Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det lärer wäl icke hafwa Utstottet undfallit, att Police anstatterne i wärt Land aro sädane, att det ej ankommer pä Socknarnes Innewänare att hindra inflyttandet af folk, som antingen reran äro, eller snart blifwa att beräkna ibland de behöfwandes antal; icke eller lärer det hafwa undfallit Utstottet, att icke sädane allmänna ansia!, ter äro widtagne, som försätta den fattige men arbetsförs ! tillfälle att med säkerhet kunna påräkna utwägar till förtjenst till nödtorftig bergning, deraf synes mig den slutföljd hafwa bordt ledas, att enär de fattigares antal inom Socknarne, liksom deras behof, blifwa obestämde, beroende af tillfälligheter och deremot icke i något afseende afSockne Jnncwänarne bero, sä bjuder m.turliga rättwisan och billigheten, att owilkorlige förbindelser i sädant afseende icke mä säsom
Lag kunna dem äläggas.
Obillighetcn af en sä beskaffad beskattning wisar sig desiutom i följderna af desi tillämpning, dä derwid förekommer, att i Socken af män - Den i4 April. 8l5 wanga fattige och fä förmögna, skulle de förre kanske blifwa i saknad af nödig hjelp, enär i en Socken i ett motsatt förhållande, bestående af flere förmögne, men fä fattige, antingen de fattige skulle bekomma mera an de tarfwade, eller ock Bewillningen blifwa sä ojämn i iemnföreise till behofwet fördelad, att i den förstnämnde Socken, den skulle uppgä lill ett större belopp, jcmnfördt emot hwar och ens förmögenhet, än i den sistnämnde der de faktigarcs antal wore mera inskränks och h§ contriösierades deremot calrikare. Z anledning häraf, och de det stulle blifwa wadeligt, att godkänna den pä wacklandc grunder männa Bewillnmgen fäsom en hufwudgrund för alla all^ wänna förbbndelser, tillstyrker jag, för min del, att ifragawarande 7 §. mä ur Betänkandet alldeles utgå, och detsamma i öfrigt gillas och godkännas.
Herr Grefwen och Ordföranden gjorde proposition till godkännande af Utskottets Betänkande med undantag af 7 puncten, såsom innefattande »läggande afen Bevillning.
Företogs till afgörande Allmänna Beswars-och Oeco» N-wie-Utstottets sedan den 7 September nästl. är hwilan. de Betänkande om anstalter till Bcnerifla smittans hämmande, sä wäl som.samma Utstötts den Z dennes pä bordet lagda utlätande öfwer i Riks-Ständen tvid detta Betänkande gjorde anmärkningar.
Herr Uriowscllölrl, Usu!, yttrade sig ej hafwa nägot att emot Utskottets afgifne utlätande erindra, men önskade allenast, i anledning af hwad Utskottet i 8 puncten tillstyrkt, att derjemte matte hos Kongl.
Majk iundcrdänighot anhällas, att för Läkare betyg ä Pap för de till Gärd, sari - Den i4 Fpekk. fari-handels drifwande utsände ynglingar och tjenstedrangar nu bestämd lindrig taxa mätte utfärdas, pä det ej desse ynglingar och tjenstedräng-»:' mätte med en altföt dryg utgift försädane betyg kunna belastas.
Herr Grefwe» och Ordföranden propollerade gillande af Utskottets Betänkande med de i dess sednare utlätande gjorde förändringar, samt det af Herr krintz rrkölä föreflagne tillägg.
Företogs till afgörande Allmänna Beswärs - och OecdAvmie-Utstottets den 6 April pa bordet lagda Betänkande» i anledning af Herr Grefwe ^xel llsmllton» Memorial» innefattande fyra serssilta ämnen; Härjemte uplästes följande:
Utdrag af Protokollet, hällit uti Borgare-Ställdets Plenum wid Riksdagen i Stockholm den rr April rörö.
S. D. Wid äter föredragande af Riksens HögloftStänders Allmänna Beswärs - och Oeconomic-Utskotts den ra nästledne Marti! gifne Betänkanade öfwer Herr Rytt, mästaren Grefwe >^xsl ULmiltsns fran Högloft.
