Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enligt cormactet af den 8 April t^stS grundadr pä Kongl.
Resolutionen as den 16 September ,78Z, upläts arrendet as denne Kung» Ladugärd till Ryttmästaren Baron 8kepkan 6reutr> pä är, emot erläggande at räntan enligt markegäng, och skulle erläggas i städja hwad räntan efter lika beräkningsgrund rozr Dm i6 December.
Lr 1784 utgjorde, samt betala densamma med en fjerdedel om äret i 4 är.
Efter Baron Oeu»r«' frånfälle, innehades ar» rendel af betz Enka, svin ingick ägteiilkav med Capitai, nen d§orelsns(ller, hwilken enligt Kongl.
Resolut onen den 15 Mann 1792 bör i is är än widare ! >' «« hällas wid arrendet ifrån Midfasta» 1799 ri!i ' >m> ma rid iZrg-, hwilkct genom Kongl. M.jus nacjga skriswelse den 8 Ock.
1799 ytterligare stadfästadcs. ^önköpinIS Län. 22 0 U?isinIsborgs Kungs Ladugärd, mantal § trädgårdar samt 2:ne underliggande fjerde» dcls hemman samt bär g 888 st- kronodogS rverken ärli» gen, som betalas Kongl. Maj:t och Kronan Adel as Länets ärliga markegäng.
Enligt Kongl. Maj:rs Nådiga Resolution af den iz April 1802 har arrende-contract pä zo är jsrän midfastan 1802 till samma rid 1832 bliswit ut» särdadt den 29 April i8oz för Protocolls,Secretera, ren ^leurlirix och sedermera den 2g September 1805 »ransporteradt pä Tygwaktaren 8six>el.
Malmöhus Län. 21:0 Uranienborgs Kungs Ladugärd man» kal en trädgard med myckurhet fruktbärande och wilda Träd, 9 torp. Till Gårdens bruk utgöres arbete, efter det arbtlr-crnlract som wid Kongl.
Comnttssiouen den 20 Nv» Den i6 December. rogz Nowembcr 1688 bli'wir stadgadt, hwaremot hwart Z henman njuter 6
Daler och hw arje ^ hemman z Daler S:ni: i astäkiung pä räntan för arbetet.
Pä grund af Kongs.
Vreswet den 9 Oktober 17.59 är arrende Contrack den 16 April 1762 ulfär» davi för Boramästaren dV-liaur pä 52 arS lid. och har Kongl. Maju genom ytterligare Nådigt
Bref af dctt rs Junti 1786 tillagt honom och dest rätts in, nehafware vrolongai»on dera till den l Maji 1861, men genom Kongl.
Majus Nädiga Bref den 27 A, pril 1799 är förordnavt, alt arrendet uphör wid mid, fastan 18H. 22:0 Alnerups
Kungsgård ro/§ mantal.
Danna Kungsgård är enligt Kongl. Brefwet den ZQ Mars 1778 anstagen Landshöfdingen pä Lönen för innestäcnde suimna, under tiktel arrende medel 202 R:V.
Hallands Län. 2z:o Laholms Kungsgård 2 Mantal, 1 Trägård, Laxfiffen, l mjölqwarn med z:ne pär stenar samt 6 torp.
Till underdänigste sölje as Kongl. Majus
Na» diga Resolution ben 14 Junit 1796 som i Räder för, säkrat Undrr.Stallmästaren <7. k. von Louis om 50 arS arrende rättighet ä denna Kungsgård ifrän midfasta» igor till samma tid iZZl med lika wilkor som sörre Arrendatorer, och hwuken försäkran genom Kongl.Majus Nädiga Bref as den 2 Sepiember 1800 blifwit stadfäst, blef arren^e.conrraclet för bemälde Stallmästare ben IOZ4 Den 16 December. ben 5 December igoo utfärdadr, i kraft hwaraf dagswerken fä, enior järjkild betalning kill Kongl.
Maj t »ch Kronan, efter 2 si.
Banco stycket, af Arrendatorn, Nll Kungsgården disponeras. 24:0 Lindhofs Kungs Ladugärd 6 mantal med Geterön samt 17 corp som äro inberäknade under Garden.
