Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag är likväl långt ifrån att säga, det produclionen hos oss öjverstiger consumtionen, som flere Talare tro, oell på hvilken åsigt de grunda den slutsats, alt ingen summa skulle vara tillräcklig för att årligen uppköpa spannernål och deraf formera Magazin.
Sådant är förhållandet icke, hvilket Arithmetiskt kan bevisas; ty om man tager hvilket tidskifte som hälst, af antingen ett decennium eller ett qvinqvennium, äfven de sednast förflutne, så utvisa Tullspecialerne, att importen alltid öfversligit exporten eller åtminstone varit jemngod dermed; och häraf följer alt Riket icke äger öfverproduction af spannemål.
En klok Statshushållning bjuder således, alt köpa inom Landet vid bättre skördar, och sälja där vid särare, eljest inträffar hvad vi sago år 1828, då man måste köpa in spannemålen utifrån till ett vida högre pris, än det, till hvilket den utskeppades år 1829.
Det skadligaste, man kan upptänka för hvad man kallar la petite propriele, som hos oss utgöres förnämligast af allmogen, är ett sådant system.
När god skörd inträffat har den några Tunnor att sälja, för hvilka den erhåller till ex. 6 Riksdaler.
Året derpå 61 H. 4 5a Den 5 'Februarii e. m. inträffar missväxt, lika mångå Tunnor må* ste af elen återköpas, för hvilka den då nödgas erlägga 12 Riksdaler, På sådant sätt ruineras vår allmoge.
Jag får, i följd, af det anförda, såsom contraproposition föreslå: rättighet åt Kongl. Maj:t att uttaga Spannemåls-Credili vet, icke allenast när inissvext inträffat, men enär Kongl. Majit så för godt finnér, suponerande att Kongl. Majit i thy fall torde uttaga det till uppköp af spannemåi när god skörd inträffat* Herr Tham:
Alt nu till votering fö reslå en contraproposilion, som innehöll ett förändradt beslut, lärer icke gå an, när Utlåtandet är första gången före.
I anledning af hvad Grefve Björnstjerna yttrat, om att vi ena året köpt spannemåi till högre, och det andra året sålt den till lägre pris, skulle man måhända vilja sluta, ali vi alltid skola komma i den belägenhet, att intet år hafva spannemåi Öfver.
Det hellof att köpa spannemåi, som visade sig före åren 1812, i3, 14 och i5, förorsakade odlingarnes stigande till den grad, alt vi sedan haft spannemåi till öfverlopps i de allmänna förråderna, som genom misslyckade anstalter bortkastades för så godt som intet, och oaktadt den svåraste missväxt år 1826 inträffade, visade det efterföljande året fullt öfverflöd.
Då vi nu, vid skäligen klena år, icke behöft utländsk spannemåi, måste, om icke nationen stannar på den punkt
Den 5 Februarii I'. tn. 5t den är, titan framskrider, vi en gång kom» ma* på (leii punkt, alt i goda är sjelfva hafva spannemål Öfver, så vidt vi icke lägga hinder deremot, genom förstörande af den fria spannemålshandeln.
I afseende på det yttrande Herr Munck af Rosenschöld tycktes hafva riktat till mig, att i mitt granskap mängden skall vara skuldsatt för spannemål, får jag äran upplysa, att så icke är.
Detta inträffar ej förr än på ii å 12 mils afstånd från mitt hem, på den så kallade slättbyggden.
Den så kallade Westgötheskogbygden är icke för spannemål skuldsatt med en enda skilling, som de icke kunna betala, Hvad åter Friherre Fock yttrat, att jag haft orätt alt uppgifva, det spamiemålsMagazinerne år 1826 voro fulla, så får jag erinra, alt Revisorernas Berättelse för år lSaö visar, det MagazinsDirectionen i December i82Ö icke hade sålt annat än deri spannemål, som var förderfvad af mask, tutm att den goda säden låg qvar, och denna såldes icke förr än vintern r826, och så länge dessa magazinslager funnos kunde ingen enskildt speeulera på spänne» målshandel.
