Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Gref wett och Ländt-Mär» skalk ett proponerade, att Stats-Utffvttet mätte an» mödås, att af RiksgäldS-Contoirrt infordra sivar, oM det uppburit mera i Bewillning för'Tolker, Krut och Alun än som uppgifvit blifvit, och att denna upplyS» kring med det skyndsammaste mätte meddela-!.
Friherre 8 tse 1 von kil oIl,tztsi tt önskade, att upplysningen inom nästa ?lenvm kunde inkomma» i widrigt fall begärde hatt votering vm tiden, F r i h e r» 1OL3 Den M September.
Friherre ? 1 o m i n § , Llses, fredde ej att det were möjligt, Remissen skulle först komma till Stats-Utskottct, och Stats-Utskottet infordra upplysning ifrän Riksgälds - Contoirct, om tiden utsattes tills inom flutet af nästa wccka, trodde han att bet kunde wcrkställas.
Friherre 8tsol von kkollstein förklarade sig dermed wara nöjd, allenast tiden blefwe bestämd; Hwarcftcr Herr Grefwe» och Landt-Marfkalk en proponerabc, att Stats-Ukflottei mätte anmodas, att inom förloppet af nästa werka inkomma nied de begärda upplysningarna.
Difölls.
Herr krintrscliölä, kaul, uppläste lill Prolocollet följande:
Dä alla möjeliga behörige utwägar böra pätänkas, sökas och upgifwas till erhällande af nödige tillgängar för Statswerkets högst trängande stora penningebehof, utbeder jämwäl jag mig ödmjukast att fä uppgifwa ett förslag, som i nägon mohn, torde blifwa till berörde ändamäl bidragande.
England har mängfalldiga gänger, genom förhöjde Taxor och Tull-afgifter, wunnit betpdcligc understöd för Statens pcnningebchof; jag känner nogsamt, att ett dylikt bcfkattningssätt iste i det hcla är lämxeligt titt Swcriges hälst nu warande belägenhet och tillständ; Den M September.
1089 tillsiänd; men jag tror ock därhos, att äfwen bär i Riket gifwaS sädane afgifter till Staten, svin 'cke allenast täta förökning, utan ock billigtwis böra förhöjas.
Af sädan beskaffenhet anser jag för min del Lull -Af» giften, ä mängfalidigt
Utrikes jfrän kommande gods, men i synnerhet pä sä kallade bfwerflödswahror; hwadan jag ocksä wägar tillstyrka en betydclig förhöjning i Lullafgiftan för stike wahro;; äfwen som jag än widare i ödmjukhet hemställer, om icke en närmare granskning mä warda anstäld, till utrönande deraf, huruwida jämwäl wisia andre utländste wahror, mäge med m högre Tull än hittills, warda belagbe.
Mig har det härwid icke undfallit ben bctänkeNgbet, söm i-anseende till nu warande Tull - Arrende, detta mitt fö:staa wid första päsecndct kan wara un-crkastadt; me!' dä Regcrings-Formcn af den 6:te näst» tedn.
Junii bjuder och förmär uti 5Y T, att hwad som till Statens behof tarfwas, utöfrser ordinarie inköinstcr ffall genom Dewillnrpg fyllas; uti 60 att till Dkwillmna 'äkuas Sjö- och Landt-Tullsafgifterne, sanit att Konungen ej mä, till winning för Sig och Kronan, Statens inkomster fö>packta ; och uti 57 Z» att Riksens Ständer allena tillkommer wid Allmän Riksdag, beskatta Swensta Folket, det will säga, bestämma Bewillnings-Afgifterne, och följaktcligen äfwen Tull - Afgifternc; sä icke allenast blikycr det efter min tanka ostridigt, det Riksens Ständer nu äga rättighet, akt utan hinder af berörde Arrende-Contract ester heras godtfinnande tili Stats - N)er?e16 ensttbdte fördel, stadga en förhöjning uti nu warande TullAfgifter, utan jag tror mig derutöfwer, af ofwanäbervpade stadgande uti Regerings - Formen , jän wäl hofwa fullkomlig anledning göra framställande derom, att fogde Lml-Arrendc mä, med detta ärs utgång, up» Tredje Band.