Medelst contract af den 12 Nowember 772g, grundadt pä Riksens Ständers tilstnrkan och .Konun» gens Näkn a föreskrift, har General-Majoren l^sIrrdurA erhällit perperuclt arrende a denna Kungs Ladugärd för ett ärligt arrende af 100 Tunnor säd, Adelar räg och ^:del korn.
I frägan om beskaffenheten af de contracts wiktor hwarunder ofwanbeffrifne Kungs- och Kungs-Ladu» gärdar äro till bruk och begagnande uplätne, wisar sig, att Kronan af detze gärdar och Landt-egendomar,. utgörande efter sammandraget Lii. B. 152^ Mantal icke njuter större inkomst ärligen än §Z7g R:o 9 si. ii r:st.
Specie i penningar och 451 Tunnor 2Z kappar spannemäl, samt för underlagde dagöwerke», som ester igoZ ärs markegång bordt giswa Z792 R:dc 26 si. 4 r:st. undfär Kronan i betalning af Arrendatorenie endast 629 Nd 4 r:st. hwarigenom Kronan af bcrörde KungSgärdar och Krono dagswerken allenast äger i behällen afkastning 2190 R:d 22 si. ii r:st i penningar och 451 Tunnor 2Z kappar Säd.
Deremot erhäller Kronan af de 12 Kungs och Kungs-ladugärdar, hwilka pä fäkt förut finnes anförd! äro utarrenderade efter 1799 ärs saststälde grunder och D'n i6 Dcceinber. roz; och endas; upaä kill 4>-S Mantal 16,494 Rtd 9 H. ro r:st.
Specie efter uträkning grundad pä izoZ ars
Ma ksgäinft pris h wårås vstridigt följer, ait
Kronan af sörstuämnoe
Dcst riilhörighetir i mängsaldiga är wa, rit och ännu ör i mistning af Dest kilständiga rätt.
U ^der KrigSorolighetcrne pä 1600 talek hade ätskislige af Kunasgärdarne biifwit förpantade för län kill Kongl. A. j:k och Kronan och än flere klefwa det under Konung den Xllueö längwariga sch 0- lpck liga krig.
— Dcn oscian delen sköttes för Kongl.
Hof oeconomi.ns räkning , antingen genom härtill anta» gen betjening, eller wörö uplätne under arrenden; Men efter ätcrwnrnil fredslugn pä 1720 talet da Regcringen och Slanderne med fullt alfwar fästade
Deras upmärksamhec pä Landt-BruketS och näringarneö äteruphjelpande, ändrades denna melhode, hwarom de flere alt ifrän 1720 till och med 1769 ulkomne Författningar lämna en widsiräckt uplysning.
Dock syncS dek omdöme icke ogrundadt, ait under alr detta mera enskilde personers fördel, än del Allmännas bästa kommit i fräga.
Enu-dlettid ansaq man större winning för Riket deruti. att bortarrendera Kunasgärdarne för en wist ärlig pe, ninge-asgifc till Stais- Castan och förcffrifwa huru häfdae och byggas, än läka dem stötas undcp tillsyn as betjening emot obctydeliga lesweranser i pc, sedlar till Kongl. Hos förtäringen.
— Och alr som förpantningarne hunno inlösas, fortfor man pä samma fäkt med de KungSgärdar, som derigenom aterkommo till Kronan hwarwjd ljkwäl förpantningar under stundom förbytteS till perpetuelle arrenden eller säledes till statte.
Den 4 April 1728 förordnades i Näder uppå Riksens Ständers tillstyrkande, att såsom arrende-stim» ma lvz6
Den i6 December. ma för KungSgärdarne skulle beräknas jordeboks och mantals räi,torne efter Kronowärdi med en fjerdeparlS förhöjning för förwandlingen:
Akt SäkerieS friheten jämwäl skalle beräknas till ;.del af räntan, men endast hälften deras tilsalia Kronan och den andra hälften lämnadeö
Arrendatoren för husens underhällan, de sä framt ej ansenlig nybyggnad karfwades, dä
Ar» rendatoren kunde förskonas för hela Säterieg friheten pä wista ar: att Allmogen, som frän alder gjort dags» werten till KungSgärdarnes bruk och skötsel äfwen dermed borde fortfara; dock endast med 9 öke och 18 drän» ge dagSwerken för hwarje kunnas utsäde af sabatie hemman som wörö belägne inom 2 mil frän Kungsgärder,, för hwilka dagSwerken Arrendatorn borde betala Kronan dubbelt mera, än hwad de efter kronowärdi uti Ior» deboken upföras, och att arrendetiden borde utsättas till iva ,2 är, samt det med förbehäll, sä framt ej Riksens Sränder wid nä,ia Riksdag gjorde annan dis» ' position härom.
