Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af den 29 Juli; Om Sjötullen och om befrielse från Bevillning för åtskilliga af allmogen som utgöra Grufvehjelp, Mantalskol m. m., och om Extra stämpling i Stockholm å handlingar; om åtskilliga Bevillningsfrågor; om Penningväsendet m. m.; om återremiss af StatsUtskottets Betänkande om skrifvarhjelp åt ExpeditionsUtskottets Betjening m. m.; om LandtT ullsinrättningen; om förändring i Edsformulairet till bestyrkande af Fordringar, Concourser m. m.; om Rancolån för Uddevalla stad; om Bancolån å fast Egendom; om bifall till StatsUtskottets Betänkanden: 1:0 om ändringar i Reglementet för GeneralAssistanceContoiret, 2:0 om LandtRentmästares Remisslage, 3:0 om förvexling af förslitna RiksgäldsSedlar, 4:0 om aflöning för Justitieombudsmannen m. fl.; om Lumpsamlare; om Krono-hjelp-dagsverken, Postgången, Jordbrukets förkofran* och förklaring öfver 5 §. uti Kongl. Förordningen angående..
Stängselskyldigheten; om Gerningsöre!).
Af den > Augusti; Om underdånig anhållan det täcktes Hans Kongl. Höghet Rronprinsen Nådigst åtaga sig särskildt vård och inseende öfver Götha Canal; om medel för Svenska Theatern; Reglemente för Deputerade i ÖfverKrigsRevisionen; om återremiss af BancoUtskottets Memorial om Discontrörelsen; om Chartors upprättande öfver hemmanen i Riket; om läggande ad acta af Förstärkta StatsUtskot - 0o Den 2 Augustt' tets 2:ne Memorial: 1:0 om ett förslag i Bevillningsstadgan, 2:0 om Extra stämplingen; om förhöjdt arfvode för Bankens Fullmägtiga; angående gillande af Särskildta Utskottets Memorial om förhål landet med de från Utskottet afgifna Betänkanden, med den anmärkning att reglering af tullen på Kaffe och Stenkol är i ett sammanhang med allmänna Tullregleringen till Kongl. Maj.-ts Nådiga bepröfvande öfverlemnad.
Från Hedervärda BondeStSndet.
Af den J Juli: Om Penningväsendet; om Tedaction till 28 §•
Regeringsformen; om gillande af Särskildta Utskottets Betänkande i anledning af Friherre Koskulls motion om Sjöhandelns upphörande; om hvilande till nästa Riksdag af ConstitutionsUtskottets 2:ne Memorial: 1:0 om tillägg i JustitieOmbudsmans Instruction, 2:0 om tillägg i gi §•
Regeringsformen; om hvilande till nästa Riksdag af ConstitutionsUtskottets Utlåtande öfver föreslaget stadgande i Grundlagen att, vid beräkning af Riksdagsmanna-arfVoden för BondeStåndets Fullmägtiga, alla inom Ståndet, som bebo och äga Frälsehemman, ålades att deri deltaga; om uppskof af skrifvelseu till Kongl. Majit angående tillökning i HofStats summorna, till dess StatsUtskottet utlåtit sig öfver frågan ifrån hvilken tid den bör taga sin början; om Särskildta Utskottefs Utlåtande öfver Friherre Boyes Memorial om penningebristen, och öfver Herr Torner hjelms Memorial om fri utförsel af Skånes natur* och konst - alster; VI Den 2 Augusti, 81 alster; -om Remkrifvarehjelp för Expedition^ Utskottet m< m.
Af den 9 August!:
Örn MarkegångsTaxorn3S upprättande; om Gräns Tullarne mellan Sverige och Norige; om Lindö Kronohemman ; om Lönförbättringen m. rm; om straffet för skogsåverkan; orri General AssistänceContoiret; orri bifall till BevillningsUtskottets Memorial i anledning af Friherre A.
