Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag får allenast tillägga, at detta synes mig wara et för Ridderst per och Adeln dyrbart tilfälle at bewisa dek Hedrrwäida Bonde-Standet sm wälwillja; och ak detta benus är desto kraftigare, ju mindre betänketid deni! behökwes. veputariansn fran det Högwördiga Preste-Ståndet anmälte, at det rsmiltersl Bonde-Smndets ästundan til stauco-Uistottet, för behof af Historista uplysnii.gar' 87 2,0 --s !!S Jag för min del erkänner ej detta behof, da wl blott behöfwe rådfråga war wälwillja.
Friherre kjerrs, kreäric.
Min tanka ar ej at med något widlöftigt anförande uppehålla Ridderskapet och Adeln:
Saken ar sa fullkomligen och nial Utredd af Herr krokclsor §cbu!t2enbsiin, ak jag ej finner mig behöfwa mer an instämma i hans yttrande; och jag will allenast tillägga, at jag för min del finner intet hinder för sakens afgörande, utan remiss lil Laner, - Utskottet.
Herr von 8ek>ult2enk>eim, vaviä (den äldre).
Om det är billigt och rätcwist, medbroderligt och til politisk samdrägt ledande, at bifalla det He. derwärda Bonde - Ständets önskan at nu fa deltaga i Langens förwaltning, sa synes dek icke wara Högloft.
Ridderffaper och Adeln wärdigt, at derföre pasta något penninge-tiifkott.
Intet Riks, Stand har för detta såsom Stand gifwit någon fond til Langren, eller sam» manskurit något til arfwoden at fina Fullmägtiga eller Revisorer.
Huru kan det Ival begäras af det äfivensä xaranreranäe Bonde-Ståndet, som nu lika med de an» dra Standen ändteligen ästundar fa deltaga uti förwaltningen?
Jag anhaller om proposition uppå detta lange venkilsraäe mål, och önskar i ödmjukhet, at den af Hans kxcsllsncs Herr Grefwen och Landt-Marskalken salunda sramställes, ak den som til följe af öfwerläggningarna in kleno bifölle det Hederwärda Bonde -S.änders begäran om inträde i kaninen, fkrefwe Ja; den det ej wille strefwe.
Ne,; winner Nej sä reintz terLL mälet til kLnoo-Utstottet.
Herr Qripen^vsläk, jsorsa, instämde i Herr Lcbulk-tsnkonns yttrande med iakttagande af det af Friherre klans kijerra förestagna wtlkor, at inga andra än 2».
,>«.»>>.- LII Medlemmar af Bonde.
Ståndet mä kunna waljas til Fullmägtiga eller kavilorsr: när Bonde-Scandet ^s» rån,erar k-m^usn, borde det ock aga del uti dest förwalt, ung:
Han ansage alitsa saken tjenligast afgöras utan remils til kaneo-Utskottet.
Herr Lrsstr, Joban Hxel.
Utan at för det narwarande inläta mig i något yttrande öfwer hufwudsaken, om Bonde-Ständets åstundan bör bifallas, eller ef, wägar jag i ödmjukhet hemställa til Högloflige Ridderskapets och Adelns eget uplysta eftersinnande, om, sedan dlwa Ständ beslutit, at ril inhämtande af uplysningar, remilksra malek til kanea-Utskottecs utlåtande, Ucskottet icke dä t alla sali mäste höras, och om dcc icke alltså skulle wara tjenligast och mest ledande til öfwerensstämmelse Stander, emelian, at Ridderskapet och Adeln ej heller asgjorde saken, utan Lanco - Utskottets hörande.
Herr killberg, kHeöric Otto.
Jag will hwarken med manga ord uppehålla Ridderskapet och Adeln ej heller föreskri iwa Herr Grefwe» och LandkMarskalken huru han skall göra prnjaoluion.
Jag will blott erindra, ac här ar twä meningar; den ena, at nu afgöra saken, den andra at först höra Lanco-Utskottet.
Jag tilstyrker at den mä bli remitteras.
Man kan ju intet gä in i saken utan at känna den: ty jag törs säga Herrarna, at Ni kanna den intet, och dä skulle det ju se underligt ut at afgöra den.
Friherre ve 6eer, 6ari.
Jag för min del sar den aran förklara, at jag ej fatt tilrackeltga up» tysningar i saken, och yrkar derföre at den remitteras til kanea - Utskottet.
