Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Anmälte* och infördes en Deputation från det Hedervärda Bondeståndet, anförd af Riksdagsmannen Wessing, som medförde och uppläste ett ProtocollsUtdrag af denna dag , innefattande Ståndets bifall till StatsUtskottets betänkande af den 26 Juni, angående tillökning från den 1 Januari nästkommande nr i Hans Majt:s Konungens och de öfriga Kongl. Perso ■ O . “ t? ^ Hernas årliga HqfStats S.ummor i sa måtto, att den föreslagne tillökningen skulle taga sin början från den 1 Januari detta år, och för Hennes Kongl. Höghet Prinsessan fortfara, till dess hon återvunnit sina fordna inkomster för Stiftet Quedlinburg.
Deputationen afträdde.- a Den Z Juli.
Herr Silverstolpe, Gustaf Abrahama I ett, för a a gra dagar sedan hållet Plenum förekom till justering en Expedition, rörande lösen för ProtocollsfJtdrag i ned* lagde och förfallne mål , samt rörande Bouppteckningars uppvisande, då dervid an* märkning g jördes af Herr Stråle om ett nödigt tillagg, hvarigenom Riksens Ständers begäran hos Kongl. Majit
Liefve mera bestämd och svarande emot ändamålet.
Ifrån de andra Stånden har derom ännu icke något svar inkommit, och Expeditionen livi? lar.
Detta torde komma deraf, att Stånden väL genom FrotocollsUtdrag fått underrättelse om Ridderskapets och Adelns anmärkning, men ej så fullständig som den af Herr Stråle gjordes.
Jag får derföre föreslå, att Herr Stråles anmärkning måtta med de öfriga Stånden blifva communicerad, under inbjudning , att de med Ridder* skåpet och Adela matte förena sig, och tillägget sedan i Expeditionen införas.
Uppå gjord, proposition blaf Hers Silverstolpes förslag bifallet, Grefve Mörner, Carl Stellan, tillkånnagaf, att Bevillningsutskottet i dag skulle till Riksens Ständer öfverlemna sitt förslag Ull Bevillningens grunder och fördelning; samt derjemte, att Utskottet ansett nödigt
Den fi Juli. att låta till trycket befordra sitt betänkande deröfver, i drn förhoppning, att Riksens Ständer skulle med välbehag anse, att det hommer till allmänhetjns kunskap, samt täckas bifalla, att kotnaderna finge af Riksdags utgifts-m,edlen bestridas, Bifölls, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken anmälte Hennes Majus Drottningens Nådiga åstundan, att följande redogörelse, för vården och handhafvandet af Institutet för Blinda och Döfstumma , måtte varda för Ridderskap,et och Adeln uppläst.
Utdrag ur de af Hennes Majit, Drottningen tillförordnade Herrar Revisorers i underdånighet den 7 sistlidne Maj aflemnade Berättelse rörande Institutets för Blinda och Döfstumma vård och handhafvande under år i8i4‘ Stormägtigsta Allernådigsta Drottning i På Eders Kongl. Maj:ts.
Nådiga befalR ifing sammanträdde undertecknade tillför. 10 Den 2 Juli, ordnade Revisorer den 7 sistljdne, lid Öfra Manilla på Kongl; Djurgården och dervarande Institut för Döfstumme, att taga kännedom om denna Inrättnings tillstånd samt granska dess räkenskaper för år 1814» öfver hvilka omständigheter vi i djupaste underdånighet få afgifva följande berat-, telse :
Vid vår ankomst till förstnämnde ställe framlemnade ProtocolLSecreteraren och Riddaren P. A, Borg, såsom föreståndare för Institutet, Verkets Räkenskaper, hvilka , så vidt tiden niedgaf, blefvo af oss revidera-, de.
Hufvudhöken jemfördes på flera ställen med Journalen och veriflcationerna, med hvilka den befanns fullkomligt öf-! verensstämmande.
Till ZifFran var den alldeles riktig.
Af ofvanberörde Räkenskaper inhämtades, att Elevernas antal på Stat utgör 13 samt på extra Stät äfven lika många, eller tillsammans 26, bland hvilka 19 äro af mankön och 7 af qvinkön.
