Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter min tro, kan ett för landet fullständigt Finance-system, ej utvecklas, utan en sammansmältning af det allmänna och enskilta intresset, —■ jag tror derföre alt en sådan förening genom nu förevar:de lagstiftning bör ske, och anser mig skyldig, efter dessa allmänna reflexioner öfvergå till framläggande af mera speciella skäl för en Filial-Bankstiftning på denna grund. l:o Beträffande sjelfva förvaltningen, skulle de olägenheter, som nu med skäl, öfverklagas, att Riks-banken icke kan genom sine afdelningskontor, och dervid anställde tjenstemän, med det intresse som vederbör, förvalta Bankens angelägenheter till förmån för Banken och den trafikerande allmänheten, försvinna och nu existerande Bankens förluster, samt betydlige summor osäkra fordringar, som löpa med omsättningar år från år, undvikas, då säkerligen de nya Filial-kontorens bildande skulle, inom inskränktare distrikter, gifva möjlighet att säkrare kunna bedöma både låntagarnes behof af medel och den säkerhet han kunde erbjuda. 2:o Skulle Filial-bankens medels tillgång blifva jemnare och rörelsekapitalet i det hela, i betydlig mån, blifva mera tillräckligt, då genom Riks-bankens förening med enskildle aktiegare, det blefve en möjlighet att uti sådane i Länsresidens-städerne inrättade Banker, på up- och afskrifning insätta allmänna medel, som icke kan ske åtminstone ännu icke på långliga tider, om rörelsen endast bedrifves af enskildte; 3:o Skulle härigenom en lätt successiv indragning af lönekontorens rörelse kunna ske, genom vissa provinsers utbrytning från dem och bildande af Filial-Banker, med den penningetillgång, som för dem vid
Diskontkontoret varit afsedd, och härigenom be tydligare summor kunna beräknas, genom up- och afskrifningsräkning blifva fruktbare; 4:o
Skulle liqvider öfver hela landet kunna ske från en Filial-bank till en annan, utan medlens remitterande och risk, samt ränteförlust, hvilket väl svårligen är att förvänta, så vida icke
Riks-bankens garanti och delaktighet skänker ökadt förtroende åt desse enskildte penninge-inrättningar.
Afven skulle dä npbörden blifva mindre tryckande, dä mänga allmänna medel upbäras, försvinna från provinserne 3 å 4 månader samt återsändas dit äfvensom andre för kommunerne gemensamma medel kunde göras fruktbare. 5:o Genom ett sådant utbildadt Finance-system, skulle äfven vid de tillfällen, då rörelse-kapitalet af en eller annan anledning behöfde inskränkas, detta kunna ske öfver hela landet, med mindre summor vid hvarje Filial-bank, och intressenterne sjelfve se behofvet af en sådan åtgärd och bedöma den affärsmässigt, 158 Den 21 Juni. samt genom siu beröring med Riks-banken och ledning af dess ombud i Filial-banken, tidigt inse och förekomma de vådor, för hvilka dess rörelse kunde vara utsatt, samt genom varning underrätta dem, som med Banken hade affärer, att iakttaga försigtighet ; G:o Vare man genom en sådan lagstiftning oberoende att antaga hvilket system, som af erfarenheten kunde finnas lämpligast, antingen att helt och hållet öfverlemna lånerörelsen lill enskifta omtankan — eller att låta den besörjas af Riks-banken, eller skötas af dessa båda gemensamt — öfvergången vore lätt, då man med säkerhet kunde bedöma det rätta som ännu torde vara oafgjordt med fullständig visshet; 7:o Anser jag genom den angifne gemensamheten, Fäderneslandet vara betryggadt från tyngden af det ok, som lätteligen kunde påläggas, genom den penninge-aristokrati, hvilken tydligen kunde utbilda sig och äfven på en ganska naturlig och reglementerad väg skulle upstå genom en sådan öfver hela landet från Riksbanken afskiljd penninge-rörelse.
