Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Man har exempel uti 1808 års landtvärn på orimligheten af att vilja organisera vår conseription såsom ett supplement till vår stående annee utan egna officerare; att det är att vilja blanda vatten och olja, och att den skall, ifall af ett krig, uppoffras liksom denna, utan gagn för fäderneslandet.
Att slutligen den af mig föreslagna utdelningen af gevär är endaste sättet att förekomma den förstörelse, som årligen minskar vårt förråd af gevär med tretusen stycken, och att man måste controllera, att våra anslag till gevär ej blifva så använda, att vi en gång vid utbrottet af ett krig äro alldeles vapenlöse,— lika öfvertygad derom är jag, som jag vet mera än förvisst, alt mitt förslag i detta afseende icke blott förkastas utan lemnäs utan afseende.
Men den tid kan komma, då vid anslag till gevärsfabrikationen fästes såsom villkor hvad jag nu föreslagit i form af underd. anhållan; att R.
St. inse nödvändigheten af conscriptionens indelande uti corpsen under eget befäl, och af dess öfning utöfver det allmänna beväringsmötet; att de inse att denna öfning, hvilken jag Den 3 April e. m. jag blott derföre föreslagit borde vara efter conscriptionsmötet, emedan de beväringsskyldige nu kallas till detta möte första året denna skyldighet intrader, borde uti socknarna inhemtas före detta allmänna möte, då delta kunde blifva af flerfalldigt mera nytta.
Jag skall deremot aldrig för min del ingå på, att den conscriberade blir vår enda aimee, att den utan Stlindernes medgifvande får dragas ur landet.
Ty det kunde i en framtid gifva anledn. till de så väl kända Ryska rekryteringsscenerna.
Må konungen disponera den slående armeen till anfall, den må vara huru stor eller liten som Sländerne finna med landets nytta förenligt; den conscriberade måste ej användas till annat än försvar eller af folket beslutadt nationalkrig, måste stå under nationalförsamlingens disposition.
Äfven om ej den är fullkomligt öfvad, reser nationen sig i massa och är beväpnad; då måste den segra, om den rätt användes, och uträttar vida mera än en väl öfvad men obetydlig besoldad bär.
Ty när bos soldaten ej felas mod och den aldra oumbärligaste disciplinen och hos befälbafvaren ej skicklighet, är det antalet, som segrar; hvilken Moreaus sats Napoleon Bonaparte, sedan han uti Italien med 3o,ooo man förstört fyra flerdubbelt större Österrikiska ai1- meer, besannade med orden: ”Jag var alltid till antalet öfverlägsen der jag segrade.”
De stora massorna, som det på eröfringar bestående Ryssland ständigt har samlade, göra det oundvikligt så väl för Sverige som för detta lands öfriga grannar, att icke säga hela Europa, att, för att icke äfventyra sin frihet och sjelfständighet, till en del förstöra sitt välstånd på stående härar jemte folkbeväpningar; det skall göra det, tills det Europeiska Statsförbundet insett, alt Rysslands bestånd är dess undergång.
Slutligen anser jag mig böra nämna, att jag alternativt, mot utdelningen af de för armeens bruk mindre tjenliga ansedda gevär, föreslagit utdelning af alla uti förråderna befintliga gevär, sedan blott en omgång till krigsbruk blifvit aftagen för armeen och första classens beväring, icke för att derigenom vilja neka nyttan af att hafva ett större reservförråd eller jäfva behöfligheten deraf, utan af det skäl, alt ifall gevär med percussionslås blifva allmänt uti Europas armeer antagna, kunna alla gevär utan sådana anses mindre tjenliga för en väl organiserad arraee; och emedan jag tror det vara mindre med god hushållning förenligt och mindre ändamålsenligt att omgöra flintlåsen, då med dylika försedda gevär kunna mycket väl vara användbara för en nntionalbeväpning, hvarför de förra alltid skola vara för dyra och mindre passande; och sist emedan jag förmodar, alt, om våra för armeen mindre brukbara gevär på detta sätt användas, skola Ständerne finnas mera beredvillige att lemna anslag till anskaffandet af ändamålsenligare, mera be 2 3 Ii. 22 Den 3 April e. m. vedvillige, säger jag, än de nu kunna vara, då, utom nila andra tvifvelsmål, de hafva framför sig gifven och klar den slutsatsen, den på uppgifter af Regeringens egna organer grundade verkligheten, att de gevär, lill hvilka de för litet öfver ett tolftal af år sedan beviljade anslag, redan blifvit underkastade den riksgagneliga slopnitigsproceduren.