N;o 159, 140. hö - logo Ten ZO September. höra, samt att Riksens Ständer sämcdelst mä blifwä satte uti tillfälle, att i denna delen af hwad till Be-, willningens bestämmande hörer i hela dess widd, öfwerlägga och afgöra, hwilka förändringar i den ena elter andra delen kunna finnas nödige; och det sä mycket häldre, som tp förutan den, frän flere sidor, under detta Riksmöte, yrkade indragningen af Landt-Tullarne, om bifall derä winnes, icke läter sig göra; (martill sluteligcn kommer, att minskningen uti Tull-inkom, sternc, genom Finsta ProvincerneS stiljsmätza strän Swerige, synes motsäga mcranämnvc Arrcndc-ContractS fortfarande och beställd.
Wid detta tillfälle anhällcr Zag äfwen, att fä omförmäla en annan omständighet, Kronans rättighet rörande, fom synes förtjena upmärksamhet.
— Dä Tull, Arrcndc-Contractct blef afstutadt, war införsel afBränwin frän Landet kill Stockholm och Götheborg fbrbu, dell; och hade altsä Arrendatorcrne icke att räkna pä nägon Tull-inkomst af BränwinS-tillförsel frän Landet till nämnde 2:nc Städer.
— Deraf följer äfwen sä o, stndigt, att Arrendatorerne icke warit eller äro berättigade till mer eller mindre del af den Tull, som för till Stockholm frän Landet infört Bränwin blifwit er» lagd, som det är bade lagligt och billigt, att om Kronan eftergifwit eller eftcrgäfwc nägon Lull-afgift, soin wid Arrende-Contractcts ingäcnde war stadgad, Arrén, datorerne böra fä en motswarandc eftergift pä deras Akrende^ Saknande tillfälle, att blifwa fullkomligen uplyst, huru med sist omförmälte Tull-afgift pä till Stockholm och Götheborg infört Bränwin sig rätteligen för, hällit, samt hwilken ben samma tillgodo kommit, har jag dock trvdt mig icke böra underläta, genom fbrbe, rörde Den 30 September.
1091 rörde anmärkning föranleda icke allenast till behörig granskning deraf om meranämnde Tull-afgift för Brännan, som blitwit till Stockholm eller Götheborg insördt, blifwit Kongl. Maj:t och Kronan, betz rättighet likmätigt, ensamt gvdtgjord, utan ock till flike medels rcclamcrande om desamma Kronan frängätk.
Slutcligen mä ock härwid icke obemält lemnäs, att om för den tillkommande tiden fri införsel till Stockholm och Götheborg, af Dränwin skulle blifwa tilläten, och hwad jag här ofwanföre om Tull-Arrendets uphörandc föreslagit, icke kommer till fullbordan; Sä bör den derföre till ärläggandc Tull » afgift uppä förberörd? skäl, ensamt tillfalla Konal. Maj:k och Kronan , samt denne Kronans rätt behörigen iagttagaS och bewakas.
Huruwida detta mitt ödmjuka andragande mä warda öfwerlemnadt antingen till Högloft.
Stats- eller Bewillnings-Utstottet, hemställes till Högwälborne Herr Grcfwcn och Landt - Marskalkens och Högloft.
Riddcrstapet och Adelns ompröfwande.
Remitterades till Bewillnings-Utstottet.
Justerades följande: Utdragas Protokollet hältet k Högloft.
Ridderstapct och Adelns klanueu den Zc> September 1829. S. D. Bestbk Ridderstapct och Adeln att trp« draga Stats-Utstottct, att ifrån Riksgälds-Contoiret inför - 1092 Dell ZO September. infordra upplysning, huruwida till detsamma fir Socker - Krut- och Alnn-tillwcrkningen en större Summa i Dewillnings-Afgift influtit an frän berörde Contoir till Mwillnings - Utskottet blifwit uppgifwet; Anmodandes derjemte Höglofl.
Riddcrffapet och Adeln Stats-Utflottet, att innan nästa weekas flut med sitt utlätanbe här» öfwer inkomma.
I-si supra.
Upplästes: Ecivillnings-Utskottets Project till Tabellen N:o 2, eller den sä kallade Minimi- eller Skydds-afgiftett. *) Ladcs pä bordet.