Jag tror, att den som vill bidraga till jordbrukets framgång, den vili icke göra några lilIkonsllade anstalter, emedan detta är det olyckligaste för det allmänna, och får allmänheten den vanan alt födas utur Kronans magaziner på credit, skall den alidrig vänjas att spara eller hus» 6t H. 4* 5a Den 5 Fe Lvu ari i f. m. hålla väl med egna tillgångar.
Grefve von Piosen har upplyst huru förhållandet i detta afseende kan vara, och )ag är öfvertygad, att just den goda vanan att tillita brödfödan ur Kronans magaziner, orsakade stora misshushållningar hos folket år 1826.
Herr Munck af Rosenschöld: Herr Tham har meddelat oss den geographiska upplysningen, att han, boende i Westergöthland» skogbyggd, har 12 mil till närmaste slättbyggd i samma province.
Jag hemställer till dem, som hafva kunskap om landets läge, om något så stort afstånd finnes emellan någon del af skogsbyggden och närmaste släLlbyggden 1 Westergöthland.
Att icke skogsbyggdens innevånare råkat i sådan skuldsättning, som den blott jordbrukande delen, är ej underligt, ty de förra hafva afsättning på sina effecter alla år, då de senare ofta sakna den på sin hufvudsakliga product, spannemål.-
Man förebrår väl desse, att de icke söka en säkrare afsättning genom en vidsträcktare ladugårdsskötsel; men denna fordrar mer förlag, och afsättningen är icke heller så säker i Westergöthland, emedan städerna äro för små och äga mycket jordbruk sjelfva.
Hvad för öfrigt Herr Tham anfört till försvar för den enskilta speculationen, synes i synnerhet böra riktas emot creditiver för upphandling i missväxtår.
Ty det är nästan endast då, som den enskilte specula - Den 5 Februari i f. m. 53 tionen satler sig i verksamhet, emedan afsättning då är snar och säker, men icke så i bördiga år.
Jag styrker derföre till afslag å detta crediliv, så vida det icke får användas till uppköp af spannemål i bördiga år.
Den öfverproduction, som isynnerhet sista Riksdag omtalades, härledde sig deraf, att, efter inbärgandet af 1819 års gröda, från en del Landshöfdingar sådane rapporter inkommo, att Regeringen fick anledning att tillåta införskrifning af mellan 4 och 5oo,ooo Tunnor spannemål, som till största delen ej behöfdes, hvilket gjorde, att då sedermera 1820 års goda gröda var inbergad, flera 100 lusen Tunnor säd af förra årets gröda lågo obegagnade på lofterna, så att det icke var underligt om det såg ut som öfverproduction, hvilket i sjelfva verket endast var en öfverimport.
Man kan väl göra ett inkast mot nödvändigheten af uppköp till magazinering i bördiga år, hvilket jag dock ej hört någon göra, att öfverskottet utan denna åtgärd ändå qvarblefve i landet.
Men då grödan varit öfverflödig och ej kan säljas utan mot vanpris, låter man ej tröska säden så väl ut, vårdar den ej så väl, och använder för mycket af den ulan ordning på kreatur o. s, v., så att på detta sätt minst så myc-, lien säd förspilles, som det qvantum man för en mill. eller två kan uppköpa.
Grefve Björnstjerna: Herr Tham med - 5{ Den 5 Februarii f. m. gaf den princip, jag framställde, och har sagt att hans syftemål vöre, all produclionen hos oss skulle mer och mer gifva elt ständigt öfverskott.
Det kuli väl sältas i tvifvel, om sådant vore gygneligt för landet, men jag vill ingå derpå.
Då måste man likväl medge, att principen icke är passande förr, än detta skick inträffar.
Emellertid kan, genom uppköp i bättre år till behofvets fyllande i de sämre, ett medelpris upprätthållas.
