Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Och jag wägar jämwäl i underdänighet göra mig försäkrad derom, att wär Nädiga Konung desto mindre med misihag anser en dylik Författning, som Konungen såmedelst säkerligen stall blifwa befriad frän mängfaldiga fädane underdäniga ansökningar och förord, som, wid en odelerminerad Statö-killgäng, Konungens milda och ömma hjertelag swärligen skulle kunna lemna uran Nådigt afseende och bifall.
I anledning häraf sär altsä till Ridderskapets och Adelns högst upchsta ompröfwande jag i all ödmjukhet hemställa, om icke Högloft.
Stats-Utskotter mätte warda anmodadt, att förestä ofwanförmälte Beneficii» och Benadnings-Stats Summas storlek, lämpad ej mindre efter desi ändamål an efter Stats-Werkets närwarande tillgäng.
Härföruran och som ändamälet med den yrkade granskningen af de mängsalldiga och stora Pensioner och Nädegäfwor, hwarmed Stat-Werket siinnes wara beswäradt, samt pröfningen af deras behörighet eller indragning onekligen warit, att dymedelst mröna, ' om Den 21 Zebruarii- 1015 vin och hwad tillgäng, genom en dy'ik indragning, ma för Staren winnås och i hwad mohn sädant kan bidraga till minskning uri den blifwande Bewillningen; Alisa och emedan de grunder, hwarefter berörde indragning kommer att »verkställas, hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln redan i dec hufwudsakeligasie blifwit stadgade; men oftvannamnde »vigtiga ändamål ej winncs vin icke likmägtigt sagde grunder det warder upgjordt och bestämdt, till hwad belopp meranämnde tillgörande indragningar sig bestiga, utan fast häldre upffofwet med en sä beskaffad äkgärd skulle kunna »verka nägot hinder uti Bewillnings frägans afgörande; Ty wägar jag än widare i största ödmjukhet föreftä och derom anhälla, att Högloft.
Stals-Utsrottet »nätte warda updragit, med görligaste första upgöra och till Riksens Högloft.
Ständer upgifwa de pensions eller Benädnings Summor, som, efter merberörde stadgade grunder, komma att uphöra och indragas.
Anhällandes jag stureligen ödmjukast det behagade Herr Grefwe»» och Landtmarskalken öfwer deste 2:ne mine mvlioner, hwar för sig serskilt, göra propositioner.
Herr Grcfwen och Landtmarstalken föreflog att den nu »väckta första frägan tili Stars-Utfkotlels ullätande marte remitteras.
Friherre kickllerstolpo, Larl.
Oin jag ej allt för mycket misttagit »vig sä war del allenast grunderne för pensioners utdelande svin i gär as Ridderska. pet och Adeln faststäldes.
För »»lin del har jag ej »agot intreste art hindra det indragningar icke genast »nät - rois Den 2i Februari!- malte taga sia början, men när man betänker alt älstillige personer genom ett sädani bestut komme i mistning af hwad de förur lageligen innehaft, får jag förestä, alt till deras stavring i förlusten besia indragningar ej förr an med nasta är mätte begynnas.
Herr klingspor, 6erät, ropade härtill Nej.
Friherre kistäorstolps fortfor alt bewifa de sivarigherer som ffulle atföl,a ett bestut, att indragningarne frän detta ärs början ställe beräknas, halst första qwartalet redan borde wara ulbelalt.
Alstillige hördes ropa, att der kunde begynnas med andra Qvartalet af innewarande är.
Herr Grufmen och» Landtmarstalken gjorde proposition pa denna sistnämnde mening, hvilken bifölls och säfom ett tillägg i Protocolls-Utdraget infördes.
Föredrogs ä nyo Constitulions-UlstotlelS den 19 Februarii pä bordet lagda Memorial, innehållande lilläggningar j Jnstruckionen för Riksens Ständers Iustitiä-Ombudsmari.
I anledning häraf uplästes följande:
Den si Kbruarli. 1017 Utdrag af Protocollet, hållet i BorgareSländets Plenum wid Riksdagen i Stockholm den 19 Februarii r8io>. S. D. Biföll Borgare-Standet, att pä satt Riksens Högloft.