Sist, då här verkligen varit delade tankar om ett gevärs varaktighet, så, för alt bevisa, att, 0111 förhållandet någorlunda är såsom i andra länder, alla gevär icke så rent af på tolf års fredsbruk förstöras, att man skulle kunna möta mitt förslag med påstående, att de tretusen gevär, sorn påstås årligen blifva förslitna, ej mer duga att begagna, tager jag mig friheten hänvisa de herrar äldre militärer, hvilka sökt försvara våra gevärs skröpliga beskaffenhet ända derhän, att de velat göra sannolikt, att af 35,000 gevär i fi edsbruk tretusen årligen skulle förstöras, eller att ett gevär öfverhufvud under fredstid ej skulle vara brukbart och duga för reparation öfver tolf år, till afhandling om Handgevären af Jacob Georg Sandberg, Capitaine vid K.
Svea artilleri-regtte etc. etc., hvilken utkom, jag tror 1836.
Uti denna afhandlings 2 capitels första § upplyses, att på grund af uti Frankrike verkställda undersökningar och försök har blifvit utrönt, att ett gevär, med några få reparationer af låset, i allmänhet kan uthärda 25,000 skott eller ungefär a5 verksamma krigsår, utan alt detsamma af sjelfva skjutningen förstöres.
Skulle det således verkligen hålla streck, att ett gevär uti Sverige ej kan uthärda mer än tolf års fredsbruk förr än det ej duger till annat än slopning, så bevisar det antingen, att vår gevärsfabrikation är alldeles oduglig, eller också bevisar det en oriktig behandling af gevären och vårdslöshet vid deras begagnande, olägenheter, hvilka det icke lärer bero på R.
St. att afhjelpa, omständigheter, hvilka icke genom ökade anslag lära kunna förändras.
Af denna min motion anhåller jag om remiss till vederbörligt Utskott.
Då Hr Munck af Rosenschölds motion icke blott angått gevärstillverkningen, utan äfven, så vidt jag kunnat fatta den, en allmän försvarsplan; så betviflar jag visserligen icke, att om den af Ständerna ingifves till Konungen, kunde den blifva af stor nytta för Riket, i anseende till den sakkännedom, hvarmed den måste vara utarbetad.
Men möjligen kunde en dylik framställning från R.
St. komma att stå i strid med deras redan ingifna tind. önskan att till nästa riksdag erhålla en fullständig försvarsplan både till lands och sjöss.
Jag befarar ock, att som motionstiden nu är förliden, kan med detta Hr Rosenschölds förslag ej vidtagas annan åtgärd än den, hvaröfver motionären sjelf klagar i häuseende till gevären, nemi. att det slopas.
Den 3 April e. ra.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att Hr Munck af Rosenschöld viickt tvänne motioner, den ena d. ao sisth Mars, nu föredragen till remiss, den andra i dag; Hr Landtm, hemställde nu, om R. o. Ad. behagade bifalla att den först väckta finge remitteras till Alim.
Besvärs- och Ekon.Utskottet.
Hr Landtm, yttrade alt, hvad den i dag väckta motionen anginge, så kunde Hr Landtm, icke, vid afhörandet deraf, finna alt den kunde vara föranledd af någon sådan händelse eller något sådant beslut, som 56 §:n Riksd.Ordn. omtalar, och då den vore väckt efter motionstidens slut, kunde Hr Landtm, således icke föredraga den till remiss, utan hemställde Hr Landtm, alltså, om Ståndet ansåg denna motion böra förfalla.
På begäran af Gr.
Anckarsvärd, Carl Henr., och Gr. Frölich, David, lades ånyo på bordet StatsUtsk:s den 'jo sist 1.