Då jag nyss hade äran framställa min conlraproposilion, trodde jag alt
Utlåtandet var andra gången före; men liär jag nu hör att det endast är första gången, vågar jag anhålla om återremiss, på det att, när saken kommer tillbaka, Ridd. och Adeln må kunna taga elt sådant beslut, jag förut föreslagit, och inbjuda de öfriga Stånden alt derom förena sig.
Grefve af Ugglas_, Gustaf; Ehuru jag icke kan biträda den tunkan, att Slaten bör befalla sig med spannemåisliandel, så, då ordföranden i ExpedilionsUtskollet upplyst att Utlåtandet redan är af tre Stånd bifallet, får jag vördsamt hemställa, om icke, med afseende å Ridderskapét och Adelns dyrbara tid, en återremiss vore det helsosammasle sätt för Ridderskapét och Adeln, att få frågan utan tidsspillan afgjord.
Som det i händelse af återremiss mäste inliäffa, alt Den 5 Febru ar i i f. m. 55 Utskottens förnyade Utlåtande endast kommer att tillkännagifva, att första Utlåtandet redan är af 3 Stånd bifallit, så hemställer jag, örn icke det ofelbaraste sättet att bespara
Lid vore alt bifalla Utlåtandet.
Hans Excellence Herr Grejven och EandtMar skalken gjorde härefter proposition, först till återremiss, och derefter till bifall å Stats- Banco- samt Ekonomi Utskottens ifrågavarande Utlåtande, hvilka båda propositioner blefvo med Ja och Nej besvarade.
Herr Manck aj Rosenschöld:
Ehuru nu mera på Riddarhuset finnas så få jordegare — tack vare Rikets Ständers Financiella beslut vid 1818 års Riksdag, och en del af deras statsekonomiska, rörande jordbruket, vid t8a3 års—, får jag likväl anhålla om votering, för att utröna, om icke någon opinion kan yttra sig till fördel för den jordbrukande klassen, då nämnde opinion äfven öfverensstäinmer med det allmännas.
Jag vågar ännu hoppas, alt Ridderskapet och Adeln inser rätta undsättningsprincipen vara, alt skaffa jordbrukaren afsättning, då den brister, och icke att sälja till den, för ofantliga priser, utländsk spannemål; samt derigenom för många år skuldsätta eller för alltid ruinera deri, utan nytta, men tvärtom lill skada, för öfrige Medborgare. 56 D e n 5 Fe b r u n r i i f. ra.
Gretve af Ugglas: Herr
Riben tiar visserligen rätt att minsta tiel åtgår örn man bifaller Utlåtandet; men om blott en enda icke gör det, utan äskar votering, så skall naturligtvis mara tid åtgå, än om, som jag tog mig friheten föreslå, Ridderskapet och Adeln åtterremitterar frågan, då Utskotten återkomma med ett simpelt tillkäunagifvande, att Tre Stånd redan bifallit Utlåtandet.
För att bevisa alt
Rid derskapet och Adeln icke låter derigera sina åtgärder och beslut genom begäran om votering, får jag äfven instämma i denna begäran, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställde, i anledning häraf, följande voteringsproposition:
Den som bifaller Stats- Banco- och EkonomiUtskottens Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om anvisande af erforderlige medel till anskaffning af spannemål vid inträffande missvextår, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, anses Stats- Banco- och EkonomiUtskottens berörde Utlåtande böra, på Den 5 F e b r u a r i i f. m. 57 grund af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremitteras; Hvilken voterings-proposition godkändes och anslogs.
Voteringen hörjades klockan half till 2 eftermiddagen; och befunnos vid dess slut, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfriga voteringssedlarne öppnade, rösterna hafva utfallit som följer:
Ja — 4r.
