Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Memorial rörande tvänne summor af tillhopa 160,07g R:dr 12 sk. 5 r:st., som vid 182g års utgång blifvit af Statsverket till Banken inbetaide; samt huru, i följd af redan fattade beslut, må förhållas med de hos Banken förvarade Statens skuldförbindelser.
Företogs till pröfning och lades till handlingarne Stats- och BankoUtskottens den 5 dennes under N:o 55 afgifne, och den 9 derpå följde e. m. på bordet lagde Utlåtande, i anledning af väckt motion angående afgifvande af underdånig skrifvelse, att till Ständernas godkännande och fastställande måtte blifva öfverlemnadt Kongl. Maj:ts
Nådiga beslut om slagskattens beräkning i myntet m. ni.
Föredrogs å nyo och bifölls Stats- och BankoUtskottens den 9 dennes under N:o 58 afgifne och samma dag e. m. på bordet lagde, Memorial, rörande liqvidationen af Bankens fordringar, så väl för det 1826 lyftade SpanmålsCreditiv, som hos Allmänna Magazinslnrättningen.
Å nyo föredrogs Stats- och BankoUtskottens den 9 dennes under N:o 5g afgifne och samma dag e. m. på bordet lagde Memorial, med förslag så väl till formulair för Den i3 Mars e. m. 4? de Förskrifningar, hvilka, enligt Rikets Ständers beslut, komma att af RiksgäldsContoiret utgifvas å StatsVerkets till betalning återstående Capitalskuld till Banken, som ock till uppgörande af RänteLiquiden emellan Statsverket och Banken för samma Förskrifningar.
Jag anhåller att Herr RiddarhusSecreteraren ville upplysa, huru de öfrige 3 Stånden afgjort detta Memorial.
Undertecknad RiddarhusSecr eter are :
Alla 3 de öfrige Stånden hafva bifallit Statsoch BankoUtskottens ifrågavarande Memorial.
Sedan 3 Stånd bifallit Memorialet, är det förgäfves att deri begära någon ändring.
Annars skulle jag hafva åberopat Herr Rosenblads reservation, hvaruti nära halfva Utskottet med mig instämt.
Beslutet att räntan skall betalas blott en gång om året, besparar ej det ringaste för Staten, men gör dessa Obligationer mindre användbara för Banken.
Bokföringen af räntorna mellan Banken och RiksgäldsContoret hade i alla fall kunnat göras på samma sätt.
Jag anhåller om afslag på Memorialet.
Jag vill endast fästa Herr von Hartmansdorffs uppmärksamhet derpå, att jag icke vet 43 Den i3 Mars e. m. hvartill afslag skall tjena, då de andra 3 Stånden redan bifallit Memorialet.
Dessutom vet jag icke, huru man kan afslå ett Memorial, som innehåller blott ett förslag till formulair för obligationer, ty då man nödvändigt bör fastställa ett sådant formulair, vore ett afslag detsamma, som att man icke ville befatta sig med uppgörandet af ett sådant.
Är man icke nöjd dermed bör man återremittera ett sådant Memorial; det kan gå an, men att afslå detsamma vore i min tanke högst olämpligt.
Grefve Gyldenstolpe har ganska rätt i sin anmärkning angående formen, att man icke bör afslå detta Memorial, men Ridderskapet och Adeln kan ogilla detsamma, och det var derom jag anhöll.
Memorialet innehåller 2:ne forslas:, O ~ som kunna afslås: 1:0 att räntan intill nästa Riksdags å de af berörde förskrifningar j hvilka af Banken innehajvas, mä pä det sätt likvideras j att den för hvarje år upplupne räntan debiteras och crediteras ej mindre uti Bankens Hufvudbok den sista December s än ock; pä grund deraf j uti den liqvidation s-räkning, som efter uppg jordt Bokslut skall hvarje år upprättas och till Riksgä/dsContoret af emnås öfver den förskottsvis från Banken till RiksgäldsContoret lefvererade räntevinstj samt att debiterade och crediterade räntor derjemte skola såsom I)en i3 Mars e. ni.
