Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om nu Konungens propos., som rör borttagandet af de 2:ne rösterna, vid nästa riksdag bifalles; så är det klart, att den Öfriga delen af 21 gin, som rör lagförklaringarna, qvarstår.
Skulle åter samma propos. afslås, men deremot proposln rör:de sednare mom. i denna §, eller den som handlar om lagförklaringars utfärdande, bifallas, så blir följden den, alt lag-§:n star qvar oförändrad i hvad den rör Konungens begge röster, men upphör i hvad densamma rör lagförklaringarna.
När man jemför Const.Utskts betänk, med grundlagen, så finner man klart, att det i:a morn., som Coust.Utsk. i sitt betänk, inryckt, icke är annat än en trogen afskrift af grundlagens ord i 1 mom. 21 §:n Keg.Fm.
Det är ju således öfverflödigt att låta grundlags-mom. införas i betänk., så mycket hellre, som .Ständerne vid nästa riksdag icke äga alt sig öfver förslaget yttra, annorlunda än med ja eller nej.
Således, 0111 Ständerne skulle vilja bifalla Const.TJtskts betänk. ronde förändring i 88 §:n, som blott handlar om lagförklaring; så kunna Ständerne icke göra det, i händelse de bifallit Konungens propos. om de 2:ne rösternes upphörande och således i förväg afslagit det inom., som betänk, här innehåller, och hvilket innefattar blott en afskrift af grundlagens ordalydelse.
Jag tillstyrker således, att Konungens propos. måtte antagas, sådan sorn den ar, till grundlagsenlig behandling, men att Const.Utsk:s betänk, måtte afslås.
Jag är icke öfvertygad om alt i Const.Utskrs betänk, ligger något så beskaffadt förslag, sorn hindrar Utskls betänk, att blifva hvilande.
Jag får fästa Husets uppmärksamhet på sjelfva frå» gan, nemi. att, om begge K. propos:na komma att vid nästa riksdag bifallas, så föijer ock deraf, att liela 21 §:n försvinner; men under den förutsättning, hvarunder Const.Utsk, afstyrkt bifall till den första K. propos:n, eller den som angår - Den 18 November c. ni. går de 2tne rösternas upphörande, och för det fall, att en sådan Utsk:s åsigt gjorde sig gällande vid nästa riksdag, har Utsk. äfven varit absolut tvunget att lemna ett förslag, huru i sådant fall a t §:n skulle komma att se ut.
Om nu både Konungens propos. och Utsk:s förslag blefve hvilande, så är dermed ingen fara skedd; ty om Konungens propos. antages, så förfaller Const.Utsk:s förslag till 21 §:n.
Skulle åter Konungens propos. icke antagas, så måste något stå qvar som 21 §; och ifrån denna synpunkt är det, som jag tror, att Coust.Utsk:s mern. kan i sitt nuvar. skick blifva hvilande till nästa riksdag.
Först då Frih. Cederström, Jacob, uppstod och framställde sitt förslag, ansåg jag detsamma vara öfverensstämmande med det lätta; men jag har sedan tagit närmare kännedom om Konungens propos. och finner Frih.
Cederströms förslag icke vara af behotvet påknlladt.
Konungens propos. i detta ämne kan af Ständerna antagas till hvilande, utan alt man derigenom kominer i någon stridighet eller motsägelse emot den förra propos:n, ehvad utgång densamma än må få.
Oin man tänker sig bifall till Konungens propos. om de begge rösternas försvinnande, så äro vi ense om, att Konungens propos. i afseende på lagförklaringar är riklig och kan antagas.
Cederströms förslag afser således endast det fall, att Konungens propos. om de 2 rösternas försvinnande skulle afslås; men äfven om det så händer, kon likväl Konungens propos. 0111 lagförklaringars upphörande godkännas.
För att bäst och enklast kunna bedomina detta, behöfver man blott fråga sig hvad Konungens förslag om lagförklaringars upphörande innehåller, nemi. att först 19 §:n Reg.- F:n skall utgå, som lyder sålunda: "Inkomma till Konungen ifrån domstolar och embetsman förfrågningar om la"geus rätta mening i sådana fall, sorn till domares åtgärd "höra, äge ock Högsta
Domstolen att de sålunda sökta för"klaringar gifva.”