Ridderstapet och Adeln remitterade Memorial, angående förpant»ingar m- m. fann Ständet stäk, att med gittands af Utstöttets yttrande, rörande första, andra och fjerde piincter.
Ne, aldeles förkasta hwad Utstottet, i anseende till tredje puncten deraf, föreslagit, säsom oförenligt med ägande rättens helgd och det owilkvrliga beställd af lagligen uprättade vfwereuskommelser, som, icke utan contrahenterneI friwilliga begifwande bör kunna häfwas.
Och stulle de Skes Den 14 April, Zl?
Mspective Med-Ständer, wördsamt och wänlrgen härom underrättas.
Ut suxr», Vx U-otocollo F. N. Esterson.
Grefwe Mörner, Xöolpd 6örsn, förklarade sig instäms ma uti det Wällofl. Borgare-Stänkets yttrande öfwer det nu foredragne Betänkande, hwarä han altsä tillstyrkte bis fall, undantaganhe hwad angiyge zchje chrincten, hwilken säsom innefattande rubbn-ing i laglige öfwerenskommelftr, han ansäge med ägande rattens helgd oförenlig.
Herr G re swen och Ordföranden gjorde proposition i likhet med Grefwe Möraeis yttrande, hwilken med Ja beswarades.
Herr Drmllv3rckt Iglse4tröm, Molcom, UPläste tift Protocollet följande, hwarvfwer han iche begärde nägon Hfwerläggning:
I anledning af Herr Krigs - Rikhet Oarlcson, hen 2§ Mars upläste anförande till Protoeollct, utbeder jag mig, att wid denna dagens fä förwarade följande uplysningar, sch dem jag anser mig säkrast kunna lemna genom besws-, rande af Herr Krigs-Rådet ^»rleLoas uti ämnet dm rs Febniarij ingifne Memyrial.
Granstas detta Memorial uti ett sammanhang, fä skönjes ej otydligt det Herr Krigs-Rädet mcdde" af honom såsom en alldeles ny och förut bade för Revi^ förer och Stats - Utskottet, okänd handling företedda Högloft.
Hemliga Utskottets Resolution, äsystar dels att bort* wända upmärksamhetcn frän hufwudfragan eller Herrar Fullmägtigeö wagrandc, aft tftl Mcrksiälljghtt beford-La l8v§ Lrs 518 Den 14 Apri!- Zrs Revisorers weddelte föreffrifter, den enåk afseende p5 Kamereraren LcKsnllerZ, och den andra rörande regleringen af BokflutS-Contoirets Stat, och dels att bereda sig ett tillfälle, att klandra, sä wäk Revisorers åtgärder, som Stats-Ntffottcts öfwer bein mcddelta yttrande, sedan bä» de det ena och andra af Riksens Höglois.
Ständer redan blifwit gilladt och godkänt, och hwarwid Herr Lsr!-, >n beräknat det intryck, sorn en framlemnad ny handling för» modals skola ästadkonnria i synnerhet hos dem, hivilka icks rNgä uti någon närmare undersökning om en sädan hand» tings beskaffenhet.
Hwad som likwäl först torde wacka up« marksamhet, är den motsägelse, som röjer sig uti Herr Ld.rlL-Mnz Memorial, enär han, till rättfärdigande as ät» garder, hwilka ägt runi för flere är tillbaka, beropar sig pä en Resolrttion, den han pästär sig alldrig haswa hört pmtalas- Hwarjemte anmärkas bör, att om ock HögloftHemliga Ukffottets Resolution möjligen skulle kunna för» klara? till en sadan mening som Herr lHes»» tyckes yrs ka, hade dock häraf ej kunnat hämtas något stod till för» swar af Herrar Fullmagtigcs förhållande, enar det uti Insiruckivner war Herrar
Fullmagtige uttryckligen alagt-» att stalla sig till efterrättelse Revisorers föreffrifter och det Medes ej kunde tillhöra Herrar Fullmagtige utan endast Riksens Högloft.
Stander, att pröfwa och bedöma Revisvz ners ätgardsr.
Efter det Herr Lsrl-son uti ingresien till dest Memorial anfört den föregisna uptäckten af Högloft.