Mars på bordet lagda mern.
N:o 4^4 , ang:de de i Reg.Fins 63 § föreskrifna creditivsummors belopp.
Vid förnyad föredragning af StatsUtskts den 20 sistl.
N:o /[55, i anledn. af anmärkmr vid "Utskis betänk.
Nio 4io, angide ett föreslaget låneunderstöd för stadsförsamlingen i Carlskrona, fann R. o. Ad., sorn bifallit betänk.
N:o 41 o, utlåt.
N:o 465 icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarna.
Begärdes ånyo på bordet af Hrr von Hartmansdorff, Au g, och Nordensköld, Otto Gust., samt Frih.
Cederström, Jacob, StatsUtskts den 20 sisth Mars första gången bordlagda utlåt.
Nio 466, angtde föreslagna åtgärder till minskning i Carlskrona stads utgifter för presterskapets aflöning m. m.
Föredrogs ånyo StatsUtsk:s den 20 sisth Mars på bordet lagda utlåt.
N:o 467, angtde arfvode för emotlngningen och utdelningen af de vid riksdagens slut öfverblifna exemplar utaf RiksStms prot. samt hillänget dertill.
Det förundrar mig verkligen, alt StatsUtsk. afgifvit detta betänk, om ett anslag af 800 r:dr för den i sig sjelf obetydliga befattningen, enär Ulsk. föreslagit en så rundlig stat för erabets- och tjenstemännen inom Riksgcont., och då detta verk, när Staten icke mera har någon skuld att förvalta, icke kan hafva så trägna göromål, att icke den ifrågavar. obetvdliga tillökningen jemväl kan af tjenstemännen medhinnas.
Jag tillstyrker derföre utslag ä betänkandet.
Den 3 April e. m. Frih.
Den fråga, som nu ar föremål för R. o. Adis öfverläggning, har för ingen del något sammanhang med den s. k. rundligen tilltagna aflöningen för Riksg.contis embels- och tjenstemän, hvilken fråga, så vidt jag minnes, ännu hvilan oafgjord på bordet; men det runda anslaget är antingen något under eller högst obetydligt högre än det förra, fastän personalen inskränktes.
Det ifråga var. anslaget, beräknadt för 4 år, gör blott 200 r:dr om året för en person , som skall sitta till hands, näthelst någon behagar infinna sig för att uttaga något häfte.
Kär man besinnar mödan alt liela året på sådant sätt vara uppvaktande, och alt hälften utaf detta arfvode icke erhålJes förr än efter 4-de årets förlopp, så torde man äfven finna att tillstyrkandet ingalunda är öfverdrifvet.
Jag har biträdt Utsk:s tillstyrkande hufvudsakligen derföre, att R.
St:s egna fullmäktige uti Riksg cont.. som känna denna saken bättre än någon annan, hafva vägledt Utsk. i dess beslut.
Det måtte väl vara klart, att då lönerna inom Riksg.cont. blifvit bestämda till det belopp StatsUlsk. föreslagit, och en indragn.stat i följd deraf uppkommit; så måtte väl någon af desse på indragn.stat uppförde tjenstemän kunna besörja ifrågavar. utdelning, om dertill användes någon af den tid, som eljest måhända begag-- nas på tidningsläsning.
Jag anser derföre arfvodet ingalunda behöfligt och vidblifver derföre min anhållan om afslag på betänkandet.
Frih. Rålamb, Claes:
I likhet med hvad Frih.
Leijonhufvud sednast behagat yttra, anser jag mig äfven böra vitsorda nödvändigheten af det utaf StatsUlsk. föreslagna arfvode af 200 r:dr b:co 0111 året , som skulle tillkomma den tjensteman, som emellan denna och nästa riksdag kommer att besörja vården och utdelningen af dessa numera ganska di gra riksdagshandlingarna.
Den person, som har delta uppdrag sig ålagdt, är dessutom sysselsatt med en annan tjenstgöring, och är nödsakad att i och för det ifrågavar. bestyri t , om det skall ske omsorgsfullt, dagligen vara tillstädes och vårda dessa handlingar i åtskilliga localer.