, De utöfver Staten vid Institutet befintliga Elever underhållas med frivilliga gåfvor från Höga, Ädla ech Välgörande menniskor.
Alla dessa Elever, tillika med Förestånderskan, 1 Lärarinna för qviiikönet samt 4 tjenstehjon, sammanräknade till 52 per - Ben 2 Juli. it jcsner, hafva linder det förflutna året blifvit med föda underh »line för Rid. 2598: 54 2.
Denna sunnna, delad på förberörde personal, gör vid pass 8l R:d. 10 sk. 1 r:st. för hvarje individ på år och 10 sk. 8 rist. pä dag räknadt.
Och ehuru härutifrån icke äro upptagne de 100 Insp.
Rågmjöl och 20 Lisp. H vetemjöl , dem Bagaren oell Ryttmästaren vid Stockholms BorgerskapsGavalleri Lund, såsom en årlig gåfva på förlidetår, första gängen till Institutet förärat, ej heller den tunna Salt, hvilken af Kamereraren Spak blifvit skänkt, täcktes dock Eders Kongl.
.Majit, nådigst inhämta, att den nogaste hushållning blifvit iakttagen.
Härvid böre vi likväl, sanningen likmätigt, inför Eders Kongl. Majit, i underdånighet betyga , att denna sparsamhet icke blifvit verkställd på bekostnad ( Transpt. 2598: 34 2* t£ Den 2 Juli.
Transpt. 2598: 34 2s »f Elevernas halsa eller vältrefnad, emedan alldeles omisskknliga bevis pa motsatsen företedde sig uti dessas ljusa och glada ansigten,.
Elevernas beklädnadspersedlar, sä vora de samteliga, i alla afse-, enden, af en särdeles god beskaffenhet, samt inom
Institutet af dem sjelfva sydde och förfärdigade.
Den enkla och okonstlade formen , jemlikheten uti Lärarnes och Elevernas drägt, gaf åskådaren en desto behagligare anblick, som den, fullkomligaste snygghet dermed var förenad.
Elevernas beklädnads - Conto var upptaget för året till en summa af; R:d 649v 6, 4* Hvilken, fördelad mellan 26 personer, gör för hvarje särskilt nära 25 R:d.
Af Räkenskaperna visar sig vidare, att det upp - Transpt. 3247: 4° ® Den 2 Juli. 15 Transpt. 3247; 4° ® gjorde och afslutade Allönings-Conto för Föreståndaren och Lärarne med flera, enligt fastställd Stat, under ifrågavarande Revisions år, bestiger sig till 1654? *6* Hushyran för Manilla ifrån den 1 Januari 1814 till den 31 December samma år, hvilken Lägenhet vid början af det nu innevarande för
Institutets räkning och af dess egna medel blifvit inköpt, har uppgått till 500:
Och för andra Lärarnes rum till 50: föda och skoning för en verkhäst 152 : 4* Inköp af ved och ljus Stboningsrummen och köket saint bränkol till sistnämnde och Smedjan har erfodrats 5775 44' Till Verkstädernas behof, till inv«ntarie-persedlars Transpt. 5982; 8 b. Deu 2 Juli. 14 Transpt. 5982: 8 o. inköp och reparation, lii 1 skrifmaterialier och diverse utgifter har åtgått 231: 20 2.
Härtill kommer slutligen balancen vid 1814 ärs början , hvilken till FrotoeollsSecreteraren och Riddaren Borg blifvitbetald med 538:
4 Och alitsa har, för Institutets tillbörliga underhal! och behof, åtgatt förlidet år, en sammanräknad Summa 6552: 23 il« För bestridandet af alla ofvanupptagna kostnader hafva influtit till Institutets förmon, uti ordinarie medel 4^55 • 16
Och extraordinarie dito 1819 : 16
Hvarvid kommer att beråknas balancen vid förlidet års slut Hvilka poster tillsammanstngne framvisa ett lika belopp med årets totala omkostnader till en 19’ 39 n - Summa 6552: 23 ii. to 5» Dea 2 Juli.