Detze wilkor blefwo derefter beftändande under hela 20 ären och under ett hos Riksens Ständer ständigt fort» farande nit för Slöjder och Manufacturerbleswo Kungs» gårdarne utsedde till plantscholor eller stamschäfferier för sin-ullige fär, som efter förut, men särdeles wid 1739 ars Riksdag fogade anstalter, borde ifrän Utrikes 0» ^ ter hit införskaffas, och i anseende hwartill genom Kongl. Breswct den 26 September 1741 förordna» des, okt Schäffer! anläggning wid KungSgärdarne skulle wara en oundwikelig skyldighet samt lämpas ester hö» ' bergningcn. , Wid 1748 ars Riksdag läte Riksens Ständer, genom Deputerade besigtiga en del Kungögärdar, för - att Den i6 December.
1057 att närmare inhämta huru desie Författningar cslerlefdes och Kungsgärdarne häsdadeS, men af uprättade uträkningar ä dct som i Iordeboks och mantals ränka, samt för Sättries friheten ester markegängs pris betalas bordt, funno de, att Kongl. Majit och Kronan med de är 172g stadgade arrende wilkor war ganska mycket lidande: akt SäterieS friheten gick förlorad en» dast derföre att Arrendatorn bygde hus äc sig sjelf, hwilken skyldighet likwäl åläg alla jordbrukare tillika med Officerare för sine boställen och att sörhällandet med de Kungsgärdarne anflagne dagswerken, war sa» dant att de ester markegängen stego dubbelt, och ibland z gängse högre än Kronan för dem erhöll.
Dä detta ansägs nödigt att rätta förordnades ge» nom Kongl. Brefwet den 12 April 1748 pä Stän» bernar underdåniga tillstyrkan, att alla KungSgärdar, som wörö eller bleswo lediga skulle borrtarrenberas ge» nom Auction sä framt ve icke wörö wiha Bruk och Bergwerk anflagne, da räntan skulle utgä, Spannemälen efter fem (s) Daler S:mk och persedlarne ester 17Z5 ars ständiga Markegång.
Arrendetiden skulle ej utsättas pä längre tid Ln sv är och ej under 12 s i§ är.
Alla hjelpedags, werken, för hwilka Allmogen ingen serskild frihet ät» njöt, skulle uphöra, och Arrendatorn tillätas att bygga Torp, der sädant kunde ske utan odaläkerns eller ängens minskning; Men ifrän underhållande as widlöftig
Caraeter- byggnad, bleswo Arrendatorer»» befriade.
En gang för alla afgjordes, att Arrendatorer!» kordt underhålla Schäffer!, Stuteri eller Holländeri.
Kör de Kungsgärdarne underlagd» bonde, hem man fful» l« I0Z8 Den 16
December. le rantorne betalas efter ärlig markegång; OrconomilVe besigtningar ä Kungogärdarnc anställas hwart z:d'e och hufefyner hwart 6:re är, samt Allmoge» i allmänhet befrias ifrån de hjelpe dagswerkcn för hwilka den icke äkiijöt någon ftrffstd ersättning eller linde,ng i Kronobeswären.
Ganska sa KungSgärdac haswa dock i stöd af 1748 ars författning, genom Auelia» bliswit borrtarren» derade.
De finnas merendels disponerande efter särststlde confiderationer dels wid Riksdaga,ne och dels emellan.
Arrende
Summan ater för nya ester den tiden siutne arrenden Uträknades till större delen efter 17g; ärs ständiga markegång pä persedlar
,,c och § D:r Sunt Tunnan för Spannemälen, kronotionde derunder innebegripen.
Men denna författning lämpades e; kill de Kungsqärdar, som för 1748 wörö förlänte trll wihr Bruk och Bergwcrk med mera.