Ständers Constiturions Utskott, i Memorial afven 15 dennes, yttrat uti 24 Z afJnstructionen för Riksens Ständers Justitia-Ombudsman den af U.stoltet föreftagne mening mä införas, till tydligare bestämmande af denna Embetsmans egenreliga wistelse-ort och att han under sin tjenstetid ej mä nägvn annan publique Embetsmanna-befattning utöfwa. Hwarom de Respectiwe Med-Slanden samt wälbemälke
Ukstott skulle wördsamt och manligen underrättas.
Ilt Luxra. Lx krotocollo I. kl. keterkon.
Härefter gjorde Herr Grefwen och Landtmarskalken proposition lill bifall ä det af Constikutions Utskottet föreftagne tillagg.
Företogs Stats-Utstottet under Litt.
I af Stats-Regleringen meddelade serskildta upgift öfwer Pensions-Staten, samt berörde Utstötts i anledning af derwid gjorde anmärkningar afgifne den i4:de
Februani pä bardet lagda ytterligare utlåtande och förslag deröfwer, I-'- i«i8
Den -i Zebruarii> Innan ventilationen företogs, justerades det i anledning af föregående anmärkningar nu rattade Protvcolls-Uldraget, sa lydande:
Ridderffapels och Adelns Plenum den 20 och 21 Februarii 1810.
S- D. Företogs till afgörande Stats-Utjkoktets den 14 dennes pä booder lagda Memorial af den ii nastsörutgaende, innefattande uilätande öfwer gjorde anmärkningar wid Allmäna Jndragnings-Staten, Utgörande Bilagan Litt.
L till Utskottets Betänkande angående Stats Regleringen; Och beftöt Högloft.
Ridderskapet och Adeln att lemna sitt bifall till hwad Slats-Utstotter rörarde de under Numrorna 1, 2, Z, 4 och 6 uptagne puncter tillstyrkt med den enda för. ändring i usta puncren, ark i stallet för orden njuter
Lön mätte fattas njuter"
Ordinarie eller Extra Lön; men hwad den zue puncien beträffade ansägs densamma böra för tydlighetens skull pä föl. sande satt redigeras:
Att dä ordet BenädningS Stat utmärker torftighet böra nu och alt framgent alla Enkor och Barn af känd förmögenhet, eller förmåga att sjelfwa sig underhålla, uteslutas fran pension, och pröfningen häxaf at Ronungen i underdånighet öfwerlemnaS.
Vörandes för öfrigt enligt Ridderjkapets och Adelns kanka werkan af deste salunda godkände grunder taga sin början med andra qwartalek af innewarande är: Hwarom de öfrige Respectiwe Ständen flulle genom Utdrag af Protokollet manligen underrättas.
Ult Lu^ra.
Den 2i Zebruarii.
1019 Derefter återtogs oswanberörde amne och yttrade sig först Friherre Ltael von täollklein.
I anseende till den inrättning af en Pension-Easta för Civit-Stakcn, som här af Stats-Utstotter förestås, sä sär jag gjöra der förbehåll, art den pä samma sätt som Armöens Pensions-Casta marte inrättas genom ett sammanstött af delägarne sielfwe.
Skulle favant ej ste efter samma grunder, utan Statens Medel dertill behöfwa anwändas, protesterar jag deremot sormeligcn.
Friherre läjsrta,instämde häruti; upgiswande ehuru Pensions - Castan genom ert enskilt rillstott as Militaire Statens löner blifwir formerad.
Stael von bäollliein medgaf att ändamålet af en sadan Casta-Jnrätlning wore bade wackert och i wista afseenden gansta wigtigt, men första frägan wore om Staten werkeligen i sin nuwarande belägenhet hade räd att göra en sadan inrättning.
För sin del trodde han ej, art Staten dertill kunde något bidraga. Zerr Grefrven och Landtmarstalkcn.
Hans Exellence Herr Grefwe kuuttt torde kunna uplyfa, om icke Staks-Utstottct anfelt möjligt att till en sadan Castas formerande Stats Werket mätte kunna biträda; hwilken fräga Hans Exellence Herr Grefwe Kuutlr bejakade.
Gres. ros» Den sr Februari!- Grefwe klörner, ^stolpkr 6örarr.
Denna Inrättning finnes redan allt sedan är 1798.