Ceder ströms motion dfi t ^ gående project till ett förbättradt Bevillningssätf; om vägrande att deltaga i Ridderskapets och Adelns beslut om ytterligare ansl3g för Pensionsstaten efter Högstsalig Hennes Majit EnkeDrottmngen; angående Tryckning af Historiska Samlingar, Postfrihet för Tidningar, och om ersättning af ■ Allmänna Barnhusinrättningens lidna förluster; om Tuilafgifterna; om tiilökt anslag för Kongl. Bibliotheket, understöd för skriften Svensk Botanik, Mantalsskrifvare provision i Vermland för åren xgnoch 1813» Södertelje Canal, Recognitionsskogar, Fjerdingsmans aflöning, lindring i Båtsmansindelningen i Blekinge, medel till kasernbyggnad i Ystadj prolongation med afbetalningarne på a:ne
Lån som Hans Excelience Herr Grefve Runth innehar i RiksgäldsContoiret, ersättning för inqvartering, öfverklagade olägenhenter för Båtsmans* Rothållare, Hampplanteringen, Holländska och Bohusländska Allmogens Seglationsfrihet , åverkan å Skogsplanteringar i Skåne m. m., Concoursförfnttningarne, tillägg vid y Cap. 6 HandelsRalken, forum i mål som röra försumRidd. 0, Ad.
Prat. 6.te Del. N-.o 11. 12. 82 Den 2 Augusti. mad väglagning och Kronoskjuts, Enskiften, ändring i Stängsel-förordningen elen 9 Februari 18lo, och om Riksdagsman Anders Larsjons fran Elfsborgs
Län föreslagna ändring i samma förordning.
Af elen 11 Juli:
Om föreslaget nytt TudeReglemente.
Af den 14 Juli: Om Remiss till StatsUtskottet af Kongl. Majlts Nådiga Proposition angående betalningen af de, i anledning utaf Högstsalig Hennes Majit EnkeDrottningens arf, uppkommande skulder- om underdånig Tacksägelseadress till Kongl. Majit för Dess visa användande af inkomsterna af Ön St.
Barthelemy, medel till Tryckning af Historiska Samlingar, och Tryckning af Friherre A. Cederstråms Bevillningsförslag j om bifall till Särskildta Utskottets Memorial i afseende på Kongl. Förordningen den 2 Aug. igooj om ny redaction af 37 §.
Regeringsformen, tillägg vid 38 §.
Riksdagsordningen , förändring i 4 §.
Regeringsformen, rytt moment i 14 §.
Riksdagsordningen, ny redaction af 38 §.
Riksdagsordningen, tillägg i 29 §.
Riksdagsordningen, tillägg i 28 §•
Regeringsformen, förändring i 38 §■ Regeringsformen, förändring i 56 §.
Regeringsformen och en förbättrad representation- om decharge för StatsRådets Ledamöter, Föredragande och Konungens Rådgifvare i Commandomål; om underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t angående utbetalningen af arfvode och tractamenten för Särskildta Utskottets Cancellie och Vaktbetje - Den 2 Augusti. 83 ning; om Götha CanalBoIags förbindelse då Rotesoldat i och för arbetet vid Canalen blifver oduglig till vidare Krigstjenst; om Sandtägt m. m.; om jemkning i Tryckfrihetslagen och sättet att värdera jord och fastighet å Landet efter Bancomethoden; om en afskrifning i RiksStaten, förpassningar för skeppare och forbönder samt fri Tackjernshandel; återremiss af StatsUtskottets Betänkande angående väckt fråga om Stockholms Stadskassas befrielse från den Stadens Kronouppbördsverk åtföljande ordinarie aflöning m. m.
Om jemkning uti rentan af Sågoch Mjöiqvarnar.
Af den 17 Juli: om medel till allmänna Arbets- och Cor,rections- hus; om Folk och Arbets Scholor och Klädesfabriker; om allmän Handelsfrihet m. m.; om förordnande af Riksens Ständers Ledamöter i Committeen till reglering af Statens embeten och rjenster; om flyrtningstiden; om Bränneriegendömens på Kungsholmen användande till Kurhus ; om tillägg 1 46 och 56 ^.Riksdagsordningen, förändringar i Tryckfrihetsförordningen ; en ny § imellan 37 och 38 § §.