Det är med anledn. häraf jag icke kan annat än tillstyrka bifall till Utskis utlåtande.
Efter hvad jag vill erinra mig, har under denna riksdag från StatsUlsk. till RiksSttn inkommit en hemställan om särskildt arfvode för den person, som hade denna befattning under tiden emellan förflutna och innevar. riksdag, nemi.
Postinspectoren Lindstedt.
Då upptogs i ett för allt 200 r:dr; nu deremot är föreslagenen summa af 800 r:dr, som gör 200 r:dr om året intill nästa riksdag.
Om detta sednare anslag skall anses lika med det förra, så vet jag ej hvart de 600 rtdrna taga vägen.
Den 3 April c. ra. 173 Frih.
Rålamb:
I anledn. af den siste värde talarens yttrande får jag äran meddela den upplysning, all Lindstedt hade redan före riksdagens slut blifvit tillagd ett arfvode, jag törs icke precist nämna summan, men jag vill minnas att den utgjorde 4°° >':dr b:co, som han redan uppburit, då han för bestyret med dessa handlingar emellan riksdagarna derutöfver tillädes 200 r:dr.
Dessutom får jag nämna, att volumen af dessa handlingar vid hvarje riksdag så betydligen ökas, att desammas ordentliga vård och ordnande numera gifver mera sysselsättning än tillförene.
S.tatsUtsk;s utlåt.
N:o 45g blef af R. o.
Vid förnyad föredragning af StatsUtsk:s den 20 sisth Mars på bordet lagda utlåt.
N:o 458 , i anledn. af BondeSt:s återremiss å Utsk:s mern.
N:o 38g, med förfrågan om RiksSt:ns beslut ang:de byggnadslånet till staden Wenersborg, fann R. o. Ad. utlåt.
N:o 458 icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarna.
Ånyo föredrogs StatsUtsk:s den 20 sisth Mars på bordet lagda utlåt.
N:o 45g> ' anledn. af erhållen återremiss å StatsUtsk:s betänk.
N:o 235.
Begärdes ånyo på bordet af Hrr von Hartmansdorff, Au g., och Råfe It, Anton.
Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, att från BondeSt. inkommit ett prol.utdr, i det ämne, som nu blifvit för R. o. Ad. föredraget.
Detta prot.utdr. af den 22 sisth Mars upplästes, af innehåll, alt Ståndet bifallit hvad Utsk. tillstyrkt i afseende på första frågan, ang:de befrielse från skyldighet att in natura leverera ränte- och mantalskol, hvaremot
Ståndet beslutat, att de för underlåtenhet att inom stadgad tid till Kopparbergs bergslag in natura leverera ränte- och mantalskolen, nu föreskrifna vites- och tredskoböter ej allenast, på sätt Utsk. föreslagit , skulle nedsättas från A till T'?
utöfver kolens inom orten fastställda markegångsvärde, utan för framtiden helt och hållet upphöra; i hvilket beslut Ståndet inbjudit MedStånden att instämma.
Denna inbjudning skulle hvila på bordet tillsammans med StatsUtskts utlåt.
N:o 45g Föredrogs ånyo StatsUlsk:s den 20 sisth Mars på bordet lagda utlåt.
N:o 480» i anledn. af väckta motioner ang:de förhöjning i anslaget för tullverket och tullbevakningens förstärkning.
Hr Prytz, Lars Adolph: cussionerna ang:de tulltaxan höide jag flera talare, sorn yttrade motsatta åsigter mot mina, lafva understöd uti allt hvad >74 Den 3 April e. m. på dem berodde för tullbevakningens förstärkning och bättre aflöning.
Den motion, som jag i sådant afseende kort derefter väckte, har dock icke rönt något understöd af dem.
Deremot har min motion inom StatsUtsk. vunnit det afseende, hvarmed jag bör vara belåten, då StatsUtsk. uti det nu föredragna utlåt.
N:ö 460 förklarat det till K.
M:s disposition i och för tullverkets aflöning tn. m. ställda anslag, 502,000 r:dr af tullmedlen, utgöra ett förslagsanslag, och att K.