Uti ett kapitalfattigt land, der räntan icke är fri, och således ingen tällan emellan långifvare genom nedsatt ränta, kan ega rum, blifver penningen mäktig, och med några mill. planmässigt distribuerade, och invecklade uti rörelsen, som deraf fått behof, skulle det synas mig, att genom indragning deraf och låntagarens deraf följande förlägenhet af utländskt eller inre partiers intresse, fäderneslandets väl kunde sältas på spel, under skyddet af de kapitaler, som från Riks-banken utgått, utan dennes delaktighet och kontroll uti förvaltningen.
Dessa skäl är för mig tillfyllest alt yrka återremiss på betänk, med afseende å den deruti uttalade grundsats om Riks-bankens afskiljande från delaktighet uti Filial-bankernes föreslagne rörelse.
På samma gång som jag gör detta, vill jag icke förtiga min öfvertygelse att jag, uti det hufvudsakligaste gillar det af Utsk. åberopade af Hr Hörnstein afgifna utlåt.: (se BankoUtsk:s betänk.
N:o 43 — pag. 9 hela sidan från ”Banken måste hur anskaffa” etc. till och med slutet af andra punkten).
Ehuru jag i öfverensstämmelse med min reservation för närvande vill inskränka tillämpningen af dessa åsigler, med den grannlagenhet, att jag icke vill tillstyrka, att Bankens ej disponerade vinst bör i låneväg nu utgå annorlunda än till K.
M:s nåd. disposition för större företag af allmän nytta, såsom för lättade kommunikationer, vattenaftappningar och större odlingsföretag, enär sannolik anledn. ej är för handen, alt, före nästa riksdag, någon Privat-bank uphörer och dessutom inkommande betydlige utländska kapilaler öka sedelemissionen, och af sådan anledn. ej synnerligen behof af nya låneanstalter göres, finner jag af vigt, att redan vid denna riksdag beslut fattas och berättigande för medels disposition meddelas Hrr Fullmäktige, ej allenast i afseende å supplerande af Privat-banker, utan äfven för bildande af nya penningeförmedlings-anstalter efter en sådan plan, att Riks-bankens och enskildte aklie-egares säkerhet och fördel i förening med allmän nytta för samhället kan beredas, Den 21 Jun;i. 159 och understödjer jag sålunda i sin helhet ändamålet med Utsk:s afsigt, ehuru jag icke kan instämma i sättet för utförandet, äfvensom jag vidhåller min förut å detta rum yttrade öfvertygelse, alt framdeles en viss andel af Bankovinsten för hvarje år bör till Bankens konsoliderande användas, och åter komma näringarne tillgodo, för ny fruktbarhet.
Afven om ingen annan fördel vinnes genom en nu skeende lagstiftning vinnes åtminstone den, att ärendets vigtiga ingripande i landels allmänna och enskilta förhållanden kan, före tillämpningen, blifva föremål för en mångsidigare skärskådning, och granskning äfven af dem, hvilka, utom RiksStm, hafva beroende af det rörelsekapital, hvarmed Privat-bankerne försträckt och äfven från de delar af Riket, der nya förlagsmedel tarfvas, för industriens och näringarnes uphjelpande.
Någon våda häruti finner jag så mycket mindre i delta fall, som K. M:s nåd. sanktion, lärer blifva af nöden för verkställigheten.
För alt emedlertid bereda erforderlige medel i den händelse behof af någon ny Filial-bank skulle upstå äro dels de 500,000 r:dr b:co, som för publika pappers belåning blifvit indragne att tillgå, äfvensom om desse ej skulle förslå, utan all våda 1,000,000 af dispositions-medel kunna, på sådant sätt, göras fruktbare, utan att förhållandet med sedelstocken i någon mån deraf blifver rubbadt, enär desse medel uti beräkningen af densamma blifvit uptagne, och till 8, å 9,000,000 vanligen ligga uti Bankens hvalf ofruktbare.
