Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men et dermed nära gemenskap ägande ämne (och som bör wara afgjordt innan något beslut om f. d. Konungens flyttning til Utrikes ort kan fattas) innefattas uti följande fräga: "Hwad underhäll äro Riksens Ständer willige at.bestämma för deras fordna Konung, för dest Gemäl och närmaste Bröstarfwingar?"
Den 8 Augusts. 70Z Da til beswarande af denna fräga ätstillige oinstandigheter böra iagttagas, hwilka fordra någon tid til öfwerläggning och utarbetande, bar Kongl.
Mahl sä mycket häldre ansedt
L>ig böra genast derwid fasta Riksena Standert upmarksamhet, som Koirgl Maj:t ej förr än frägan om underhället blifivrt afgjord, kan komma i författning at om sjelfwa flyttnings ärendet samt om det för Konung (rosi^ /cnoovlis framtida wistande tjenligaste Land, inhemta Riksens Lianders mening och beslut.
Endast för Desi egen tillfredsställelse tillagger Kongl.
Maj t nägra anmäl-kningar, som i afseende pä Riksens Ständer hittils alldrig beböfts och alltid stola förblifwa öfwerflödige.
Likasom Kongl. Maj t Sjelf, lära Riksens Ständer finna: at Rikets wardighet fordrar ädelmod; at olyckan krafwer aktning; at sjelfwa menstlighetcn pakallar försonlighet och glömsta af det framfarna.
Pä sädant' sätt önskar Kongl.
Maj t at det nu i fräga satte ärende ma asfiutaö: pä sädant sätt är Kongl. Maj t afwen för wistad at Riksens Ständer gä desi önskningar til mötes, och sämedelst lemna Europa det yttersta be wisek af de grunders renhet, pä hwilka Sweriges förnyade Statsbyggnad är »prest Kongl Maj:t förblifwcr Riksens Ständer med all Kongl.
L k I..
Pä Herr Grefwens och LandtmarstalkenS proposition remitterades denna Hans Kongl. Maj:ts 704 Den 8 Augusti. Maj:ts Nädiga Proposition til Ståls-Utskottet; hwarefter Herr Landtmarffalken tilkännagaf ak Hans Majt gifwit Nådig Befallning til Presidenten i Stats. Contoiret, at lemna Utffottek alla möjliga uplpsningar om förra Konungens egna tilgängar. ' ^ ' Anmältes och infördes en Deputation ifrån det Hederwärda Bonde Ståndet, anförd af Riksdagsmannen Danielsson ifrån Elfsborgs Län, hwilken tilkännagaf Bonde - Ståndets beflutna anmälan om desi önskan, at Standens ompröfnings sätt, inom Banco - Werket, mätte ställas i likhet med Riksens Ständers wanliga omröstnings principer, och skulle särskildt Protocolls'Utdrag bärom sedermera aflemnas.
Deputationen afträdde, pä öfiigt sätt beledsagad.
Maj-.ts Nådiga Proposition til Rikets Ständer, angäende uphäfwande af Kongl.
Förordningen den 26 Januaris 1302,0m answar förden som afsäger sigAdelfkap eller dermed förenade rättigheter.
Gifwen Stockholms Slott den 27 Julis I809.
Hos Kongl. Majt har i öfwerwägande kommit huruwida Kongl.
Förordningen den 26 Januarii 1802, hwarigenom förlust af alla Med. borgelige förmäner samt förwisning utur Riket blif - Den 8 Augusti. 7vZ Lufwit stadgadt för den som afsäger ärfdt eller förwärfdt Adelskap eller någon Ridderffapetoch Adeln tilhörande laglig rättighet, numera mä wara lämpelig eller böra til sin kraft och »verkan uphäfwas, hwarföre Kongl. Maj t, enligt 87 § af Regerings - Formen den 0 sistl.
Junis i detta ämne hört Stats-Rådet och Högste Domstolen, hwilka uti afgifne underdäniga pttran-en, pä sätt bifogade Utdrag af de inför Kongl. Maj:t och uti Desi Högsta Domstol hällne Protvcoller utwisa, förklarat sig anse berörde Kongl.
Förordning ej wara förenlig med den af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer den 6 sistl. Junii antagne Regerings - Form, och framställer Kongl. Maj:t i likhet dermed til Rikets Ständer den Proposition: at ofwannämnde Förordning, säsom innefattande et stadgande hwilket ej kan förenas med de grunder, hwilka blifwitlagde i RegerignsFormen den 6 sistl.