Herr I^inflerskölä, ^xel, uppläste till Protocollct följande:
Längesedan har nian insett nyttan och behofwet af Gcographiffa Chartor.
Redar» 17Z5 anordnade Riksens Ständer af den sä kallade Landtdjklps-Bewillningen, och sedermera pä i^ortalek af samma medel, fast under förändradt namn af Mallufactur-Fond, nägra, änfldnt otillräckliga Summor, hwarmed kostnaden af Provincc - Chartors författande skulle bestridas.
En utförligare underrättelse i detta ämne ') Lill Iindwikande Lk widlöftighet och dZ det förflag REsenS Sander antasit pä sitt ställe ffall, införas, hanw,ses Lasaren här till dur vvs Nvlanen, Delen järstilde m,'äle Minimi» Tabell.
' De* 30 September.
1095 ämne inhcmtas af iöfwer-Direckcuren k^p-Fots
Tal om Swensta Landtmätcriet, i Kongl. Wetenskaps - AcademienS Handlingar för ören 1747 och 1760.
I följd af denna gagnande anstalt ntkommo äfwcn Chartor öfwer nägra Höfdingcdbmcn.
Men som kostnaden af arbetet icke kunde ersättas af de dertill anflagne medel, lemnades snart detsamma ofullbordadt.
Det tvär först j sednare tider, som fortsättningen deras, genom en enstildt Medborgares allmänt kända och i wänga afseende» ädagalagda patriotiska nit, kom till wcrkställighet.
Genom Bergs-Rädek Friherre Istermelins frikostighet, omsorg och möda, äga wi nu betta ounb« bärliga arbete nästan fullkomnadt.
En Gcneral-Charka öfwer hela Swerige är redan af honom utgifwcn, och detzutom fyra särskildta Chartor öfwer de Norra Landsorterna, sex dylika öfwer Finland, sju öfwer Swea Rikes och ätta öfwer Götha Rikes Höfdingedöme ; tillsammans 26 Eeographista Chartor, obcräknadt twänne äterstäende öfwer Calmare
Län samt Skäne, hwilka innan kort för Allmänheten framläggas.
För akt med ben noggrauhek som härtill fordrats, kunna wcrkställa sitt nyttiga företag, har Friherre krlermeiin icke blott genom skicklige personer lälik, äfwcn i Rikets mäst aflägsna Prvvincer, anställa Astronomiska observationer och Geometriska undersökningar, för att finna orternas rätta läge, der sädant warit twifwclaktigt, utan ock genom anstaffandet af dyrbara utländska Instrumenter efter de nyaste uppfinningar, gjort sin samling af Chartor utmärkt af en sällsynt accuratefle och omanlig Typografisk prydlighet.
Man 1094 Den M September.
Man finner lätt all ett företag, Mant som detta , fordrat en ansenlig kostnad, hwilkcn ock, cnliat den trowärdiga underrättelse jag derom äger, bestigit fig till nära zo,oo2 R:dr, hwaraf knappast en tredjedel genom försälde Chartor blifwit ersatt.
Dä härtill kommer, att Friherre lstermolm, enligt det honom i Näder kemnade Privilegium af den lo Januari, 1797, snart ämnar fullborda sitt werk med ett sä kalladt försök titt Beskrifning öfwer Swerige, i anseende titt dest Geographiska belägenhet och Mineral-Historia m. m., sä synes han berättigad ej mindre till aktning och erkänsla, än upmuntran och biständ af sine Medborgare.
Friherre Isternwlm har likwäl icke af Allmän, na Medel sökt nägot understöd till detta kostsamma arbete, endast ett Län af Z020 R:dr mot ränta, har pä 4 ärs tid af Manufactiir-Fondcn, enligt Kongl. Maj:ts Resolution af ben 20 Maji 1808, blifwit honom lem, rradt.
Dä Friherre lstarrnalm sälunda kill det Allmännas synbara fördel, gjort sä stora uppoffringar af sin enskildta förmögenhet, utan akt afseende pä en framtida ersättning, hwilken genom försäljning af Chartor swärligen kan päräknas; sä synes mig med skäl och billighet den frägan kunna wäckas, om ej de omfbr§ mäldte, i och för Chartä-samlingen, säsom län till Friherre blsrmslm försträckte gooo N:dr kunde afffrifwas, och dan säledes för dest äterbetalande frikallas?
