Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stael von Holstein: Herr Schöne ströms mening torde icke vara rigtigt fattad; han har begärt Constitutions Utskottets Protocollers tryckning.
Tryckfrihets Förordningen bjuder, att af allt hvad som kan och bör komma - Den ii April. 337 nia till allmän kunskap, har man rätt att af Vederbörande fordra få Utdrag 5 några få undantag äro gjorda, deribland Constitutions-Utslcotters Protocoller rörande StatsRädet , hvilka icke kunna äskas, men likväl med Veder botandes tillstånd erhållas.
Orsaken till berörde Stadgande i detta enda fall, då det rörer StatsRådet, torde man lätteligen igenfinna deruti, att då det är hvarje Riksdagsman tillåtit göra anmärkning emot Stats-Rådet, men man icke har tillgång till StatsRådets Protocoller och således ofta skulie kunna göra misstag, medelst ogrundade angifvelser, det var en nyttig försigtighet , framför allt för den som gjort anmärkningen, att saken blifvit dold och förfallit; helt annat är deremot förhafiandet, då Constitutions-Utskottet befunnit Anmärkningen icke vara ogrundad, utan antingen befordrat den till laga åtgärd vid Domstol eller till Ständernas pröfning, rja hvarken kan eller bör någon hemlighet vidare iakttagas; ty Domstolens Protocolier kunna icke vägras till utgifvande, och discussionerna i Stånden blifva också uppenbara; och detta är nu Casus denna gängeh; det är således endast Constitutions-Utskottets
Ledamöters enskilta öfverläggningar och yttranden , som genom ett afslag skulle undandölja* för Allmänhetens kännedom, hvilket likväl är stridande emot Tryckfrihets-Lagen.
Herr Schönström.- Jag har icke sökt upprifva ett redan fattat beslut utan endast yrkat, att handlingarne i målet måtte tryckas, hvilJiidd. och Ad.
Prot. V B. 1 AJd. 43, 44. 338 Den 11 April. ket jag anser vara min rättighet och ingalunda innefatta någon ändring af Ridderskapets och Adelns beslut.
Herr Cederskjöld, Pehr:
Bland de saker, aom ej få tryckas, utan Viderbörandes tillåtelse, finnas i Trycktrihets - Förordningen, Constitutions-Utskottets Protocoll uttryckligen upptagna; osh som med Vederbörande här ej lär kunna förstås annat än just den Auctoritet, hvarom fråga är, och följaktligen vid detta tillfälle sjelfva Constitutions-Utskottet; får jag ödmjukast hemställ», om ej Herr Schönströms Motion bör till Constitutions-Utskottet remitteras.
Jag kan för min del ej medgifva, att med Vederbörande här menas någon annan magt än Riksens Ständer sjelfve och jag förenar mig således med Herr Schönström samt Friherre Stael von Holstein.
Om ett Grundlagens
Bud äro nu 2:ne olika meningar framställde.
Å båda sidor medgifver man , att Grundlagen förbjuder tryckning af Constitutions-Utskottets Protocoller, på annat sätt, än att Vederbörande först höras ; men man skiljer sig i begreppet, om hvem som är Vederbörande.
Å ena sidan tror man att Ständerne sjelfve äro Vederbörande; och ä den andra sidan tror man, att Constitutions-Utskottet är Vederbörande.
Utan att vilja yttra mig i frågan, åt jD$n 11 Jprii. 33S någondera sidan, vågar jag ödmjukast påminn» derom, att när olika meningar uppkomma* om något Grundlagens Bud, vill Grundlagen, att Constitutions * Utskottet är den Domstol, tom skall gifva Resultatet; och jag vagar alltså hemställa, om icke sjelfva frågan, hvarom skiljagtigheten i meningar är, hör till ConstP tutions•
Utskottet remitteras; ty annars blir det ju Vi, sorn afgöra den* hvilket åter oss icke tillhör. friherre äf Wetterstedt, Gustaf:
Jag kän för min dei ej annorlunda första 2 § ut» Trycke fnhets-Förordningen, än att med ordet Vederbörande menas hvarje serskildt Verk , der det ProtoColl, som är i fråga att tryckas, blifvit fördt; och att i förevarande fall ConstitutionsUtskottet är Vederbörande, som skall gifva sitt tillstånd till tryckningen, Skulle frågan vara tvifvelagtig, kan hvarken Rikets Ständer eller Constitutions-Utskottet deråt gifva någon tydning, En laglig förklaring af Grundlagen kan endast på ett, med dOosamma öfverens*, stämmande sätt, tillkomma.