Junii, mä til all kraft och werkan uphäfwas Kongl.
Maj t förblifwer samtelige Rikets Ständer med all Kongl. Näd och ynnest städse wälbewägen.
Stockholms Slott, den 27 Julii isog. c ^ k i.. I. 6. Dur6iggsI6.
Utdrag af Protokollet, hällit ä Stockholms Slott, den 27 Julii 1309, inför Hans Kongl. Mast. i närwaro af Hans Ereellence Herr Riks Drotzet och Justitiä Stats Ministern Grefwe Droll V/Lobtmeistor.
Andra Band. tTil-a 89, 90.
Hans Den 8 Augusti. Hens Ercellence Hcrr Stais Rädet m m.
Grefwe von lli8L6ii.
Hans Ercellence Herr Stats-Ministern för Utrikes ärenderne Friherre von UngeLNöm.
StatsMäderne Friherre lagerbjelke.
Friherre Uosenblri.6.
Friherre ^6lerbetb.
Justitiä-Räderne iserbjelm.
ÄervoZel.
Justitiä-Cancelleren Grefwe WLLbtmeister.
Westor ^uröfjiLU anmälte i underdånighet, ar sedan Kongl. Majt i Ngder befaltHögsta
Domstolen at inkomma med underdånigt utlätande, huruwida Kongl.
Förordningen af den L6 Januarii iMe: om answar för den som afsäger sig Adelskap eller nägon dermed ätföljande rättighet, nu mera mä anses wara lämpelig, eller böra uphäfwaS; sä hade Högsta
Domstolen uti afgifwit undcrdänigt utlåtande, förklarat sig anse ömförmälte Förordning, hwarigenom förlust af alla Medborgeliga förnwner, samt förwisning utur Riket blifwit stadgadt för den, som afsäger sig antingen ärfdt eller forwärfdt Adelffap eller chägon'Ridderffapet och Adeln tilhörande Laglig rättighet, icke kunna förenas med de grunder, som uti den af Kongl. Masit och Rikets Ständer den 6 sistl.
Junii faststäldte Regerings Form blifwit lagde, samt derföre i underdånighet tilstyrkt, at densamma mätte til all kraft och werkan uphäfwas.
Justi-- Den 8 Augusti. 767 Justitiä-Näderne l^i-ujelm och 2ic-rvoxel, som deltagit t detta Högsta Domstolens underdäniga pttrande, äberopade detsamma i underdånighet, deruti Stats-Rädet äfwen i underdänighet instämde; Hwarefter Kongl.
Mast täcktes i Räder befalla at Proposition i likhet dermed skulle enligt 87 H. i Regerings-Formen, Rikets nu församlade Ständer meddelas.
In lläsm krotocolli ?ebr af torselles.
Utdrag af Protocollet, hällit i Kongl. Masts Hogsta Domstol eller Justitiä Revision, den 21 Julli 1309. Närwarande Hans Excellence Herr Niksdrotzet och Justitiä-Ministern Grefwe irolls VVÄcktmslstsr.
Justitiä Ruderne Iserlffelm. ak Llintebsr^.
Inljevvalcb. 2isrvOAe1. ko^pius och Liom.
Hans Excellence Herr Riks-Drotzet och Justitiä Stats-Ministern anmälte, at hos Kongl. Majit upstätt fräga, huruwida den Författning, som den 26 Jm.narri i.802blifwit utfärdad, om straff för den sorn afsägersig
Adelffap, eller nägon dermed ätfoljande rättighet, nu mera wore lämpelig, eller bords til dek kraft och rverkan up - 70?
Den 8 Augusti. uphäfwas, samt at Kongl. Majtts
Nädiga be. fällning wore, at Högsta
Domstolen til följd af 87 §. i Regerings - Formen den 6 sistl.
Junii, med sit yttrande häröfwer til Kongl. Maj:t i underdånighet inkomma, pä det frägan mätte i den ordning berörde § föreffrifwer, kunna til Rikets nu församlade Ständers pröfning öfwerlemnas; hwarefter sedan Hans EMllence i StatsRädet upgätt, detta ämne til öfwerwägande företogs.