49 såsom betalcle antecknas på förskrifningarne; 2:0
Att om och när Banken på ett eller annat sätt afhänder sig någre af desse skaldförskrifningar, RiksgäldsContoret må mara förbundet att å desamma contant erlägga den bestämda räntan; kommande, i händelse Rikets Ständer lemna deras bifall till hvad mc tillstyrkt blifvit, föreskrifter i desse delar, att, å behörige ställen uti Reglementen för Banken och RiksgäldsContoret, införas.
Det sednare förslaget borde • ej ogillas, då det innehåller att Räntan skall betalas contant, och Memorialet borde derföre återremitteras, men som detta ej tjenar lill något önskar jag heldre att Ridderskapet och Adeln ville ogilla Memorialet, synnerligen som Ridderskapet och Adeln alltid bevisat sig vilja hafva ordning och reda emellan Banken och RiksgäldsContoret.
.Tåg förmodar, att Ridderskapet och Adelli ej ville ingå på att ogilla en sak, som Ståndet icke känner.
Vi hafva blott hört ena parten, det vill säga Herr von Hartmansdorff, men icke hort Memorialet oss föreläsas.
Vi veta dock, att 3 Stånd bifallit det, och jag tror det icke då vara lämpligt att besluta annat, än att antingen bifalla detsamma, då det redan har 3 Stånds beslut för sig, eller lagga det till handlingarne, åt - 66 H. 5» Den i3 Mars e. rri. minstone lian icke jag ogilla Memorialet, då jag icke känner det.
Uppå derom af Hans Excellencé Herr Grefven och LandtMarskalken framställd proposition blef förevarande Betänkande af Ridderskapet och Adeln bifallit.
Företogs till pröfning och bifölls
Be vi 11- ningsUtskottets den i o dennes under N:o 71 afgifne, och den 11 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, med förslag till Bevillningsafgift å de Sågar, Valkoch Stamverk, om hvilkas anläggning hädanefter kan blifva fråga, eller som, ehuru redan anlagde, ännu ej blifvit skattlagdt-.
Föredrogs å nyo ConstitutionsUtskottetS ej mindre den 26 sistlidne November under N:o 57 afgifne, och den 17 derpå följde
December eftermiddagen på bordet lagde Memorial, med åtskillige Grundlagsändringsförslag, åsyftande
Riksdagsgöromålens förenklade och ordentligare behandling, Riksdagarnes förkortande, samt besparing i Riksdagskostnaden; än ock den 27 sistlidne Februarii under N:o 70 meddeldte, och den 4 dennes på bordet lagde Memorial, innefattande Utlåtande öfver de vid berörde förslag gjorde anmärkningar.
Uppå derom af Hans Excellence Herr Den i3 Mars e, m.
Grefven och LandtMarskalken framställd proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt att samma förslag, med den i sistnämde Memorial framställe förändrade redaction af irsla Perioden i 5p § Riksdagsordningen, till den behandling 56 § RegeringsFormen föreskrifver, godkänna.
Å nyo föredrogos följande ConstitutionsUtskottets den 27 sistlidne Februarii aflåtne och den 11 dennes eftermiddagen på bordet lagde Memorial:
Nro 71.
I anledning af återremiss å Utskottets uti Memorial N:o 63 förut meddeldte förslag till ändring och omflyttning af 2:dra Momentet 56 § RegeringsFormen, jemnkning i samma Grundlags 81 §, och tillägg vid 73 § Riksdagsordningen; Nro 72.
I anledning af återremiss å Utskottets i Memorial
Nro 65 förut meddeldte förslag till ändring af 68 § Riksdagsordningen; Och fann Ridderskapet och Adeln, uppå derom af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken framställd proposition, att, enär sistnämnde förslag redan blifvit till grundlagsenlig behandling den 22 sistlidne Februarii förmiddagen af Ridderskapet och Adeln godkände, Utskottets ifrågavarande 2:ne Memorial borde läggas till bandlingarne. 6G IT. 4* Den i3 Mars e. r*.