Hemliga Utskottets Resolution säsom en besynnerlig händelse, mie» fullkomligen rättfärdigade
Aullmägtiges ötgjärd uti det omtwistade befsröringsmäket; yttrar han sig widare sälunda: <l)ch synes derföre att Herrar Revisorers är gifne Expedition, som fövebvär
Lullmägtige, att med msShushällvittg för werket, hafwg befordrat en fram man» - Den 14 Aprik. mande perss»/ rvara tillkommen i saknad afvigkiga up» gifter; och hwarefrer han flutekigen anhäller, att Resolution mätte communiceras de nu warande Fullmägtige.
När allt detta i desi hela stärstädas lärer wäl pä sädans premistkr ej kunna följa nägon annan ftutsats, än den, att först och främst 1805 ärs Herrar Zkevisorer, i saknad kännedom af Högloft.
Hemliga Utskottets Resolution med, delt en deremot stridande föreskrift, och sedermera att StatsUtstottct genom en mindre fullständig och noggran fram, ställning af saken, glfwit anledning dertill, att Riksens Högloft.
Ständer öfwer Herrar
Fullmägtiges förhällands fällt ett omdöme, hwilket, efter hwad Herr Larlsson synes yrka, bort blifwahelt annorlunda, om Resolutionen förut warit bekant, Hwad äter angar sjelfwa Resolution, sä tror jag att de af iso; ars Herrar Revisorer gisna föreffrifter ej p§ nägot sätt äro med densamma uti stridighet, utan att twärtom denna föreskrift warit uti fullkomligaste öfwer, enöstämmclse med iLoo ärs för Fullmägtige uti RiksgaldsContoiret utfärdade Jnstruction.
Hemliga Utstöttet har ej genom merberörde Resolution förordnad, atk Tit.
ScllsnksrZ skulle wid först inträffande ledighet »will, korligen befordras till Tjenst och Lön pä Riksgälds-Contoirets Ordinarie Stat, nar de märkeliga orden äro tif, lagde:
Efter äldev, stirklighet oest förtjenst, utan att nä»
Hon annans rätt derigenom förfördelas.
Akt wiste befor dr ingö grunder ösrde följas inom Riksgälds -Sonk»irez synes wara nog kydeligen af Högloft^ Hemliga Utskottet erkänt: och förklarat, hälst de wio flutet tillagde ord s
Utan «tt 11 ägon annans rätt förfördelas, i annat fall warit alldeles öfwerftödige^ -- För, den som ej äger. någon rätt kan ej något förfördelande i densamma supponeras, — Nägon annan slutföljd kan och bör derföre ej dragas af Högloft.
Hemliga Utskottets Resulotivn, än drn att Tit. 82 lis 8 820 Den 14 ApM.
ScKenberZ ej skulle prcjudiceras ut! dest befordringsrätt of yngre och mindre förtjcntc, — Med älder lärer roal et kunna menas lefnads är, utan den tid som blifwit anwänh Uti Riksgälds - ContoiretS tjenst, och det ordet Fovkjrnft kbctraktad i sammanhang med hwad Resolutionen i öfrigt innebär, lärer wäl.betyda detsamma som bcfordriNgstour inom Riksgälds-Costtoiret eller detsamma Werf inom hwi!<
Let Tit Sckienherz i stöd af Resolutionen Aulle njuta befordran , hälst det ingalunda synes kAnna hofwa warit Hemliga Ntffottets mening, att de förtjenster Tit, Lekene 1>e>K till äfwentprs kunde hafcha inlagt wjd ett annat Werk skulle belönas med befordran ivid Riksgälds-Csntorret ichr allenast pä Ordinarie Bckjeningens utan xä EontoiretZ bekostnad.
Att Ordinarie Betjeningen räknat tour framför dem> hwilka ännu icke erhsllit Ordinarie Tjenst och Lön, är rvanligt wid alla Werk och öfwer: wid Riksgälds - Contokrret, hwrkke» allmänt antagna grundsats Högloft.
Hemliga Utskottet wid istov ars Riksdag genom meddelad Resolution uppä inkomne Beswär jcmwäl serstilt godkänt och sanctionerat.