I en dylik kropoluion som den, hwilken nyst föreslogs, kan jag alldeles icke inga, utan förestår den sadan, at den som bifaller at KancoUlstottet stall höras, flrifwer Ja; den det Lir ej will ftrifwer Nej; winner Nej sä företages saken til afgörande.
Hämnd ropades
Ja och Ncj, och'Vo k erinA Friherre kck jeorg, lckans.
I anledning af Herr tVIgj r 5m.
>x aickörande tar jag den äran förklara ar j g ej anker T>ra Slands beslut kunna lagga band pa Nidderikapels ocb Ztdelns walwillja för det Tr<d,e.
Herr vori lkosenstsiri, dl i Is.
Fraga hav blb'"'!t wäckt om Bonde-StandetS deltagande i styrelsen af Rikt-rs Ständers gus.
Jag tror för min del, a t det klokaste Ridderskapet och Adelil kan göra, är at te-ti! samtycka.
Såsom Ml har blifwit anfört, at Niddeiskaret och Adeln bengenom finge tilfalle wisa stil walwillja emot Bondr-Stander; men manne det icke blefwe el osäkert medel at wisa denna walwillja, at öfwer en ^relimingir-iraga anställa en votering, hwars waang är »wist.
Bonds - Srandek anser sin begäran grundad pa rättighet, och stöder denna rättighet pa silsro! iska upgifter.
Twanne Stand hofwa ansett nödigt ak n -ra lT-nea - U skottet.
Jag ar af drn tankan, at Rwde. sk U ik i. ls utlåtande insordraS, icke öfwer hufwudfragan, >lt u r anseende til de Historiska uplys'.ingar, simi derifrån ku na erlMWs J-ig hemställer berta, och öfwericilurar det lil Ridberskapels och Adelns godtfinnande.
Hans köxcellencs Herr Grefwen och Landt-M a rsk-! lken, Jag har redan förut haft den aran erinra Högloft, Riddersk-pet och Adeln om Ve andra Standens d.slut.
Ian h-mstaller nu/ om ej til bibel altande ak enighet och förtroende med dem, propost. n n a kunde fa göras i ecmkormi-s med deras tanka, Besvarades med Ja och Ne si LlZ Herr vnn 8odulle:snstsim, Vaviä (den äldre).
Da k ncn ^ Urstetkec blott och allena meddelar tll Högloflig Ribbcrstopeks och Adelns klenum bc H>- storicha Underrättelser som Uichottcc kunde fötgkaffa sig k förevarande ämne, sörutan det aldramindsta af- eller tlistyrkande uti hniwudmalek, sa kunde ock jag begifwa mig iirag wik påstående om äociston i nuwacande kleno, blott det ick> för länge kommer at utdraga pä tiden: görande jag mig ganska sönvistad, ak de underrättelser, som wälbemaldta ka, co - Utskott framdeles förmur meddela, ytterligare skola bestyrka mina inför Höglostige Ridderskapet och Adeln redan anförda upgister.
Hans kxcellence Herr Grefwen och Land k-Marstal ken.
Ridderskapet och Adeln at, som fragan ar blott om uplysningar rörande de Historiska Upgitterna i Bonde - Ständers kxtrsLbum koorocolli, densamma rsmittsrss til kLucoUcjtorcek at endast deröfwer inkomma med sir yttrande?
Beswarades med Ja och Nej; — hwarjamte Votering af manga yrkades.
Herr Grefwen och Landt-Marskalken författade och fläste derpå en Votsrings-kroxostcion öfwer kemisten til Lanca-Utskottet.
Friherre kkrenfvärcl, 6arl, utbad sig fä hemställa, om ej den tilläggning i xropmstlionen kunde göras, at ksnoo - Utskottets utlärande borde inom en tid af.14 dagar ti!
Ständers klena öfwerlemnaS.
Derigenom kunde bagge tankarna sa mycket möjligt wore förenas: kormaltrsren af kmco- Utskottets hörande iakttagas, och den skyndsamhet winnås, som wore nödig för at bewisa Bonde-Scandet Ridderjkapets och Adelns böjelse ak företaga hnfwudfragan.
SI4 ^ Friherre vs (Zaer, Oarl, med flera instämde i den af Friherre UdrsnlvZi-6 föreslagna tilläggning.