Nej — 5a, I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskildt förde protocoll blifvit uppläst, Hans Eoccellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, alt StatsHanco- och EkonomiUtskoltens Utlåtande Llifvit, på grund af de dervid gjorda anmärkningar, lill Utskotten återremitteradt.
Ridd. och Adeln åtskiljdes kl. en qvart till 3 e. m.
In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim, 58 D c n ö F e b i ii a r i i e. m, Fredagen d. 5 Februarii i83o.
Plenum klockan half till 6 Eftermiddagen, Upplästes till justering och godkändes följande ExpeditionsUtskottets förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse!- till Kongl. Maj:t: N:o 347.
Angående anslag för fullbordandet af Garnizons-Sjukhus-Byggnaden saint Andra LifGardes Casernbyggnad, N:o 348.
Angående verkställd granskning af Strömrensningsfondens Räkenskaper och Förvaltning, N:o 3.5r.
Med anhållan att publicjue Verk och Inrättningar kunde varda förStäudigade, att icke utöfver behofvet antaga extra vaktbeljenter, N:o 35a.
I anledning af väckta frågor om förändringar i befordriugslagarne.
N:o 353.
Rörande ändringar och rättelser eller tillägg uti Kongl. Majlis Nådiga Lego-stadga för Husbönder och Tjenstehjon, den i5 Maj i8o5 m. m, samt N:o 355.
Med öfverlemnande af RiksStaten för i83o och följande åren intill nästa Riksdag.
Den 5 Fe b ruari i e m. % Likaledes uppläsles till justering och godkändes ett från Expeditions-Ulskollet inkommet förslag till 4 § af Riksdagsbeslutet, innefattande Lagförklaringar.
Föredrogs å rij'o ExpeditionsUlskottets den 3 dennes under N:o 354 afgifne, och samma dag eftermiddagen på bordet lagrie, Memorial, angående kallelse till nästa Riksdag.
Grefve von Rosen, Axel, samt Herrar Rothlieb, ylxel, och Crusenstolpe, Magnus Jacob, anhöllo, att detta memorial måtte ytterligare få hvila på bordet.
Hans Excellence Herr Gref ven och LandlMarskalken förklarade, alt då flere
Ledamöter begärt alt detta memorial måtte ytterligare hvila på bordet, kunde sådant, enligt 4p §:n Riksdagsordningen, icke förvägras, Föredrogs å nyo BevillningsUtskottets den 28 sistlidne Januari i under N:o 66 afgifne, och den 1 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 57 förut meddeldte Betänkande med förslag till fördelning af Allmänna Bevillningeu samt lill en blifvande Bevillnings-Förovdning, 6o Den 5 Februarii e. m.
Som Utlåtandet ännu icke är tryckt och uldeladt, anhåller jag, att det måtte ytterligare få hvila på bordet, så att vi må komma i tillfälle alt deraf taga någon kännedom, innan det afgöres.
Herr Crusenstolpe, Magnus Jacobf förenade sig med Herr von Hartmansdorff.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken förklarade, att då flere Ledamöter begärt detta Utlåtande ytterligare hvilande på bordet, kunde sådant enligt 49 § Riksdags-Ordningen, icke förvägras.
I anledning af det beslut Ridderskapet och Adeln i förmiddags genom votering fattade i frågan om Creditivet till spannemålsuppköp för undsättning i missväxtår, anliåller jag, att delta beslut måtte communiseras de öfrige respective Stånden och de inbjudas att, på de skäl, som för återremissen inom detta hus blifvit anförde, och hvilka möjligen varit de andre Stånden obekante, frångå sina fattade beslut och förena sig med Ridderskapet och Adeln om återremiss.
Jag medger visserligen att det ej ofta handt, att man gjort en sådan inbjudning, dock är det ej ulan prasjudicat, Den å F c b r 11 a r i i e. m. 6r Friherre Cederström > Jacob:
Det kan visserligen vara den värde Ledamoten öppet alt få sina yttranden i frågan'om spannemåls-crediti vet communicerade nied de öfrige Stånden, om han aflemnar nödige exemplar deraf, men i annat fall icke!