Jag wet ej och jag förmodar ej, an et obetydligt understöd stulle borttagas ifrän Civile Embetsmäns Enkor och barn, som redan deraf erhållit pensioner.
Friherre klljerta, ^xel, hade fattat meningen sä, att till denna Castas understöd io,soo R:d ärligen af Staren stulle tillstjutas.
Grefwe Ikövenlstsim Larl ^xel, anmärkte akt ArmLens Pen,rons Eista Linjuker Adelar af Wadstena Krigsmanshus Medlen.
Herr Lock, Lorl!t2 I.u6viA, instämde häri, men anmärkte art deraf endast ät Soldater Pensioner utdelas.
Grefwe jkövenkielm, Larl ^xel, erindrade akt Herr Lock bedroge sig loralster, emedan ingen Soldat af ArmLens Pensions-Casta erhölle Pension Friherre 8tao1 von hollstein. j)m sä är, arr ArmLens Pensions-Casta erhåller tillstorr af Wadstena Krigsmanshus-Casta, sä är den sednare sä tvål som den förra Militair-Castor.
För öfrigt will jag afwen ifrigt söka bewaka Civil-Skarens fördelar, men jag tror allenast att, häldre än att tillstjuta medel till en Pensions-Casta, borde de Civila Embetsmännens Löner ökas och det är mig sagt att ett förslag
Dertill isrän Stats-Utstotter tärer inkomma.
Likaledes när detta tillstött af Stats.Ukffottel kan förestås förbehåller jag, att när fräga upkommer om ersättning
Den sr Zebruarii. a--21 ät Finska ArmLens Officerare, någon brist ej mätte äberopas.
Grefwe körner, ^ckolxlr 6öran.
Wi synes för det närwarande sömma nog långt ifrän ämnet.
Till den omtalte Castan finnes i Srats-Conkoiret en sedan 1798 nedsatt fond och här är ej fräga om nägot ärligt tillstött af 10,000 R:d.
Här begäres ej någon tillökning i Starens utgifter, utan allenast att hwad som en gäng'är anslagit, mätte fä bibehällas.
Skulle Ridderffapet och Adeln besluta att, till denna Pensions^Catzas förökning, wederbörande Embets och Tjenstemän genom afdrag ä fina Löner bidroge, lärer det likwäl wara en ätgärd, som till någon del beror af deste Embetsmäns medgifwande och endast af den werkställande magten kan utföras.
Om sä är, har jag för min del ingen ting emot Stats-Mstottets gjor. da förslag, uran finner, att om en sädan Casta genom enstilt tillstött kommer att formeras, böra Riksens Ständer icke dermed kunna sig befatta.
' Grefwe Os la 6aräie.
En här närwarande Tjensteman wid Stals-Contoiret har nu medelat ben uplysning, alt werkeligen tilliste pensioner io,ooo R.d. om äret af Skais-Werket utgår.
Denna Summa är säledes ej säsom Grefwe körner tyckes wilja pasta, en fond som en gäng blifwit nedsatt, man en ärlig och i sjelfwa werket betydlig utgift för Staten. s:te Band. 2:dr- Afd. 67. Gref - 1022 Den 21 Zebruarii.
I sädanl fall torde jag hafira misitagit mig, men kror mig icke desimindre böra tillstyrka fortfarandet af denna Summas utbetalning, dä desi indragning flulle drabba Enkor och Barn, som till sitt uppehälle kanske sakna all annan tillgäng. 6err Greftven och Landtmät stalken gjorde proposition till bifall ä Staks-Ulflollels Betänkande hwilket med ett starkt
Ja och nägra sä Nej beswarades.
Grefwe I.övenk>je!m, Larl ^xel, trodde att . praxis wore, akt da ett Ständ ej kunde förena sig om ett befluk pluralitelens mening genom votering flulle utrönas.
Under tiden hade mycken oro upkommit och en stor del af Ridderstapet och Adeln hade öfwergiswit sina bankar och sramgätl i flranket.
Under bullret hördes Grefwe ve la 6sräie yttra, att praxis wore att hwar och en flulle wara pä sin bänk och derifrän yttra sina rankar; hwarpä Grefwe levenheim swarade, att det ej wore owanligt alt sadant stedt bade pä och utom bän» karne.