Regeringsformen, tillägg vid 60 § Regeringsformen, och om rättighet för Riksens Ständer att vid nästa Riksdag afskaffa den nu antagna Jury i Tryckfrihetsmål ; om Statsregleringen, Mantalsskrifningsprovision i Norrbottens
Län och Statsverkets 3:je hufvudtitel; om remiss till Constitutions - Utskottet af Kongl. Maj:ts Nådiga erinran om 42 § Regeringsformen sättande i öfverensstämmelse med den 5-+5 om BiänvinsbräDningen m. m.
Den 2 Augusth Af den 20 Juli: om Löfås Silfververk; om remiss till Constitutions-Utskottet af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition i anledning af Norriges Stortings svar på Riksakten, samt Kongl. Majits Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer angående StorTingets bifall åt förslaget om Konungens Myndighets ålder; om understöd för Hjelmare Slussverk, medel för Svenska Theatern, levereringen af hö och halm, och jemkning- i elen med de årliga Kurrgshästarne i 6:e fögderiet af Upsala
Län skedda förmedling; om Bankens inteckning i Kungsholms Krono-Bränneri egendom; om uppskof med' StatsUtskottets Betänkande om Penningväsendet till dess BancoUtskottets Utlåtande inkommit; om underdåniga skrifvelsen till Kongl. Maj:t rörande Markegångs Taxorna; om arlvoden för Ståndens Cancellier ; om straffet för åverkan å skogsplanteringar i Skåne; om Arbets- och Correctionshus för Dahlallmogen; om Malmö
Discont; om decharge för dem sorn haft befattning med Subsidii- medlen ; om utbetalning af de, efter Högstsalig Hennes Maj:t EnkeDrottningen, f. d. Kongl.
Famillen i arf tillfallna summor; om titeln: på Grundlagarne och Lönanslag för 2:ne nya Ledamöter i Götha Hof-Rätt; om en anmärkning inot Föredragande i Stats-Rådet, Constitutions vägran för en ledamot att bifoga ett särskildt Yttrande, förrättad granskning af StatsRådets Protocoller, samt Stallmästaren van Tornée och Öfverste
Drufvas ömsesidiga anmärkningar i Bevillningsfrågan; om återremiss af Oeconomie Utskottets Betänkande om skjutsen.
Af den 21 Juli: om Borgenärs Eden; om granskning af RiksdagsBeslutet och BevillningsFörordningen; om vigtsorter; om rättig* het för Kongl. Maj:t att förhöja Tullafgifternaj om Chartae Sigillatae Förordningen; örn befunnen stridighet imellan 42 och 94 §§ Regeringsformen; om förändring i 41 § och ny Redaction af 29 § Regeringsformen; Om Bevillningssumman, liqviderandet af skulderna efter sids* ta krig, utländska gälden, och exportations premier, samt publika lån för skånska Stenkolsgrufvan; om dagen för Riksens Ständers nästa sammankomst.
Af den 22 Julii : om jemkning uti Extra Roteringsskyldigheten; om uppmuddring af några Sjöar vid Stockholm, Enskiftesmedlen, ny Landtmätaretaxa, Fabrikernas upphjelpande, ändring i Enskiftesstadgan, inskränkning i införsel af utländska varor och Nederlagsfriheten ; om ändring uti 5 § Tryckfrihetslagen och 4 § Regeringsformen; om Postafgiften för utrikes bref; om Båtsmansindelningen i Blekinge, anslag för de Fria Konsternas
Academieoch understöd för skriften Svensk Botanik; om Tacksägelse Adress till Hans Majit Konungen och Hans Kongl. Höghet
KronPrinsen i anledning af utländska gäldens indragning; om Forvagnar; om Lumpsamlare; om Norriges StorThings svar på den föreslagna Riksakten; om Götha Canal; om Bevillnings stadgan; om de delar af Särskildta Utskottets Betänkande hvilka böra till Kongl. Maj:ts
Nådiga pröfning i underdånighet öfverlemnas; om Skogshushållningen och Svedjandet. 86 Den 2 Augusti.