Wid ytterligare myntförsämring och stegrade warupriser blef 175 s ärs ständiga markegäng änteligen nphäfweu.
Pä Riksdagen är 1762 ansago Riksens Stän» der sig icke förrän wid päsöljande Riksdag kunna wid, taga nägon sädan söcfaktning om Kungsgardarne, hwari» genom de bästa fördelarne af dem för Kongl. Mast och Kronan kunde winnås.
Wid 1765 ärs Riksdag, sedan Riksens Ständer genom Deputerade läkit besigtiga och as de in komne -erättelserne tagit nägon kunffap om defie Krono,Lä gen - Den i6 December. logs) genheker, tillstyrkte Ständerne i underdånighet och Kongl. Mast behagade den iz Augusti 1766 i nädcr förordna, hwad Kongl. Kammar-Collegii denzr därpä följande October utfärdade circulair innehalles, bcstäende jämte annar huswudsakeligen deruti: att inga arrenden ffulle stallas pä längre rid än iA ar: att ingen skillnad skulle såsom tilförene göras emellan större och mindre Kungsgärdar: att arrendet ffulle utbjudas pä cff.-nre, lig Auction till den som erböd största städjan emot hela Jordeboks och manlals-räntans utgörande ester markegäng: att caracters byggnader, för hwilka Arrendatorerne warit answarige, borde as dem sjelfwa un» derhällas och nya caracters. byggnader eller annan kost, sam Nybyggnad, icke utan särskildt tillständ företagas: och att alla förut flutne contracter ffulle uphöra, enär de marat i är, ester midfasta» 1767 och änteli, gen att perpecuelle arrenden och Skatteköp pä Kungsgårdarne och andre för inabalienable ansedde lägenheter äswen ester 15 är ffulle till Kronan ätergä emot köpeffillingenö återställande för de sednare: och som Rik, fenö Ständer, i anledning af förenämnde besigtningar, funno sig i tillfälle art pröswa, hwilka Arrendatorer brustit i wilkoren, sä upgäfwo de dem samt anhöllo i underdånighet, akt deras besiut mätte befordras till »verkställighet, och bles Kongl. Kammar-Collegium ge» nom Kongl.
Breswet den »8
December »766 i näder befaldt att derom besörja.
När de klagomål som häröfwer upstodo och jämwäl mi Riksdags-relationen bleswo anmälte, wid 1769 ärs Riksdag hos Riksens dä församlade
Ständer till pröfning förekommo, ansägo desie Ständer, ester uprepade ätffillige skäl och omständigheter, deras rättvisa och skyldighet fordra, att esler lag och billig.
IO40 Den i6 December. het jämka, sa att
Kronans busta med enskildes wäsgang och säkerhet kunde förena».
De förklarade säledes:
An asla Hemman, Säterier och Lägenheter, som efter 172g ärs Skatteköps Förordning, kunnat kill Skatte uplätas, skulle äkerställas i samma stand, som te wo, ro söre 1766 ars härom widtagne Författning, och art Innehafwarne af arrenden, som waric stäl» de pä wista är och funnits wara af Riksens Ständer eller pa
Deras ätgärd slutne, da de sine contracter icke brutit skulle fä dm til^ godo njuta einor de rättigheter de färe ägt och utan arr den tid de deraf warit i mistning skulle afskrifwas m. m.
De Rungsgärdar fom af Riksens Ständer blifwit upläine under perpctuelle arrenden, och borde njuta lika säkerhet, hade Riksens Srän» der funnit wara komne uti Innehaswarnes besittning, somlige för reda penningar, somlige genom ars och Förfäders köp samt andre för trogne tjenster emot Kongl. Majtt och Riket; — Men som silke arrenden kunde anses som abalienarioner, dem de lika med i?6§ ärs Ständer, önskade att äterwinna, fä bleswo ätskil» lige sädane arrende innehafware hörde, af hwilka
Ar« rendatorerna as Räfsnäs, Gripsholm och Wennrgarn begäfwo sig under rvitza betingningar till en bestämd arrendetid af 100 är, men Arendators», af Westad Krono
Säteri yrkade perpemella arrende«eontractett beständ, hwarföre Riksens Ständer faststälde, att wid Lera» begiswande eller förbehäll skulle förblifwa? äf» wensom wid de siutne Skatteköpen af Kungsgärdar, frän hwilka ägarne icke wille assia; hwilkek Riksens Ständer» - Den i6 December. 1041 ders beslut, uppå Deras underdäniga anhällan, Kongs.