Skulle, enligt min Snikan, Högloft.
Riddcrlkapct och Adeln härtill skänka sitt bifall, sä torde saken till Höglostige Gtats-Utskottets utlätande blifwa remitterad, hivarvin jag wägar af Högwälbornc Herr Grcfwcn och Landt» Marskalken utbedja mig proposition, Remitterades till SttM-Utskottcl.
Herr Den Zo September. 1095 Herr ?äKImLo, Otto tresine, hemstedt, om icke för en man af sä sällsynt förtjenst som Fritzer, re vennelin, den föreslagna afskrifningen, genast, utan remitz kunde betvil'jas.
Herr ksrgbmLn, Ambrosius
UnZnus, instämde häri till alla delar.
PROTOCOLL, HÅLLNA KOS HÖGLOFLIGE 1BIHD1NHR81SUIHB5I oell VED BiKötrrtöCtt i Åren IS53—1854.
Femtonde Häftet. ^ OitM STOCKHOLM.
Hörbergska Boktryckeriet, 1 85 5.
Måndagen den 13 November 1854.
Plenum kl. J 7 e. m, Justerades 1 prol.-uldr. för den 11 dennes, samt pleni-prot:t för den 24 sisll.
Föredrogs Bevilln:sUlsk:s den 10 dennes på bordet lagda Belänk.
JVs 31, ang:rie beräkningen af Tull-medlen, Salu-accisen, Post-medlen, Chartas-Sigillalae-afgiften och Bränvinsbrånnings-medlen.
Della Betänk, förelogs punktvis till afgörande. 1 :o.
Tullmedlen.
Bevilln:sUlsk. har räknat ganska riktigt, då det, med afseende på tull-inkomstei ne för de 2:ne sistförflutne åren, beräknat eli medium af nära 4,828,618 B:dr, så vida nemi. de nnvar:de förhållandeme komma alt fortfara.
Ulen Ulsk:s förmodan all
Iull-inkonislen för framliden bör beräknas lill 5.200.000 B:dr, synes mig deremot icke tillförlitlig.
Om vi från dessa 5.200.000
R:dr draga de af mig omnämnde, rikligt beräknade 4,828,618 R:dr, så upkommer en skillnad af 371,382 R:dr.
Derjemte bör äfven tagas i betraktande, alt SlatsCtsk. tili ett Betänk nptagit
I till verkets omkosinader till endast 800,000 R:dr, då K. j\l. deremot ansell all de minst böra beräknas till 1 millin.
Här upkommer således äfven en skillnad af 200,000 R:dr, hvilken vid beräkning af tullinkomsterne synes mig äfven böra lagas i betraktande, och då jag lägger dessa 200,000 R:dr lill de af mig förut omnämnde 371,382: så blifver hela skillnaden 571,382 R:dr.
Således synes mig all tull-inkomsten bör aldra högst beräknas lill 5 milkr.
Redan härigenom har man visat mycket förtroende lill framtiden och verkningarne af de tullnedsättningar, som R.
St. vid denna Riksdag beslutat.
Om det vore bestämda utgifter, anvisade på de tillgångar, som BevillmsUtsk. upgifver, kunde det vara lik - 4 Den 13 November. giltigt om man beräknar 5 mill:r eller 5,200,000 R:dr, men då så icke är förhållandet, så skulle, ifall inkomsterna icke upgå lill det beräknade beloppet, Slats-Kont. råka i stor förlägenhet^ och icke kunna fullgöra de utbetalningar, som detsamma åligger.
Afven Riksg:s-Konl. skulle hafva mehn deraf, emedan de utgifter, som af dessa inkomster skola utbetalas, äro mycket förvillande.
På grund af hvad jag således haft äran anföra, får jag tillstyrka, att tull-inkomsterne icke måtte beräknas högre, än 5 mill-.r R:dr.
Det är visserligen sannt, att inkomsterna för innevar:de år torde upgå Jill vida högre belopp, men R. o. Ad. känner nogsamt, hurusom della års förhållanden äro exceptionella, samt icke under någon längre lid kunna fortfara.