ConstitutionsUiskottets den 27 sistlidne Februarii under N:o 73 aflåtne, oell den 1 1 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, i anledning af återremiss å Utskottets i Memorial N:o 66 förut meddeldte Utlåtande öfver Konungens Nådiga proposition, angående förändrad redaction af 63 § RegeringsFormen; Uppå derom af Hans Excelletice Herr Grefven och LandtMarskalken framställd proposition, fann Ridderskapet och Adeln, att, enär högstberörde proposition redan blifvit, till den behandling 81 § RegeringsFormen föreskrifver, den 22 sistlidne Februarii förmiddagen af Ridderskapet och Adeln godkänd, Utskottets ifrågavarande Memorial borde läggas till handlingarne.
Föredrogos å njo och biföllos följande'
Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottets den g dennes afgifne, och den 11 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Betänk anden; N:o 179.
I anledning af väckt fråga om öppnande af en ny communication inomskärs från Dalarön till Stockholm, förmedelst genomgräfning af en smal landttunga vid södra Stäket.
N:o 18ö.
I anledning af väckt fråga om kungörandet af en förklaring öfver Ridder - Den i3 Mars e. m. skåpets och Adelns vid 1809 och 1810 arens Riksdag gjorde Concessioner.
Föredrogs å nyo och bifölls StatsUtskottets den 11 dennes under N:o 433 aflåtne, och den 12 derpå följde eftermiddagen pä hordet lagde Memorial, med ytterligare fortsättning af förslaget till Reglemente för RiksgäldsContoret, k nyo föredrogs ExpeditionsUtskottets den 6 dennes aflåtnc och den 8 derpå följde eftermiddagen på hordet lagde, Memorial, i anledning af återremiss å Utskottets under N:o 410 förut meddeldte förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse angående Saltpetergärdens upphörande, samt ersättning derföre af Tullmedlen och BränvinsEevillningen.
Uppå derom af Hans ExceUence Hörr Grefven och LandtMar skalken framställd proposition fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, med bifall till hvad Utskottet deruti yttrat, godkänna den af Utskottet under N:o 410 å nyo föi’eslagne och nu äfven uppläste förändrade underdåniga skrifvelse i ämnet.
Föredrogs å nyo ExpeditionsUtskottets den 2 dennes under N:o 422 afgifne, och den 5 derpå följde eftermiddagen på bordet 54 Den i3 Mars o. m, lagde, Memorial, med förslag till föreskrift ter i afseende å hvad iakttagas bör vid verk’ ställandet af tryckningen utaf Bihanget till BiksStåndens Protocoll vid blifvande
Riksda* gar samt i afseende å dermed gemenskap ägande ämnen; äfven sorn med vissa hem* ställanden, föranledda af nämde tryckning innevarande Riksdag, Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf:
I Ex* peditionsUtskottets förslag att Bihanget till BiksStåndens Protocoll skulle tryckas uti qvartformat, kan jag icke instämma.
Af de skäl
Utskottet anfört till stöd för sin me* ning, synes besparingen af vissa handling gars omtryckning, förtjena föga afseende.
Ty Revisorernas och JustitiaeOmbudsmannens berättelser kunna ju lika så väl tryckas i octav, sorn qvart.
Samma förhållande är med Konungens RiksdagsBerättelse och Proposi* tion om Statsverkets tillstånd och behof.
De till följd af Riksdagen utgående Kongl. För* ordningarne tillhöra icke egentligen Bihan* get.
Det vore sålunda föga mer än Bevill* ningsförordningen och Riksdagsbeslutet, som kunde tarfva omtryckning: och denna kost* nåd vöre alltför obetydlig.
För Regis treringen kan formatet vara likgiltigt; emedan deruti ej behöfde upptagas mer än N:o på Samlingen, Utlåtandet och Sidan.
Vida vig* tigare anser jag det skälet, att Räkenskaper och Tabeller bättre kunna rymmas pil qvartsidan.