Kammar-Collegium, medelst Kongl. Br.rwet as den az
Mutii 1770 förständigades akc befordra kill werk» fjällighet och efterrättelse:
Alla de förändringar, hwilka i förberörde mätto widlogos wid 1769 a.s Riksdag, anga dock allenast cnMld? personers men uphäkwa icke 1766 ars grum der för nya arrenden, wid antingen tilländalnpne eller sörwärkade contracrcr, hrvada» ock d-s;e grunder, sä wida icke Kongl. Majit,af serffilde orsaker, om en eller annan Kungsgårds arreiidering annorlunda förordnat, sedermera blrfwit wid nya arrende-conkracrerS ingående mkrtagne, stntiil dest Kongl. M rj.t under den 17 December 1749 widtog dsn förfnlrnug. hwareftec de till sörsta classen hörande 12 KungSgärdar, Kunzt, Ladugardar och Lägenheter, wrd yoorde ledighner äc» tvordne Utarrenderade, och wid hw'!kas arrenden ZracSUljlkoltet ansell någon annan anmäckning ick äga rum, än i anseende till dispositionen as arrende-summan foe Torrsjö Krono Säte.i, hwilken är anstagen lii!
Läraren wid Wisingsö Schola.
M-n dä, efter hwad kändt är, denne Schole inrättning icke f?.ill medföra den nytta, som swarar emot kostnaden, sä hemställer Stale Utffortet huruwida icke anledning mä wara, att genom wederbörande läka anställa undersökning, om icke denna Schola mä kunna indrag s och det r Lräga wacande arrendet i det stället rstl Srals-Wcrket inga.
Sedan Stats-bMvttel nu således yttrar sig om de arrenden, hwaruri Urstottet ansett någon ändring eller rubbning böra äga rum, sä förekomma nu de Kungö Ljer-e Bandtt Nio 67.
1042 Den i6 December.
Kungs- och Kungs Ladugärdar, as hwilka Stats-Werket icke swarande afkastning, och hwarwid bör un ed is, huruwida näzon rubbning t dctza arrenden ma kunna göras, uran atk JnnehafwarneS lagliga räll derigenom kan bliswa förnärmad.
Wld öfwerwagande häraf, har Skars Utskottet funnit detze arrenden i allmän wärro kunna hänföras i g:ne Cl«sser, nemligen: sadane arrenden hwilka hliswit af Riksens Ständer eller pä
Deras åtgärd sturne, och hwarä arrende tiden ej ännu lupit til! ända: sadanr som tilkommit genom Konungens enskilda förordnande; och stldane hwars wiikor warit efter Riksens Ständers tilstyrkan stadgade, men hwarä Konungen tvid arrendetidens utgång, i »räder bifallit prolongation, eller tillätit borrcarrendering mont auction.
Till den förstnamde Clatzen höra Räfsnäs och wenngarns Kungsgärdar samt Lindhofs KungsLavugärd.
Pä sätt förut omnämndt blifwit, äro de 2:ue förstnämnde Kungsgärdar wid 1769 ärs
Riksdag genom sormelig afhandling med Riksens Ständer, ifrän perpetuella arrenden pä bestämd tid as ivo är och emot wista Utstakade förmäner och skyldigheter, komne i dä »varande
Arrendatorer» och nu mera deras lagliga rätts innehaswares bestttning, ä*wensom det perpetuella arrende^ comractct pa Lindhofs KungsLadugärd tilkommir pä Riksens Ständers tillstyrkan och Konungens nädiga förcstrrft.
Och dä bade arrende tiden och wilkoren, sä wäl Den i6 December. 1045 om Räfnäs som WennegarnS KungSgärdar som Lindhofs Kungs Ladugärd finnes wara med Riksens Ständer ölwerengkomna betingade och af Dem bifallne samt esker DcraS tillstyrkande af Konungen i Näder stadfäst. de, sä anser Stats Utskottet sädank alt medföra den fulla kraft och wcrkan för beständec deraf, att nägon rubbning deruti hwarken kan eller bör äga rum.