I Vorerings-kro^olilion blef i anledning häraf famma tilläggning införd, hwarrfter den julisr»äss och gillades sa lydande:
Den som bifaller ar Uanco-Urskottet först skall höras öfwer dc uplysningar, som Bonde - Ståndet i sit krokocollr-Utdrag anfört, hwilkct sidst inom 14 dagar af Lsnco-Ulskorcec bör werkställas, skrifwer:
Nej. Winner
Nej, företages fåken genast til afgörande Ho5 Rldderskapet och Adeln.
Friherre Oestsrstrom, Olgs, erindrade at, som upgifterna i Bonde-Ständecs Lxrrskium kromcolli grunda sig pä Riksdags-Beflut och Riddarhus-?rokocoller, sä borde uplysningar dcröfwec ej i Lsnc^uen, utan i Riddarhuset wara at inhämta.
Grefwe lVIärner, Oarl 6-lbrisl, föreflog st 'de ursälta 14 dagarna mätte räknas frän den dag dä Lanco-Utskottet undsär liLmillcn.
Ridderffapet och Adeln hördeö ej hafwa något at häremot påminna.
Derefter astradde Första och Andra Clatzerna hwar och en til sic Samlingsrum och Tredje Clatzen qwarstaduade, företagandes, enligt Riddarhus-Ordningen, hwarje Elaf; sin särskillda votering-; hwarefter Lädorna hopsamlades pa Riddarhuset och Voksrings-Sedlarna öpna« des af Herr Grefwe:, och Landt-Mcwjkalken, som efter ----- 215 behörig röst, rakning, enligt de hallna krorocyllsr, kundgjorde ac VoiorlNAen Utfallit pä följande sätt, nämligen: Inom Första Classen » - Ja 6o. Nej iz.
Inom Andra Ela sten - » Ja zz.
Nej 41.
Inom Tredje Classen - - Ja ;8- Nej 48.
I anledning häraf tilkännagaf Herr Grefwe», och Landk-Maiskallen Ridderskapets och ?lde!ns Besiut en, ligt omröstningen wara, at kzncn-Utskottet skulle inom 14 dagar inkomma med utlåtande öfwer de uplysningar det Hederivärda Bonde - Ståndet i stt krocoeolls Utdrag anfört.
Herr Rersmeäen, ^acob» hemställde, om icke af den orsak, at de underrättelse,', som asyftas, ej torde finnas i Lan^usn, utan i Riddarhuset, någon anställt kunde fogas om nerhämtande ifra» Riddarhus» ^rcbivum i Stockholm af de lil mäletö uplysande erforderliga ^Lksr.
Hans Lxcellence Herr Grefwen och Landt - Marskalken föreslog at läka hämta dessa sa »väl som det förut omnämnda Hemliga Ut. skottets krorvcolls Utdrag af den 24.
Marrit 1789, genom en Lx^ress för Riddarhusets räkning.
Greflve kläm ilron, ^äolp>fi I^ucl^viA» ön. skade, at som stadgadt finnes, at wid Riksdagar inga andra ämnen förehaswas, än dem Konungen prv^one» rar, pa sätt före 1630 warit manligt, samina Lxprefs ^ äfwen kunde fa befallning medföra kleni krorocollsc före 1630, pa det deraf mätte utrönas fättet huru den riden warit »vanligt. 216 Hwllket allt, uppå af Herr Grefwe» och Landt-Mm skalken, bifölls: och skulle Lx^>rekken här, vm med det skyndsammaste affardas.
Likaledes och sam de andra Stånden redan wörö atskillda, bcsiölS at vsburalionan med tilkännagiswande af Riddcrskapets och Lidelns beslut, om Ikcmillen til Lauco-Utstotlet, skulle under nästa Ulenum afsandaö.
Sluteligen andreg Han-s klxcsllsncs Herr Grefwen och Landt - Marskalken, at twanne Le. damöter af Lanna-Utstottet, Friherre 8iac!<s!!i.mA och Herr Lraunerbjslm, latit anmäla sig för sjukdom skull icke wara säkre at ifrån Stockholm återkomma; hwar. före Herrar UleAarcrnL af Första och Tredje Clasterna anmodades ac i eftermiddag genom behöriga Wal upfylla deras ställen.
Högloflig- RLdderskapet och Adeln atskilldeS klockan ; pä 5- In 6äem krorocolli ch. 6.