Men det lär likväl icke uppväga de Den i3 Mars e. m. 55 flera skäl, som tala till försvar för octafformatet.
Dessa äro förnämligast följande: 1:0 Octaf-formatet gör det beqvämligare för Ståndens ledamöter att hafva Utskottens 33etänkanden med sig vid öfverläggningarne. 2:0
Det skulle se alltför underligt ut, och i Boksamlingars uppställning medföra olägenheter, att hafva Bihanget i annat format än sjelfva Protocollen.
Och 3:o Kostnaden för tryckningen i qvart skulle blifva vida större än i octav: ty a, På de möjligen blifvande otryckta sidorna blefve förlusten dubbel. b.
På en qvartsida inrymmes mycket mindre text, än på 2 octav-sidor.
Detta härrör deraf, att qvartformatet icke kan utan en alltför stor, och hittills kanhända exempellös vanprydnad, göras dubbelt så högt, som octav-sidans bredd; eller så bredt, sorn octav-sidans höjd.
Och för att göra ännu. ovedersägligare huru mycket förmånligare, i afseende på kostnaden, det skulle vara att trycka bihanget i det format och med den stil, som StatsUtskottet nu nyttjat, vill jag göra en uträkning på formatens ömsesidiga innehåll af bokstäfver.
Utskottets profblad innehåller 34 rader, hvilkas antal jag vill öka till 36.
Och på hvarje rad innehålles 61 bokstäfver: eller 2196 bokstäfver på den \ 56
Den i3 BI ars e. ni. af Utskottet föreslagna qvartsidan.
Men Stats-:
Utskottets samling innehåller 3o, och jag vill blott beräkna 29 räder på livar sida, och 42 bokstäfver på hvarje rad, elier 1218 bokr stäfver på octavsidan, följaktligen uppkommer en vinst af 120 bokstäfver på hvarje sådan sida, eller 1920 på arket, hvilken vinst uppgår till något öfver 11 procent.
För alt göra denna uträkning ännu tydligare, vill jag utföra den för belt ark.
Om man sålunda multiplicerar qvartradens 61 bokstäfver med sidans 36 rader, (61 + 36
Och om man ytterligare multiplicerar dessa 2196 bokstäfver med arkets 8 sidor (2196 + 8
Om man sedan multiplicerar pctavradens 42 bokstäfver med sidans 29 räder (42 + 29—1218); så finnes att 1218 bokstäfver innehållas på en octavsida.
Och om man derefter multiplicerar dessa 1218 bokstäfver med arkets 16 octa vsidor (1218+16
Och om man slutligen ifrån dessa octavformatets 19,488 bokstäfver subtraherar qvartformatets bokstafsantal nemligen 17,868; så befmnes , att (19,488—17,568
Och dessa 1,920 bokstäfver utgöra något mer än i;del af q vartarkets 17,5168 bokstäfver.
Således skulle 8 ark af
Den i3 Mars e. m. 57 SlatsUtskottets test icke kunna rymmas på ^lindre än g ark af det format och den stil, sorn ExpeditionsUtskottet föreslagit; följaktligen skulle, derest hillänget uppginge till jSoo qvartark, en förlust uppkomma af icke mindre än 200 ark; hvilken förlust torde kunna uppskattas till omkring /pioo Riksdaler Banko.
Jag får derföre anhålla om åter? remiss.
Friherre Cederström, Jacob: Jag vill ej ingå med Herr Cederschjöld i räkningen af bokstäfver på qvart eller octa vformat, men hvad jag, utan zilferberäkning, vet, är att om man ej tar qvartformatet med för stora marginaler, så skall detta format ovilkorligen rymma mera, emedan 4 marginaler, altid skola taga mindre rum än 8.
Då 3 Stånd bifallit detta memorial och expeditionen derom redan är af Ridderskapet och Adeln justerad, skulle jag tro att någon ändring häruti icke vidare kan vinnas.
Jag skall utbedja mig upplysning, om skrifvelsen härom redan är af Ridderskapet och Adeln justerad.