Till de donerade räntegitvande Cflpitaler, hvilka uti föregående Revisorers berättelse blifvit intagne, utgörande tillhopa 12,000
R:r, har på forlidet ar än ytterligare tillkommit, från framlidne Grosshandlaren A.
Björnberg 3335 R:r och 16 sk., från Grefvinnan Douglas Testamenterade 2000 R:r; af Friherre Adelsvärd skänkta 333 R:r och af Kyrkoherden Doctor Wallin likaledes 100 R:r.
Yi böra för öfrigt icke underlåta, att härstädes göra Eders Kongliga Maj:t, såsom Inrättningens Höga Beskyddarinna, uppmärksam pä de gladare utsi »terna öfver Verkets tillstånd, hvilka för framtiden tyckas visa sig, då, oaktadt snarare ökade än minskade priser, 1S14 års underhållskostnader likväl understigit dem för år 1813 med 875 R:r 9 sk. 8 r:st., ehuru hyran för öfra Manilla forst med detta är kommit att upphöra..
Något egentligt Cfpital-Conto Öfver Institutets Cassa är ännu icke upprättad, och.
Reverserna på de skedda utlåningar, jemte säkerheten, kunde icke vid detta tillfälle af oss granskas eller pröfvas, emedan dessa handlingar uti Bancohuset och en särskilt fernkista under irenne lås skola vara förvarade.
Ti en 2 Juli.
Sedan Räkefiskaper-na, tillhörande Institutet, sålunda blifvit granskade, förfogade vi oss till Verkstäderna, att dem besigtiga, hvilka alla hade tillräckliga och goda Instldmenter, och hvarest flere af Lär* lingarnes arbeten oss visades, utmärkande dessae vackra och berömliga framsteg.
Efter att på det nogaste hafva genom* gått och granskat allt detta äfvensom
Mo* dellkammaren, begåfvo vi oss till Samlings* rummet, der Eleverna vöro allmänt tillstå* des, och hvarest de af mankönet först gjorde nagra smärre militäriska öfningar och rörelser efter trumma och tecken, samt se* dan något af Fäktarekonsten, Gymnastiken och Danskonsten.
Så väl uti alla rummett som uti verk* städerna, der Elöverne Undervisas, äta och hvila, företedde sig en utmärkt ordning och snygghet.
Deras bäddar voro af tagel* och sängkläderna i öfrigt ganska goda och försvarliga; Dä vi på detta sätt tioga hade undersökt Elevernas physiska och mechaniska bildning, förekommo de mera lyckligt begåf* vade, hvilka först framlemnade några Land* skapsstycken och Figurteckningar, som da troget copierat af sina originaler, sedan §n Profilritning uti Mcehaniken, gjord ef* ter en v. Den 2 Juli. 17 ter Pr» på stället varande svarfstol i mindro senia.
Sist och da de skulle göra redo för sin intellectuella undervisning, framställdes några frågor utur Grammatiken, dem de, särdeles en ung Rpfelt, skrifteligtn gjorde redo före, och sedan några enkla och allmänna framställningar utur Astronomien och Geographien, hvilka hau med en särdeles spänd uppmärksamhet och liflighet på taflan besvarade.
Ehuru denna saknade hörselns organer, hade han likväL lärt sig att med ljudet och tungan uttrycka flera ord , så att de äfven af en ovan kunde förstås.
I allmänhet hafva Bleverrse en läslig och vacker stil.
Läraren dicterade genom teckning för en af dem i vår närvaro, hvilken ganska rätt uppsatte hans tanka pä taflan.
Sedan derna examen var slutad, togo vi en allmän öfversigt öfver de till stället hörande byggnader, hvilka, ehuru mycket tillökte och förbättrade, emot hvad de förut varit, likväl ännu tarfva änsenliga arbeten och kostnader.
Vi utbedje oss underdånigast, att i Eders Maj:ts
Nåd få innesluta Föreståndaren, Pi Otocolls-Secreteraren och Riddaren Borg, liidd, o. Ad.
