o 25o.
I anledning af väckt motion om förbättring i aflöoingen för indelta Arméens Befäl och i synnerhet vid YVestgötha Regemente.
I anledning af väckte motioner om Inqvarteringen för Vendes Artillerie-Regemente.
I anledning om vackt motion, om reglering , till förbättring i löne-vilkoren för Befälet vid indelta Armeen.
I anledning af Kongl. Maj;fs Nådiga Remiss rörande Indeldta Infanterie-Regementernas Beklädnad. r-^o Den 28 Junii e. m. N:o 254.
Öfver Kongl. M»j:ts Nådiga Proposition angående Stats-Verkets tillstånd^ och hehof uti hvad sora rörer Riks-Statens Fjerde Hufvudtittel.
N:0 255.
I anledning af Kongl. Maj;ts Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof i hvad deu angår Riks-Statens Femte Hufvudtittel.
Angående Riks-Statens sjette Hufvudtittel.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nå* diga Proposition angående Stats-Verkets tillstånd och behof i hvad den rörer Riks-Statens Sjunde Hufvud-tittel.
N;o 258.
Angående Stats regleringen under Riks Statens Åttonde Hufvudtittel för allmänna och Extra utgifter.
N:o 259.
Angående Nionde Hufvudtittelns Anslagssumma.
Angående reglering af Allmänna Indragnings-Staten.
Med de rörande Statsregleringen affattsde Betänkanden jemte en Tabell öfver Statsverket, Den 28 Junii e, m. 73i Från BevillnivgsUtskottet:
N:o »4- I anledning af vackt fråga om tillåtelse för visse irnorn Malmöhus Län boende Strandsittare att med sine Fiske-båtar föra varor emellan inrikes orter och Danska kusten.
N:o 15'
Angående grunderne för värderingar å jord på Landet, Hus i Städerne 6tmt Jernbruken.
Från Lag- samt Allmänna Besvärs- ock Ekonomi - Utskotten:
Af den 29 sistledoe Maj; N:o 102.
I anledning af Kongl. Majtts Nådiga Proposition om antagande af en författning angående förändring eller utdömmande af Vattenverk, som genom uppdämning skada jord eller hindra dess odling.
Af den 21 dennes:
N;o 103.
Öfver väckte motioner, innefattande yrkande att gäldenär bör vara pligtig 6in skuld med arbete aftjena.
Angående Riksens Ständers Jt*3 7^2 Den 28 Junii e. m. stitiEc-Ombudsmans-Embetets Berättelse för den sedan sista Riksmöte förflutne tid.
Af den 4 dennes: N:o 105* I anledning af återremiss af Utskottets förut meddeidte Betänkande, angående yrkad befrielse för förmyndare från skyldigheten att hvart 3:dje år tillöka myndlingens arfs-capital med den under tiden upplupne ränta.
Af den 12 dennes: NsO 106.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande, angående yrkadt närmare bestämmande i hvilka fall Provincial-Medici-besigtningar äro nödvändige vid uppkommande tvifvelsmål, huruvida död person vådeligen omkommit eller icke.
Vrån Allmänna Besvärs - och Oeconomie - Ut[kottet:
Af den 16 dennes: N:o 121.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Uttkottets förut meddeidte Betänkande, rörande ifrågastäUd skyldighet för Pastorer, att årligen till vederbörande LandsContoirer och Consistorier insända Utdrag af Kyrkoböckerne öfver födde och döde personer.
N;o 122.
1 anledning af återremiss å Ut - Deri 28 Junii e. m. skottet förut meddehe Betänkande i frågan oin skyldighet tor Lappske Nybyggares Söner, att ingå i allmänna Beväringen.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut afgifne Betänkande, angående lämpligaste tiden för Tjenstehjons flyttning.
No 124.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeite Betänkande, rörande sättet att reglera marknadstiderne.
Af den 3 dennes:
No 125.
Öfver gjorda anmärkningar vid Utskottets förut afgifne Betänkande, rörande FrälseBondens befrielse från Fjerdingsmans-befattningens bestridande.