Friherre Anckarsvärd, Cart Minrid; CotistttUtions-Utskottet är i min tanka tillskapade föf att gifva helgd åt Lagarne.
Då nu fråga äf ätt visa huru Utskottet svarat emot det erhållna"förtrqeridet, skulle Utskottet blifva Domare uti egen sak, i händelse
Utskottet ägde att bestämma om dén ifrägäställde tryckningen skulle ske, eller ej, och Ständerna hade dä innom sig skapat en magt* sorn vore öfver deta 340 Den ii April. sjelfvc.
Jag har ej påstått att Ridderskapet och Adeln enskildt är Vederbörande, som äger att i dena fråga besluta; men jag tror att da andra Ståndens yttrande bör inhämtas, och, ifall alla fyra Stånden instämma uti en mening, anser jag densamma böra gälla såsom beslut.
Jag kan ej annat än inse vådliga följder i framtiden om tryckning af Constitutions-Utskottets
Protocoller kunde nekas, och om man derigerom blefve betagen att få se Utskottets förfarande ådagalagdr.
Jag föreställer mig äfven att ett Utskott så qvalificerat sorn Constitutiods-Utskottet, ej vill undandraga sina handlingar all mojlig publicitet, och jag skulle anse mig fela emot den goda tanka, jag hyser om Utskottets Ledamöter, om jag ens tviflade på Utskottets svar öfver denna fråga.
Friherre Åkerhjelm, Gustaf.- Innan den nu uppkomne fråga om tryckning till afgörande företages, anhåller jag få veta uti hvilket mål man önskar att Handlingarne och ConstitutionsUtskottets
Protocoller mätte tryckas.
Jag får förklara det min mening och önskan varit, att Friherre Anckarsvärd® till Constitutions-Utskottet remitterade anmärkning emot StatsRådet och Konungens Rådgifvare i Commandomål för Flottorna, i afseende på de till Befälhafvarne för en i Nåder anbefalld Kustbevaknings-Expedition utfärdade Ordres, mätte tryckas.
Friherre Cederström, Jacob, Jag delar e - Den ii April. nahanda önskan med de Herrar, sorn begärt att Constitutions-Utskottets Protocoller uti det upp. gifna målet må tryckas; men jag är ej ense i afseende å Formen eller att Ståudet skulle besluta tryckningen.
Då enligt 20 §.
Riksdagsordningen Constitutions-Utskottet beslutar med Riksens Ständers rätt, är det naturligt att vårt beslut ej kan verka på Utskottet.
Med ordet Vederbörande uti 2 §. af Tryckfrihets-förordringen, kan icke eller rimligen några andra förstås, än de som veta om Handlingarne äro a£ det innehåll att tryckning deraf bör medgifvas 3 och jag anser således deraf ostridigt följa, att det tillhör Constitutions-Utskottet att yttra sig huruvida den i fråga ställde tryckningen må tillåtas, och att Ridderskapet och Adeln saledes endast bör gifva Constitutions-Utskottet sin önskan i denna del tillkänna.
Herr Cederskjöld.:
Sedan jag af Herr Sthönströms förklaring, i anledning af Herr Friherre Åkerhjelms hemställan, nu erhållit den upplysning, att han till tryckning endast begärt Friherre Anckarsvärds anmärkning emot Konungens Rådgifvare i Commandomål för Flottorna, rörande Kustbevakningen; så får jag ödmjukast erinra, att Herr Schönström förmodligen ej behöfver någon serskild tillåtelse till dessa Anmärkningars tryckning, och att Högloflige Ridderskapet och Adeln således änntr mindre lär kunna denna hans begäran förvägra.