Fröt. 5. 4- Den 2 Juli. som niet! en Faders godhet neli en upplyst Lärares klokhet, hvartill vi nu varit ögonvittnen , handledt af naturen vanlottade men* iiiskor, hvilka ät hans vard och undervis*- ning blifvit anförtrodde.
Pä lika satt våge vi äfven i underdånighet anmäla Fröken Bergman , sorn med oförtruten Jlit och omtanka vårdat hushållningens besvärliga viken; Lieutnanten C.
Modéer, hvilken delat sig imellan till* synen vid den intellecluella undervisningen och technologiska detaillen; ' Assessor Lundgren, som vårdat Inrättningens juridiska angelägenheter; Commissarien P. I, Åhman, sorn haft Verkets räkenskaper och deras afslutande om händer och dervid nedlagt mycken moda; Ofver-Fältläkären, Professor Ekman, som åt
Verket egnat sin erfarenhet och sina kunskaper medelst en god Läkarevård, och Apothekarne Camin t Köster och Sprinchorn, hvilka fournerat fria medicamenter åt Institutet.
Gud, sorn hörer och känner äfven de döfstummas dolda suckar, gifve sitt närmaste beskydd åt alla dem, hvika oegennyt» tigt vårda och understödja de3sas och de» lidande menskligheten» sak!
Den 2 Juli. jg
Med djup undersåtlig vördnad framhärde, Stönnägtigsta, AllernådigSta Dkottxikg’, Édérs Kongl. M a j : t s Aller-underdånig^te oell Tropligtigste Tjenare och; Under-åter Gustaf Trolle Bonde. Ludvig Möäneiu Jan Lamberg.
Jon Jonsson.
Ladés till Handlingarna.
Upplästes ett Memorial af den 30 Jlin i från ConsfitiitionsUtskottet, med anmälan, att Utskottet genomläst och granskat Justi t i teOmbuds mannens
Di anér ifrån slutet af i$i2 års Riksdag, till och med den 31 Maj, samt deraf med tillfredsställelse funnit, det han med utmärkt nit och värdighet sitt Embete utöfvat, hvarjemte Utskottet anmäler, att detsamma genom denna granskning vunnit nya öfvertygande bevis på den verkliga, fastän kanske ofta för mängden omärkbarä nytta; detta Embet* medförer.
Hvad CohstitutiohsUtskottet sålunda åiitttältj blef af Ridderskapet och Adeln, up - 2.x) Den 2 Juli. på gjord proposition af Herr LandtMarskalken , till alla delar godkändt.
ConstiiutionsUtskottets denina dag inkomna Memorial, innefattande en summarisk öfversigt öfver de beslut.
Ständer fattat öfver de denna Riksdag beslutna ändringar i Grundlagarna, vid hvilket Memorial var bifogad redactionen af alla de förslag, sorn af samteliga
Rik * Stånden blifvit antagne, och hvilken reda C? 7 ction nu till justering upplästes.
Derefter yttrade sig Friherre Cederström, Jacob: Genom den nu upplästa protest mot ConstitutionsUtskottets beslut har Högloflige Ridderskapet och Adeln hört min öfvertygelse i ämnet, jag får nu tillägga, att Utskottet har enligt min tanka gått utom gränsen för sin befattning: det tillhörde endast Utskottet, ätt utan den ringaste förändring uppfatta de förslag till ändring i Grundlagarna, hvaröfver Rikets fyra Stånd stannat i enstämmiga beslut; icke dess mindre är förhållandet nu helt olika; Ridderskapet och Adeln, Välloflig» Borgareoch Hedervärda Bonde-Stånden hafva antagit förslaget till ändring i 2S:de $. Rege - Dun % Juli •i ringsFormen; PrestStåndet deremot liar endast antagit sednare momentet, rörande Språk- och Exercitiemästare och afslagit det förra om utländska Lärda, och då det sednare förslaget, afskildt från det förra, icke var Svenska, ansåg Utskottet sig böra utesluta ordet likaledes, hvarmed sednare momentet i förslaget tili ändring börjades , hvilket ord likaledes refererade sig på ordet utländska i föregående moment, och införde i dess ställe orden utländska män till efter ordet antaga i sednare momentet, hvilket af Utskottet ansågs vara bifallet, efter tre Stånd antagit bägge momenten och det fjerde ensamt detta; men då 56 §.