Af den 23 Juli: om afhjelpande af vissa kostnader för Rot- och Rusthållare; om BancoAuctiOner och Tullverket; om Fångskjutsen; om Qvarntullen för Stockholms Stad; om Båts* manshållet i Sveriges Norra Provinser; om eftergift af en uti Qvarntullen för Stockholms Stad yppad brist, om Begrafningshjelpens beräknande efter förvandling och Markegång för Sterbhusen efter Embets- och Tjenstmän vid Civilstaten med indeld lön; om 4:de §.
Regeringsformen; om förhöjning i Lots- och Båkafgifterna samt Sjötullen, föreslagen ändring uti tiden till Capitations-, Bränvins- och Pannerymds - afgifternas uppbärande, frihet för Löntagare att tjena för Begrafningshjelp och erlägga Bevillning af löner, Fnbrefsrättighet för städernas Magistrater vid Uppbördens remiirerande och brottmåls-ransakningars öfversändande, lönförbättring för Häradsskrifvare i och för Mantalsskrifning, eftergift af allmänna utskylder för Barnhusbarn, och befrielse från ExportTufl å Trädvirke sorn, utskeppas.
Af den 2y Juli: om Landshöfdingen Grefve Ankarsvårds och KammarRättsRådet Stråles sökta befrielse från ansvarighet för aflidne LandtRentmästaren von Sydows balance, anslag af medel till Allmänna Arbets- och Correctionshus samt redovisningen för Statsverkets medel; om jemkning af RiksStåndens olika beslut, och Utskotts Handlingars aflemnande på Riddarhuset innan arfvoden få uppbäras af UtskottsCancellierna;om skrifvarehjelp åt ExpeditionsUtskottet m. m.; om föreslaget tillägg i TacksägelseAdressen till Kongl.
Majit för utländska skuldens inlösen; om
Den 2 Augusti. 87 tillökning i HofStatsSummoma ; om en Farleds öppnande från Sulvik till Norrska gränsen.
Af den 27 Juli: om anmodan till BevillringsUtskotet angående skyndsam redaction af BevillningsFörordningen m. m.; om Gernings-, ören; y §. i Kongl Förordningen om Stängselskyldigheten och löpande Assignationer; om ett tillägg i den § af RiksdagsBeslutet som rörer HofStatsSummorna; om underdåniga skrifvelsen till Kongl Maj:t om Gårdfarihandeln, förändring i Domstolarnes antal och organisation och fångars bevakande under forslandet; om lönförbättring för Bankens Embets- och Tjenstmän, remisslagtt för LandtRentmästare , Reglemente för General Assistance Contoiret m. m.; om förvexling af slitna Bancosedlar, restitution af Bevillning för Uddevalla stad , lönförhöjning för Justitieombudsman och hans Expedition, förhöjning i RiksgäldsFullmägtiges Honorarium, aflöningen vid General Assisstance - Contoiret, anslag af löner för tillökt antal ledamöter och betjening i Götha HofRätt, Krono Uppbördsbetjeningens i Stockholm aflöning och förändring i Edsformuläret, till bestyrkande af fordringar som i Concourser bevakas; om 2:ne anmärkningar vid förslaget till Bevillningsstadga, Procenten för försäljning af Chartor i Stockholm, Bevillningen för Bränvinstillverkning, och jemkning af de skiljoktigheter hvarmed samtliga RiksStånden antagit förslaget till den nya Bevillningsförordningen; om Krono- och Hjelpdagsverken vid Kungsgårdar, om Götha Canal; om ConstitutionsUtskottets skrivelser rörande 56 §.
Regeringsformen och föirättadt val af TryckfrihetsCommitté. 83 Den 2 Augusti.
Af den 29 Juli: om granskning af RiksdagsBeslutct, undeidånig anhållan hos Kongl. Majit om någon allmän Arbets- och Corrections. hus inrättnings företagande innan nästa Riksdag; om Grär.stuilarne; om aflöningen vid RiksgäldsContoiret, återupplifvande af 1734 års HandeLreglemente och Postgången inom Riket; om Båtsmansfördubblingen; om ett StatsUtskottets MemorjaT af den 21 Juli; om några anmärk, ningar vid Beviliningsförordningen.
Af den 31 Juli: om Disconterna ; örn erkänsla för Rikets Ständers Revisorer och Tryck* ning af Pensions-, Benådnings- och IndragningsStaten; om afhjelpande af åtskilliga hinder för Jordbruket.