Sedan något kugn war älerwunnit, yttrade Herr ...
Den 2i Zebruari;. 1023 Herr Norrls nllolpe, ^nöers.
Ester de säkra uplysningar jag bekommit, mätte wifterligen den wärda Ledamotens Herr Grefwe törners upgift wara ett wilsetag af honom, att ifrägawarande 10,000 R:d. ffulle wara en Fond til! pensioner är Civile Embetsman.
Det förhäller sig helt annorlunda, emedan denna af Stats - Utskottet föreflagne Summa ärligen skulle af Siaren utgöras! hwarföre jag för min del icke finner uti Rikets nuwarande swära belägenhet möjligt och icke eller sial att bewilja förutnämnde Summa, utan 'nnser Civil - Ständet redan längt för detta bordt genom insättning wid befordringar och afdrag pä sine löner formerat sig en PensionsCaffa lika. sä wäl»som Militairen betta har gjort.
Friherre ak VVettorlleät, Qullak, önskade att öfwerläggningen i detta ämne mätte föras med den köld, som endast kunde swara mot Ridderstapets och Adelns wärdighet.
Han hade hörr att efter den uplysning Herr Grefwe körner lemnat, en proposition blifwir gjord af Herr Grefwen och Landtmarsialken, som med ett starkt
Ja och nägra Nej blifwik beswarad.
Deruppä har en ordwexling upkommit, svin föranledde
Friherren alt nu hemställa huruwida srägan wore afgjord eller icke?
Ja med nagra fä Nej.
Grefwe körner, Aäolxk 6örsn, yrkade att denna sak ej lange borde kunna u^pehälla Högloft.
Ridderstapet och Adeln, dä den egenreligen genom gärdags-beflutet wore afgjord, emedan en af de bifallne punckerne innehölls, alt de redan i detta af - io24 Den 2i Zebruarii. smide widtagne och stadgade Författningar i sin helg» stuile bibehällas.
Stael von ttolllein anhöll allenast om en up.chsning, huruwida något nytt tillstött af Staten härtill skulle bewiljas.
G efwe körner upsyste, akt derom ej more fräga, att en Fond af 10.000 R:d. om äret redan förut dertill wore anslagen och att om någor öfwerstott upkcmme wid utdelningen af denna Summa blefwe Fonden dermed ökav.
Friherre Stael von Ilolllem förklarade, att han, i sädant fall, ingen king hade eniok'sakeus bifallande.
Herr Grefwen och Landtmarffalken frägade om Rrdderskaper och Adeln således ansäg denna fräga afgjord.
Uprepades och afgeck under anförande af Herr Grefwe De la 6ar6ie en Deputation tilt de andre Ständen för att till dem öfwerlemna Riddcrstapets och Aoelus i gär fattade beslut rörande Beneficiioch Benädnings-Staten.
Fö'etogs Litt.
C. af Stats-Regleringen, jemte Stals-Ntstokiers den 14 Februarii pä bordet lagda Förn äring, öfwer de anmärkningar i Rik6-Ständen derwid bilfwit gjorde.
Den si Zebruari!. ^25 Herr >koicken6oIpe, ^näers.
Som Ridderstapet och Apeln beflutll, alt punctewis afgöra hwad S ats-Utstoltet un nu för handen »varande Betänkande föreslagit; Och jag funnit a» uki detsamma förekommer en fräga som lag till örene haft aran wacka hos Ridderstapet och Adeln; sär jag ödmjukast anmärka, alt som Stats-- Uistottet har ansett Let af mig anmälte Bergshamra arrendet böra fortfara, af det stal att det tillhörer Ulrichsdahls Kongsgård, hwilket pä lifstiden poflederas af Hennes Maj:t Enke-Drvttningen; Sä kan jag för min del detta som stal icke antaga.
Da Ridderstapet och Adeln pä StatsUtstottets tillstyrkan redan satt rui fräga, att Arrendatorer af andra Kronans Lägenheter, hwilka icke genom Konungs och S anders bestur eller auction bekommit sine Arrenden, böra wara dem förlustige, sä tyckes enahanda förfarande böra ste med Bergshamra med flere dylika Arrenden, emedan jag. anser annars det ste mannamvn för öfrige förut vmnämnde Arrendatorer.