RegeringsFormen, sådan den vid denna* Riksdag af Konung och Ständer blifvit antagen, uttryckeligen förbjuder all förändring af ett slutberedt förslag till ändring i Grundlag, och då uteslutande af ett ord och införande af andra oemotsägeligen innebär förändring, så måste ett sådant förfarande vara olagligt.
Jag protesterar derföre nu å nyo emot bifall dertill, och får*, i fall pluraliteten icke skulle finna saken förtjena afseende, begära votering.
Friherre Cederström, Rudolph, utbad sig få erinra, att
Utskottets redaction af den i fråga varande delen af 28:de §.
RegeringsFormen , icke innebure den ringaste förändring af saken , utan blott det enda mgjliga sätt att på rigtig Svenska uttrycka, hrad &,t Den 2 Juli alla fyra RiksStånden verkeligen o,ch enstämmigt beslutit om Språk- och ExercitieMästafe samt Konslidkare, särskildt tagne från utländska Lärda, hvilka sednares antagande \ id Läroverken PrestStåndet linde afslagit.
Friherr© Cederström anhöll i anledning häraf om proposition till Godkännande af ConstitutionsUtskottets upplasta, redactionsförslag till denna §. i hela dess. vidd, Undertecknad, Silverstolpe, Axel Gabriel: Höglollige Ridderskapet och A deln hax inhämtat Friherre Jacob Cedar-, ströms tanka öfver detta ämne.
Nästan aila ConstitiitionsUtskottets, Ledamöter och deribland äfven jag, voro af en alldeles, motsatt, i enlighet med hvilken redactio-. nen blifvit författad.
Jag anser för ingen del gifvet, att denna tanke, på denna grund, är riktig: en ganska stor pluralitets mening kan möjligtvis rätt så väl vara ogrundad som en individues.
Pluralitelens och mitt skäl för den föreslagna redactionen jfr, att vi ej kunnat anse begreppet om ett förslag ovilkorligen bero, af en paragraphs nummer, ej heller af en större eller mindre omfattning i redactionen, ej heller a£ tiden, då det blifvit frömstalldt, vid en Riksdag eller vid en annan.
Vi håfve tvärtom trott, att om tvänne af hvarandra oberoende ideer voro framställda inom en och samma paragraph, inom sam-.
Ben 2 Jul!, 23 ma gramimtikaliska mening och på samma tid, utgjorde de lika fullt, genom detta oberoende, tvänne särskildta förslag, hvaraf det ena kunde förkastas och det andra icIce desto mindre lagligen godkännas, såsom ock händelsen med de nu i fråga ställde varit.
Under denna förutsättning, har Utskottet ansett såsom sin ovilkorlig^ pligt att ur redactionen utesluta det af PrestStåndet förkastade förslaget om utländska Lärda,men deruti införa det dermed genom ordet likaledes förbundna förslaget om utländska Språk- och ExercitieMästare samt Konstidkare, hvilket samtliga Rikstånden antagit, men under noggrant iakttagande af dess blotta sammanfattande till blott rimlig mening: och detta förmodar jag vara af Utskottet verkställda
Det är mig personligen ganska okärt, att vara i opposition med Friherre Jacob Cederström, när fråga är om ingenting mindre än Constitutionens helgd; men åtmindstone förefaller det mig, att jag mstte hafva det allmänna begreppet på min sida.
Ja g får i anledning af hvad utaf Ilerr Kammarherren Silverstolpe och Amiral Cederström blifvit yttradt, förklara, att jag aldrig bestridt, det ju flera ideer funnos i det för-, slag till ändring i 28:de §.
RegeringsForHien, hvarom nu frågan är; men, då af de *4 Den 2 Juli, tre Stanzen? beslut och antagande af hägge ide er ti a efter min tanka aldrig han dragas rlen sitttfölj-l; att de bifallit sednare ideen ensamt utan afseende derpå, alt afskildt frän den förra, den sednare icke utan den förändring i redaction, som af Utskottet blifvit föreslagen, uttrycker någon bestämd tanka; och dä all förändring, af hvad natur eller beskaffenhet som heldst, är otillåtlig, så lärer den föreslagna icke kunna med o7 _ • gifvas.