M. följaktligen har sig öppet lemnadt alt af tullmedlen disponera hvad som erfordras för tullbevakningens vidmakthållande m. fl. tullverkets behof, hvilken rättighet förut icke varit K.
M. öppet tillerkänd och hvaraf K.
M. således icke heller kunnat sig begagna ; ty det fl. Utsk:s i utlåt, lemnade uppgift, alt tullverkets aflöning och omkostnader år 1837 medtagit icke mindre än 726,000 r:dr, grundar sig på ett uppenbart misstag, hvarom jag haft tillfälle att öfvertyga mig uti K.
Gen.tullstyrelsens räkenskaper för samma år, der det visar sig, alt aflöning och omkostnader för året icke uppgingo högre iin tili 5o2,ooo r:dr och att restitutionerne utgjorde 174,000 r:dr, af hvilka båda summor man i StatsTJtsk. uppgjort den uppgifna af 726,000 r:dr.
Jag tillstyrker alltså bifall till utlåt, i hufvudsaken.
Då det utaf H. Ex. Hr Gr. Gustaf Löwenhjelm afgifna förslag till fullkomnande af kevak ningsanstalterna på Rikets kuster af Utsk. icke blifvit nöjaktigt besvaradt, och tillstyrkandet att Konungen skulle äga. att af tullmedlen använda hvad man för ändamålet kunde anse nödigt, icke fullt motsvarar hvad man i följd af motionen bade anledn. att förvänta , och Hr Gr.
Löwenhjelm nu är frånvarande, men bör lemnäs tillfälle att utveckla grunderna för sin motion; så får jag, med stöd af grundlagens stadgande, som tillåter bordläggning andra gången af ett betänk., äfven sedan discussion i sjelfva saken blifvit börjad, anhålla att detta ärende ytterligare må blifva på bordet hvilande.
Gr. Taube, Gust. Joli., och Hr Bildt, Knut, begärde att detta mål måtte ytterligare få hvila på bordet.
Ånyo föredrogos och biföll os Stats- samt Allm.
Besvärso.
Ekon.Utsk:ns den 20 sisth Mars på bordet lagda mera. och utlåtanden : N:o 161, ang:de tiden för nästa revision af stats-, bancooch riksg.verkens förvaltning och räkenskaper; IN:o 162, i anledn. af K:
M:s nåd. skrifvelse i fråga om mötespassevolancens upphörande och de deraf bestridda kostnaders öfverfly ttande på statsverket samt i ämnet väckt motion; N:o i63, i anledn. af K.
M:s nåd. skrifvelse, ang:de jemkning i provinsen Skånes ordin, rotering, m. m.; Wto 164, i anledn. af väckt fråga 0111 dels skyndsam verkställighet af rotejemkningen i Westerbottens och Norr - Den 3 April c. in. bollens län, och dels rättighet för vederbör, rotehållare vid Westerbottens regrte alt erhålla utdelning af de rotefrihelsmedel, hvilka af vacanta rotar inom nämnda län till statsverket influtit; W:o 165, i anledn. af väckt motion om upphörande af en del quarantaines-afgifter; W:o 166, i anledn. af väckt fråga om åtgärders vidtagande för hofveriets afskaifande.
Vid förnyad föredragning lades till handlingarna Statssamt Allm.
Besvärs- och Ekon.Utsktns den 20 sisth Mars på bordet lagda memorialer: W:o 167, i anledn. af återremiss å utlåt. ]\T:o 4?; W:o 168, i anledn. af återremiss å utlåt. Who 45; Wto 16g, i anledn. af återremiss å utlåt.
W:o 4g; Wto 170, i anledn. af återremiss å utlåt. Wto 5g; Wto 171, i anledn. af återremiss å utlåt. Wto 64; Wto 172, i anledn. af återremiss å utlåt. Wto 78; Wto 173, i anledn. af erhållen återremiss af utlåt. Wto 106; Wto 174, i anledn. af erhållen återremiss af utlåt.
Wto 10g; N:o 175, i anledn. af erhållen återremiss af betänk. Wto 11 o; N:o 176, i anledn. af återremiss af betänk. Wto lii. Wto 177, i anledn. af erhållen återremiss af betänk.