Att göra inbjudning om en återremiss utan att säga hvarföre, förefaller mig mer än besynnerligt, och kan jag icke tro att de öfrige Stånden kunna på inbjudningen göra något afseende, enär det ej är fråga om något beslut genom bifall eller afslag, utan endast om en återremiss.
Då vi dessutom hafva af nöden att upplaga vår tid med angelägnare frågor, anhåller jag^ att Herr Munck af Rosenschölds framställning får hvila på bordet.
Herr Tham,, TVollrath:
Jag har endast begärt ordet för att förena mig med Friherre Cederström.
För den händelse alt jag skulle vara frånvarande då den af mig väckta frågan förekommer lill afgörande, anser jag nödigt att anmärka, vid hvad Friherre Cederström yttrat, att jag, såsom grund för inbjudningen, åberopat de åtskillige skäl, som här på förmiddagen anfördes för återremiss. jVid förnyad föredragning af Stals* samt 6a Ben 5 F ebr u a r i i e. m.
Allmänna Besvärs- och EkonomiUlskoUens den iq sistlidne Januarii under N:o i i8 afsifne; och den i dennes e. m. på bor o 7 1 det lagde ytterligare Utlåtande i anledning af erhållne återrernisser å Betänkandet N:o g4 angående jemkning i den Provincen Skåne ålagda ordinarie rotering; blef samilia Utlåtande, uppå anhållan af Friherre Boye, Fredrik, och Herr Rosenqvist, Fredrik Leonhard, å nyo lagdt på bordet.
Föredrogs å nyo och bifölls Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottens den 12 sistlidne Januarii under N:o i 14 afgifne, och den 22 i samma månad e. m. på bordet lagde, Utlåtande i anledning af väckte motioner om Spannemålshandel för så väl Kronans som enskildes räkning, District-och SockenMagaziners anläggning m. rn.
A. nyo föredrogs BancoUtskottets den 22 sistlidne December under N:o pi afgifne, och den 8 derpåföljde*Januarii e. m. på bordet lagde, Betänkande, i anledning af väckte motioner angående rättighet för Banken alt utfärda såkallade Ränte-Coupons.
Jag hemställer, om icke detta Betänkande kunde få hvila, till dess man på en gång afgör alla Lånefrågorne.
Delta och Betänkandet N:o 92, äfvensom ett från StalsUtskoltet i anledning af Kongl.
Majlis Nådiga Proposi - Den 5 F e b r n a r j i e. m. 63 lion om lättad ii t viig lil!
Lånbidrag ål Fastighetsägare m. fl. afhandla alla Lånefrågor, oell af desse »Retänkanden äro någre afstyrkande och andra tillstyrkande.
Jag tror derföre det vara bäst att på en gång företaga alla dessa frågor.
De Som önska sig utländska
Lån hafva ännu tillfällen till tvänue slag.
Jag tror således att någon skada icke sker, om vi nu bifalla förevarande Betänkande.
Portionen kunde möjligen blifva för stor om alla Lånförslagen skulle företagas på en gång.
Alt döma af den siste värde Talarens yttrande, skulle det synas som om man icke önskade annat, än det man ansåg tjenligt för sitt eget intresse.
Jag får dock förklara, det jag icke arnar begagna mig af någon af de örnförmälde Låneutvägarne, men förenar mig det oagtadt med Herr Tham uti anhållan att Betänkandet måtte få hvila.
Hans Excellence Herr Grefvert och Län dt
Mar skalken förklarade, att då flere Ledamöter hegart detta Betänkande ytterligare livilande på bordet, kunde sådant, enligt 49 § Riksdagsordningen, icke förvägras.
Den 5 F e b r u a r i i e. m.