Lcbenbsrg katt ej wisa atthan sökt nägon Ordinarie Tjenst och Lön wid Riksgälds-Contoiret och att någon yngre och mindre förtjenst dä blifwit honom föredragen, sä att han wifferligen ej kan beklaga sig deröfwer, at§ Hemliga Utstottets förordnande blifwit lemna! utan till? hövligt afseende, och dä LcbenderA hmarken innehaft eller innehar nägon Ordinarie Tjenst wid RikSgälds-Eontoirct, sä torde ocksä finnas att 1305 ärs Revisorer, ej kunnat betrakta honom annorlunda än säsom Extra Ordinarius.
Bokhällare befattningen wid Utrikes Räkenskaperna ej nägon tjenst pä Stat, utan blott en Eomnrisiion, hwar - Den 14 Äprtt, 521 hwartill ZcKenKcrZ endast tillo widare blifwit förordnad.
Att remopcra nägon ifrän en ordentelig systla, eller äter?
kalla ett sädant provisionelt förordnande aro helt olika ät? garder, och bör wäl icke kunna sattas ulf fräsa, att jn Herrar Fullmagtige utan att r nägon mätto förnärma Scbsnkerzs rätts, kunnat nar som halst« updraga Bokhål? lare-Commistivn ät nägon annan, i synnerhet som ett sä?
Lant willtor war uttryckcligen förhehällit uti det Scbenberx tnchdelta fyrordnadc.
Efter Realisation rgoz hade gjvromälnr uti RiksgäldsContoiret hlifwik ansenligen minskade, och komms i samma mohn Crcdit-Sedlarne indrogosp att an widare minskas.
Flere -Ordinarie Syslor blcfwo öfwerflödiga och kunde indragas; men enligt 18V0 ärs Instruction ffulle deras Innehafware fä behälla Loncrne pä Expectant Stat, intill dest de wid Riksgälds-Contoiret eller andre Werk kunde winna cmploij med motswarande
Löner eller förmäner.
Hemliga Utskottet hade ock till Expectant Statens lättande uti Instruction för Riksgälds-Contoiret förvrdnat, att Herrar Fullmägtige ffulle rekommendera Riksgälds-Contoirets Emdets - och Tjenstemän till engagement uti Riksens Ständers Bank och andre Publigue Werk. — Att Herrar Fullmagtige titt befattningar inom Contoiret först och främst ffulle anmanda CoMoirets Ordinarie Betjening, och ej belasta Contoiret med Extra Arfwoden till Extra Ordinarier eller främmande personer, dä deste befattningar antingen utan eller ock med mindre kostnad kunde bestridas af förstnämde Betjening, sädant fordrade cj mindre Instruckionens föreskrift, än omtanka» att w!d dylika, sä wäl som wid andra tillfällen befrämja Conto!- rets förmän.
Nevisorernes meddelte föreskrift, att BokHällare-Commistionen borde npdragas ät nägon ibland Cons toirets Ordinarie Betjening, som med Expectance
Lön graperade Staten, har således ej warit någon annan ätgjard, Ln 522 Den 14 April. än att genast befrämja en besparing uti Contoirets utgifter, och hwilken kunde Winnås utan kränkning af någons lagliga rätt, enär, som redan anmärkt är, frffgan endast war om en Commission o ö cj att ffilja nägsn ifrän en Spsla, hwarpä han crhällit ordentligt Constitutorial.
Revisorerne hafwa derföre med^allt stät ogillat säfom en till misshushällning ledande prinrip, att till Syflor och Befattningar wid Contoirct ffulle indragas Ertra Lrdinarier eller främmande personer när. tillgäng warpä ffickelige Expecterande Tjensteman, hwilka ffullc ligga Skaten till last.
Förhällandet är korteligen sadant:
Tit Schenberg antogs till en Befattning med inlösen af f. d. Kongl.
UtredningsCommissions Obligationer.
— Hos Hemliga Utffottet wid rgoo ars Riksdag sökte han att blifwa bihehällen wid dess arfwode, sedan befattningen kom att uphöra, men dettta afflogs, ehuru Riksgälds - Contoirets öfrige Betjening förklarades beränigad, att pä Expectance Stat ätnjuta de Löner och Arfwoden en hwar wid Riksdagen innehade.-'
Hemliga Utffottek tilläde uti denna afflags Resolution, att Schenberg stulle befordras Wid Contoiret, men icke annorlunda än säsom Entra Ordinarius och hwilket sjelfwa ordalagen utmarka, — En af Fullmägtige pä behaglig tid inrättad Bokhallare befattning bljr ledig,, och 3cbsnbsrg föryrdnas att tills widare bestrida densammas.