Till undvikande af missförstånd anser jag mig, innan jag afslntar mitt anförande, böra fästa serskildt upmärksamhet derå, att ehuru jag yrkar Riks-bankens fortsatta bedrifvande af lånerörelsen och äfven utsträckning deraf gemensamt med enskildte aktie-egare, kan jag aldrig komma att gilla Riks-bankens dubbla verksamhet som lånebank och realisations-bank, men jag understödjer sättet för denna låneutvidgning, för att mer och mer göra det möjligt, ali frigöra Banken från dess nuvande dubbla pligt, och låta nödvändigheten bevisa angelägenheten af denna skilsmessa, hvilken af alla gillad, slutligen måste blifva en verklighet om man vill med alfvar realisationens bestånd.
Sedan jag nu måhända allt för vidlyftigt behandlat preraisserne framlägger jag ett förslag till föreskrifter för Filial-Bankens bildande, motsvarande det, som blifvit af Utsk. framställdt, och anhåller vördsamt att H. Ex. Hr Frih. o.
Landtm, i sinom tid, efter H.
Ståndets pröfning af Utsk:s förslag, ville framställa propos. om dess återremitterande, med II.
Ståndets understödjande af det förslag jag vördsamt nu vågar andraga.
Projekt till förslag a bestämmelser för supplerande af Privat-banker, eller bildande af nya Låne-inrättningar der sådane ej förut varit inrättade.
Låne-afdeln:r af R.
St:s Bank kunna, uti länens Residensstäder inrättas för att bedrifva Bank-rörelse, antingen till ersättande af uphörd Privat-bank eller för att underlätta allmänna rörelsen å annan ort och medgifvas uti dessa låneinrättningar inträde för en - 160 Den 21 Juni. skildte aktie-egarc såsom Bolagsmän, hvilka erhålla, under form af län och kreditiv från Riks-banken, understöd till nedan nptagne belopp, under följande dervid fästade vilkor och förbehåll. «) Sådan låneinrättning benämnes Filial-bank och bedrifver till en början, sin rörelse med så stort kapital, som motsvarar uphörd Privat-banks teckningssumma, eller lili det belopp, som larfvas nödigt för sådan ort, der Privat-bank ej förut existerat ; b) Af det för Filial-bankens rörelse Dödige kapital, lemnar Riksbanken hälften och aktie-egare hälften. c) Aktie-egare, som till antalet minst skulle vara Fyratio (40) med aktier å lägst 500 r:dr b:co hvardera, ansvara en för alla, och alla för en, såsom för egen skuld ej blott för alla Filialbankens förbindelser, lill den del alla egare hafva delaktighet uti Filial-banken utan ikläda sig äfven samma ansvarighet för de säkerhetshandlingar och förbindelser, som till Riks-bankens betryggande för lemnade medels försträckningar kunna ifrågakomma; di) Aktie-egare utgör sin andel af rörelse-kapitalet sålunda: att minst |:del eller 25 proc. af dess teckningssumma erlägges uti Rikets gällande mynt; För återstående |:delar eller 75 proc. afgifva delegare till den af Riks-banken, gemensamt med aktie-egare utsedda Filialbanks Direkt, en, till Direkt, eller ordres ställd förbindelse, betalbar efter sex månaders upsägning, samt åtföljd af hypothek, bestående af myntadt eller kontrolleradt guld eller silfver éller publika papper, beräknade till det värde, hvartill de i R.
St:s Bank belånas, eller inteckningar inom §:de!ar af 1846 års taxeringsvärde i faslighet å landet eller hälften af Brandförsäkringsvärdet å fastighet i stad; e) Säkerheten pröfvas och godkännes af Direkt, inför aktie-egare och K. M:s Bef:shf:de i länet, skolande förbindelserne, med åtföljande hypothek i länets Landt-ränteri, der Direkt, har sitt säte, förvaras uti brandfri kassakista, hvartill
Direktionens ledamöter, samt Landträntmästaren hafva hvar sin nyckel; /) Från R.