Lilvsrsto!^>s.
Thorsdagen den i.
Maji. ricnum klockan half förmiddagen.
!.^ppa gjord Lroxvsttmn upbröcos Herrar LIeLkor-rngg af Första och Tredje Clatzerna Wallistor öfwer Ledamö. ter i UimcO-Ukskortct efter Friherre LrackelksrZ, Lernär Magnus och Herr Lrauncrchslm, Larl Magnus; och befunnos wara kallade, i den förres ställe N:o zoz Friherre von UinZen, Fullmagkig Herr Lbrenborg, Jo.
Iren Davn! , (laxiraine, och i den sednares Nw 1146, Herr Liommsnlkvlä, Fullmägtig
Herr (chijaemvatch, Jacob Leie, Ofwerstc-UtculenLuc.
Högloflige Högloflig Ridderstad och Adelil atstilldes klockan IQ.
In 6ösm krorocollj 6.
Lilvsrstol^s, Fredagen de» 9.
Maji» plenum klockan 9 förmiddagen» ^ anledning deraf, at Hennes Majit Drottningen vägra dagar warit af opastlighet beswarad, ^ro^onsraäs Hans klxcslisnes Herr Grefwen och LandtMa> staike», at Ridderstapet och Adeln matte sander wänne O^putrraös; för at om Hennes Majrts tils stand inhämta underrättelse, hwilken underdäniga wörds na^sbecygelfe astven de öfriga Ständen tvid deras stdsta klsnum iakttagit.
Bifölls, och anmodades Emanne af RidderstapekS ock ?ldelns Ledamöter, Herr Ofwerste Kammar-Iunkareir Grefwe Oxsnlkjerna och Herr E)twersten Armkelr, at stg i sadant-ändamål til Slottet oeglfwa; hwilkec stedde och återkomma etter en stund demälte Herrar med den underrättelse, at Hennes Majit ,befunne stg något bättre än under sidstförflukna dagar.
Instsrsäes prokocolls Utdraget af dm ga.
April i fragan cm det Hederwärda Bonde.
Ståndets yttrade
Åstundan ak deltaga i pan^usns förwaltning;. likaledes proracoilernL af den 25:te och Zo:de April samt I.sta Maji.
Hans Lxcellence Herr Grefwen och L an dt - Marstal ken förmalte, at han i anledning af Herr Ofwerste - lAsutsnanren Eri^suvvslchs i flutet 2,8 af fit den zo.
April uplasta Memorial, yttrade astnn, dan, hos Hans Maj:t i underdånighet anmält hanson, hällan at öfwer samma Memorial macke sa as! buerås; och hade Hans Maj:t deuppa lemnar der nadina swar, at Hans Maj:t icke arnat til Ständernas öf» werläggning lemna nagra nya eller andra Amne» än dem hwilka i dest nådiga propolirioner innekaikaa; I anledning hwaraf Herr Greswen och Landt-Ma,skalk.!, finge tilkänna giswa, at han ej öjwer nägra nya am, nen kunde tillära öfwerläggning.
Uplästeö a nyo Friherre l^ils Silfverscbälä, i fidsta kleimm pa bordet lagda!
I),ktamen, rörande Instruktion för Riddarhus-Sscreksrsrsn.
Hans Lxcellencs, Grefwe stuutki, Lrie, upläste följande:
Jamte det jag förenar mig med Friherre Silfver» tcliölä angående nyttan af en Instruktion för R ddarhus» Secrecersren, tackces Högloflige Ridderskap?! och Adeln tilläta mig wördsamt hemställa, om icke asine,, Instruktioner för Riddarhus-Direktion och Ridvarhuskiscslen finnas nödiga.
Direktionen är icke försedd med Instruktion.
Flera tilfällen mäste likwäl inträffa, da en sadan för Direktion wore nödig.
Nu har den ej annat ak rälta fig efter an godlycko och praxia; och manne defia ledare alltid äro de rätta och säkraste?
Manne tiders förändrade skick, nu mera icke fordrar närmare bestämmelse i en del af virektioosns förehafwander och skyldigheters fullgörande?
Jag får derföre den äran proponera, om icke en Instruktion för Riddarhus-Direktion emellan Riksdagarna, matty blifwa föreslagen.
Widare hem» ställer jag til Högloflige Ridderskapets och Adeln? > är. mare bepröfwande, om icke et krojekt mätte försattas.