Grefve Spens, Carl Gnflaf; Då jag, i an* ledning af åtskillige enskilte omständigheter, som jag för Herr Grefven och LandtMarskalken haft äran anmäla, erhållit dess tillåtelse att på kort tid lemna Riksdag-orten, och möjligen under denna tid de Betänkanden, rörande fmance-regleringen, som nu blifvit lagde på bordet, kunna genom bifall blifva afgjorde, men jag allt ifrån den tid, dä jrg började
Den 28 junii e, m. att deltaga uti allmänna ärender, ansett det som Riksdagsmannens pligt, att, till bevarande af sin öfvertygelse i Protocollet förvara sin tanka om den är bestämdt olika med det afgörande han befarar, si skulle jag önska att få begagna detta enda tillfälle att tå reservera mig emot det bifall, sorn möjligen kan lemnäs till oförändradt antagande af Stats-och Banco-Utskottens nyssnämde Betänkande.
En reservation anser jag icke vara riktig om den ej är motiverad, och derföre anhåller jag äfven att få anföra mina skäl, men innan jag gör det, ber jag att få veta, om det kan vara min rätt, att då jag nu sjelf anmäler detta, få inlemna mitt skrifteliga anförande i ämnet, för att uppläsas, när saken förekommer, annars anhåller jag att nu få uppläsas det.
Herr Grejven och LandtMarJlalken förklarare, att då 35 §.
Riddarhusordningen uttryckeligen stadgade, att endast vid Riksdagen närvarande Riksdagsmän ägde rättighet att munteligen eller skriftligen i Ståndens Plena afgifva anföranden, ansåg Herr Grefven och LandtMarjkalken det af Grefve Spens omförmälte Memorial icke kunna efter Grefvens afresa från Hufvudstaden hos Ridderskapet och Adeln uppläsas och till handläggning företagas; i följe hvaraf Herr Landt Marjkalken anhöll att Grefve Spens nu behagade uppläsa berörde Memorial i händelse han önskade lå det samma uti Ridderskapets och Adelns Protocoll intagit.
Den *8 Junii e, m.
I anledning häraf uppläste Grefv Spens följande:
Hvarefter Grefve Spens munteligen tilläde:
Detta anförande anhåller jag måtte få hvila på bordet, för att till Utskotten öfverlemnas, j fall de af Utskotten afgifne Betänkanden återremitferas.
I annat fall torde det endast uti Protocollet få upptagas, såsom mia reser-, vallon.
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, förmiddagen den 28 Junii 1823. S. D. Remitterades till BancoZJtskottets:
Maj:ts den 4 dennes aflåtne, samt den 25 i samma månad förmiddagen på bordet lagde Nådiga skrifvelse tili Riksens Ständer, angående ett lånebiträde till fullbordande af nya Bibliotheks-byggnaden vid Upsala 735 Den 2$ Junii e, ml Universitet, jemte de af åtskillige Ledamöter, i anledning deraf denna dag, afgifne yttranden.
Lag- Utskott ett:
Msjrts den 9 sistledne
Maj aflåtne, samt den 25 dennes förmiddagen på bordet lagde Nådiga Proposition till Riksens Ständer, angående förklaring öfver 5 § uti 25 Capitlet Rättegångs-Balken, samt 4 §. uti 5 Capitlet Missgernings-Balken.
Ut supra. S. D. Föredrogos å nyo och biföllos Allmänna Besvärs- och OeconoinieUtskottets den 10 och 16 dennes afgifoe, samt den 25 derpaföljde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden : N;o 115.
I anledning sf gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande, rörande skyldigheten att in natura lefverera hö och halm till Kongl. Hof-Stailet i Stockholm.
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och OeconoinieUtskottets den 16 dennes under N.o I16 afgifne samt den 25 derpäföljde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottet under N:o 56 förut meddelte Bej Den 28 Junii e. m. 799 Betänkande, angående lämpligaste tiden till allmänna vägarnes grusning; fann Ridderskapet och Adeln att, enär sistnämnde Betänkans de, redan blifvit af Ridderskapet och Adeln, afslagit, Utskottets ifrågavarande
Då nu å nyo föredrogs Allmänna Besvärs-och OeconomieUtskottets den 10 den.; neg under N;o 118 afgifoe, samt den 25 derpåföljde eftermiddagen, på bordet lagde Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 5 sistledne April under N:o 48 meddelte Betänkande, rörande derom väckt fråga, att LandsFiscaler icke annorlunda än efter föregången ransakning och genom Daga
Dom måtte kunna från sina tjenster skiljas, eller ock desse Tjenstemän komma att alldeles upphöra; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, med godkännande af hvad Utskottet yttrat i frågan derom, att LandsFiscalerne endast, efter föregången ransakning och genom Laga Dom, skulle kunna från sine tjenster skiljas, Utskottets Betänkande i öfrigt afslå< Ut supra.