Till svar på hvad Amiral.
Cederström yttrat, får jag nämna, att de fyra Stånden, långt ifrän att hafva enstämmigt beslutat öfver förslaget till ändring i paragraphen, hafva stannat i olika beslut.
PrestStåndets är så mycket mera oantagligt för de öfriga Ständen, som förslaget, sådant det af Ståndet blifvit antaget, icke en gäng, enligt hvad redan anfördt är-, på Svenska uttrycker någon mening.
De öfriga tre Stånden deremot hafva bifallit ett förslag till ändring, som är ganska tyriiigt och val uttryckt.
Om i en annan fråga tré Stånd biföllo ett förslag till ändring i Grundlag i hela dess vidd och det fjerd© ur förslaget uteslöte ett eller flera ord och, antoge det öfriga, kunde man väl anse de öfriga tre Stånden hafva bifallit den sålunda bestämda återstoden?
Vore det ej en förändring i förslaget och således olagligt?
Men äfven utan af - Den 2 Juli.
E5 seende på lagligheten, kunde icke derigenom ett Stånd påtruga de öfriga de mest orimliga beslut ?
Jag får sluta med att förnya min begäran om votering, i fall förändringen icke dessförutan af pluraliteten afslås.
Constituli onsfrågor äga i deras natur, att aldrig vara likgiltiga.
För min del har jag icke tillförlitligt hos mig afgjort, hvilkendera meningen af de båda framställda är den rätta; och då hären af ConstitutiönsUtskottets Ledamöter protesterat emot den mening, som blifvit af Utskottets pluralitet föreslagen, och det på den grund, att samma mening skall leda till en olaglighet, så tror jag mig böra ödmjukast hemställa, om icke till mera tid for allmänna omdömet att i denna frå"a stadga siv, den sam .
TT1 ~ ma kunde få hvila på bordet till nästa Plenum.
Friherre Cederström , Rudolph, upprepade å nyo sin förut yttrade mening, och anhöll om proposition till redactionens fullständiga godkännande.
Herr Grefven och LanätMarskalken:
Godkänner Högloflige Ridaerskapet och Adeln den af ConstitutionsUtskottet aflemnade Redaction af de antagna Grundlagsförslagen? - 56 Ben 2 Juli,, Ropades Ja, blandadt med några Nej.
Herr Län dt Mars hålken : Kanske a», stundar Ridderskapet och Adelö, att Redactionen mji hviLa på bordet?
Ropades Nej. Herr Cederschjöld, Fehr Gustaf:, Högloflige Ridderskapet och Adeln bär, tillika med 2 af MedSlånden, bifallit den föreslagna tiUäggningen i hela dess vidd.
Men, då det fjerde Ståndet antagit blott en del deraf , med förkastande af allt det öfriga; så har det namrligtvis yttrat fn mening, i visst afseende stridig med de öfriga Ståndens och derigenom gjort ali förändring af i fråga varande paragraph omöjlig.
Hade blott sednare delen af de föreslagna tilläggen,' nemligen, sorn är Språk- och Exercitiemästare, i alla Stånden blifvit bifallen; så hade den vid Redactionen nu gjorda förändring kunnat anses såsom oskyldig eller till och med nödvändig.
Men saken förhåller sig här helt annorlunda.
Stånd bifallit paragraphen helt och hållet, så synes ej den af det Högvördiga PrestStåndet beslutade stympningen kunna anses som uttrycket af samteliga Ståndens gemensamma vill ja.
—Fastän man bifallit det hela, är det ejf sagdt, att man vill åtnöjas blott med en del.
— Dessutom skulle i annat fall ett en - Bert 2 Juli. »7
Stånds fattade beslut komma att gälda mer än de öfriga 5 Ståndens samfällda Jag för min del anser således, att den upplästa Redaktionen af 28 §. bör ogillas, och RegeringsFormexv i denna del förblifva o£0 rändrad.