Och ansäg Högsta Domstolen ofwannämnde Förordning, hwarigenom förlust af alla Medborgerliga förmoner samt förwisning utur Riket blifwit stadgadt för den, som afsäger stg antingen ärfdt eller förwärfdt Adelffap, eller nägon Ridderffapet och Adeln tilhörande Laglig rättighet, icke kunna förenas med de grunder som uti den af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer den 6 sistl.
Junii faststälde Regerings - Form blifwit lagde, hwarföre Högsta
Domstolen i underdänighet tilstyrkte, at denna Förordning mätte til all kraft och werkan uphäfwas.
In lläem krvtocoIU kebr ak?or8elles.
Herr Grefwen och Landtmarffalken föreflog at denna Kongl. Proposition enligt 87 § i Regerings-Formen, mätte til Lag »Utskottet remitteras.
Uplästes Den h Augusti. 709 Uplästes följande: Kongl. Majtts Nädiga Proposition til Riksens Ständer, angäende huru med de til Kongl. Maj:t i krigstid inkommande General-Auditeurs ärender förhällas mä. Gifwen Stockholms Slott den iZ Julii 1809.
MajU har i öfwerwägande kommit, hurusom i den af Kongl. Maj-.t och Riksens Ständer under dm 6 sistl.
Junii antagne Grundlag, ibland annat stadgas uti 20 §, at alla de mäl hwilka dragas til Konungens pröfning ifrän Krigs- Domstolarne, i fredstid uptagas och afgöras i Högsta Domstolen, hwarwid twänne Militaire Ledamöter af Stats-Rädet, som Konungen bertil utser och förordnar, skulle wara tilstädes; hwaremot i krigstid med dy. lika mäl komme at förfaras efter Krigs-Articlarne, Igenom Krigs Articlarne- af den Zi Martti 179?, hwilke utgöra den nu gällande Lagerstadgadt, uti 8 § 14 Capitlet, at i krigstid serskildte Ofwer-Rätter ffulle förordnas och uti 58 § jämnförd med,67 Z nysinämnde Capitel, förestrifwes, at enär E)fwer - Domstol dömt nägon ifrän lif eller ära, i hwilket fall Utstaget borde Kongl, Maj t i underdänighet hemställas, älägedetOfwer-Rätten i krigstid, at insända Utstaget til Högste Befäkhafwaren, hwilken sedermera dermed förfar efter den instruction Konungen honom lemnat.
Nu ehuruwäl
Grundlagen synes uti ofwanvmförmälte § utmärka, at olika behandlingssätt 710 Den 8 Augusti. borde uti Krigs - och fredstid iagttagas med de ifrän Krigs-Domstolarne til Kongl Majits Nädiga pröfning dragne mål, och det jämwäl i följe af hwad derom blifwit särstildt förordnad!, warit hrttintils öflig!, at dylike mäl blifwit sa i freds - som krigstid öfwerlemnade til Kongl. Majits Eget fluteliga afgörande, efter det Högste
Domstolen förut afgifwit om dem dest underLäniga utlätande, eller at Kongl.
Maj t under Fälttäg, som Kongl. Maj t ej Sjelf i Egen hög person' bewistat, updragit Högste Befäl ha swarén den höga rätt Kongl.
Maj t eljest tillkommer; Dock. som Krigs Articlarne, hwilka uti den nya G undlagen blifwit äberopade, finnes i denna del wara sä mycket mer obestämde, som de alldeles icke innehälla nägon föreskrift huru förhällas bör i krigstid med anförde underdäniga Beswär i Militaire Rättegängsmäl, och huruwida deste, sä wäl som hemställde mäl, borde ornedelbarligenföredragasKongl.
Maj t, och af Kongl. Majit allena i Räder pröfwas, eller ock blifwa först anmälte i Högste
Domstolen samt, warda der behandlade lika med, andre Justitia-Arender, och Medes bero wid Hagsta Domstolens bstut, eller blifwa , efter det^e undergätt beredning i Högsta Domstolens afgifwande yttrande til Kongl.
Mårts Eget höga godtfinnande, har Kongl.