Den siste värde talaren har erkännt, alt tull-inkomsterne för innevar:de år komma att upgå till större belopp än hvartill de blifvit beräknade, men han tilläde, att sådant härleder sig från de under året inträffade exceptionella förhållanderua.
Jag anser dock alt de exceptionella förhållanden, på hvilka jag förmodar Frilun åsyftat, icke hafva haft någon inverkan på tull-inkomsterne, ty den ökade import, som möjligen egt rum genom handelns afstängning från Finland, tror jag icke varit serdeles förmånlig, emedan en stor del varor blifvit lagde på nederlag och sedermera förts ut öfver Haparanda.
Men om också exceptionella förhållanden egt rum, tror jag likväl, att de af R.
St. nu beslutade föiändringar, hvilka jag hoppas skola vinna K.
M:s bifall, nemi. förbudens uphörande och åtskilliga varors förtulIning efter vigt och ej efter värde, skola komma att ytterligare föröka inkomsterne, Och då del lätteligen med siffror kan bevisas, att tullinkomslerne, lill följd af R.
Sits liberala åsigter i delta ämne, under de senare åren varit uti ett ständigt stigande, synes mig det af Disk. beräknade beloppet 5,200,000 Rtdr icke vara för högt tilltaget.
Palmstjerna har sagt, att StalsUtsk. icke har beräknat lullutgifterne till mer än 800,000 Rtdr, då de i verkligheten upgå lill mer än 1 mill.
Det må så vara, men det är en omständighet, hvarmed BevillntsUtsk. icke häfver någonting att sig befatta, ty Utsk. tillhörer det endast, ali upgifva verkliga brutto-inkomsten.
Hvilka anslag, som sedermera med dessa inkomster skola bestridas, rörer icke BevillntsUtsk.
Enl. min tanke kan Statsverket icke komma i någon förlägenhet i afseende på sina utgifter, ty om StalsUtsk. har beräknat nlgiflerne för tullverket (ill 200,000 Rtdr mindre, än hvartill de kunna komma att upgå, så, då hela bränvinsafgiften hädanefter kommer att direkte till Statsverket ingå, Olifver förhållandet det, att då Statsverket hittills erhållit sin aflöning från RiksgtsKonltt, kommer det att i stället ål nyssnämnde Kontor lemna det öfverskott, som af bränviusmedlen möjligen kommer att upstå.
Då jag således icke anser det vara för högt att beräkna tullinkomsterne såsom Utsk. gjort, anhåller jag om bifall till Utskts förslag.
Gyldenstolpe har visserligen rätt derutinnan, alt BevillmsUtsk. icke behöfver bekymra sig öfver de Den 13 .November, 5 anslag, sora äro anvisade på tull-inkomsterne, ilian endast (öija sin öfverlygelse i afseende på dessa inkomsters beräkning.
Och ehuru jag icke har den lyckan ali uti sådana frågor, sora angå tullverket, dela Grins åsigler, är jag dock förvissad, alt han i förevaride hänseende följt sin öfverlygelse.
Men jag torde dock i förevaride fall kunna med siffror visa, alt hans inkomstberäkning hvilar blon på en gissning och icke pä erfarenhel, hvaremot upgiften alt tullverkets utgifter upgå till minst 1,016,000 Ridr slöder sig på verkliga förhållandet. R. o. Ad. kan vara förvissad derom, att dessa utgifter skola snarare stiga än minskas, och då de nu äro beräknade lill endast 800,000 Ridr, kommer verkliga behållningen alt minskas med 200,000 Ridr.
Till följe af den ställning, jag i samhället innehar, har jag ansett det vara min pligt, att deruppå fästa R. o.
Adis upmärksamhet, och jag tror det vara R. o. Adis, samt R.
Slis skyldighet att taga i betraktande, icke allenast hvad BevillmsUtsk. upgifver, utan äfven hvad Statsötsk. föreslagit, äfveusom att eftertänka de beslut, R.
St. fattat, samt deras följder.
Del torde väl kunna hända, alt Stats-Kont. vid statsregleringen erhåller ett öfverskott och att icke någon statsbrist upslår, men huruvida det verkligen blifver eli öfverskott är, enl. min tanke, en sak, som endast framtiden kan utvisa.