St:s Bank undfår Filial-bankens aktie-egare ge nom dess Direkt., och emot
Direktms till Riks-banken ställde förbindelse den del af teckningssumman, hvarföre säkerhet blifvit af delegare ställd, sålunda att |:delar deraf utgår såsom län uti Riksmynt, samt f:delar å kreditiv genom assignations-blanketter ställde på Riks-banken att der inlösas, och att af Filial-banken efter behof begagnas, dock ej sammanräknadt till högre belopp än 500,000 r:dr b:co. g) Uti den förbindelse, som afgifves, pantförskrifver Direkt, till R.
St:s Banks säkerhet de förskrifningar med hypotheker, hvilka Filial-bankens aktie-egare lill Direkt, aflemnat, för såväl det från R.
Sl:s Bank bekomne lån, som äfven för beloppet af de, genom
Riks-banken inlemnade blanketter lill assignering ä Riks-banken, och uti denna förbindelse ntfäster sig Direkt. att, Den 21 Juni. 161 att, å det erhållne länet ärligen betala 3 proc. ränta, samt detsamma efter ett års förutgången upsägning återgälda med i:del årligen under hvardera af de fem följande åren, hvarjemte Direkt, förbinder sig desslikes att å de, såsom kreditiv bekomne, assignalioQer godtgöra Riks-banken ränta å 3 proc. från den dag, hvarje sådan assignation blifver i Riks-banken till inlösen presenterad.
Upsägning må dock icke ifrågakomma i annat fall än dä Riks-bankens realisations-förmäga är alfvarligen hotad, och först sedan Fullmäktige vidtagit de i mom. (litt. a och b) af Banko-reglementets 121 § lentnade föreskrifter.
Hvad om upsägning af lån är bestämdt, gäller äfven för kreditiv-berättigande.
När Riks-bankens ställning det medgifver återslälles det genom indragning rubbade förhållandet. h) Bank-rörelsen bedrifves medelst utlåning, vexel-diskontering, öpnande af upp- och afskrifnings-räkning, samt beviljande af kreditiv på sätt genom utfärdadt nåd.
Reglemente närmare kan blifva bestämdt; i) Styrelsen vid sådan afdelning utgöres af 5 personer, hvilka, vid besluts fattande, hafva lika röster, af desse utse Hrr Bankofullmäktige trenne, af hvilka en, som bör vara Bankens tjensteman, alltid skall vara tillstädes och såsom Revisor följa räkenskaperne, och väljas de 2:ne öfriga ledamöterne af aktieegare : k) Ärligen skall hållas Öfver-revision, som verkställes af ett Ban ko-ombud, en af aktie-egare vald person, och en af K.
Bef:h:de utsedd, som ej är aktie-egare, hvarefter Direkt, erhåller af samma Ofver-revision decharge så vida icke grundad anledn. förekommer till anmärkn.
Göres deremot anmärkn. mot förvaltningen, antingen under loppet af löpande året, af Bankens Revisor, eller vid slutlig Revision af förflutna årets räkenskaper, må Banko-fullmäktige, efter omständigheterne och anmärknms vigt, så vida rättelse ej genast sker, upsäga större eller mindre del af de lemnade penninge-försträckningarne, till återbetalning inom sex månader; [) Aktie-egare njuta i förhållande af sin teckningssumma, och efter afdrag af Riks-bankens ärliga räntefordran för det lemnade förlagslånet och kreditivet, och sedan föreskrifven bevillning blifvit afdragen, utdelning af vinsten lika med Banken och i förhållande till aktie-egares andel af rörelse-kapitalet, och vidkännes efter samma grund icke blott alla, för Filial-bankens förvaltning belöpande kostnader utan äfven möjligenupkommandeförluster; m) I händelse nuvande Privat-banker komma att uphöra, äro jemlikt 2:dra punkten 2:dra mom. här ofvan, 2,500,000 r:dr afsedde att ersätta den minskning i rörelse-kapitalet, som deraf skulle blifva en följd hvaremot för bildande af nya Filial-banker, som ej supplera förut existerande, Banko-fullmäktige berättigas att använda ett belopp af 1,500,000 r:dr b:co, hvilket belopp bildas dels af de 500,000 ndr b:co hvarmed belåningen af publika papper blifvit minskad, dels äfven af en 8 H. U 162 Den ,21 Juni. mill. af depositionsmedel, som sålunda, i händelse af behof kunna göras fruktbara.