Nto 124; Frih.
Jag anhåller att till prot. få reservera mig mot Utsluns förbiseende af 4g §:n Riksd.
Ordn. i det afseende, att alla dessa mern. äro ställda till R.
St. i stället för det Stånd, från hvilket hvartdera mern. varit återremitteradt.
Hr F lili. o. Landtm, yttrade, att på föredraga, listan följde nu Bevilln.Utskts meni.
W:o 4[> i anledn. af RiksStms olika beslut om tullbevillningen; men då R. o. Ad. vid början af denna dags plenum beslutat alt det skulle ställas främst på listan lill nästa dags plenum, torde R. o. Ad. finna att det nu icke kunde föredragas.
Jag anhåller att få veta, huruvida Bevilln.Utskts mern.
Wto 41 nu anses vara bordlagdt andra gången.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, det han icke kunde finna att mern. kunde anses föredraget derföre att det blifvit framflyttadt.
Jag beklagar att så förhåller sig; ty då hafva vi förlorat en dag genom den framflyttning, som skedde på förmiddagen.
D e ii 3 April e. m.
Ånyo föredrogs och gillades BancoUtskts d. 20 sisth Mars på bordet lagda mern.
]N:o 153, i anledn. af väckt fråga om skyndsam verkställighet af R.
St:s beslut ang:de förhöjning af Manufactur-discontens creditiv på R.
Likaledes gillade R. o. Ad.
BancoUtsk:s den 20 sisth Mars på bordet lagda mern.
N:o i54, lill svar å ett RiksStånds återremiss af Utsk:s under N:o 141 afgifna utlåtande.
På begäran af Hrr von Hartmansdorff, August, och Stuart, Carl Gust., samt Frih. Cederström, Jacob, lades ånyo på bordet BancoUlskis d. 20 sisth Mars första gången bordlagda betänk.
N:o i55, i anledn. af väckta frågor om förändring och förtydligande af de för Handels-och Näringsdisconternas lånerörelse uti 4> 5 och 6 mom. af 2Ö2 §:n i bancoreglementet af den 26
Maj 1835 lemnade föreskrifter, ang:de dels antalet af namn, som erfordras såsom hypothek för lån utöfver 10,000 r:dr, dels belåningen af vexlar, dels högsta tillåtna skuldsättningsbeloppet och dels förbudet emot låns omsättning.
Föredrogs ånyo BancoUtsk:s den 20 sisth Mars på bordet lagda mern.
N:o 156 , ang-.de stadgande i bancoreglementet, att kamereraren vid Bancodiscontverket skall ställa borgen eller annan godkänd säkerhet för den uppbörd honom anförtros.
Hr von H a r t m a n sd o r f f, A u g.:
Jag ser af betänk., att 4ooo r:drs borgen skulle vara tillräcklig.
Jag vill väl icke bestrida Utskts påstående att så är; men ringa synes mig denna borgen vara, då jag besinnar att Ridd.kamereraren, som har vida mindre medel om händer, än kamereraren i Bancodisconten, lemnade borgen för 10,000 r:dr under den tid jag var Ridd.kamererare.
Cederström, Jacob: Någon bestämd summa, för hvilken ifrågavar. kamererare skulle lemna borgen, kan icke vara motsvarande de medel han om händer har; men någon borgen kan icke behöfvas sedan medlen blifvit deponerade och depositionsbeviset under lås och nyckel förvarade
Jag tillstyrker derföre bifall till betänk., ifall någon borgen i detta hänseende skall finnas.
För landtstatens tjenstemän utgör borgessumman endast i,5oo r:dr, ehuru deras uppbörd uppgår till öfver 100,000 r:dr.
Denna borgen är således endast en formel , hvad sjelfva summan angår, men i sjelfva verket ett bevis att tvänne trovärdiga personer anse den ifrågavar, tjenstemannen vara redlig och pålitlig.
Jag har begärt ordet, blott för Den 3 April c. m. 157 för alt meddela den upplysning, alt kamereraren i Bancodisconten icke har under sin vård andra medel, än öfverräntor på discontlån , emedan lånebeloppen skola insättas i banken oeh attesterne deröfver lill lionom aflemnas.