Maj:! funnit för godt i Räder förordna, det skulle Högsta Domstolen och derefter Stats
Rädet underdånigt yttrande afgifwa, om och hwad förklaring uti 57 och § §. 14 Capitlet af r788 ärs Kongl. Krigs Articlar kunde äga rum, til winnande af bestämdt förordnande i sjelfwa Lagen, angäende huru i allmänhet borde förfaras i krigstid med de ifrän Krigs-Domstolarne til Kongl. Maj.ts pröfning, antingen genom Be twär Den 8 Augusti. 7i1 sivär eller hemställningswis inkommande mål, med hwad mera dermed äger sammanhang, pä det Kongl. Majtt sedermera komme i tilfälle, at pä sätt 87 Z i den nya Constitutionen innehäller, meddela Riksens Ständer Dest Nädiga Proposition i detta ämne.
Emedlertid och pä det ffadeligt afbrott i ärendernes jämnäs gäng ej mätte orsäkas, medan ämnet berodde pä närmare förordnande, har Kongl. Mäj t i Räder befallt, at alla ifrän Krigs - Domstolarne inkomne mäl, hwilka innan Constitutionen antogs icke blifwit föredragne, eller framdeles kunde inkomma, borde i enlighet med hwad uti MHafnysinämnde
Constitution stadgas, angäendel förfarandet med dylika mäl i fredstid, tils widare anmälas och afgöras i Hogsta Domstolen; Och äro jämwäl de Högste Befälhafwarne meddelte instructioner, angäende den förut Kongl.
Majit tilkomne höga rätt i desie mäl, i likhet härmed rättade och utfärdade.
Et sädant Högste Domstolens och StatSRädets underdäniga yttrande är nu mera afgifwit, i enlighet med härjämte bifogade Utdrag af De i Konungens Högste Domstol och inför Kongl.
Maj t förde Proto-wller, och pä de skäl och grunder, som deruti innefattas, framställes nu af Kongl Majit til Riksens Ständers bifall den förklaring af oftanämnde stadgande i Kongl. Krigs-Nrticlarne: det mä alle de Militaire förbrytelser, som under krig föröfwas och ifrän Krigs - Domstolarne antingen hemställningswis eller genom underdäniga beswär och ansökningar Konungens Nädiga pröfning underkastas, af Kongl? Majit eller Desi Högsta Befälhafware ,i enligt den Jnstruction Konungen dem meddelar. 712 ven 8 Augusti. pröfwas och afgöras, utan tillämpning af hwad för General-Auditeurs ÄrenderneS handterande i fredstid, jämnlikt Regerings - Formen finues stadgadt.
Maj:t förblifwer samtelige Rikfens Ständer med all Kongl.
Nåd och ynnest wälbewägen.
Slott den 1Z Julli 1309. c ^ k i..
Noreus.
Utdrag af Protocollet, öfwer Gene. ral-Auditeyrs Ärenderne, hältet up. pä Stockholms Slott den iz Julii 1809. inför Hanö Kongl. Maj:t i närwaro af Hans Excellence Herr Riks-Drotzet samt Justitiä Stats-Mininstern Grefwe Irolle ^Vachtmeister.
Hans E^cellence Herr Stats - RädeL Grefwe von Lssen Hans Excellence Herr Utrikes StatsMinistern Friherre von Lageström.
Stats - Den 3 Augusti. 71Z Stats-Räderne Friherre Losendiaö.
Friherre von1'laten.
Friherre ^ätcrbenn.
Justitiä-Räderne klintsberg
Liom och Justitiä-Cancellern Grefwe wacktmeister.
General- Auditeuren och Revisions-Secreteraren Noreus anmälte i underdänighet det af Högste Domstolen, pä sätt dest Protocoll för den v sistl.
Julii innehäller, afgifne underdäniga yttrande i frägan, om och hwad förklaring uti 67 och 68 §. §. 14 Capit. af 1798 ärs Kongl.
Krigs-Articlar kunde äga rum, til winnande af bestämdt förordnande i sjelfwa Lagen, angäende, huru i allmänhet borde förfaras i krigstid med de ifrän Krigs - Domstolarne til Kongl. Maj:ts pröfning, antingen genom beswär eller hemställningswis inkommande mäl, med hwad mera dermed äger sammanhang.
Hans Excellence Herr Grefwen och RiksDrotzet samt Justtitiä Stats-Ministern, äfwensom Stats-Rädet Friherre von slaten och Justitiä-Rädet Liom, hwilka detta ärende i Högste Domstolen öfwerwarit, äberopade i underdänighet Högste
Domstolens af dem biträdde mening, uti hwilken jämwäl Stats-Rädets öfri. ge Ledamöter nu instämde, hwarefter Kongl. Maj.t täcktes i Näder besluta, at Propositioni likhet med veste underdäniga tilstyrkanden, ffllllö 714 Den 8 Augusti. skulle ifrån Kongl. Maj:t Riksens nu församlade Ständer göras.