I 2:dra §. af Tryckfrihets-Förordr,ingen stadgas nemi., att RiksRätts Protocoller och Handlingar fritt och obehindrat må af trycket 34® Den xi April. utgifva», Emedan derföre ofvannämnde nn. rr arki ingar utan tvifvel blifva Constitutions» Utskottets Remiss till RiksRätten foljaktigaj synes något hinder omöjligen kunna mö-a för Herr
Schönström att (å samma anmärkningar till tryckning befordra, då han blott bchöfver af den blifvande RiksRätten Handlingarne till tryckning begära, I anledning af en värd Ledamots yttrande, att, om alla 4 HiksSländen aro erise om ett be» flut bör det galla såsom Lag, nödgas jag för* klara: att likaså frimodigt jag alltid sträfvat och alltid skall sträfva att motsätta mig hvar» je försök, att inskränka Riksens Sränders i Grundlagarne förvarade frihet och rätt i likaså oförskräckt skulle jag ock protestera, om det ock vore mot alia 4 Srr.ndens förenade beslut, i händelse de ville öfverträda de Grundlagar, 50m utgöra borgen för vår frihet, En Magt, sopi ej är Lagbunden är ej frihet utan sjelfsvåld och bär innom sig fröet till dess upplösning.
Må, derföre vårt högsta bemödande alltid blifva, att söka bibehålla Grundlagarne i helgd* Friherre Boye, Ludvig; Discussionerna hafva nu öfvergått till sine alldeles afskiljda frågor.
Den ena angar sjelfva principen om sättet att afgöra tryckningen af Constitutions-Urskottets Rrotocoller; och den andra angar blott tryckningen af de Handlingar, sorn röra Friherre ^nckarsvärds anmärkning emot friherre Rudolph Cederitrönj» såsom General-Adjutant för Den ii April. 34?
Flottorne.
I förra frågan skiljer man sig i förståndet om hvad Grundlagen menar med ordet Vederbörande; och i denna del kan jag ej finna annat, än att Friherre Wetterstedts erhinran är i alio rigtig.
Då Vederbörande efter Grundlagens bud, skola hörasj sä måste ju, enär Ståndet anser afgörande rätten sig tillhöra, det vara en annan Auctoritet, som skall höras5 ty intet kan den afgörande höra sig sjelf, och när det intet går ann, så återstår ju, i frågan om Constitutions-Utskottets Protocoller, icke heller någon annan att höra, än Constitutions - Utskottet, hvars Protocoller det är.
I den andra frågan åter om tryckningen af Anmärknings-Handlingarne; så har Herr Cederskjöld mycket rätt deri, att blott man väntar några veckor, samt då anmäler sig hos RiksRättcn, så får man dem der.
I öfrigt torde jag få erhinra derom, att då Constitutionen behöfver förklaring, så är det likväl ej Ständerne ensamt, som kunna gifva den, utan det är genom Konung och Ständer gemensamt •om den endast kan erhållas.
Friherre Anckarsvärd, Carl Hinric: De af Herr Cederskjöld och Friherre Boye emot mig rigtade anmärkningar, skulle vara ganska rigtiga, om jag medgifvitatt det vore tvifvel underkastadt, hvilka med Vederbörande menades i men mitt yttrande grundar sig deremot derpå, att jag anser det vara ganska tydligt att Riksens Ständer äro desse Vederbörande.
— För-* 544 Den 11 April. pf.i frågan, 'Oti nu bär afgöras, ar i min tanka om Ridderskapet och Adeln önskar att den föreslagna tryckningen må för sig gå — derefter bor sättet för verkställigheten kunna bestämmas.