Jag hoppas visserligen att inkomsten af bränvinsskatten kommer att lemna öfverskott, men det är dock ingenting säkert att bygga på.
Visst är emellertid att å bränvinsinkomsterne för 1853 och 1854, som af R.
St. blifvit beräknade lill 1,300,000 Ridr, blifver en afkortning af 1 millin, hvilken icke kommer att ingå, samt för år 1855 saknas i Slats-Konlit.
Huru mycket som af tullmedlen inflyta, är äfven, på sätt jag förut nämnt, osäkert, men deremot ulgifterne bestämda.
Jag befarar högeligen, alt, på det sättet statsregleringen nu upgöres, under vissa tidpunkter sådan förlägenhet för Stats-Kont. kommer alt upslå, alt liqviderna kanhända icke kunna uti vanlig ordning verkställas.
Gyldenstolpe!
Hvad beträffar den af Frih.
Palmstjerna omförmälda bristen af bränvinsinkomsterna, lärer del vara en fråga, som egentligen icke hör hit.
M. framdeles inställer bränvinsbränningen, är det gifvet, att den påräknade bränvinsskatten icke kommer alt inflyta, men man upförer kalkyler under förutsättning, att bestämda förhållanden skola ega rum.
Likasom om når gra andra omständigheter skulle göra att tullen icke upgår till det beräknade beloppet, kan man väl icke derpå göra afseende, ty förhållanderna äro problematiska.
Hvad som icke lärer kunna bestridas, är dock att tull-inkomsterna i brutto utgjordt mer än 5 millir, och då man dertill lägger den tillökning, som genom den stigande folkmängden visat sig upgå till 200,000
Ridr, synes mig det icke vara för myckel att, såsom Utsk. gjort, beräkna tullinkomsterna till 5,200,000 Ridr.
Hr von Hartmansdorff, Ang. i Jag hade icke föreställt mig, att ett Betänk, af den vigt, som det förevaride, skulle lill pröfning företagas, utan alt det blifvit andra gången bordlagdi, serdeles då våra bänkar nu äro, i anseende till en höglid, glesare be - 6
Den 13 November. i satta än eljest.
Men då saken likväl kommit före, anhåller jag att få, ehuru oförberedd, yttra Dagra ord.
Jag bör fästa upmärksamheten å det sätt, hvarpå StatsBlsk. behandlat förslags-anslagen.
Det har nemi. uptagit dem till lika belopp, sorn förut, ehuru flera års erfarenhet visat dem vara otillräckliga.
Följden blifverdå den, alt andra medel, än de, seni anslås till behofvens fyllande, måste användas.
Man kan således förutse en gifven Statsbrist i förevarande hänseende.
StatsUtsk. har beräknat tullinkomsterna så högt, sorn Betänk, utvisar, och som Frih.
Palmstjerna, samt äfven jag anser vara alldeles öfverdrifvet.
Att de, under innevande år, stigit så högt, är en tillfällighet, härrörande derifrån, att vår handelsrörelse vunnit betydligt på det krigstillstånd, som på östra sidan af Östersjön egt runi.
Om det äfven nästa år fortfar och medförer enahanda fördelar, kan beräkningen bära sig.
Men i motsatt händelse, blifver ej inkomsten så stor som man förutsatt.
Huru skall, i dylikt fall, Stats-Kont. undfå ersättning af Riksg:s-Kont:t?
Och hvarifrån skall delta erhålla nödiga medel?
Om StatsUtsk. beräknat det s. k. fondsystemet icke allenast för jernvägars anläggning, utan äfven för att fylla statsbristen, så har det inledt oss på en ny bana, den alt, genom lån, betacka icke blott våra tillfälliga utgifter, utan äfven de ordinarie.
Sådant anser jag betänkligt.
Palmstjerna finner jag alltså den af Pisk. gjorda beräkningen vara öfverdrifven, samt ledande lill svåra följder.
Då härefter propos. framställdes först till bifall å Utsk:s i denna punkt gjorde tillstyrkande, och sedan till bifall å Frih. Palinstjernas förslag, att beloppet af Statsverkets årliga brutto-inkomst af Tullmedlen malte antagas utgöra 5 mill:r R:dr, blefvo dessa propositioner besvarade med blandade Ja och Nej; hvarpå Hr Gr. o.