Lx ?rotOLollo, Lre<lr.
LeZerLolm.
Utdrag af Protocollet, hällit i Konungens Högsis Domstol eller JustitiaRevision den 7 Julli 1809.
Hans Excellence Herr Erefwen och Riks - Drotzet samt Justitia StatsMinistern Irolle WaLlitmei8tsr. Stats-Nöderne Friherre von platen.
Friherre V^älerSParre.
Illstitiä - Räderne von LtroLircb.
LdjLeliu8.
Ullsen^valcll. ^lsrvoZel och Liom.
Sedan af General - Auditeuren och Revisions-Secreteraren Llorens blifwit i underdänighet anmäldt, hurusom Kongl. Maj:t af anförde ffäl och grunder funnit godt i Räder infordra Högste
Domstolens underdåniga yttrande om och hwad förklaring uti 57 ocl)58§. Z. 14 Capitlet af 1798 ars Kongl. Krigs-Articlar kunde aga rum, til winnande af bestämdt förordnande i sjelfwa Lagen, angäende huru allmän - Den 8 Augusti. 715 mänhet bör förfaras i krigstid med de ifrån KrigsDoinstolarne til Kongl.
Maj:ts pröfning antingen genombeswär eller hemstallningswisinkomman, demäl, med hwad mera dermed äger sammanhang, pabet Kongl.
Majtt sedan komme i tilfalle, at pä sätt 87 Z i den nya Constitutionen innehölle, meddela 'Riksens Ständer dest Nadina Proposition i betta ämne, tog Högste
Domstolen detta ärende i öfwerwägande; Och som jämnlikt 14 Cap. 58 Z i 1798 ärs Krigs-Articlar, de i förcgäende 57 Z omnämnde mäl^ eller de som angä lif och ära, ost) hwilka, innan Utstaget utfärdas eller afkunnas, bora afOfwerDomstol hemställas Konungen i krig, om Konungen icke är wid Armeen eller ä Flottan närwarande, böra insändas lil Högste Befälhafwaren, som dermed widare förfar efter den Institution Konungen honom lemnat; alltsä och ehuru ej i Krigö-Artielarne derjamte blifwit tydeligen stadgadt, at med mäl af mindre beffaffenhet, de der antingen genom underdänige beswar eller ansökningar dragas under Konungens skärstädande, enahanda förhällande mä äga rum, eller at äfwen deste mä! i krigstid enskildt tilhöra Kongl. Maj.t eller Dest Högste
Domstol sadant för en gifwen otwifwelaktig följd, häldst utom den olägenhet det för en i Falt commenderad Armöe och en pä expedition emot fienden utrustad
Flotta skulle medföra, at stilja deste mäl ifrän det för de wigtigare för-, ordnade rättegängs - sätt, det cj med Lagens rätta mening och förständ later förena sig, at Högste! 716 Den F Augusti.
Magten med stadgad enskild pröfningSrätt i frågor om lif och ära, skulle wara betagen at afgöra mindre brott och förseelser; Högste Domstolen ansäg sig
Medes böra i underdänighet tilstyrka, det mä af Kongl. Maj:t med anledning af 87 § t Regerings - Formen den 6 ststl.
Junii, sedan Konungen häröfwer äfwen äffat Stats-Rådets yttrande, den Proposition Riksens nu församlade Ständer göras.
Let mä alla de Militaire förbrytelser, som un-Ler krig föröfwas, och ifrän Krigs-Domstolarne antingen hemsiällningswis eller genom underdåniga beswär och ansökningar Konungens ^kädiga pröfning underkastas, af Kongl. Maj:t eller Desi Högste Befalhafware, enligt den Jnsiruction Konungen dem meddelar, enffildt pröfwas och afgöras, utan ^ tillämpning af hwad för General-Auditeurs Nrendernes handterande i fredstid, jämnlikt Regerings-Formen finnes stadgadt.
Lx xrotocollo, III.
I^reär.
Lellerdolrn Denna Kongl. Proposition blef til Lag, lltskottet remitterad.