Dock söcstäs af sig sjelf att Hennes Maj:t Enke Drottningen bör erhålla den förökta Arrende-Summa som igenom Auction upkomma kan.
Jag anhäller derföre hos Herr Grefwen och Landrmarffalken, att detta ärende icke ma lill afgörande förecagas förr an Ridderstapet och Apeln sallat sikt befluk, om öfrige lika bestaffade Kongsgärds-Arrenven.
Herr Diiam, kekr, anhöll det Herr Grefwen och Landimarstalken matie tackas göra proposition särskilt öfwer hwarje punct i detta Betänkande.
Esler säluada af Hwr Grefwen och Landtmarskalken punctewis gjoroc propositioner gillades hwad Sials - iO26
Den 2i Zebruarir.
Stats-Utffottet sig urlatit och fbreftagit rörande Stockholms Slotts-Stat, sä wäl hwad till Hennes Kongl.
Höghet Prinsesians som det^Kongs. Slotte,s allmänna wed-behof beträffade.
Äswens-m andra puncten angående Ulrichsdahls Kongsgård, om hwilkcn sednare redan öfwer ett särstilr Betänkande Högloft.
Ridderstapet och Adeln hade beftutat.
Sedan z:dje puncten angående för detta KronPrinsens Hof-Stat war upläst; yttrade sig Herr krintrtkölä, kaul.
Den nu sednast uplästa delen af Högloft. Stats-Utfkotlets Betänkande har förmodeligen afseende pä mina wid f. d. Kronprinsens
Stat gjorde anmärkningar; och som Högloft.
Utskottet icke behagat uptaga de af mig anmärkte
Summor lika med hwad jag egenteligen söreflagit och yttrat: berörde mine anmärkningar jemwäl torde uuder förflutna tiden hafwa hos Högloft.
Ridderffapet och Adeln kommit i förgätenhet, sä sär jag hafwa den äran korteligen nämna, det jag anmärkt och yr. kat icke allenast att Hans Exellence f. d. Riks Rådet m. m.
Herr Friherre kamel, som ä ofwannämnde Stak blifwit upförd till bibehållande af desi såsom f. d. Kronprinsens
Gouverneur förut innehafwande Lön R-d. i6 si-, efter min ranka borde amöjas med wänlig Riks-Räds Pension 666 R:d.
Z2 si. utän ock att för detta Prinsens Cavaillerer med annan desi Betjening blifwit uran nägon bestämd tid bibehallne wid deras löner, dä jag deremot ansett dem w,d erhållande af Befordringar till andra Tjensier böra frän sagde Löner warda jkiljde — Efter min ranka och öfwertygelse hafwa alla förbemälre
Den si ZebruSrii. 1027 Personer wid nu inträffade förhållande, sä mycket mindre nägon werkelig rättighet till deras Löners bibehällande, som de icke eller genom Konunga bref eller Resolutioner blifwit derom försäkrade; men för öfrigt och sedan Höglofl.
Ridderstapet och Adeln redan nästs, dag afgjort och stadgat, att den som har en pension icke mä tilldelas, flere säsom ock att de, som hafwa pensioner eller Expectance Löner stola wid erhållande befordringar med Löner mista samma pensioner eller förut innehafwande expectance Löner, emedan ingen fä innehafwa sine Löner; allrsä och dä nu mera känt blifwit, att Hans Exellence Herr Friherre kamel Utom ofwannämnde Guwernörs Lön 2ZZZ R.-d. 16 si. njuter Riks-Räds Pension 066 R:d. g 2 si. sä anser jag för min del det wara genom Höglofl.
Ridderstape s och Aoelns förberörde besiuk afgjort, att Hans Exellence likmägtigt min anmärkning bör ätnöjas blott och allena med desi Riks-Räds Pension, samt att följaktligen merberörde ozzr R:d. 16 si. böra frän f. d> Kron-Prinsens Star alldeles utgå och blifwa indragne Stuts-Werket till godo; Äfwen som jag widare och hwad angar f. d.
KronPrinsens Cuvaillerer och Betjening jemwäl är af den rankan och yrkar, akt de som redan hafwa andra sysilor med Löner genast böra frän f. d. Kron-PrinfenS
Stat mefliUas samt likaledes de öfrige sä snart de erhälla andra ljenster eller Beställningar med Lön; Men stulle emot hwad jag förmodar emot denna min motion något inwändas, sä underkastar jag densamma Höglofl.