En annan af,Contoirets Ordinarie Betjening, som sökte detta förordnande, hwarmed war förent högre Arfwode, hestva» rar sig wid rkoA ärs Revision, och Rcvisorcrne förklarade, att antingen den klagande eller nZgö» annan af Cou-> toircks Ordinarie Betjening ffulle flyttas till Bokhällare befattningen, som endast war en Commisiion, men alldeles intet någon Syssla.
Af hwab nu blifwit anfort täckteS Högwälborne Hern Grcswen och LandttMarffalken samt Höglofl.
Ridderffapet och Dm 14 April. 62Z sch Adeln öcnagit sinna, att 1305 Zrs Revisorer ej pä något satt handlat emot den af Herr Larlsson äberopads Högloft.
Hemliga Utstottets Resolution, utan att deras åtgärder äfwcnsom Stats-Utstottets haröfwer meddelta yttrande eller, som Herr Lsr!c.?on kallar godkännande warit uti fullkomligaste öfwerenSstämmelse med Högloft.
Hemliga Utskottets föreftriftcr, och att således Herr Lawson till dest wackte ilander af Revisorers och Stats-Utstottets förhällande uti en af Riksens Högloft.
Ständer redan pröfwad och godkänd sak warit aldeles obefogad Högloft.
Ridderstapet och Adeln åtskiljdes kl. r. ln UrotoonIU O.
Mändagen den 16 April.
Plenum kl. n förmiddagen.
Herr Grefwen och Landt,Marskalken, Ztsr tillfristnad, förde ordet.
Anmältcs och cmottogS en Deputation fran det Högwördige Preste-Standct, anförd af Herr Bistopen Doctor Wciäerrmn, som medförde Ståndets bcftut öfwer Lecono, mie-Utstottcts Betänkande, rörande medel till Rikets förs sivar, hwiiket beslut innefattades i följande Protoeolls -Utdrag, som af Herr Biskopen upläsies: Utdrag af Protocollct, hållit hos Högwördige Prestc-Ständet den 14 Aprils iZro. S. D.
Föredrgs det ifrän Allmänna Beswärs - och Oeconomie-Utstottct förledne Onsdag pä bordtt lagda Be'v - ' tans §24 Dea 16 April. länkande, i anledning af dek till Utskottet remitterade Kongl. Masits Nädiga Swar kill Rikets S tänder, rörån? de Wargering?»: och som detta ämne uti bcmälte
Utskott en gäng tillförene marit underhandläggning, sä sann Prés sie-Ständet,. enligt med Regeringsformens 56 §. att des till flutligt afgörande företaga, med de modifikationer, joni Preste-Standet ansett nödige.
Da Utflottet blifwit förankcdt säwäl af Högstbemälte Kongl. Majus Rädiga strifwclse, som flere ifrån Respectivc Ständen ankomne Remisier, att utsträcka stn befattning till uxgifwande afnödige FHrflag till Rikets Förswar, anser Presie-Ständet, hwilkct uti detta wigtiga ämne med Leff respective Mcd-Stander delar samma rena nit, warma Fosterlandskänsla och ömma tlllgifwenhet för samtclige Rikets Medborgare, som i alla Ständ utmärkt detta Riks», möte, ordningen foidra att först fästa sin upmärksamhet tvid det af Utskottet före slagne antal af Förstärknings» manskap- Ester noga öfwerwagande häraf, har PresieStändet för sin del fullkomligen instans med Utskottets yttrande att detsamma bör antagas till 50,000 man.