Grefwe körner, 6ÖI Iln, det är längt ifrån mig at wilja uplifwa minnet af förflutna oangenäma händelser, men det finnes Ledamöter af detta Ständ, som, utan at sjelf!we hafwa afsagt sig Adelffapet, likwäl blif mlL.
Den 8 Augusti. 717 wit under den förra styrelsen dömde sin Riksdagasmanna-rätt förlustige.
Jag fär derföre föreflä, om icke Ridderffapct och Adeln ffulle behaga ho§ Kongl. Maj t hemställa, det mätte detta af härvarande styrelsen tagna steg uphäfwas. Herr Grefwe» och Landtmarss a lken hemstälde om icke denna fräga kunde upffjutas til desi Lag-Utskottets Betänkande rörande Kongl^ Maj:ts i dag uplästa Proposition i dylikt äm. ne, hunnit inkomma.
Friherre Legerström, jfLcob, yrkade at den genast mätte afgöras.
Herr kädliNLN, Otto ?reclctric, yttrads sig sä mycket häldre instämma uti den af Grefwe körner nu gjorda motion, som de orsaker, hwilka wid 1800 ärs
Riksdag föranledde til de mot wisia af Ridderflapets och Adelns Ledamöter widtagna steg, numera alldeles uphört.
Mänga flera conformerade sig härmed.
Friherre klljerta, yttrade sig, at om fräga wore om ätertilträdande til Adelffapet, sä hade han i eommisiion af sin flägtinqe Stats-Secreteraren ^.ins j-trm, at förklara, det han för sin del funne sig icke kunna emottaga ätnjutningen af denna heder.
Herr Grefwen och Landtmarssalken gjorde härefter Proposition i enlighet med Grefwe 713 Den 8 Augnsti.
K46rner8 framställning, rörande dem som blifwit förklarade stn Riksdagsmanna-rätt förlustige, hwilken med Ja beswarades.
Herr Grefwen och Landtmarffalken anmälte, at ifrän Riddarhus - kltffottet blifmit inlemnadt Commerce-Rådet ^bialiLm vvL8L3tjsr'
N3S (?LllIanäer) och Lagmannen ^N-Zei'8 fsok-iii (Lergvalä)
Sköldebref af den r?
Octobcr 1808, med tilkannagifmande at bemälte Herrar upfpllt alla til Jntroductionens minnande erforderliga präsianda; i anledning hmaraf Herr Landtmarffalken hemstälde, at Adeliga Famillen matte bewiljas Jntroduc tion under N:o 2196.
HcrrGrefwen och Landtmarffalken hemstälde om icke Herr käklinrln8
Dictamen soin uplästes den 15 Julii och tjente til grund för Ridderffapets och Adelns Beslut om redowisningen för Stats-Medlen frän 1300, mätte fä remitteras til Stats - Utffottet; och förmodade Herr Landtmarffalken at Ridderffapet och Adeln deremot ej skulle hafwa nägot at päminna.
Herr Den 8 Augusti. 71.9 Herr Grefwen och Landtmarstalken tilkännagaf at Constitutions-Utstottet hade inkomiilit med sitt Förslag til en Riksdags - Ordning, det bertil hörande Utskottets Betänkande, jämte åtskilliga Ledamoters serskilda meningar, hwarefter forst Förflaget til Riksdags - Ordningen nplästes: Förslag til Riksdags - Ordning. §. 1.
Riksens Ständer äro Swensta Folkets Representanter, och kunna i utöfningen af deras Riksdagsmanna-befattning icke bindas af andra förestrifter än Rikets Grundlagar. §. 2.
Riksens Ständer stola, i kraft af Rikets under den (> Junii 1809 antagne Regeringsform, sammankomma, enär fern ar ifrän den sist hällne Riksdagens flut förflutit.
Uti hwarje RiksdagsBcflut bestämme Riksens Etander dagen, dä de til följe häraf äter sammanträda, samt intage deruti uttrycklig
Riksdagskallelse,med nödiga förestrifter i afseende pä Riksoagsmanna-svalen.
Konungen ware dock obetagit at Riksens Ständer dessförinnan til Urtima Riksdag kalla. §. 3- Riksdagarna stola hällas uti Rikets Hufwudstad, utom wid de tilfällen, dä fiendens framträngande eller pest eller andra lika wigtiga hinder göra det omöjligt eller för Riksens Ständers' frihet och säkerhet wädeligt.