Af de öfriga kill andra classen räknade Kungs» ach Kungs Ladugäcdar, äro Rädrnansö, Benhamra , Ultuna, Lilla eller Tyska Ladugarden, Bräborg, Johannisberg, Wisborg och Laholm, utan någon Ständernas åtgärd, endast genom lid efter annan tilkomne Kongl, Nade-bewisningar uplämc innehaswarne under benämning af arrende, dels pä de» ras och arfwingarS lifstid och dels pä witza bestämda är.
De Kungs, och Kungs Ladugäadar. hwilka nu äro i fräga moro alla inbegripne under den allmänna författning som widlogs wid l/66 grs Riksdag, rörande Kungsgär» dars öswerlätande och söiwaltning, sä att desamma till följe af Kongl. M>j:tsi ötwerensstämmelse dermed uk» färdade Nådiga Bref och Förordnande as den rz Augusti nyfinämnde är borde wid hwarje däwarande arrendes flut, under offentelig auction, till nytt arrende pa wista är utbjudas; och uti detta allmänna stadgande har sedermera icke nägon förändring blifwit widragen, fastän innehaswarnc af detze KungSgärdar genom m?llankomne synnerlig Kongl. Näd, thy förutan, ä desamma erhällit besittn»ngs rätt.
Om Konungarnes enffilde dispöstrions rätt öfwer Kronogodsen finnes ej något mera eller sednare / stad» 1044 Den 16 December. stadgande Lii Mi 2 Cap. Konunga Balken Landshagen, hwarest bjudes, att Kronogods^, ej sä minskas eller abalienrras Kronan, utan att den Konung soin efterträder, äger wald
Set an ärercaga.
Uti 1772 ars Regerings-Form stadgades, att Konungen ägde styra Riket som Sweriges Lag säger och ester Kvnunga Balken, Landelagen cch samma Regerrngssorm man alt denna sa wäl som den ar 1789 antagne Förenings och Säterberg act omsörmälcr .någor, som syneS nphäswa hwad pä ofwanberörde sätt uti L Cap.
Konunga-Balken Landslagen sörordnaZ.
Uti iv rkställlgbeten wi<ar sig ock, att benne nr, gamla Lag icke bliswit ansedd säloM uphäswen, dä Len besittningsrätt, som Högstsalig Kenrmg ben IllrSje i lifstiden den 20 Juiii 178Z i NaSer förun» nade j H.rr Hof-Marffalkcn m. m.
Friherre kror Ceöerstrom sör dest samt dist FruS och Barns lifstid, sedermera af s. d. Kvnur.g 6l08 lIV ^VOl.?I4 qe« uow Kongl. Brefwet ben 27 April 1799 förklarades med oemälde FriherreS död löca uphöra, hwaruti är i8vc> widare as Konungen gjordes ben ändring, alt honom tillädes en bestämd arrendetid as 25 är hwar, förukan ö'wen förekommer, att de som erhållit nägon Kungs Fö-laningS» eller arrende-rättighet as Kungsgård eller annan K rono-lägenhet, Utan att sädant hämtar stöd af StäiiderneS tillstyrkande, ellcr emot wik, kor, som uppå auction bliswit stadgade, merendels sjelfwe ansett deras säkerhet fordra, att hos den efterträda-,, de Konungen i underdånighet söka bibehållandet af de, ras under förra Regeringen erhällne besittnings rätt.
Da den uu antagna Rkgeringö-Formen stadgar, att Deu i6 December.
1045 att de personer och menighcter, som efter hittills gällande Författningar innehafwa eller nyttja Kungs och Kungs Ladugaedar samt Kronans öfrige Lägenheter, mä njuta laglig rätt dera till godo, synes denna innehaswares förbehallne rätt, sassm grundad i de efwan upgisne Författningar icke warit eller kunna förklaras widsträcktare, än att de ägt begagna de dem i Nader förlänio Kungsgårdar, för den Konungs Regements Irid, hwarunder förläai-igs eller besittningsrätten lillkouimit.
Och som Starr Utskottet funnit, att den afgift som föt nyttjandet af dehe Kungsgårdar och Lägenheter till Kongl.