Utredning af den föreslagna Filial-Bankens rörelse-kapital, och kalkyl öfver ett års reveny deraf:
Körelse-kapitalet antages till b:co 800,000.
Riks-banken ingår direkte med ....
400,000 hvilka utgå sålunda:
Aktie-egares egen insättning . . 100,000 Riks-bajiken lemnar: såsom lån . 150,000 d;o d:o såsom kreditiv 150,000 Kalkyl öfver clt års rörelse 200.000 på Diskontering å 5 proc. . . . 500.000 beviljade kreditiv å ^ proc. . . . 450.000 lyftade kreditiv å 5 proc. . . .
100.000 utlånte på år i diskontväg med en omsättning ä 6 proc Afgår: 3 proc. ränta å 750,000 förvaltning och förluster 10,000 ^ 500.
Behållen vinst 8,500.
' 41,000.
Vinsten blifver då på hvarje kontrahent . .
. 4,250 denna summa gör då, beräknad såsom ränta å det, af aklie-egare insatte kapital 4£ proc., och då redan förut i förestående kalkyl är dem tillgodoräknade 3 proc. skulle aktie-egare å det insatta kapitalet njuta 7£ proc.
Reduceras åter Riks-bankens andel af vinsten eller 4,250 r:dr till ränta på det af densamma förskjutne kapital 650,000 r:dr, så gör delta § proc. men som
Riks-bauken äfven uti förestående kalkyl är godtgjord 3 proc. så visar det sig att Riks-banken njutit 3| proc. i det hela på sitt rörelse-kapital, hvilket är mera än hvad Banken nu har, då den icke har 3 proc. på det, i hela lånerörelsen lemnade kapital, och på kreditiv-rörelsen ej mera än omkring 2£ promt.
Då vidare i denna kalkyl ingen vinst är beräknad på de medel hvilka på up- och afskrifning blifva insatte med en lägre ränta, och utlånte mot en högre, och icke heller i kalkylen ingår någon vinst af den räntebesparing, som upkommer, genom assignationsblanketternas utelöpande, innan de till Banken presenteras till inlösen, ser man tydligen att Bankens, såväl som enskildte aktie-egares fördel skulle blifva vida större än den här kalkylerade.
Efter upläsningen häraf tilläde Hr Nordenfelt:
Måhända finner någon en inkonseqvens, emellan mitt nu afgifne yttrande, och min reservation, mot Utsk:s betänk.; så är väl 400,000 800,000.
10,000 2,500 22,500 6’000 41,000. 99 Den 21 Jnni, 163 icke egentligen förhållandet, då jag hufvudsakligast reserverat mig mot det sätt, Utsk. föreslagit till lånerörelsens bedrifvande — jag har bestridt, alt behofvet af lånerörelsens utvidgning nu vore så trängande, att man derföre borde förbise Riks-bankens säkerhet och fördel, samt landets behof af sådane åtgärder, sorn kunde förvissa om rörelse-kapitalets jemnare fördelande, om möjligheten af allmänna medels fruktbarhet.
Häldre skulle jag vilja att 215 §:n bibehölles oförändrad, än att en lagstiftning skedde nu, som lade för framtitiden hinder, för ett annat mera fullkomnadt och betryggande system — äfven detta har ingått uti skälen för min reservation, äfvensom, att jag icke ville, att Banko-vinsten skulle ingå i lånerörelsen utan nu användas till lättade kommunikationer m. m.