--------- 2t) sam skulle halfva til föremål at upsylla de brister hwilka förefinnas uli 1626 ars Riddarhus!»Ordning.
Flera sadana skaile kunna upräknas, men för ak undwika wid» lödighet, får jag allenast nämna, at Ridderfkapet och Adel» är alldeles i saknad af fullständig föreskrift, huru och pa hwad fact det skall förhallas med Fullmagters mfardande, när någon af^annan Slägt skall intaga ställer ler en franwarande Att wid Riksmöte: hwilken som ager rakt ak en sadan Fullmagt utfärda.
Om til exempel O'rchse Förmnndare eller Moder som för enda Ättemän är allena Förmyndare, kan fullmagt utgifwa som laglig antes bör, med flera dylika händelser, hwilka wid Riksoaqars början och derwid skedda upskrifningar icke fallan sig företecr.
Min tanka kan witzerligen icke wara de-,, at härigenom pa miudsta fäkt willsa rubba den föreskrift som 1626 ärs Riddarhus - Ordning, eller tikäggningen as den Z:dje November 1778 sörrskrifiver.
Men da det ar bekant och kan ak krorocollerna inhämtas, at Högloflige Ridderfkapet och Adeln den 28:de »yflnämnda manad och ar, och salunda sedan tilläggningarna wörö gjorda, beflöt at et krojeÄ i förberörde akt och mening skulle sammansattas, och sadant updrogs en Ledamot af Ståndet, som wid Riksdagens flut sade sig icke medhunnit at fullgöra sit aliggande; da RiddarhuöUtskottet wid 1789 ars Riksdag updrogs samma förrättning, och äfwen författade nämnda krojsA, hwilket likwäl i anseende lil Riksdagens da inträffade flut, icke bles företaget och afgjordt; fa anser sag en lika beskaffad rättighet öppen, och hemställer derföre, om icke Högloflige Ridderfkapet och Adeln, i anledning af allt detta, skulle behaga anmoda dest Riddarhus-Utskott at närmare granska och öfwerse nyflnamnda krnssLi: och dermed sämre förslag til InliruAioner för Riddarhus-OireÄioneri, Riddarhus-LsLrstsraren och Riddarhus-k^lco.Isn til Höglofl.
RidderskapelS och Adelns widare pröfning och beslut inkomma.
Friherre §ilkversck51ä, Klil§. Hwad m ward Ledamot nu anfört, angående InllruWon iör RidLarhus-vireÄronsn och kiscslen, samt kiojoLL til förbättringar och tillaggningar i Riddarhus-Ordttingen, anser jag för min del ganska grundade: och som jag ders jamte finner at detta ej är et nytt utan redan för detta wäckt amne, tilstyrker jag ac detsamma tillika med dea af mig föreslagna InlkruAion ma remmers» ti!
RidDårhus- Utskottet, ak deröfwer inkomma nied fit urlakande.
Sedan jag nu sf en wärd Ledamot fatt den uplysning, at wid 1778 ars Riksdag en Ledamot af Ridderskapet och Adeln fakt sig updragek, ak upgifwa krojeäk til en Riddarhus Ardning, och et sadant kroj-Lk 1789 af R-ddarhusUlskottet blifwit förfaktadk, ehuru det samma da ej kommit, at til Ridderskapets och Adelns pröfning öfwer lemnäs, tror jag ej något hinder wara, at remmers
Detta ämne kil Riddarhus-Utskottets yttrande; men förbehåller harwid, at om något uti Riddarhus-Utskottets krojeÄ skulle behöfwa tilläggas utöfwer hwad den för, ra Riddarhus-Ordningen innefattar, Kongl.
Masts Nädiga Ulftand matte begäras för Ridderskapet och Adeln, at derom öfwerlägga.
Herr LillksrZ) vreäric Otto.
Jag kan ej annat fe, an at den wäckta InllruLiions fragan är st Osconomis - mål, som Ridderskapet och Adeln kan afgöra, och finner jag för min del det ganska nödigt, ry Riddarhus , 6->6an har tilförene småningom smultit Korrt genom en Riddarhus - Betjent, och jag föreslå^ alitsa at Ridderskapet och Adeln matte medan wi ha Mindst at göra, fä et Osconomiskt kieuum» j Herr Lksät, Jokan ^xek Dcfia fragse Em s mig, sä- enkla och sä naturliga, at jag demid eZ 22! har annat anföra an blott begära Herr GrefwenZ och Landt-Marskalkens prvpoli, ion. Herr ?ipsr, Larl Iklric.