Föredrogs å nyo ConstitutionsUlskottets den 26 sistlidne November under N:o 5j afgifne och den 17 derpåföljde December e. m. på bordet lagde, Memorial nied ålskilligc Grundlagsändrings-förslag, åsyftande
Riksdagsgöromålens förenklande och ordentligare behandling, Riksdagarnes förkortande samt besparing i Riksdagskostnaden.
Friherre Ciderström3 Jacob: I samma ämne, som detta, kommer jemväl från ExpeditionsUtskottet om några dagar ett Betänkande i afseende på ordningen för Expeditionen af Riksdagsärenderne.
Jag anhåller derföre att förevarande Memorial måtte få hvila på bordet till dess förstnämnde Betänkande inkommer.
Herr Rothlieb, Axelj förenade sig med Friherre Cederström.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken förklarade, att då flere Ledamöter begärt detta Memorial ytterligare livilande på bordet, kunde sådant, enligt 49 § Riksdags-Ordningen, icke förvägras.
Föredrogs Constitutions-Utskottets den 16 sistlidne December under N:o 61 afgifne och den 28 i samma månad e. m. på bordet lagde, Memorial, i anledning af tren - Den 5 Februarii e, m. 65 trenne
Stånds återremisser å Utskottets under N:o 5o förut meddelte Utlåtande öfver Konungens Proposition om förändringar i 19, 21 och 88 §§ Regeringsformen.
Jag har begärt ordet endast för att reservera mig emot ett uttryck i det nu upplästa Memorialet.
Utskottet säger nemligen, att Rikets Ständer äga rätt att göra anmärkningar endast vid Utskottets yttrande, men ej vid en Kongl. Proposition; men i 56 § Regeringsformen står, att det är Utskottets yttrande, som skall hvila, och hvaröfver vid påföljande Riksdag skall beslutas.
Nu är det likväl icke Utskottets Memorial, utan sjelfva Grundlagsförslaget, som skall antagas eller förkastas vid nästa Riksdag.
Således är det vid förslaget, som anmärkningarna kunna göras.
Jag anför detta blott såsom ett bevis på ofullständigheten i 2:dra momentet af 56 § RegeringsFormen, och medger visserligen, att det är olämpligt att göra anmärkningar vid en Kongl. Proposition, emedan det då ej längre blir Konungens, utan Ständernes förslag.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att då detaFConstitutionsUtskottet den 16 sistlidne December under N:o 62 aflåtne, och den 28 i samma månad e. m. på bordet lagde Me61 H. 5 66 Den 5 Februarii e. m. niorial med Utlåtande öfver Konungens Proposition om ett tillägg vid 88 § RegeringsFormen, och med fullständig uppställning af nya redactionen i denna samt 19 och 21 §§, ägde sammanhang med det nu föredragna, finge Hans Excellence till Ridderskapets och Adelns pröfning nu jemväl föredraga ofvannämnde Memorial N:o 62.
Med hänseende till de vådliga följder, som kunna uppkomma genom Lagförklaringars meddelande emellan Riksdagarne, anhåller jag om afslag å förevarande Memorial; men i händelse det skulle af Ridderskapet och Adeln till grundlagsenlig behandling antagas, får jag reservera mig deremot.
Uppå af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställd proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att de af Konungen framställde, af Constitutions-Utskottet tillstyrkte, förslag till ändringar i 19, 21 och 88 §§ RegeringsFormen, till den behandling 81 § RegeringsFormen föreskrifver, godkänna.
Herr Hjertaj Gustaf: Ridderskapet och Adeln fattade i sista Plenum elt beslut, angående redactionsförändring af 12 Cap. 12 §.