Ridderskapeks och Adelns decision, med förnyadt Åberopande af Ridderskapets och AdelnS vswanberörde beflut och förordande.
Herr Grefwen och Laudtmarstalken- Dek hufipudsakligaste af hwad Herr krilU-LLnlkölä nu an - LO28 Den rr Zebruarii anfört, ar redan förut genom gärdaqens beslut afgjordt, dä deruti stadgas att ingen pä en gäng mä innehafiva arne Pensioner.
Grefwe Lövenhielm, Larl ^xel.
Redan i gär hade jag den aran wanda Högloft.
Ridderskapets och Adelns upmärksamhet derpå att här ingen undersökning eller pröfning af enstilta personer bör kunna aga ruin.
För öfrigt hwad det af Herr krimrlkölä anförda exempel beträffar, tror jag att om Hans Excellence Herr Friherre kamel får wälja hvilkendera han will behälla, lärer hans wal ofelbart falla pä den största.
Herr Lock., Lorsitr Lustvig, trodde ej att han i sädant fall borde taga den största.
Han wore dertill en allt för adel man.
Friherre ak Wetterstedt, Lustaf, förenade sig deruti med Grefwe Lövenhielm, att ej någon pröfning af enstilte personers competance till pension borde hos Riksens Stander förekomma, och derigenom en dyrbar tid borttagas.
Det tillhör »verkställande Magien ait satta de grunder i utöfning som af Lagstiftande Magren blifwit stadgade.
Ltael von holstein wille för det narwarande ej harwid uppehålla sig, utan förbehöll allenast att framdeles öfwer detta amne fa tala.
Herr ?rin«Llkö>6, kaul.
Förr an fräga kan aga rum derom, huruwida Hans Excellence Herr
Friherre kamel mä funna under rubrik af r:ne pen - Den sr Zebruar». 122? pensioner wälja den största eller 2,ZZZ R:d. r6 si., bör det worå gifwit och ostridigt, att nysinämnce Summa blifwit såsom pension Hans Excellence behörigen anstagen.
Pensioner äro grundade pä Konunga bref eller Resolutioner; men här ar icke sädant förhållande, utan frägan består nu egenteligen derutinnan, om efter Stats-Utstotkeks försiag Hans Excellence stall fä blifwa bibehållen wid desi merberörde Gouverneurs Lön 2,zgZ^ N:d; och dä efter Riksens Högloft.
Ständers beslut och författning, f. d. KronPrinsen uphört att wara Swea Rikes Kronprins; sä mäste der fastmera wara en Riksens Ständer tillhörande rättighet att stadga om de Herrar och män, som upwaktat f. o.
Kron.Prinsen, stola fä pensioner eller icke:
Och som Riksens Ständer icke tillagt Hans Excellence någon pension såsom Gouverneur, samt Högloft.
Ridderffapet och Adeln icke eller emot deras redan fartade beslut, att 2:ne pensioner icke fä äga rum, lära kunna bifalla en siik pension, dä Hans Excellence, säsom ofwan förmält är redan har RiksRäds Pension 666 R:d. Z2 si.; sä icke allenast mäste Hans Excellence med denne pension ätnöjas, utan är jag derutöfwer försäkrad, akt Hans Excellence, kännande Statens knappa wilkor, icke sjelf yrkar tillgodonjutandet af Gouverneurs Lönen säsom Pension.
Grefwe I^övenlnelm, Larl ^xel, förklarade att han med förundran hörr alt en Ledamot sedan erindran blifwit gjord, det Ridderstapet och Adeln ej borde eller kunde inga i pröfning öfwer Personer, icke desi mindre fortfor att gransta specialiteter- Han Lnstade för sjelswa grundsatsens stuld alt genast alla l»zo Ben sr Zebruarii. öfwerlaggningar öfwer sädane ämnen mätte förhindras och för framtiden förebyggas.
Friherre 8tsel von volkein wille nu allenast tala till ffydd för Riksdagsmanna - ratten.