Majit och Kronan erlägges, icke pä något sätt är swarande emot den inkomst, som af desamma skäligen bör kunna päräknas, och hwilket tydeligcn updagas, enär jämförelse göres emellan detze arrende wlikor och de, som äro stadgade genom offcntelige auctioner, förmodar Utskottet icke allenast med Kronans lagliga rätt wara öswerensstämmande, uran ock med billigheten förenligt, art de större föcmäner, hwilka innehafwarne af desse Kronans killhörigheker, till Kronans kännbara förlust i manqfaldiga ar redan njutit, nu mera, dä Rck.tS behof sädant oumgängcligen kräfwec icke widare böra fortfara; h vadan ock till Risens Högloft Ständers eget ompröswande öfwerlämnas om icke alla de under denna clatz upsörde Kungs och Kungs-Ladugardars arrenden efter föregängen laga besigtning, mätte komma att uphöra, och besagde Kronolägenheter derefter disponeras pä sätt Riksens Högloft.
Ständer nu kunna finna för godt «N förordna.
Såsom enfökjd hwaraf den serskilde förmän, som f. d. Förste Hsf Stallmästaren, sedermera Presidenten Grefwe klunk hittills pä ofrvanbefkrisne sätt hämtat af Ultuna Kungs Ladugårds arrende äswen bör anses haswa uphört. 1046
Den l6 December.
Till Tredje T>aHeii synes kunna häniöras: liv Skällnora Kungsgård, hwura arrende riden finnes efter Sränders tillstyrkande tve,lia stadgad me» hw ira i an, seende till ägor som under denna arrendetid blifwikKunqsgärden srändömde och Acrendatoren icke efter contractets lydelse fäkt begagna, Kongl.
Majtt säsom crlätt' ning lill Arrendatoren dä ban i arrende-summan ej njuter någon minskning, i Nader bewiljät 2s är? prolongation. 2:0 Stora Ladugarden, hw-rä dcr pc:re" tuella arrendet genom Kongl.
Breimer' ds,, 7 Februai ii 1805 uphört och ägarne as Stajjjö Bmk wid cöm traers wilkorcn endast pä deras lifstid bibehällas. gro Starby Kungsaärd, hwareft en kammarduks och finare wäfnads Aabrigue af början med Ständers bifall och af Dem trlldelte sörmaner blifwik irräuad , men hwarä contracts wilkorcn sedermera undergått förändring, dock sä att Kronan af Kuygsgärden nu erhåller en större ärlig inkomst, än som först warit betingad, moni der att arrende riden är bestämd till wista är. 4:0 Roma Blsfter K ungs. Ladugärd såsom innebcgripen nu Lands» höfdingenS pa Gottland lönewiikor. s:o Höjcntorpo Kungsgård fason, förut »platen pä perpetuelr arrende, Men som genom Kongl.
Brefwek den 17 Marrit 1807 inskränktes til! 2§ ars bcstltningslid. 6:0 Allcstads Krono-Särcri, hwara perpekuelle arrendet, medelst Kongl. Brefwek den 12 November 1808 förändrades pä det sätt, att ronkractets lagliga innehafware mä till berör» de säteri äga skatte lösningsrätt. 7:0 Ottenby Kungs» Ladugärd ywarest en Stuteri inrättning efter coiuractetS föreskrift är anlagd och Zine arrende är allenast återstå. 8:0 Horns Kunas-Ladugärd, hwarä arrendet med Mld» fastan är 1814 löper till ända. giv IVlsilicssdorgg» Kungs Ladugärd, som enligt Kongl Resolutionen den lZ April l8O2 blifwil borlarrenderad pä zo är. io:o Den 16 December. 1047 iv:o Uranienborgs Kungs-Ladugärd, hwarä arrendet uphör med midfastan r8n och r i:o Ainerups
Kungsgård såsom anslagen i löncwilkoren för Landshöfdingen i Malmöhus Län.
Någon rubbning mi de om Veste Kungs- och Kungs-Ladugärdar nu gällande contracler, lärer icke lämpeligen kunna förcftäs.
Flere olägenheter för Slats-Werket skulle deri» genom upkomma, om conkracterne nphäfaes, än om de till arrendetidens slut fortfara.