Grefve Märner, Adolph Göran:
Jag har ej något emot tryckning af Constitutions-Utskottets Protocoller i hviiketdera af de omnämnde målen sorn hel Ist; men jag kan ej instämma deruti, att med Vederbörande, som namnes Uti 2 §. af Tryckfrihets-Förordniogen, förstås Riksens Ständer; ty då skulle Riksens Ständer likaledes äga att besluta om tryckning af alla uti samma § uppräknade Verks Protocoller, och Riksens Stander således kunna afgöra om de hos Konungen hällne i M nisteriella Ärenden och Commandomal eller StatsRådets Protokoll och Handlingar m. m. borde till trycket befordras.
Att detta ingalunda kan vira meningen, faller af sig sjelft i ögonen. —- Med Vederböranda bör i min tanka förstås hvarje Verk, till hvars befattning den saken hört, hvaruti Protocollerna begäras till trycket, och här är Constitutions - Utskottet denna Vederbörande, — Den som derföre önskar tryckning af Con. stitutions - Utskottets Protocoller i något mål gör ganmälan derom hos Constitutions Utskottet, Asom säkerligen, då Utskottet får veta att flere Ledamöter bland Ridderskapet och Adela samt kan hända äfven af de öfrige Stånden Den ii April. 34? instämma uti simma önskan, icke vägrar den begärde tryckningen.
Hvad angår den gjorde anmärkningen att då RiksRättens
Handlingar troligen blifva till trycket befordrade, serskildt tryckning af Constitutions-Utskottets
Protocoller vöre öfverflödigt så får jag erhindra, att Constitutions-Utskottets Omröstnings-Protocoller ej komma att meddelas Riks Ramen och blifva således icke ibland dit ingifne Handlingar att tillgå.
Åtskilliga yttrade härtill deras bifall.
Jag kan för min del icke gilla Grefve Mörners mening , utan anser alla Handlingame och Protocollerne i Kustbevakningsmålet böra i ett sammanhang oStyckade till trycket befordras.
Pcä ansökning hos Riks-Rätten om Handlingars och Protocollers tryckning kan -icke erhällas någon ting annat af Constitutions-Utskottets öfverläggning innom sig i ärendet, än blott resultatet, nemligen sjelfva Remissen till Riks-Stånden; men icke Protocollerne hållna innom Utskottet,' och följakteligen icke heller den omröstning, som där kan hafva förefallit.
Innan något beslut om tryckning af Constitutions-Utskottets
Protocoller kan vidtagas , torde likväl Vederbörande böra höras; och dessa Vederbörande kunna vi icke sjelfva vara.
Herr Grefve Mörner har, dona det har synts mig, fullständigt utredt 34^ Den n April. ämnet; och jag tror mig alltså böra ödmjukast, ännu en gång föreslå att Constitutions-Utskottet må i ämnet höras, då ändamålet torde lättare vinnas, än man nu föreställer sig.
Herr Grej ven och Landi Marskalken yttrade’ det han ansåg sig först böra påminna Herr Schönström, att hans vid öfverläggningens början framstälde begäran angått uppläsning af Constitutions-Utskottets Memorial i Kustbevaknings målet, hvilket redan förut blifvit lagdt till Handlingarne, och hvadan Herr Grefven och LatidtMarskalken icke ansett sig böra en slik uppläsning tillåta.
Herr Grefven och Landt Marskalken uppläste derefter 2 §. 4 mom. af Tryckfrihets-Förordningen samt förklarade, att då i anledning af denna §. det tillkomme Constitutions-Utskottet att pröfva, huruvida en begärd tryckning af Constitutions-Utskottets Prorocoller eller Handlingar uti till Utskottet remitterade Anmärkningsmål kunde bifallas eller icke, i följd hvaraf anmälan om en slik tryckning borde hos Constitutions-Utskottet framställas; så ansåge Herr Grefven och LandtMarskalken sig böra med anledning 55 §. i Riksdags-Ordningen, vägra den af några Ledamöter äskade Proposition, att Ståndet måtte besluta tryckning af ifrågavarande Protocoller och Handlingar, och komme frågan om berörde Propositions vägrande således att till Constitutions-Utskottets afgörande förvisas.