Af deja 1 Augusti: om förhållande med de från sammansatta Lag- och OeconomieUtskotten afgifna Betänkanden; om Chartors uppiättande 'öfver hemman i Riket; om indeldta Regementernas beklädnadssätt; om svar på Ridderskapets och Adelns ProtocollsUtdrag om Götha Canal; om läggande ad acta af en afskrift af Kongl.
Maj:ts Nådiga Tai af sistlidne dag; af förstärkta StatsUtskottets beslut om afskaffande af extra stämplingen i Stockholm, och om åtskilliga Bevillningslrågor, samt af LagUtskottets Berättelse om förhållandet med de från Utskottet aflenanade Betänkanden.
Ridderskapet och Adeln åtskildes klockan tre qvart till tio, fn fidem Protocolli A. G. Silverstolpe.
Den 3 Augusti, 89 Thorsdagen den 3 Augusti.
Föredrogs å nyo StatsUtskottets, den 23 Juli på bordet lagda, Betänkande, angående Revisionen af 1808 och 1809 årens Krigsredoaörelse samt Riksens Sränders deltagande uti ÖfverRevisionen af sednare Kripsarens Räkenskaper, äfvensom samma Utskotts, i*anledning af återremiss af detta Betänkande, afgifna och den 1 Aug. på bordet bgda Utlåtande; och blef Betänkandet bifallet, med den förändring, i afseende på Assessoren Grundens gratificatio.n, som uti det sednare Utlåtandet finnes tillstyrkt.
Ridderskapets och Adelns Plenum den 2 Augusti 1 g 15 • S. D.
Biföllos följande, förlidne gårdag på bordet lagda, Handlingar från StatsUtskottet, af samma dag: \ 1:0
Om uppdrag åt StatsUtskottet att föreslå och til!
Riksens Ständers granskning insända Reglemente eller Instruction för Deputerade af RiksStånden att, i likhet med hvad som skett med igo8 och 1809 arens Krigs-Pväkenskaper, äfven taga del i Revisionen inom 9° Den 3 Augusti.
KammarRätten af påföljda Krigsårens Räkenskaper; 2:o Urlåtande i anledning af anmärkningar vid Urskortets Betänkande om Renskrifningsmedel at ExpeditionsUtskotfets Cantzlister, samt kostnaden till Registers upprättande öfver Riks* Ståndens Protocoll, Ut supra.
Justerades följande
Ridderskapets och Adelns underdåniga skrifvelse till Kongl. Majit Stormägtigste Allernådigste Konung!
Ifrån den tidpunkt då Sverige återvann sin nuvarande Lagbundna frihet, då vid det nyväckta hoppet om Fäderneslandets Uppstigande till yttre sjelfständighet och inre välstånd, Ridderskapet och Adeln frivilligt ingeck i cessioner af privilegier, i de delar hvarest de kunde befinnas i någon strid mot allmän medborgarerätt, har Ridderskapet och Adeln ansett nyttan af dessa och alla dermed förbundna deras MedStänders då gjorda uppoffringar ganska inskränkt emot hvad den borde vara, intill dess de författningar varda npphäfna, hvilka lägga ett tungt band på Näringsfliten, och hindra fria medborgare att efter förmåga till alla lofliga företag använda sina krafter.
Vid alla följande Riksdagar har Ridderskapet och Adeln varit dessa grundsatser troget.
Den allmänna nöd, hvaröfver blifvit klagadt, har Ridderskapet och Adeln ansett till en stor del och hufvudsakligen/kunna lindras och afböjas, genom tillstädjandet af Den 3 Augusti. 91 en allmän Näringsfrihet, j den öfvertygelse att friheten ger hopp åt landets alstrande krafter, och att endast dessa krafters fulla verksamhet förmår att bota lidna skador, att återställa välstånd, och bereda en sann nationaistyrka.