Rid dårhus Secreterare: Rikets Ständers skrifvelse i detta ämne är verkeligen på förmiddagen i dag justerad och godkänd.
Då förfaller naturligtvis min anmärkning, hvilken jag då blott 58 Den i3 Mars e. m, får nedlägga i Ståndets protocoll såsom Reservation och under hopp att nästkommande Rikets Ständer torde icke anse sig bundna af dessa Ständers beslut härutinnan.
Jag anhåller att få instämma med Herr Cederschjöld och dervid tillägga, att det varit önskligt om ExpeditionsUtskottet sjelf verkställt den räkning af bokstäfver, som Herr Cederschjöld gjort.
Då hade Utskottet förmodeligen icke tillstyrkt ett tryckningssätt, som vållar ökad kostnad och en sådan obeqvämlighet, att man hvarken tan hafva hillänget med sig i fickan, eller uppsätta det på samma bokhylla med protocollen.
I anledning af den siste talarens anmärkning, får jag svara, att ExpeditionsUtskottet noga räknat bokstäfverne, men kommit till alldeles motsatt resultat med Herr Cederschjöld.
Utskottet rår dock icke för, att Herr Cederschjöld vid sin räkning har tagit för stora marginaler på q vartformatet, och derigenom vunnit nå-> gra bokstäfver.
Jag har icke litat allenast på mina egna uträkningar, utan jag hår äfven rådfrågat flera Boktryckare, hvilka alla instämt deruti, att mera text rymmes i octav än i qvartformatet.
Ilans Excellence Herr Gref ven och Den i3 Mars e, m. BandtMarskalken hemställde, om Ridderskapct och Adeln behagade bifalla ExpeditionsUtskottets nu föredragne Memorial.
Ja jemte några Nej, I anledning hvaraf Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken förklarade, att, enligt hvad Hans Excellence trott sig finna, Ja öfverrösta!
Nej, och att Ridders kape t och Adeln således godkänt Utskottets förslag, Herr von Hartmansdorff och Friherre Boije, Fredrik, anhöllo om proposition på afslag å Utskottets Memorial, Friherre Cederström:
Jag skulle förmoda, att sedan Herr Grefven och LandtMarskalken tillkännagifva sig hafva fattat Ridderskapets och Adelns svar så, att Ståndet bifallit Memorialet, och dervid ingen begärt votering, det ej passar sig, att af HerrLandtMarskalken begära proposition till afslag å Memorialet, Herr von Hartmansdorff:
Jag anhåller att Herr Grefven och LandtMarskalken måtte al varligen tillhålla Friherre Cederström att nyttja sådana ordalag, sorn passa sig på detta rum, och att icke tro, det vi äro utom Riksdagen för det vi äro nära Riksdagens slut.
Jag förenar mig i allo med Herr Cederschjöld och Herr von Hart - öo Dea i3 Mars e. m. mansdorff deruti, att det af Friherre
Ceder* ström föreslagna format för tryckningen, är aldeles olämpligt.
Man skall hafva bra liten kännedom om Boktryckeri-konsten för att icke veta, det mera rymmes på octavformat, än qvartformat.
I alla fall står alltid den stora obeqvämligheten och oprydligheten af qvartformatet qvar.
Hans ExcelJence Herr Grefven och LandtMnrskalken erinrade, det Hans Excel* lence redan tillkännagifvit, att Ridclerskapets och Adelns pluralitet godkänt Utskottets ifra* gavarande Memorial, Företogos till pröfning och biföllos följande från RiddarhusUtskottet inkomne och den i i dennes eftermiddagen på bordet lagde, Memorial; Af den 10 dennes: Öfver Herr Bruinmers, Carl Magnus, motion, 0111 inrättande al en Ar elli varii tjenst vid Riddarhuset.
I anledning af Friherre Wrangels, Henning, motion, om uthyrning till någon Bok* tryckare af Riddarhusets Flyglar, Af den 6 dennes:
I anledning af RiddarhusDirectionens hemställan om en underdånig anhållan till Kongl. Maj:t, att de från RiddarhusGanzliet Den i3 Mätfs e. nu 61 utfärdade Kungörelser och annoncer mätte kostnadsfritt uti Post- och Inrikes-Tidnirigarne införas.