Utdrag af Protocollet hållit hos Högloft.- Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den 28 Junii 1823. S. D. Vid förnyad föredragning af Be4 villningsUtskottets den 3 dennes urrder N.'o 12 Ridd, 0, Ad, Brot. V. Band. 47 goo Den 28 Junii e. nil afetfnéj samt den xr derpåfoljde eftermiddagen S bordet lågde Betänkande, angående de eenom Stora Sjö-Tullen inflytande Bevillningsmedel; blef samma Betänkande, i anledSina af de utaf åtskillig* Ledamöter dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet aterremit^ teradt.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan tre qvart till i om morgonen den 39 Junii, In fidem Protocolli; O. J. Lagerheim.
Bilagor till Högloflige Ridderskapets och Adelns V o Protocoll, vi d I* Lagtima Riksdagen i Stockholm, År 1825.
Femte Bandet1 STOCKHOLM, Tryckt hos Olof Grahn, 1825.
Bilagor till PleniFrotocollet fqr den 3 N:o ii Herr Anckarsvärd, Augujlt Då Écönorcii- och BesvärsUtekottet fej
Stat mera afseende* än sorn nu af dess Betänkande synes, å den af Herr von Wahrendorff Väckte Motion rörande ändring af nu gällande formaliteter vid resande främlingars insläppart-J de i Riket3 så anhåller jag att ytterligare få fästa Höglofl.
Ridderskapets och Adelns upp-i märksamheten vid vigten af detta ämne, sorn jag med Motionairen och de Herraf, hvilké Sorn med honom förenat sig, fullkomligen delar.
Vid bfetragtande äf de Förordningar, som gifvit anledning till Herr von Wahrendorff^ inotion, skall man lätteligen finna, att denna åtgärd tillkommit under utvecklingen af ed stor och allmän politisk crisis, då vissa försiktighetsmått
Säkerligen ärö nödvändiga och böra gillas; men att försigtighetsmåtten fortfafra* sedan behofVet af dém upphört och synnerligast sättet huru de förledit år med föråadringaf
Och tillägg åter upplifvats, kan ej 4 S)en 5 Juni i, annat an väcka uppmärksamhet och oro, då det genom Circulaire af Hans Excellence StatsMinistern för Utrikes ärenderne, blifvit Herrar Landshöfdingar anbefaldt, att verkställa denna Policeordre, hvarutinnan således saknas den form, som 38 §.
RegeringsFormen bjuder, för att göra gällande alla ifrån Konungen utgående expeditioner och befallningsm men dådet visserligen varit utom gränsen för EconomiUtskottets befattning, att ingå i pröfning om lagligheten af denna sednare åtgärd, så lemnar jag äfven den delen deraf, för att vid detta tillfälle ensamt uppehålla mig vid sjelfva olägenheterna i tillämpningen och derutaf, efter min tanke, följande behof af ändring.
Sverige är nu mera efter olyckliga krig och derigenom beredde förluster af flere provincer, satt uti ett så stort isoleringstillstånd, att det samma visserligen icke af oss sjelfva ännu mer borde förökas.
Våra förhållanden till främmande Stater måtte för det närvarande till det mästa inskränkas till blott commerciella; och synes det mig som vi således voro i största behof af en lätt och obehindrad communication med utlänningen till handelens orubbade bedrifvande, hvilket visserligen ej kan äga rum så länge resande handels-agenter flere månader kunna uppehållas vid gränsorterna, i afvagtan på p3ss, för att slippa in i Landet.
Är det för att förekomma misstänkta eller illasinnade personers resor genom landet, så förutsätter det, då alla nationer ej i detta fall äro Cai 3 Junii. i lika behandlade, ett misstroende som jag fruk« tar svårligen kan rättfärdigas.
Vi äro i fred och vänskapliga förhållanden mod hela verlden och hvarföre då i ett fall som detta ej behandla alla våra vänner lika; hvartill tjenar dessutom våra Ministrar vid främmande Idof och våra Consuler i de största Handelsstäderne, om de ej kunna ombetros att få utgifva gällande pass till resor igenom det land de representera.