Det är, då frågan varit sedd ur denna synpunkt, som Ridderskapet och Adeln under denna Riksdag föreslagit sina MedStänder att inför Eders Kongl. Maj:t förena sig i den underdåniga önskan att alla de band som trycka Näringsfriheten måtte upphäfvas, i full öfvertygelse att, då ingen tvifvel kunde äga ram om grundsattsens sannhet, skulle verkställigheten, öfverlemnad till Eders Kongl. Majt, med den vishet blifva befordrad, att ingen enskilds rätt derigenom Jidit.
Ridderskapet och Adeln trodde, att om sanningen ej ensam skulle kunna råda öfver sinnena, borde landets behof för ögonblicket kraftigt hafva kunnat verka till hennes fördel.
Ständers röster hafva dock i detta afseende blifvit så delade att ingen gemensam anmälan af frågan hos Eders Kongl. Majit kunnat äga rum.
Ridderskapet och Adeln öfverlemnar densamma derför i underdånighet till Eders Kongl. Majit såsom Ståndets enskildta Besvärsmål, med full tillförsigt att, då Eders Kongl. Majit lätt inser att Ridderskapet och Adeln ej, härtill varit förmådt af något enskildt intresse, deras nit för det Allmännas, för sanningens i grundsatsen och för tidpunktens fordringar, måtte hos Eders Kongl. Majit gifva deras framställning den vigt de icke ens skulle våga hoppas , om frågan blott rörde deras enskilda angelägenheter. 92 Den 3 Augusti.
Till denna underdåniga anmälan bifogar således Ridderskapet och Ädeln underdånigst i afskrift de Handlingar som höra till målets behandling, dels inom Ridderskapet och Adela på Riddarhuset, dels inom de Utskott, som dermed under Riksdagens lopp hatt befattning.
Ridderskapet och Adeln utbeder sig slutligen i underdånighet få förklara , att de ej kunna anse denna fråga annorlunda än som rent oeconomisk och till a|fa delar" beroende af Eders Kongl. Maj:ts Nådiga välbehag att deröfver stadga •, heldst Ridderskapet och Adeln ej kan anse Skråförfattningar såsom något Stånds privilegium, utan endast såsom enskiidta ordningsstadganden, för de personer af hvad stånd som heldst, hvilka i dylika mindre corporationer vilja deltaga. / Ridderskapet och Adeln framhärdar &c. &c. Friherre Cederström, Jacob, begärde att denna underdåniga skrifvelse måtje meddelas BondeStåndet, för att underrättas om de ordalag som af Ridderskapet och Adeln blifvit nyttjade.
Uppå af Herr Landtmar skalken gjord proposition, blef hvad Friherre Cederström yrkadt af Ridderskapet och Adeln bifallet.
' ( Ånyo föredrogs RiddarhusUtskottets, den 2 Juli på bordet lagda och den 5 återremittera, de.
Memorial rörande StiftsDirectionens Riks - Den 3 Augusti. dagsBerättelse; kunnandes likväl detta Memorials 5 §•» rörande lönförhöjning för Stiftets Kamrerare, såsom redan afgjordt, icke komma under öfverläggning.
Friherre Stael von Holstein, Corfitz Ludvig, förmäite i Betänkandet hafva influtit ett ord, hvilket kunde gifva anledning til! tvetydning.
I afseende på frågan om förhöjning i den afgift, som vid Introductioner betalas till Adellga JungfruStiftskassan, stöde att en sådan förhöjning icke borde kunna gälla i afseende på dem som innan förhöjningens stadfästande blifvit till Adlig, Friherrlig eller Greflig värdighet utndmnde j Herr
Friherren trodde deremot att den borde gälla för alla dem som härefter introduceras.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till bifall å detta Memorial, utom hvad anginge lönförhöjning för Adliga JungfruStiftets Kamrerare, samt med den förändring Friherre Stael von Holstein yrkat.
Då nu ånyo föredrogs Lag- samt OeconomieUtskottens, den x Augusti på bordet lagda, Berättelse om förhållandet med de från sammansatta Utskotten afgifna Betänkande, blef den af Ridderskapet och Adeln bifallen.
Lades till Handlingarne LagUtskotfets, den 1 Augusti på Bordet lagda, Berättelse om för - 94 Den 3 Augusti. hållandet 'fried de Från Utskottet aflemnade Betankanden.