I sammanhang hvarmed Ridderskapet och Adeln godkände det Utskottets Memorial vidfogade förslag till underdånig skrifvelse i ämnet.
Å nyö föredrogs RiddarhusUtskottets deri 6 dennes afgifne och den 11 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde Memorial i anledning af Grefve Gyldenstolpes motion angående ändring i Reglementet för de Academiska RiddarhusStipendierne.
Herrar von Hartmansdorff, Augnst, och Vg g/a, Görati Gustaf, anböllo, att delta Memorial måtte ytterligare blifva hvilande på bordet.
Hans ExceUencc Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att sådant, enligt 49 § Riksdagsordningen, icke kunde' förvägras.
Föredrogs å nyo RiddarhusUtskottets den jo dennes afgifne och den n;te eftermiddagen på bordet lagde
Memorial om en förtydligad redaction af 5:te punkten i Reglementet för NäringsStipendierne.
Herrar von Hartmansdorff, August, och Ug g/a.
Göran Gustaf, anböllo, att detta Memorial ytterligare måtte få hvila på bordet.
Den 13 Mars e. ni.
Hans Excellence Herr Grefven och LandlMarskalken förklarade, att då flere
Le» damöter begärt Memorialets ytterligare livi» lande på bordet, kunde sådant, enligt 49 § Riksdagsordningen, icke förvägras.
Rid» darhusUtskottets den 6 dennes afgifne och den 11 eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, i anledning af Grefve Gyhlenstol» pes, Anton Gabriel, motion angående befrämjandet af snällskrifningskonsten.
Å nyo föredrogs RiddarhusTjtskottets deri G dennes afgifne och den 11 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, i anledning af Herr von Hartmansdorffs, Augast, motion, angående åtskillige ändringar i LåneReglementet.
Utskottet har i anledning af denna min motion föreslagit åtskillige redactionsförändringar i LåneReglementet, hvilka jag anhåller matte få uppläsas.
Grefve GyldenstolpeArdon Gabriel:
Dessa redactionsförändringar finnas uti ett annat Betänkande, än det nu föredragna, nemligen i det sorn afhandlar sjelfva LåneReglementet.
Det är just
Den i3 Mars e. m. utlåningen, hvarom min motion handlar.
Rc dactionsförändringarne borde således hafva varit införde i detta Betänkande; men om de tillhöra ett annat, så må deras afgörande Uppskjutas till dess det förekommer.
Gretve Gyldenstolpe:
Jag tror mig äfven kunna förstå Svenska, och då är detta Betänkande svar pä Herr von Hartmansdorffs motion.
LåncReglernentet förekommer uti ett annat Betänkande.
Principen ät afhandlad i det förra, redactionerna i det sednare Betänkandet» Uppå derom af Hans Eoccellehce Hern Grefven och Län dtMar skalken framställd proposition Lief RiddarhusUtskottets förevarande Memorial af Bidderskapet och Adeln bifallit.
Föredrogs å nyo RiddarhusUtskottets detl B dennes afgifne och den i t derpå följde på hordet legde Memorial med förslag till förändrad redaction af LåneRegiementet för Riddarhusets fonder.
Uppå begäran af Herr von Hartmansdorff, August, blef detta mål punktvis föredraget ; och uppstod discussion i anledning af följande punkter; Den förnyade redactionen af 3 $ 5 Momentet, Herr von Hartmansdorff, August: Då 64 Den i3 Mars e. m» det af Rikets Ständer beslutade silfverlan; livars föremål äfven är att nedsätta räntan å intecknade Lån, förnämligast synes böra åstadkomma denna verkan på utlånings-cassornäs fordringar: så befarar jag, att den af Ridderskapet och Adelia för utlåning på namn bestämda maximi-summa af 3o,ooo Riksdaler icke längre är lämplig.