Den ii April. 347 Herr Schönström, Pehr:
Jag får den äran ödmjukast upplysa, att min först framställde anhållan om uppläsningen ingalunda hade af seende på Constitutions-Utskottets Memorial', utan endast på Friherre Anckarsvärds Anmärk* ping i Kustbevaknings-målet.
OmGrundlagarnes helgd; om Styrelse-Forinernes noga Lgttagande af verkställande Magten är af något inflytande å de Constitutionella Samhällens bestånd, så är granskningen af sådana törhai. landen ett vigtigt föremål för Representationens uppmärksamhet; och då Lagstiftaren ganska visligen åt ett inskränkt antal uppdragit pröfningen af Stats-Rådets Protocoller och då han j vissa fall äfven lemnat Constitutions-Utskottet en beslutande rätt; har han på intet ställe i Grundlagen velat eller kunnat undandraga Constitutions-Utskottet, att af Representationen och hela Allmänheten bedömas för sitt handlingssätt.
Constiiutions - Utskottet måste ej kunna undandragas allmänna Opinionens Domsrätt och i de fahl darj Utskottet handlar med Riksens Ständers magt, måste Riksens
Ständer äga sig en utväg förbehållen, att åtminstone
Jära känna huru detta dyrbart förtroende utöfvas af dem, hvilka af Opinionen blifvit hedrade med ett så vigtigt nppdrtg, och då enda möjligheten härtill är tryckning af sådana mål, sorn fästat Riksens Ständers synnerliga upp. märksamhet, synes det oförenligt med en fri Stats-författning, att ett Riksens Ständers
Ut’ skott skulle kunna afslå hvad Riksens Ständer 348 Den ii April. j denna de! begära eller fordra.
Jag finnér mig således föranlåten att protestera emot Herr Grefvens och LandtMarskalkens vägran att till Ridderskapet och Adeln framställa Proposition om tryckning af Constitutions-Utskottets ifrågavarande Protocoller; då jag ej kan finna den derom väckte motion vara stridande emot Regerings-Formens lydelse.
— Frågan, huruvida Ståndet äger att begära eller besluta denna tryckning, anser jag i det heia ej bordt hafva uppstå, förrän Utskottet .vägrat Ståndets begäran härutinnan.
Skulle Constifutions-Utskottet gilla Herr Grefvens och LandtMarskalkens vägran af Proposition å en framstäld önskan om tryckning af Utskottets Protocoller, är all utväg stängd, att med allmänna Opinionens bestraffningsrätt aflägsna de enskildte och ensidige driffjedrar och afsigter, som i en framtid möjeligen vid något tillfälle kunde insmyga sig ibland Ledamöter, hvilka i skydd af hemlighetens mörka förlåt, kunde ansvarslöst förglömma Folkets fordringar och frihet.
Angående Riksens Ständers rätt att besluta tryckningen har jag redan haft aran yttra min tanka.
Jag har yrkat att denna rätt måtte tillhöra Riksens Ständer, emedan det synes mig så böra vara, då Riksens Ständer bora äga samma rättighet att genom Utskottets Protocollers tryckning granska och bedötpma sina Committerades förhållande, 6om hela Allmänheten äger att uti Ståndens tryckta Protocoller finna huru Nationens angelägenheter vårdas.
Ilen u April. 349 Gerna skall jag medgifva, att frågan om den begärdte tryckningen må, som en Ridderskåpets och Adelns önskan, till ConstitutionsLtskottet framställas , i den fulla öfvertygelse att verkan blifver enahanda; och jag anhåller således att Herr Grefven och LandtMarskalken behagade återkalla sin vägran att i detta Ö ö ämne göra Proposition.