Ånyo föredrogs RiddarhusUtskottets, förliden gårdag på bordet lagda, Memorial, i anledning af vackt iråga om förändring i RiddarhusOrdningen, i afseende på sättet att välja Eleotorer.
Grefve von Lantingshausen, Aftretht, yttrade sig blott vid ett af de anlörda motiver till den gjorda motionen vilja göra den anmärkning, att aterremisser icke skulle kunna förekomnas genom förändradt sätt till väljande af Electorer, då de kunde göras lika val från de öfriga Stånden som från Ridderskapet och Adeln.
Lika med Herr Grefve Lantingshausen, anser jag ingen olägenhet, i anseende till aterremisser af Utskottens Betänkande, kunna af det nu brukliga sättet, att genom Bänkman välja Electorer, uppstå; men i ett annat afseende anser jag visserligen behöfva ändras.
Vid Riksdagen 1809, då Riddarhus Ordningen författades, var Ridderskapet och Adeln så talrikt att knappt rum fans på Bänkarne; det undtöll derför deras uppmärksamhet det som sedermera handt, då Riksdagar varit i smärre städer, och äfven nu finnes ofta ingen enda på Bänken , ibland kan hända blott en, som då blir sjelfskrifven.
Den af Herr Munck af Rosenschöld föreslagna ändringen är således väl grundad , så väl hvad Supplean - Den 3 Augusti. ter till Electorer angår, som ett annat valsätt än genom Bänkman..
Friherre Cederström, ffncob:
För min del, får jag instämma med Professor Rosenschöld deri, att Ståndets förtroende bättre uttryckes derigenom att
Ståndet samfäldt väljer sina Electorer, än då detta val sker genom Bänkmännen, så mycket mer som vid de tillfällen, då Ridderskapet och Adeln vid en Riksdag icke äro talrike , det inträffar atr Bänkafdelningar utgöras af en och två personer.
I förra faliet är Ledamoten, såsom ensam, sjelfskrifven Bänkman ; I det sednare åter mäste endera antingen välja på sig sjelf, eller Lottning anställas.
Jag instämmer derför likaledes deri att, om vid det första Electorsvalet ett stort ant.rl Suppleanter valdes, borde icke brist vara att befara; men tror att , i fall icke deså mindre under loppet af Riksdagen Electorerne behöfde cornpletteras, sådant kunde ske genom val af Electorerna sjelfva.
I anledning af dessa anmärkningar biet Riddarhus-Utskottets Memorial, uppå gjord proposition, återförvisadt.
Företogs till afgörande Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets, sedan den 27 Juli hvilande, Utlåtande öfver de anmärkningar som blifvit gjorde vid Utskottets Betänkande om Båtsmansförd ubblingens återställande. 9Ö
Derr Berghman, Ambrosius Magnus:
Rik* sens Högloft.
Ständers Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskott har, 'så väl i dess förr afgifna ^som r.u upplästa Betänkande, isrenom de liera aberopaae f örfattningar och anförda många skäl, satt j fullaste dag
Bäfsmanshållets skyldighet att i krigstider utgöra Fördubbling, och äfven bevisat att
Fördubblingen icke kunde anses annorlunda än såsom en stående corus
Och alltså icke bordt indragas, i följd af Riksens Ständers i April månad igio fattade beslut.
Jag får derför ödmjukligen anhålla om proposition till bifall å Utskottets Betänkande.
Jag tror det vara Ridderskapet och Adeio värdigt, såsom det första af RiksStånden , att så medelst gifva tillkänna sitt missbilligande af den skedda orätta uttydningen af berörda beslut, och ådagalägga sitt nit för rättvisa och billighet.
Då redan 2 Stånd afslagit Urskottets förra Betänkande i detta ämne, kan väl Hpglofl.
Ridderskapets och Adelns beslut nu icke verka någon ändring i sjelfva hufvudsaken ; men jag fror mig likväl böra vid detta af Utskottet afgifna sednare Betänkande göra några anmärkningar: och kan ej instämma med Utskottet eller med den sidsta värda talaren deri, att bifall till förslaget af Båtsmans Fördubblingens återupplifvande vore värdigt och rättvist.