Jag får den äran föreslå, at Riddarhus Ulskorrec i dosta ämnen äswen inhämtar underrättelser och uplysningar ur de Riddarhus» Handlingar som förwäntas.
Herr''
Grefiven och randt - Marskalken gjorde härefter propulnion pä Hanö kxoellsncs Herr Grefwe kuuilw och Friherre vs 6sers yttranden, hwilken med Ja besvarades» Föredrogs följande Utdrag af prorocollsr, hållet hos Riksens Ständers ksnco - Utskott wid Riksdagen i Norrköping d. 2l. April I8OO.
Utdrag af ?rorooo//er, hållet hos Riksens Ständers L/rnaa- Utskott, wrd Riksdagen i tAorrköping den 2l.
April i8c>o. Genom Udrag af Högloflige Ridderftapets och Adelns krotocoll, under den 24. nästledne Martu, bifallit af Högwördiga Preste - samt Wällostiga Borgare - Ständen, under den 2:dra i denna mänad, och som til karwo-Utskottet ankom den iZtde uti innewarande mänad; hrr Kanco-Utskottets ofördröjcliga utlåtande blifwit mfordradt öfwer et, af Herr lUagoreu och Riddaren af Kongl. Swärds-Oräen, Walborne Alls 6öran klollk, til Högloflige Ridder,kapet och Adeln ingifwet lllemoriah, hwaruti förmäles: "
Huruledes Riksens Ständers Laugue, under en läng följd af är, warit styrd under Hemlighets» och Tysthets-Eder.
At karwo - Utskottets Ledamöter wid alla Riksdagar, ensamme haft den aran försäkra Ständerna, at allt stöde wäl til, och at således de i Landon deltagande Riks - Standen, i allmänhet in» genting kant om weckeliga förhållandet: at nu, dä man kanner, det kaninen, som nära Fyratio är warit alldeles tilsluten för utläningar pä Fastigheer, inom denna perioä, för fina i slutet af 175a och början af 1760-talet utgifna, wistt icke rikhalckgr^Sedlar, fatt och dagcligen får upbära antingen Specie Riksdaler, eller sina nu dermed lika warande Obligationer: at de Län pä MeÄsr, som blott wiste privilegieraäe Näringsidkare, med de kan^.^ mera be-- höswandes uteslutande, sätt och ännu fä begagna, nödwändigt mäste indraga betydande siimmvr i Ranta: at dä mindre underligt more, om uti närvarande ivädeliga ställning, man tror sig böra äga nägon tilgäng pä et ställe som, oaktadt sina nog widsträckta förluster, andä synes böra äga en icke obetydelig behällning; men at man härwid genast mötes af den, genom gammal häfd stadgade, hemligheten: at dä, likasom för den cnstillda, det äfven för Lunonen ast id borde anses som tecken til mindre fördelaktig ställning, om man sökte dölja rätta tilständet af stna angelägenheter, hemligheten för Lunonen torde wara alldeles umbärlig; pä hwilka, i Herr Klajorews tanka, nog gällande stal, han således sluteligen hemställer til XeckpeÄivs StändenS widare ompröf,vande och beslut, om icke de af deras Medbröder, som blifva Ledamöter af Lanco-Utstottek, mätte frikallas frän all Tysthets-Ed; och i stället erhälla behörig InlkruÄion at, hrvad Lauben angär, för de Tvenne deruti deltagande Ständen, noga och vffenteligen upgifva, i hwad tilständ detta Werk sig nu befinner, pä det Riksens Ständer, om de sä nödigt pröfva, mäge til Allmänhetens kundstap detta förhållande komma läta."
Egenteliga afstgten med Herr Najoren kllolll, förberörda pästäende, om oinskränkt xuklicitö af Lanwerkeliga tilständ och förmäga, yttrar han stderuri bestä: L2? ro
Ut fullt förtroende til Werkets ägande loliZitö, icke ty förutan wore at förmoda: dä för Lanyuen likasom för den enstillda, det borde anses som tecken til minore fördelaktig stallning, om rätta rilsiändet af desi angelägenheter sökte döljaS; och 2:0 at endast af en jävan oinskränkt publicitö, med säkerhet ucrönas kunde, i hwad man Riket uti desi närvarande belägenhet kan af banque» påräkna något kras igt biträde.