Friherre Cederström, Jacobi Jag instämmer för min del med Herr Grefven och LandtMarshalken deruti, att Ridderskapet och Adeln alldeles icke kan besluta ifrågavarande tryckning, men anser likväl nödigt, att Herr Grefven oell LandtMarskalken täckes inhämta Ridderskapets och Adelns tanka, huruvida Ståndet verkligen yrkar att den af flere enskiite Ledamöter begärde Proposition på tryckning, skall framställas, innan Herr Grefven oph LandtMarskalken sluteligen vägrar Proposition samt förvisar frågan till Constuutions-Utskottet.
Skulle åter Ridderskapet och Adeln blott till ConstitutionsUtskottet behaga framställa en önskan, angående ifrågavarande tryckning, vore sådant i min tanka ganska oskyldigt och kan hända bäst ledande till ändamålet.
Friherre Staél von Holstein, Corfitz
Ludviga
Det vore väl om denna tvist snart finge slut, ty den kan annars blifva både, långsam och ledsam.
Jag har förut yttrat, d.-t jag finner mycket skäl deruti, att Constitutions-Utskottet bar rättighet att vägra tryckning, idet fallan - lien it Apriii märkning emot Stats-Rådet vore ogrundad, mert ait sträcka denna rättigheten längre, nemligen till det sorn nödvändigt blir bekant, samt Utskottets eget yttrande och öfverläggning i ämnet, vore atc öfverskrida gränsen af Utskottets magt.
Detta kan jag icke förmoda Utskottet gör och tror sälede» att anmodan om tryckning icke af Utskoitet afsläs.
För öfrigt har jag redan reserverat mig till Protocollet, emot Utskottets beslut, att
Saken af det skäl borde förfalla, att 2 Stånd innom Utskottet varit emot 2 Stånd:
Ständerna böra onekeligen få veta hvaruti olikheten i Ståndens tanka består, för att kunna utöfva sin pröfningsrätt Grefve Posse, Claes Fredric: Xiii Vinnande af snart slut pä förevarande
Discussion torde mig tillåtas erhindra, att sedan Herr Grelven och LandtMarskalken vägrat Proposition, bör frågan, i händelse S åndet likväl yfkar den. samma!, till Constitutions - Utskottet förvisas.
Jag anhåller således att Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes inhämta Ståndets mening om Ståndet verkeligen yrkar nyssnämnde Proposition.
Herr Påhlman t Otto Fredric:
Då jag nu erhållit ordet far jag först anmäla min Reservation emot Utskottets beslut att när 2 Stånd innom Utskottet stadna emot 2 , frågan skall föifalla.
Jag anser mig icke eiler böra underlåta att anmarka det rättare varit att Utskottets Memorial, dä det nu föista gången förevar bilf - Den ii April. * vit lagd på bordet än att det genast tili afgörande företogs.
I frågan åter om tryckningen af Constitutions-Utskottets Protocoller i målet, sa in* stämmer jag med Friherre Anckarsvärd deruti, att Constitutions-Ut6kottet genom ProtocollsUtdrag må meddelas Ståndets allmänna önskan att Utkottet om denna tryckning läter besöija.
Om det är en dyrbar rättighet att Constrtutionen ej genom Lagförklaringar förfuskas, är det ock nödvändigt att Allmänheten får se huru rakt bokstafven följes och huru Constitutions-Utskottets
Ledamöter svara emot det dem lemnade grannlaga och magtpåliggande förtroende.
Jag väntar äfven att Constitutions-Utskottet skall med nöje se dess behandling af ett mål i öppen dag framlagd, hvarom ryckten och omdömen varit sä stridiga; och i alla fall är det ej likgiltigt för dem, som tänkt och handlat oberoende af allt annat än öfvertygeisen om det rätta , att möjligen annorlunda bedömas. — För min del vili jag åtminstone icke förblandas med andra, »om kunna utgå från olika synpunct, och ehuru jag icke mer än någon annan tilltror mig fri fran misstag, har jag dock aldrig deltagit i någon öfverläggning, med fruktan att mina Yttranden skulle komma i dagen, och af hvar man kunna bedömas. —- Örn Ridderskapet och Adeln inskianie er sig att för Utskottet endast tillkännagifva sin önskan, tror jag att Herr Grefven och LandtMarskalken alltför väl kan deruppå gör* Den 11 April.