Konungen utsätter dä i samräd med Riksens Ständers Fullrnägtige i Banquen och Riksgälds-Con- —toiret' 730 Den 8 Augusts. toiret, en annan ort, der Riksens Ständer bora samlas, och kalle dem dit
Lil den tid de kjelfwe förut bestämt, eller wid Urtima Riksdagar til den tid som Konungen påbjuder. §. 4.
, I händelse Konungen, efter företagen resa, utofwer tolf mänader ur Riket blifwer, sammankalle Stats Rädet genom öppet påbud Riksens Ständer til allmän Riksdag, och läte kallelsen inom femton dagar efter berörde Lids förlopp, uti Hufwudstadens Kyrkor, samt ffyndesammeligen i de öfriga delar af Riket kungöra. §- 5.
Lag samma ware, om en Konungs sjuklighet fortfar af den beffassenhet, at han längre tid än tolf mänader med Regeringsärenderne sig icke befattat. §. 6.
Dä Konung dör och och Thronföljaren ännu omyndig är, utfärde Stats - Rådet kallelse ä Riksens Ständer, hwilken kallelse inom femton dagar efter Konungens död ffall i Hufwudstadens Kyrkor och sedan widare i Riket kungöras. §. 7., Skulle Len olyckliga händelse inträffa, at den Konunga-ätt, hwilken arfsrätten til Riket warit updragen, pä manliga sidan utginge, kalle likaledes Stats Rädet, inom den härofwan stadgade tid ester den sista Konungens död, Riksens Ständer Lil allmän Riksdag.
Den 8 Augusti. 72I §. 8.
Uti de i 4 och 5 §.
§. uptagne fall, äfwensom wid inträffande minderärighet, eller wid wal til Konung och Thronföljare, anwisas de främmande Sändebuden och deras medfölje nägon, mindst tio mil frän Hufwudstaden belägen wistelse-ort, och mä de ej äterkomma, ej heller Utländske Sändebud i landet inlätas, förr än Riksens Ständer i de twänne först äberopade händelser om Riksstyrelsen förordnat, i den tredje utsett den omyndige Konungens Förmyndare , eller i de bada sista utkorat ct nytt Konungahus, samt dä thronen ledig är', stadgat huru styrelsen förås mä, intildetz densamma af den walde Konungen kan emottagas. §. 9.
I de fall dä Konungen eller Stats-Rädet sammankallar Riksens Stander, fastställes tiden Lil Riksdagens begynnelse, efter trettionde och inom femtionde dagen frän den dä kallelsen blifwit i Hufwudstadens Kyrkor kungjord. §. 10.
Om, emot förmodan, i de fall föregäende 4, 6 och 7 Z. §. utsätta, Riksens Ständer ej genast sammankallas, äligge det owilkorligen Riddarhus-Direetionen, Dom-Capitlcn i Riket, Magistraten i Hufwudstaden samt Landshöfdingarne i Länen, at genom offenteliga kungöranden ifrän predikstolarne underrättelse härom lä ta Andra Bandet Liw gr, 92. 722 Den 8 August-. ta meddela, pä det Riksens Ständer mä sammankomma, at deras samt Rikets rätt iaktaga och skydda.
Sädan Riksdag öpnasä femtionde dagen efter den, dä Stats-Rädet sist bordt kallelse dertil i Hnfwudstadenö Kyrkor läta kungöra. §. ii.
Med de i 2 §. omförmälte föreskrifter sorstäs bestämmandet af skyldigheten för wederbörande corporationer eller Ämbetsmän, at utan widare päminnelse och utan annan anledning än wid Lagtima Riksdag, sista Riksdags-bcsiutet, och wid Urtima Riksdag sjelfwa kallelsen, besörja det walen til Riksdagsmän, der sädana wal äga rum, i laglig ordning, och wid answar, med all skyndsamhet werkställas; tilhörande det Dom-Capitlen at för Presterffapet, Hufwudstadens Magistrat at för derwarande Borgeskap, samt Landshöfdingarne, bwar i sit Län, at för de öfrige Städernes Borgerskap och Menige Allmogen, om sädane walförrättningar ä Ämbetes wägnar föranstalta, med särskild föreskrift frän Landshöfdingarne, at samma dag dä i Kyrkorne -Rikskallelsen kungöres, stall Socknestämma til nästföljande Söndag för Electors-wal af Allmogen utly. sas.