Utan tvifvel bör det äfven för dessa Herrar Embetsmän vara lättare att bedöma de passäkandes uppsåt och afsigter, än det kan vara för en i Stockholm residerande StatsMinister och beträffande de missbruk af vår gästfrihet, sorn främmande resande möjligen kunde tillåta sig, så underhåll la vi en talrik Policebetjening, som skulle ådagalägga en oförlåtelig oskicklighet, omden ej viste upptäcka och tillintetgöra de stämplingar, hvilka med något sken af betydenhet kunde förehafvas emot Fäderneslandet eller dess interessen; ty att små och i mörkret förda intriger skulle synbarligen kunna oroa, anser jag under värdigheten af ett fritt och sjelfständigt Folk och dess Regering, hvars politik är och bör vara fred med alia Nationer, och som un^ der närvarande allmänna förhållanden, säkerligen skall möt«6 med samma ärlighet och fredliga tänkesätt, som vi öppet ådagalägga, utgöra grunden för våra åtgärder i afseende på främmande magter och deras undersåtare.
Men troligen skall äfven om vi fortfara med denna stränga åtgärd vid resande främlingars insläppande i Riket, reciproqva Författningar Ren 3 Junii, tagas emot oss i de Stater, hvars individuel på detta vis med misstroendets formaliteten mötas vid våra gränser s och jag tror med afseende?
å vårt från continenten sk,iljda läg$ Och/ vårt större behof af ostörda handelsrelationer med andra Stater, än de kunna äga att bibehålla dem med oss, att vi under ett sådant förhållande ojemnförligt skulle förlora mer .än de, om reciprocitet i detta fall öfvades emot oss.
Alla dessa skäl hade jag trott bordt kunna leda det Högloff.
Utskottet till ett motsatt resultat, än det som nu meddelats Kidderskapet o.ch Adeln; Utskottet bar endast uttryckt sin öfvertygelse pra Konungens öma omvårdnad för bibehållande af den aktning^ Svenska Folket hos andra Nationer förvärfvat sig genom sitt gästfria och välvilliga bemötande mot främlingar, och att således gemenskapen med utlänningen ej vidare skall försvåras, än sorn med afseende på Statens säkerhet kan vara nödigt.
Mig förefaller det åter, sorn att
Utskottet kunnat fästa afseende å Sveriges behof af en ostörd communication, med andra länder, samt stadgat den öfvertygelse, att
Statens säkerhet ej kan äfven-i tyras genom uppbäfvande af den nu för resande främlingar gällande stränga passförfattning, äfvensom Hans Excellenee StatsMinisterns sednaste circulaire i detta fall, mera kunnat anses som ett uttryck af dess enskildt* godtycko, än som ett Hans Maj:ts Konungens bud, och att således en underdånig önskan från Riksén Ständer om denna författnings saara upphörande till kraft och verkan, vöre T>m 3 Junii, f vid delia tillfälle det minsta Nationen vora skyldig sig sjelf, för att vårda sitt rykte af gästfrihet och välvilja mot främlingar, äfvensom för vården af den Constitution, vi äga och de förmer, den iöicskrifver.
Jag anhåller i anledning af hvad jag haft äran yttra örn återremiss af Utskottets betänkande.
Herr von Wnkrendoffy Martin:
Utskottet har, med undantag af de reservationer, som blifvit gjorde, ansett sig ej kunna fatta de politiska förhållanden, sora gifva anledning till närvarande Författningar i anseende till Utlänningar, och synes äfven förese en lika resignation hos Riksens Höglofl.
Ständer, samt af sådan anledning afstyrkt dea underdåniga framställning i önskningsväg,60n3 jag haft äran föreslå.
Med all agtning för Utskottets blygsamhet, måste jag anmärka, att all kännedom fordrar någon möda, och hade Utskottet velat använda någon sådan uppå detta ämne, tror jag det hade stått i dess förmåga att vinsa den grad af allmän politisk öfversigt, det
Ut-* ikottet kunnat bedöma närvarande fråga.
Jag delar fullkomligt med Utsk©ltet åm 8 Den 5 Jnnii. mäst oinskränkta förtröstan och öfvertygelse om Kongl. Maj:ts personliga vishet och omtanka i alla Riksärender, men jag anser deremot sora den mäst obilliga och förmätna väntan, att
Konungen utan biträde skulle uppfatta och uppfinna alla de förbättringar och nya regleringar, som tidernas skick och händelsernas lopp kräfva.