Proposition, hvarom jag således vördsamt*får anhålla.
Friherre Wrangel, Henning, förenade sig med Herr Påhlman.
Herr Cederskjöld!
Det ämne, som nu utgör föremålet för Ilöglollige Ridderskapets och Adelns öfverläggning, har delat sig i flere ganska skiljagtiga lråror.
Den värde Ledamoten, som först gaf anledning tili denna discours, nemligen Herr Schonström, har förklarat att han endast önskat få till trycket befordra Herr Friherre Anckarsvärds Anmärkning, rörande Kustbevakningen.
Denna begäran lär, såsom jag sökt visa, ej kunna förvägras
En annan fråga har, af missförstånd om Herr Schönströms mening, uppstått, om tryckningen af Constitutions- Utskottets Protocollj och några värda Ledamöter hafva tyckts yrka, att Högloflige Ridderskapet och Adeln skulle härtill lemna sitt samtycke.
Detta vore, såsom jag äfven baft äran visa, stridande mot Grundlagens tydliga föreskrift • och Herr Grefven och LandtMarskalken skulle visserligen hafva fullkomligt skäl att härpå vägra Pioposition, i händelse den bl ifver ej blott af enskildta Ledamöter utan af Stände t yrkad, hvilket likväl ännu ej inträffat. —-
Den 3:dje frågan är den, som Herr Friherre Anckarsvärd, i anledning af några andra värja Ledamöters yttranden, nu senast - Den it April. 353 nast framställt, nemligen att Höglofljge RHdersknpet och Adeln skulle genom ProtocolisUtdrag förklara Constitutions Utskottet sin önskan, att de Protocoll, sorn bli*vit i Utskottet förda i Anmärknings-målet, rörande Kustbevakningen, matte varda tili tryckning befordrade.
Denna fr äg a anser jag af den beskaffenhet, att Proposition derpå ej lärer, enligt något rum i våra Grundlagar, kunna förvägras; och jag iir o
Issa ganska säker att Herr Grefven och LandtMarskalken, ej ett ögonblick vill tveka, att derpå göra Proposition.
Grefve Kalling, Pehr, och Friherre Pfeiff, förenade sig med Herr Påhlman.
Afven jag instämmer uti hvad Herr Påhlman nyss anlört, samt önskar att närvarande
Discussion snart måtte slutas, hvarföre jag icke tror något hinder skall möta, derest Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes göra Proposition på R;dderskapets och Adelns önskan till Constitutions-Utskottet om ifrågavarande tryckning.
Herr lannerstjerna, Johan Wilhelm:
Jag hemställer huruvida det kan anses passande, att Ridderskapet och Adeln till Constitutions-Utskottet framställer en önskan, hvilken det skulle ankomma på Constitutions Utskottet, att antingen bifalla eller afstå, samt om icke i senare händelsen Ridderskapets och Adelns värdighet vöre comprometterad.
Ilidd. och Ad.
Prot. V B. l Afd. 4j> 46. 35+ Den ti April - Herr Grefven och Landt Marskalken yttrade, att utan att återtaga sitt för en stund sedan gjorde vägrande af den då begärde Proposition på tryckning af ifrågavarande Protocoller och Handlingar, ansåg Herr Grefven och LandtMarskalken, sedan frågan nu mera kommit i ett förändrat skick och endast innefattade en önskan till Constitutons-Utskottet om berörde tryckning, sig böra hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln behagade anmoda Constitutions-Utskottet, att till trycket låta befordra så väl de i Utskottet hällne Protocoll, som Handling3rne uti det till Utskottet remitterade Anmärkningsmål mot Stats-Rådet samt Konungens Rådgifvare i Commando-mål för Flottorne, i afseende på de till Befälhafvarne för en i Nåder anbefalld Kustbevaknings-Expedition den 8 April 1817 utfärdade Ordres.