Herr rrintLlkölö hade ej ingått i någon undersökning öfwer nägot annat ämne än hwad han sielf lange sedan wäckt och pä hans gjorde anmärkningar swar hade anlandt, more det ofelbart hans rätt akt deröfwer yttra sig.
Herr Grefwen och Landtmarffalken- förkläde att ölwer denna sak ingen wtdare discusion kunde behöfwas.
Härefter återkom Grefwe Vs Ig. 6arc!is med Depwalionen och aflude redogörelse för sin bestickning.
Företogs 4:de puncten af Betänkandet, angående Hennes Maj:t Enke Drottningens Stat.
Herr Grefwen och Landtm anstalten proponerade^ill bifall, att Hennes Maj:t Enke-Drottningens Ofwersie - Marstalk och Ofverste - Kammarherre hädanefter som hittills af S.ats.Werker aflönas, men pä Jndragnings-Skalen upföras och således efter deras afgång, de dem tillftagne Löner indragas.
Friherre Lias! von vtMsin.
Den proposition här blifivit gjord synes mig wara sadan, akt om Hennes Maj:t Enke - Drottningen ej wille emottaga dem pä sin
Stal och af egne medel dem asiöna, de dä
Den si 8ebru-rii. lszr dä af Staks-Werket skulle erhälla sine inkomster och pä Jndragnings-Staten upföras och derigenom en skyldig och »val förtjent högaktning betygas Hans Excetlence m. m.
Herr Friherre Larl ^Zam VVaclat. meister.
Pä besia wiktor wille Friherre Stael elfwen till propositionen lemna sitt bifall.
Herr Grefrven och Landtmarffalken uprepade sin förut gjorda proposition, hwilken enhälligt bifölls. Wid Z:ke puncken angående Hans Maj:t Konungens sch Hennes Maj:t Drottningens förra Fursteliga
Stat före
Deras uphöjelse pä Thronen, an» märkte Friherre Stael vo» wolstein, akt der förut tycktes warit tankan, an de personer, som wid desi» Fnrsieliga Hof hast någon befattning, borde, wid uprältandet af Kron - Prinsens Star, der anwändas.
För oet närwaranve tyckes wäl wär Kron-Prins ej önsta någon särdeles stor Hof-Stat, men när han en gäng jörmäler sig, såsom wi alla hoppas och önsta, ökas äfwen deraf hans behof, och det wore »visserligen en behållning för Stat-Werket om de derwid anwändas och endast sä länge förblefwe pensivnairer.
Herr Grefrven och Landtmarstalken erindrade, alt hwad anginge denna fräga, wore ben län, ge sedan genom ett särskilt Ridderstapers och Adelns beflul afgjord.
IVZ2 Den 21 Zebruarii.
Friherre 8t»e1 von kgollkein, trodde ej att det äberopade beslutet more noa tydligt.
Da de personer, hwilka nu pä denna Stat aro upförde, åtminstone till större delen ej krmde anses oförmögne 1i>l tjenstgöring, kunde emot deras öfwerflyttning ä Kron Prinsens Stat föga wara att in,vända.
Grefwe vövenkjelm
Larl ^xel, ansäg det icke enligt med Ridderskapets och Adelns wantiga delicatesie, att i delta fall wilja nägvt förejkrifwa Kongs. Majit.
Friherre ^'erta, ^xel, instämde till alla delar stied Friherre 8tae1 von llolstein.
Gccfwe ve la 6ar<lis.
Dä Ridderskapet och Adeln förut till Hans Kongs. Majit gjort den hemställan, det täcktes Hans Majit employera Sin Fursteliga HosiStat, tror jag det öfwerensstämmer med Ridderskapets och Adelns tänkesätt, att uran någon widare påminnelse förlita sig pä Kongl. Majit.
Ropades Jer.
Herr Lock. I hwad Grefwe ve la 6ar6ie yttrat, instämmer jag aldeles, fä widt möjligt är.
Sluteliaen företogs 6:te puncken, angående Hennes Kongl. Höghets Prinsesians 1'in rs Stat.
Dä wid öfwerlaggningen i Stats-Utskottet huruwida Hennes Kongl. Höghet borde fä behälla de 8062 Den 2i Zebruarii. rozz 8062 R:d., som blifwit Hennes Kongl. Höghet till ersättning anslagne intill desi Hennes Kongl.