Innan banco-Utstottet ingär i närmare undersökning, huruwida de af Herr klorén Illolll äsoftade werkningar, genom den af honom nu föresiagna utwag, wore för Lanc^uen och Riket at förwanm^ anser banco - Utskottet sig i förwäg ej böra obemärkt lemna buruledes
Utskottet för ingen del kan med Herr lAajoren deruti instämma, såsom ställe enda grunden til privat mans ägande förtroende, böra sökas uti en fullständig upgift af desi werkeliga lilstand, det will säga af desi ärliga bokslut.
Sjelfva sakens natur wederlägger en sadan tanka, och en dagelig erfarenhet be.risar motsattfen. banco - Utskottet känner ej' »agot enda exempel af privat man, som, utan bifogad Leslions ansökning, för Allmänheten publicerat sit werkeliga tilständ; men af otaligt mänga, som, thy förutan, ägt och an aga et oinskränkt förtroende för Tunnor Guld, grundadt icke pä kännedom af deras bokslut, men pä er noggrannt oafbrutet fullgörande af ingängna förbindelser.
Denna enda grundwal för allmänt och enstilldt förtroende lämpas med stal äfven til bananen, dä desi förhällande stall emot privat Mans lENsöras.
Ut nu widare, med afseende, ej pä banco-Merkel allena, möll tillika pä Rikets och Allmänhetens med detta Werks inrättning päsyftade fördel, mev pali elighet kunna inse följderna as i sräga lag; anser banco - Utskottet nödigt , at under?»ka, ej 224 i-?"' mindre den grundwal, hwaruppä Swerige6 Rikes Landus, genast i desi första början bliftoit anl.rggd, än de werkmngar, som af samma grundförfattningars efterlefnad under en tid af iza är, finnas wara ästadkvinna, samt fiuteligen, hwad af en nu förefiagen bufwudsakelig förändring derutinnan kan wara, ä ena sidan at förmoda, eller ä andra sidan at befara?
Allt ifrån karwo - Werkets första inrättning, har den grundsattfen warit oryggelig, at desi Skuld, Fordran och Capital, skulle endast af wisia bertil utsedda och derom anförtrodda Personer kannas: at allt hwad inom samma Personer, Werket angående, förelöper, samt antingen för Werkets säkerhet eller til desi nytta, tyst wara bör, doldt och hemligt hålles: och at jämwäl privata Personers, hos kalr^uen ägande fordran eller til Lancken häftande skulo, icke utan deras eget samtycke fär för andra uppenbaras.
En grundsatts, efter Utskottets öfwertygelfe, oumgängelig för et Penninge-Werk, som blott igenom upläning af andras medel för ringare, samt ater utlåning til högre ränta, jämte egen Lreäit, borde samla desi första fond och winna widare förkofran, til bade eget sjelfbestånd , och til beit fördel för Riket i gemen, samt hwarje Inbyggare i synnerhet, som med et dylikt Werks inrättning warit päfyftad.
Det är icke Riksens Ständer obekant, hwad betydande biträden Rikets 3tat8-Werk, under Rikets högst trängande och ofta desi sjelfbestånd hotande behof , uti Län för dels lindrig dels ingen Ränta allt ifrän Werkets första inrättning fatt ätnjuta; och af hwilka Lall, tid efter annan, samt sednast är 1773 fast otroliga summor, til lindring för samtelig» Rikets Innebyggare uti de utlagor, hwarmed allena samma summor kunde och borde äterbetala-s, blifwit såsom en kanhuenr förlust afstrefna, Med ..12 L25
Med full wiflhet kan antagas, at berörda dä för
Riket oumgängeliga biträden omöjligen kunnat af kLUiiuen bewiltjas, eller med Wcrkets bestånd utgift was, om wid de tider dä de utgingo, dest »verkelig» förmåga, äfven til ziffran, warit allmänt uppenbar; men lika säkert är äfven det, at om ej Stats-Werket ' wid de flesta tilfällen, da meranämnda biträden blift wit meddeldta, med denna yttersta nödhjelp sätt blift iva uuderstödt, hela Rikets om icke ounvwikeliga fall, ärmindstone obotelig» wanmagt, warit at befara.