Skiftes-Stadgan, hvilket gick derpå ut, att förena deras meningar, som önska än - Den 5 F e b r u a ri i e. m. 67 dring i nämnde §; och får jag, på det syftemålet härmed icke må förfelas, hvilket skulle inträffa om de öfriga Stånden vidblifva deras redan i frågan fattade skiljaktiga beslut, föreslå, det Ridderskapet och Adeln mätte förena sig om en inbjudning till dem, att antaga den af Ridderskapet och Adeln beslutade redaction af 12 Gap. 12 § Skiftes-Stadgan, då det är tänkbart att BorgareStåndet frångår sitt beslut, och de öfrige tvänne
Stånden gå in på den sålunda föreslagna jemkningen.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln instämde i Herr Hjertås förslag, att de öfrige RiksStånden måtte inbjudas att förena sig med Ridderskapet och Adeln uti dess, i afseende å 12 Cap. 12 § i Kongl. Maj:ts Nådiga Stadga om Skiftesverket den 4 Maj 1827, fattade beslut.
Då nu å nyo föredrogs ConstitutionsUtskottets den j6 sistlidne December under N:o 63 aflåtne, och den 28 i samma månad e. m. på bordet Jagde Memorial med förslag till ändring och omflyttning af 2 Mom. 56 § RegeringsFormen, jemkning i samma Grundlags 81 §, och tillägg vid 77 § Riksdagsordningen, blef samma 61 H. 5* 68 Den 5 Februarii e. m.
Memorial; uppå anhållan af Herrar Cederschjöldj Pehr Gustaf j RosenqvistFredrik Leonhard , och Printzenskjöldj Ascel, å nyo lagdt på bordet.
Vid förnyad föredragning af ConstitulionsUtskottets den 21 sistlidne Januarii under N:o 64 aflåtne, och den 3i i samma månad på bordet lagde, Memorial, med förslag till ett tillägg i 12 § Riksdagsordningen, fann Ridderskapet och Adeln för godt att berörde förslag, lill den behandling 56 § RegeringsFormen föreskrifver, godkänna.
Föredrogs å nyo följande från ConstitutionsUtskottet inkomne, samt den i3 sistlidne Julii e. m. och den 11 sistlidne December e. m. på bordet lagde, Memorialer: af den 27 sistlidne Junii: N:o 3g.
I anledning af återremiss från JBorgareStåndet af Utskottets under N:o 3o förut meddeldte Memorial, angående Allmänna Beredningens Constitutionella befallning; af den 8 sistlidne December: N:o 60.
I anledning af de hos Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 3o förut afgifue nyssnämnde Memorial.
Herr Danckwardtj Magnus Georg: Då Den 5 Februarii e. m.
Utskottets första Betänkande i denna fråga förevar tog jag mig friheten alt, tillika med några andra af Ståndets Ledamöter, göra den anmärkning, att bestämmandet af de mål, sorn skola behandlas af Rikets Allmänna Ärenders Beredning, ej ensamt borde bero på Kongl.
Maj:ts pröfning, utan, såsom varande en tilläggning i Grundlagen, genom ett Grundlagssladgande afgöras.
Utskottet har likväl icke velat härpå ingå, utan ansett hvad Utskottet föreslagit, eller också intet, vara lämpeligt.
Då jag icke kan dela denna tanka, hemställer jag, ur ofvannämnde skäl, att Utskottets Memorial må afslås.
Herr Rosenqvistj Fredrik Leonhard: Kort har Utskottets svar på de gjorde anmärknirigarne varit; kort skall jag ock nu yttra mig.
Jag åberopar mina emot Utskottets första Memorial gjorde anmärkningar, och anhåller, på grund deraf, om Proposition till afslag å Memorialet.
Så mycket jag kan minnas tillstyrkte Utskottet i sitt första Memorial en underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t med anhållan, att alla Regeringsärenden måtte i Allmänna Beredningen handläggas innan de i StatsRådet förekomma.
Jag inser omöjligheten af att efterkomma en sådan föreskrift, så länge Regeringen befattar sig med alla så - 7° Den 5 Februari i e. rn. dane ärenden, sora nu.
Jag log mig derföre friheten bevisa, att rättsfrågor ej böra inför Kongl. Maj:t i StatsRådet föredragas.