Landtm, ånyo hemställde om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s tillstyrkande, samt, sedan svaren härvid utfallit med starka Ja, jemte åtskilliga Nej, förklarade alt han nu funnit
Ja öfvervägande. 2:o Salu-accis af städerne och 3:o Poslmedlen.
Utsk:s i dessa punkter tillstyrkte beräkningar biföllos. 4:o Char tw-Sigillalce-afgiften.
Om BevillmsUtsk. gjort sig mödan, tror jag det icke hade varit svårt, ali beräkna den minskning, som den förändrade ofgiften för fullmakter, vid befordran från lägre till högre lön, har åstadkommit uti statsinkomsten af chartee-sigillatae-afgiflen.
Om man tagit förflutne års erfarenhet till hjelp, samt inhemtat uplysningar från de redogörare, som belagt fullmakterne med charloesigillatte, tror jag det varit ganska lätt att åstadkomma eo beräkning i förevande hänseende.
Emot det af Ulsk. framställda belopp har jag ingenting att erinra.
Utsk:s i denna punkt gjorda hemställan bifölls. 5 :o Briinvins bränning s-medlen.
Ulsk:s tillstyrkande bifölls.
Den 13 November. " 1 6:0
Tidnings- och kor l-stämpel-afgifterne.
Utsk:s yttrande lades till handlingarne.
Föredrogs Serskildta Utsk:s den 11 dennes e. m. på bordet lagda Meni. JM 25, i anledn. af ålerremisser å dess Mern.
.A2 23, med förslag till voter:s-propos:r om afgifler för bränvins försäljning.
Efter af Hr von Hartmansdorff, Aug., och Frih. Haab, Adam Christian, begärd förnyad bordläggning af detta Mern., yttrade Gr. Lagerbjelke, Gust.:
Vid den i dag hållna Talmans konferensen visade det sig, att Riksdagens slut är beroende af de ämnen, som af Serskildta Utsk. behandlas, samt att just den fråga, hvilken nu är hvilande på bordet, kommer att längst fördröja Riksdagen.
Under sådane förhållanden vågar jag vördsamt hemställa, om icke de ledamöter, hvilka nu begärt ytterligare bordläggning af memoiialet, behagade derifrån afstå.
Jag har visserligen begärt Mern. på bordet, men då jag är beredd att ingå i diskussion öfver detsamma, samt icke bar något behof af ytterligare bordläggning, afslår jag derifrån.
Jag har begärt Mern. på bordet; och då det varder plenum äfven i morgon, torde dröjsmålet icke blifva långvarigt.
Hr Cederschiöld, Rob. Theophron, fö/klarade sig instämma i Hr von Hartmansdorffs begäran; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, förklarade att den nu af flere ledamöter begärda bordläggningen ej kunde förvägras.
Besv. o. Ekon.Utsk:ns den 7 och 8 dennes på bordet lagda Betänk.
J\s 30, i ani. af väckte förslag till ändringar och tillägg uti de om skiftes-verket i Riket gällande föreskrifter.
Utsk:ns ang:de nedanuämnde delar af skiftes-stadgan afgifne yttranden företogos hvart för sig till afgörande. l:o. i :sta kap. 3:dje §:n.
Utsk:ns yttrande bifölls. 2:o. 2:dra kap. %;dra §:n.
Ehuru jag fullkomligt gil lar Utsk:ns förslag, anhåller jag likväl att få fästa R. o. Adis upmärksamhet på ett litet fel.
Ordet ”flåhacka" är visserligen i sig sjelft oskyldigt, emedan, om mati flåhackar och låter torfven ligga qvar och ruttna, skadar man icke jorden, men med flåhackning menar man i allmänhet bränning, ty innan man bränner, flåhackar man, och det är denna skadliga förrättning, som bör förbjudas.
Om man endast talar om flåhackning, vore det icke förbjudet, att, såsom det sker i södra Sverige, skumplöja, hvarigenom man visser - s
Den 13 November. ligen kan taga några års skördar, men med upoffring af jordens kapital-värde; och Utsk:ns mening har varit, att icke någon sådan försämring af jorden, som bränning förorsakar, må ega ram från den tid gradering skett och intill dess jorden kommit i den nya egarens hand.