Hwad äter wlllkoren för detta manskaps uppsättande angär, och dä wid deras bestämmande, ehuru för närwst» rande provisionelt, det är en af de högste pligter, som ReLigion och Samhälls-Ordning förcffrifwa, att wid allmänna bördors fördelning iakttaga den noggrannaste rättwisa och billighet, hwarigcrwm ock de, som stola i besia för Fäderneslandets frälsning och uprätthällande oumgängeliga anstalter deltaga, omfatta dem mdd större tillgifwenhet och utföra dem med frimodigare werksamhet, har Prest-Stäudet för sin del beflutit, att med förbehåll, att de nu upZifne förflag, icke mä anses för en grundläggning till de närmare beslut, som nstd nästa Lagtima Riksdag kunna i Detta ämne fattas, antaga ofwannämude Utskottets Letäntande med följande Modificalioiret:
Den 16 Apckk» t:o Att hos Kongl- Majit r undetdänighct anhälles , säsom ett nödwändigt willtor, att uti det Nädiga Bref» som till Konungens Befallningshafwande kommer i detta ämne, att enligt Utskottets Betankande afgä, lemnäs tydlig och bestämd föreskrift , att wid den anställande Extra Noteringen billig lindring, och i afseende pä localen rätt, w!s jemnkning iakttages för /alla Boställs-Innehafware och Arrendatorer af Kronans Domainer, af det talande skäl, att de och deras Arfwingar icke ega sjelfum jorden, utan blott innehafwa nyttjande rätten deraf ofta blott för en korrt tid, och desse förstnämnde den endast säsom en sig pä lön anslagen tillhörighet, och mänge aldeles utan andre publique Lörängs - willtor, samt att i flere Lands, orter de redan roterade Hemman njuta lindring i wiste andre Publique onera derföre, att Noteringen der är owanligen stark.
Af samma stal skulle äter alla ringare Boställen af Civil, Militaire - och Ecclestastiqve beskaffenhet, säsom Harads - och Mönsterskrifwarcs, LanSmäns, Underbefäls och SubalternsOffjcerares, Cappellans, Klockares och Skolmästares onoterade Boställen, jemte Post-Bön» ders och sädane Hemman, som fromma Stiftelser tillhöra, fran denna Rotering aldeles förstonas.
Hwad enskildt (ingär jord, tillhörande Ecclestastique Staten, och dä Preste - Ståndet pä ofwanbemaldte sätt sttagit sig
Noterings-skyldighet under krigstider, sä kommer den Extra Krigsgärd, som Prest-Ständer under den 2g Iunii 1809 för Rotesrihet ä Ecclestastique Jord sig ätagit, att alldeles förswinna, s:o Böra Lwarnar, Bruk och andra Lägenheter, som med Hemmantal kunna jemnföras, i mon derefter i denna provijioncla Rotering deltaga. z:o
Dä enligt stadgandet i början af 4 Mom., de§ under krig afgädnde Roterade manstap icke ä nyo kommer atr 826 Den 16 April. att upsättas, samt emedan således Förstärka ings-»nansk«tpet, da bchofwct sädaut fordrar, tinder krigstider mäste recräteras till desi fulla nummer, sä anser Ständck denna reerätering icke böra ffe genom »tlottning, utan genom lega, som bcsörjes af den Socken, för hwars rakning den afgäende tjenat, men sorn päkostas af samtelige Znneivä»arne inom Fögderiet, i samma proportion, som Bewillningen af dem utgöres.
— Och bör i fredstider ingen fri»villig under sörcwändning af ombytt
Ständ ega ratt att vfwcrgifwa Husbonde, tjenst och yrke, utan i förenlighet med de allmänna stadgar, som tillförene warit för honom zällandc.
Wid första punctcn Lit.
L bör ordet folkinängd förandras till wapenfördt antal. 4:0 Slutcligen, och jemte det Ständet kill alla delar instämmer uti hwad Utstottct om Indelnings-Werket och Krigs-Artiklarnes förändrande samt Krigs-Diseiplinen tillstyrkt , anser Ständet Riksens Ständer böra till Kongl.
Majck frambära deras underdåniga önskningar och förhopningar, det täcktes Hans Kongl.
Maj:t af huld och Landsfaderlig omwardnad om Rikets förswarare Nädigst widtaga sädanc Förfatlningar att Uti Befordrings- wägen afseende förnämligast »nä hafwas pä bepröfwad fficklighet, tapperhet och förtjenst.
Uti desic Bcflut ffulle de Respective Med-Ständen wvrdsamt och »vänligen inbjudas att förena sig med Preste-Ständet, svin »ned gjörligaste första will utläta sig öfwer Wällost.