Herr Silverstolpe, Gustaf Abrahams X anledning af hvad Herr Cederschjöld nm behagat anföra, får jag den äran anmärka , att fraga härvid icke kan uppstå om någon beräkning af tre Stånds röst.
Vid alla beslut om Grundlagsförändringar äger hvart Stånd sitt Veto , och hvad af ett Stånd blifvit afslaget, kan ej i någon* redaction upptagas.
Men ett sådant afslag kan icke sträcka sig längre än till hvar sak för sig.
Det torde derföre i afseende på hufvudsaken tillåtas mig att erinra , att vid Grundlagsförslagens afgörande, såväl hos Ridderskapet och Adeln, som i de andra Stånden, öfverläggningarna fördes och propositionerna gjordes, ej summariskt öfver hvar paragraph, utan öfver hvart särskildt 1 §. föreslaget stadgande.
Det är således logiskt klart , att stadgandet om tillåtelsen att befordra utländska Lärda till Lärare-sysslor är ett helt annat än det om en dylik tillåtelse för utländska Exercitiemästare och Konstnärer, och att det naturligen kunnat hända , såsom verkligen nu skett, att det förra af ett
Stånd blifvit afslaget och det sednare af 28 Deri 2 Juli% fyra bifalTef.
Följden var den, att i r©- daotionen det f ■ sta måsie anses afslaget och 'uteslutas». det sednare antaget och in föras.
Meri nar det gemensamma ordet utländske inan stod i den uteslutna nieningen, måste det, för att gifva ett innehåll åt den qvarstående, till hvilken det hörde, nedflyttas.
C ■ > n s ti tu t i o n sXj ts k ot tet kunde ej föreställa sig, alt Riksens Ständer skulla hafVa infallit blotta, orden, utan säkert det Logiska begreppet.
Jag medger, att GonstitutionsUiskottet vid detta tillfälle, likasom ExpéditionsUtskottet, blott föreställer Riksens.
Ständers S.krimiachiue, men aldrig kan jag öfvertyga mig , att denna marinne får vara så blott mechanisk, att den i Redactionen af Lagar och Riksens
Ständers skrivelser kunde hafvor lof att med vett och vilja skrifva omening.
Jag har ingenting emot att Redactionen ej må innefatta omening, utan anser tvärtom , att den hor vara författad på det Lästa möjliga språk.
Men såsom rättelse här mäst göras , involverar densamma en nyhet, som icke blifvit af PrestStåndet besluten, emedan detsamma antagit det sednare förslaget utan att O _ r> tillika föreslå ditflyttningen af orden utlrind-, ska män, och det är emot denna nyhet jag protesterat.
Den 2 Juli. 29 tlerr Cederschjöld:- Då, enligt hvad en värd Ledamot behagat erinra, Ett Stånds nekande är i Grundlagsfrågor tillräckligt att hindra antagandet af det beslut, som de 3 öfriga Stånden kunnat fatta, så synes 3 Stånds stridiga mening med det 4^des så mycket snarare göra antagandet af detta enda Ståndets enskilta mening omöjligt.
Hans E±cellence Herr Grefven och Landt Mar skalken gjorde å nyo proposition till godkännande af Redactionen.
Ja och Nej, hvarjemte af Friherre Jacob Cederström begärdes
Vo ter ring öfver Redactionen af 28 §.
Regeringsformen, i hvad förslaget om utländska Språkoch Exercitie-Mästare samt Konst-idkare rörde.
Derefter proponerade Herr Grefven och LandtMcirskalken godkännande af Redactionen i allmänhet, med undantag för berörde förslag i £8 §.
Ja ; hvarefter följande voteringsproposition uppsattes och justerades:
Bifaller Ridderskapet och Adeln den af ConstitutionsUtskottet föreslagna Redactionen af 28 §. i Regeringsformen:
Den det vill^ skrifver Jci\
Den det ej vill, skrifver Nej; Vinner Nej,■ kommer 28 §.
Regerings Formen att förblifva oförändrad.
Voteringen börjades klockan £ till iij och slutades klockan 1, da lötterna befunnos hafva utfallit som följer : ja - - - - ~ 57:'