Då nu Konungens Rådgifvare, StatsRådct, endast äro negativt verkande, torde det så mycket mera tillkomma Riksens Ständer, att ej med liknöjd tystnad lemna allt oanmärkt, utan häldre följande den ledning till Omtanka och nit för Rikets fördelar, Konungen Sjelf med Sitt Eget exempel lemnar oss, med fog och undergifvenhet anmäla alla de upplysningar, 6ora kunna lända till Konungens och Natonens sanna ära och fördelar.
Utrikes ärenderne kan förena de vidsträckta kunskaper, hans Embete påkallar med den police egenskap att hafva eig bekant alla individuers moralitet i större delen af Europa.
Rättvisan elier skadligheten af StatsMinisterns beslut i anseende till vägran eller bifall af pass skulle sålunda blifva ett lyckskott, och just den person som insläppes i Riket, torde snarast böra uteslutas.
Att sådane misstag verkeligen ägt rum, kan bäst bevittnas af Policens Journaler, då mången som ankommit med StatsMinisterns
Den 3 Junii. 9 pass, korrt derefter blifvit förvisad härifrån.
Ridderskapet och Adeln tillåt» mig förklara, att om jag förmodade att min motion möjeligen kunde beröfva Hans Excellence StatsMinistern ett prerogativ, som i något afseende kunde vara honom angenämt, skulle min enskilta tacksamhet möjligen kunnat förlama mina åtgärder i denna fråga, mec jag har denna gång varit lycklig nog finna mina önskningar för det allmänna vara i fullkomlig harmoni med de enskildte, ty hvad kan väl vara mera motbjudande för en högt uppsatt Embetsman, än att som skyldighet nödgas utföra, hvad som endast af en slump kan blifva väl eller illa verkställdt.
Hvad undantagen för de favoriserade Na* tionerne beträffar, är det temmeligen klart äfven för dea mäst korrtsynte, att tillfälligheten mera än någon stor politisk anledning, förskaffat dessa nämnde fördel, och att vissa andre Nationer derifrån blifvit uteslutne.
Till exempel härutinnan får jag anförs, att Freussare, Hanoveranare och Ryssar äga fritt inträde i Riket, men ej deras grannar, Polackar, Mecklenburgare, Lybeckare och Hamburgare, och hvad ovilja eller stämplingar hafva vi väl att vänta a.f desse senare framföre de förra?
Jag tror att det i allmänhet bör falla den resande Utlänningen besynnerligt, att han först ser Statens portar på det sträogaste tillbomma - 1® Den 5 Jwitii. de ock sedan finnér den privat» mannens dö?s ständigt Öppen En sådan skiljaktighet mellan Regeringens åtgärder och Nationens böjelse, bör väl serdeles i en representativ
Stat, så mye< ket som möjligt undvikas, ty mången skull® derigenom kunna komma till den slutsats, att antingen Folkets representanter föra en allt för svag röst, eller att Regeringen alltför litet lyssnar deitill.
Om våra Utriket Beskickningar jemte fullständiga instruetioner fingo sig uppdragit att utfärda pass, såsom till en del blott är vedertaga, Herrar Landshöfdingar och FlatsCommeodanter äfven erhöBo sina behörige in-^ struetioner och vår Police tillika använde meja vaksamhet och mindre! försigtighet, så tror jag att alla önskade ändamål säkrast kunde vinnas, aldrahälst under en tidepunkt, då Nationens tillgifvenhet forsin Konung och dess Pynasti aldrig torde varit mera allmänna och större och banden emellan Regeringen och Folket således äro på det säkraste befåstade.
Af alla nu anförde skäl får jag bos Herr Grefven och LandtMarskalken samt Högloft.
Ridderskapet och Adeln vördsamt anhålla om Iterremiss af Utskottets Betänkande, och är jag nog lycklig att härutinnan vinna bifall, anhåller jag ödmjukast hos Utskottet, att detsamma måtte med mindre sjelfförsakelse och $iera allvar å nyo behandla detta ämne, äfvensom jag får hembära uttryck af min ses - Den 3 Junii.
11 deles tacksamhet för de Herrar Ledamöter af Utskottet, som behagat understödja min motion, N;0 3.
Cjrefve
Hård, Carl Guftaf\
Besvärs- och EcaoomiUtskoi: fet förklarar, det Utskottet vid närvarande förhållande ansett sig icke böra på annat sätt tillstyrka något åläggande för Städerne, att plantera Hampa, Lin eller dylika växter, än att detta borde verkställas å denvard, som till dylikt ändamål blifvit donerad, delar jag
Ut-r skottets åsigt af trågan; men om.