Finner man deremot skäl att antaga den framställning jag gjort att förena Riks-bankens intresse med enskildte aklie-egares, sä är det naturligt, att, då den väg, hvilken jag, efter min öfvertygelse, anser rättast, beträdes, sä förfalla äfven, tili mitt omdöme, flere af de hinder, som måste qvarstå mot tillämpningen af Utsk-.s förslag, hvars hufvudgrunder jag icke kan gilla.
Alt jag anvisat, såsom tillgång 1,000,000 af depositionsmedlen, förutsåg jag ganska väl, skulle ogillas, men då, under flere år, dessa aldrig understigit 6 å 7 mill., trodde jag, att desse kunde, med fördel, göras fruktbare, om de anvisade 500,000 r:dr b:co ej förslagit, så mycket heldre, som detta vore att anse, såsom en tillfällighetsförsträckning, som snart kunde återställas.
Att upläsa siffer-kalkyler tjenar sällan till något, då desse tarfva en närmare granskning för att upfattas — jag vill derföre inskränka mig, att blott erindra, det Filial-bank, upslälld på sätt jag föreslagit skulle gifva Riks-banken 3| proc., samt aktie-egare 7J proc. å insatte medel.
Under sådane förhållanden synes mig detta vara lättaste och säkraste sättet att göra Riks-bankens medel fruktbara, dock inom den proportion, som behöfves för rörelsen och kan, med Bankens upfyllande af sine förbindelser förenas.
Sålunda skulle icke FilialBanker bildas på en gång öfver hela landet utan successive.
På grund, af hvad jag anfört yrkar jag fortfarande återremiss af betänk. i sin helhet och hemställer om icke R. o. Ad. skulle vilja, på Hr Frih. o.
Landtm:s propos. uttrycka sitt gillande eller ogillande af principerne, hvarigenom saken snarare skulle vara afgjord.
På grund af de skäl, hvilka dels innehållas uti de uplästa reservationerne och dels blifvit af talare här framställda, kan jag icke tillstyrka bifall till Utsk:s förslag.
Att lemna ärendet helt och hållet ovidrördt, vågar jag icke heller.
Det synes mig temmeligen klart, att Privat-bankerne gå emot en betydelsefull period; måhända fullkomlig uplösning inom några år.
Det allmänna tänkesättet tyckes vara stadgadt derutinnan, att raan icke vill deras fortvaro, men allmänna rörelsen synes äfven fordra, att ett kapital måste sättas i stället för det, som med Privat-bankernes uphörande drages ur rörelsen.
Pä förhand kan man icke känna be - 164 Den 21 Juni. hofvets vidd, men det synes mig naturligt, att man i tid är betänkt på ett sådant förhållande, och jag måste derföre gilla hvarje åtgärd, som är grundad på ett sådant framlida förutseende.
Det måste således vara nödvändigt, att
Bank-inrättningar lemnäs penningar till betydligt lägre ränta än som vid utlåningen från samme Banker kan erhållas.
Vore
Sverige ett rikt land med stora kapitaler och låga räntor, skulle jag icke finna underligt, att dylika enskilde Banker upkomma, hvilka grunda sig på aklie-egarnes enskilda kapitaler.
Jag lemnar det likväl derhän, om det vore fullkomligt rätt.
Jag behöfver nu icke ingå i betraktelser deröfver, ty Sverige är icke ett sådant land, och huru man än ser desse inrättningar, blifva de alltid i behof af penningar från Banken emot låg ränta.
Ar nu åter denna åsigt rigtig, sä är det äfven klart, att ju lägre ränta Banken tager på sina penningar, ju lättare upkommer en sådan bank-rörelse.
Ingår nu Banken som delegare i dessa enskilda inrättningar, så vinner ju Banken först och främst räntan på förskotts-kreditivet, hvilken blir Bankens första vinst.
Den andra är Bankens andel i den årliga vinsten af sjelfva inrättningens rörelse, såsom en talare redan visat.