Borgare- Ständets detta Ständ communice^ rade förbehäll. lit sux,». isix krotocollo II. ^IlllhUjLt. Herr x
Den 16 April. 627 Herr Bistopen tilläde munteligen, att det Wälloft. Borgare-Ständet hade wid sitt öfwer samma amne fattade beslut bifogat missa willtor öfwer hwilka Preste-Ständet stulle sitt httrande serflilt meddela.
Deputationen aftradde» Herr Grefwen och Lan dt - Marskalken, utbad sig fä förklara sin erkänsla öfwer det deltagande, hwarmed Ridderstapets och Adelns Herrar Ledamöter behagat under de nyss förflutne dagarne gjöra sig underrättade om hans helsa, och försäkrade sig alltid stola detta wedermäle af aktning uti minnet förwara.
Justerades följander Utdrag af Protocollet, hMt !
Riddersta» pets och Adelns Plenum den 14 April 1810. S. D.
Med anledning af gjsrd hemställan af Statsutskott^ uti Memorial, som förledne gärdag uplästes, biföll Högloft.
Ridderstapet och Adeln, ! afseende pä de mäl, hwilka under den äterstäende delen af denna Riksdag kunna komma till afgörande af det förstärkta Stats-Utstottct, det mä, till tidens minnande, bemälte förstärkta Utstött tillätit wara, att i de fall dä 2:ne Niks-Stand stadnat emot2:nc, utan serskild anmälan hos Riks-Ständen ak en flik skiljaktighet, öfwer sädane frägor enligt 69 §.
Regeringsformen och 30 §- Niködags-Ordningen med Riksens Ständers ratt genom votering besluta, zuxrs.
Utdrag af Protocollct, hällit i Högloft.
Nidderflapets och Adelns Plenum den »4 April 1810. E. D. 528 Den 16 Aprik.
BiföllS i hela desi widd Lag - Utskottets deri 6 dennes pä bordet lagda Betänkande angående Lagarnes urskiljande, förenkling och förbättring: Hwarom de öfrige Respective Ständen ffulle genorn Utdrag af Protokollet Vänligen underrättas» vt -upr».
Utdrag af Protocollck, hällit i Höglofl.
Ridderskap pets och Adelns Plenum den -4 April 1810.
S. Dt Bisölls kiel alla delar de af Bewillnings - Utskottet uti Protoeolls-Utdrag af den 23 Mars» som den gr nästföljande hos Ridderjkapet och Adeln blifwit pä bordet lagdt» gjorde tillstyrkanden, i anledning af det Wällöf!.
Borgare - Ständcts genom Protocolls -Utdrag af den 22 Mars Utskottet meddelte anmärkningar wid Förslaget till en förnyad Charta Sigillatä Förodning.
Ridderskas pets och Adelns Plenum den 14 April 1810.
S. D. Wid förnyadt företagande af Allmänna Beswärs - och Oeconom ic-Utstottets den 6 dennes pä bordet Mda Betänkande af den 10 Mars öfwer Grefwe vsmiU tons, ^txel, till Utskottet hänwisie Memorial, innefattande fyra scrffilta ämnen, fann Riddcrffapct och Adeln skäl, att med det Wällofl.
Borgare - Ständer instämma sä wäll utr gillande af Utskottets tillsiyrkancen rörande första, andra och fjerde puncterne, sam att Utskottets tillstyrkande rörande tredje puncten, såsom med ägande rättens helgd oförenligt, förkasta, vt supra.
Utdrag af Procollet» hällit i Höglofl.
Ridderskap pets och Adelns Plenum den 14 April r8iv. S. D.
Föredrogs ä nyo och bifölls Lag-Utskottets den 6 April pä bordel lagda Förslag till AnswarighetS -> Lag ssr Fullmägtige i Riksens Ständers Riksgälds-Contoir» dock
Den 16 April. 629 dock med följande till redactionen hörande förändringar , nemligen: l:o Att till nndwikande af de i 6 §. förekommande orden: Lillrtn Lonungens Ombud, meningen af denna enligt Wallofl., Borgare-Standets förslag, mötte sä utrrpckas:
"Dä Lullmägilge cj är ttlltz"tit, att företaga någon ZswcelägqnmI i när"waro af konungens Ombud, om han, utan 'att wara derom af Luliinckgtige anmodad, "skulle wid deras fammankomst sig infinna, hafwe den eller de rc.