Redan tillförene har RiddarhusDirectionen nödgats på namnsäkerhet förränta mera än denna summa, ehuru Reglementet endast medgaf 10,000 Riksdalers utlåning, på detta sätt.
Men sorn
Directionen endast hade att välja mellan medlens inneliggande oförräntade, eller ock att utlåna dem mot namnsäkerhet: så har hvarken RiddarhusUtskottet eller Ridderskapet och Adeln gjort någon anmärkning vid detta förhållande.
Att, under ofördelaktigare omständigheter för utlåningen, bibehålla den omförmälda maximisumman 30,000 Riksdaler, skulle ofelbart medföra antingen ränteförlust eller föreskriftens uragtlåtande.
Derföre, och då medlens förräntande i Banken endast skulle inbringa 3 procent, tillstyrker jag vördsammast, att, med bibehållande af föreskrifterna det utlåningen på namn göres på Herrar RiddarhusDirecteurers ansvar, och att den skall förändras till utlåning på inteckning, så snart antagliga fastighets-panter erbjudas, intet maximum för utlåning mot namnsakefhet måtte bestämmas.
Grefve Gyldenstolpe, Anton Gabriel: Jag har ’
Den 13 Mars e. i». har ej liela Riksdagen deltagit i RiddarhusUtskottets arbeten och kan således icke yttra mig om Directionen, sedan sista Riksdagen, vid utlåningen af Riddarhusets medel Öfverträdt Instructionen.
Men det vet jag, att den nu uppläste punkten grundar sig på ett beslut, som Ridderskapet och Adeln fattade i Junii eller Julii, och hvilket jag skulle tro det icke gå an att nu förändra.
Om naeni ntomordenteliga händelser skulle inträffa, tror jag ej att kommande Ridderskap och Adel tillräknar
Direktionen om den, till följe deraf, mäste öfverskrida LåneReglementet, men då man ej kan förutse dessa händelser, tror jag att det fattade heslutet hör gälla.
Jag har tillförene upplyst, att Directionen alldeles icke öfverträdt LåneReglementet, utan att Directionen erhöll 10,000 Riksdaler i Testamente, om jag minnes rätt, efter en Fru Hausswolff, och Directionen trodde sig icke böra neka att mottaga dessa medel derföre att de voro utlånte mot namnsäkerhet, men Directionen hade aldeles icke sjelfve utlånt dessa medel.
Jag tror verkligen det förhåller sig så, att ifrågavarande Stadgande blifvit infördt enligt ett beslut, som Ridderskapet och Adeln fattade i Junii månad förlidet år.'
Men då var icke det stofa Silfverlånet beslutadt, genom hvilket 66 H, r> 66
Den [3 Mars e. m. räntan troligen kommer att nedsättas för Cassorne, och hvilket nu jemväl föranledt Utskottets förslag att penningarne skola, i händelse de icke få utlånas mot Inteckning, insättas i Bankens Handelsdiscont, hvartill medel komma att upplånas.
Jag hemställer, om det nu är mera skäl än tillförene, att utlåna penningarne till HandelsDisconten mot 3 procent, då man på namnsäkerhet kan erhålla 5 och 6 procent?
Jag anhåller således att orden högst 3o,ooo R:dr, äfvensom hela förslaget om utlåningen till HandelsDisconten, måtte utgå.
Ulan att ingå i pröfning af sjelfva saken, anhåller jag vördsammast att blott få fästa uppmärksamheten på hvad Grefve Gyldenstolpe redan upplyst, nemligen att, vid pröfningen af RiddarhusUtskottets RiksdagsBerättelse förlidne Juni månad, Ridderskapet och Adeln beslöt, att lån mot namnsäkerhet ej skulle af RiddarhusDirectionen få beviljas till högre belopp än 3o,ooo R:dr på alla händer; för hvilken summa Directionens samtlige Ledamöter ock personligen äro ansvarige.
Som jag redan haft äran upplysa, har detta beslut sedan i Junii månad varit fattadt, och Utskottet har blott infört detta Ridderskapets och Adelns beslut uti LåneReglementet.