Riks-banken ej påräknar mera än 3 proc. i det hela, så följer häraf att den blir i tillfälle att försträcka de enskilde
Bankernes grundkapital emot högre ränta å 3 proc.
Det måste vara en fördel för Banken alt kunna göra sina medel fruktbärande om än emot låg ränta, men Banken har äfven en annan fördel derigenom att den genom dess Fullmäktige kan tillse och vårda sig om desse låneinstitutioner, och såvida den föreställningen är riktig, att man icke kan vänta sig sådana institutioners tillkomst med mindre än att de grunda sig på Bankens medel, synes mig häruti ligga ett giltigt skäl för Banken, all i dessa låneinstitutioner ingå såsom delegare.
Jag önskar således, att man måtte bereda sig för den tidpunkt, som kan inträffa, så alt man gjort något, och bestämt sig för ett sätt, som, dä Prival-bankerne uphöra, kan underlätta allmänna penninge-rörelsen i öfverensstämmelse med fordringarne af en Bank-rörelse.
På grund af dessa skäl önskar jag en närmare utredning af ämnet samt anhåller derföre om återremiss å betänk.
Då jag förra gången yttrade mig sade jag, att man borde vara beredd på förestående händelser.
Hvilka de äro, har jag redan omförmält, nemi. först att då redan befintlig
Privat-bank uphör med sin rörelse måste han ersättas.
Derpå hafva äfven föreg:de St:r och BankoUlsk. varit betänkta samt derom meddelat stadganden i Banko-reghtet.
Men närmare föreskrifter härutinnan böra finnas och Bankoötsk. har nu föreslagit sådana.
Dernäst kan inträffa, att nya Privåt-banker inrättas der de förut icke funnits.
När man sett, att en sådan blifvit stiftad för Mälare-landskapen oaktadt Riks-bankens Hufvud-kontor finnes i Stockholm samt till och med i Götheborg, hvarest ett af Bankens låne-kontor förut funnits, så har roan ingen säkerhet deremot, att ju icke flere nya Privat-banker tillkomma.
I det vidsträckta Norrland, hvarom jag förut nämnt och hvarest ingen Privat-bank ännu är, torde man Den 21 Ju ni. 165 .ilja begära en sådan; men heldre än alt der anlägga en dylik, torde der böra stiftas en Filial-bank, som rör sig med Riks-bankens sedlar i st. f. egna af nytt slag.
Då jag hört så många förslag här framställas, utom dem, som i Utsk. framburits, må det ursäktas mig, om jag hyser någon fruktan för mängden.
Jag misskänner ingalunda
Hr Nordenfells nit för penningeväsendets reglerande, men jag måste bekänna, att första gången han yttrade sig om denna fråga, förekommo derunder framställningar, hvilka, såvidt jag förstår, voro nya motioner.
Jag motsatte mig då icke deras remitterande, emedan de afgingo under form af anmärkmr men när han nu på riksdagens sjunde månad återigen under samma form icke blott framkommit med nya motioner utan äfven begärt Ståndets pröfning af den grundsats hvarpå de stödjas, innan ens detaljerna blifvit fullständigt framlagda eller af Utsk. pröfvade, måste jagsöka, så vidt på mig beror, att sätta mig deremot.
Om såsom jag redan anhållit, betänk, kommer att återförvisas, och hans yttrande får åtfölja äterremissen samt hans förslag eller anmärkmr af Utsk. pröfvas, så föranleda de måhända nya förslag.
Jag väntar dock att Utsk. icke till pröfning uptager motioner, som först i dag blifvit väckta.
Hr Nordenfelt har talat om förökande af Bankens depositionsmedel.
Skulle denna hans åsigt understödjas af Utsk., hvilket jag icke förmodar så vore det ganska vådligt.
De depositionsmedel, af 8,000,000 r.dr hvilka nu finnas i Banken och understundom upgå till 11,000,000 r:dr, hafva hittills stått der räntelösa.
Dessa mill. minska den sedelmassa som trycker på silfverfonden.