Det är således blott i afseende på dessa öfverräntor, som borgen skall lemnäs, och derföre har discontdirectionen beslämt borgensbeloppet till 4000 r:dr, hvilken åtgärd Utsk. fördess del godkänt.
Jag tror äfven att detta belopp fullt ut motsvarar behofvet, särdeles som tjensten är af den fördelaktiga beskaffenhet, att det sällan bör hända att någon innehafvare deraf kommer på balance.
Frih. Stjernstedt, Theodor:
Jag är förekommenaf den sista värda talaren, då han upplyst, att Bancodiscontdireclionen, som bäst torde kunna bedomina huruvida 4°oo r:dr ar ett lämpligt belopp eller icke, har tillstyrkt denna summa, såsom i directionens tanke tillräcklig.
Af skäl, som blifvit anförda, anhåller äfven jag om bifall lill belänkandet.
BancoUtskis mern.
N:o 156 blef af R. o. Ad. bifallet.
Likaledes biföll R. o. Ad. samma TJtskrs den 20 sistl.
Mars på bordet lagda mern, N:o 107, i anledn. af directionens öfver Malmö lånecontor hemställan örn ändring af § 88 mom. 8 uti nu gällande bancoreglemente.
Vid rörnyad föredragn. af Lag- samt Allm.
Besvärsoch Ekon.Utsk:ns den 20 sistl.
Mars på bordel lagda betänk.
N;o 54, i anledning af väckta motioner rör:de Judereglementet, blef samma betänk, ånyo begärdt på bordet af Hr Stuart, Carl Gust., Frih.
Cederström, Jacob, och Gr. M ö r n e r, C a rl Göran.
Ånyo föredrogs och bifölls Lag-samt Allm.
Besvärs-och Ekon.Utskms den 20 sistl.
N:o 55, i anledn. af väckt motion rör:de tillämpningen å de utskiftade kronoparkerna på Öland af K. förordningen om jordafsöndring.
Föredrogs ånyo Hr af Silldns, Georg Axel, den 24 sistl.
Mars på bordet lagda motion örn öfverlemnande till Riksg.cont. af det blifvande öfverskoltet, sedan extra-statsregleringssumman blifvit bestämd, samt användande deraf till fyllnad i 2:dra art:s bevilln., som till beloppet borde nedsättas.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, alt motionären icke motiverat sin motion på någon under riksdagen inträffad händelse eller på något fatladt beslut, och Hr Landtm, kunde ej heller finna att den vore af sådan beskaffenhet att derf' H. 23 Den 3 April e. m. enl. 56 §:n Riksd.Ordn., eller sedan motionstiden vore slutad, kunde komma i fråga till remiss; hemställande Hr Landtm, alltså, om R. o. Ad. på dessa grunder ansåg motionen böra förfalla.
Ånyo föredrogs oph Iades lill handlingarna StatsUtsk:s den 24 sisth Mars på bordet lagda meni.
N:o468, i anledn. af K.
M:s nåd. remiss å und. ansökningar ang:de utförandet af en föreslagen canal-ledning emellan Hjelmaren och Wenern.
Vid förnyad föredragning af StalsUtskts den 24 sisth Mars på bordet lagda utlåt.
N:o 469, i anledn. af motion om låneunderstöd för Götha canal , blef samma utlåt, af R. o.
Till handlingarna lades StatsUtsk:s den 24 sisth Mars på bordet lagda mern.
JNdo 47* > i anledn. af återremiss å utlåt.
N:o 413.
Föredrogs ånyo och bifölls StalsUtsk;s den 24 sisth Mars på bordet lagda mern.
N:o 472> i anledn. af K.
M:s nåd. skrifvelse, ang-.de den under namn af Westerbottens regttes Häsljägare-sqvadronsfond bildade cassa.
Till pröfning företogs StatsUtsk:s den 24 sisth Mars på bordet lagda utlåt.
N:o 47^ , i anledn. af Hr Petre's motion i fråga 0111 rättighet för K.
Statsconlorets tjenstemän att innehafva befattningar utom nämnda embetsverk, m. m.