Hvar och en finner, att denna § kan utgå, oaktadt Konungen bibehålles vid sin domsrätt i Högsta Domstolen.
— Vidare har Konungen förklarat, att 2 mom. i 21 §:n skall utgå.
Delta mom. lyder sålunda: ”Alla frågor om förklaringar öfver lagen skola hos Konungen an"inälas och Dess röster deruti inhemtas och beräknas, änskönt Han icke i Högsta Domstolens öfverläggningar derom "deltagit.”
Della mom. kan äfven försvinna.
Slutligen har Konungen föreslagit, att 2 morn. i 88 §:n måtte utgå; dess lydelse är följande:
"De förklaringar, som, till svar på insomna förfrågningar om lagens rälta mening, Konungen ge"nom dess Högsta Domstol emellan riksdagarna gifver, kunna "af R.
St. ogillas, hvarefter de icke längre vare gällande "eller af domstolarna iakttagas eller åberopas må.”
Hvar och en finner tydligen, att Konungen i sin propos. i afseen17 U. 22 ijo Den 18 November e; m. de på lagförhlaringars upphörande icke föreslagit ett enda ord, som står i strid nied pvopos:n om rösträtlighetens försvinnande i Högsta Domstolen, .äfven om denna propos. skulle afslås.
Jag tillstyrker således, att Konungens propos. i detta ämne oförändrad måtte förblifva hvilande lill nästa riksdag för alt då af R.
Jag vill visserligen medgifva Hr von Hartmansdorff, att det må anses Öfverflödigt, att Const.- TJtsk:s förslag i den sednare grundlagsförändrings-frågan hvilar, eftersom Konungens propos. i alla fall, om den antages, bestämdt uttrycker, alt a mom. i 21 §:n skall försvinna; men den skilnad uppstår dock, att i sådant fall finnes icke någon redaction, sorn hvilar, hvilket dock är nödigt, för att veta huru §:n skall lyda sedan förändringen ägt rum.
I anledn. af hvad som blifvit yttradt om nödvändigheten att äga ett hvilande redactionsförslag, får )ag erinra derom, att 21 §:n är afdelad i 2:ne punkter, som äro så skiljda, alt den ena kan försvinna utan att detta inverkar på den andra punktens ordalydelse.
Sålunda kan den punkten, som innehåller att Konungen äger 2:ne röster etc., försvinna, och den sednare, som angår lagförklaringars utfärdande mellan riksdagarna, qvarstå, och tvertom, så att jag för min del icke anser något redactionsförslag, hvarken för det ena eller andra fallet, vara af behofvet påkalladt.
Jag tillstyrker således, att detta betänk, måtte läggas till handlingarna, sedan Ståndet beslutat att K.
M:s propos. skall hvila till grundlagsenlig behandling.
Jag är hufvudsakligen förekommen af den sista talaren, och får endast fästa deras uppmärksamhet, som önska att något redaclionsförslag måtte finnas hvilande, derpå, alt örn Konungens propos. i del ena fallet t. ex. bifalles, så utgår ur 21 §:n det morn., hvarom den bifallna proposm handlar, hvaremot samma morn. kommer alt qvarstå, i händelse proposm afslås, och att således, i händelse båda proposma bifallas, hela 21 §:n kommer att försvinna.
För att komma till slut i denna fråga, hvilken, på det hela taget, icke är af särdeles vigt, får jag hemställa till R. o. Ad:s uppmärksamhet, huruvida ej det varit rättast, om Utsk. satt i ett särskildt mom. dessa ord, att nemi., i händelse Konungens propos. i betänk.
3ST:o 53 varder af Ständerna antingen vid denna eller nästa riksdag afslogen, men deremot Konungens, af Const.Utsk. i dess betänk.
N:o 54 tillstyrkta, propos. bifalles, kommer 21 §:n i Reg.F:n att blott innehålla följande ord: ”Konungen äger 2:ne röster i de mål, hvilkas föredragning och afgörande
Men för alt, 50m sagdt är, komma till ett slut, fö - Den iS November e. 61. iru reslår jag, att R. o. Ad. ville förena sig om den gemensamma tanke att återremittera ifrågavar. betänk., på det att hvad Utsk. hemställt i 2 punkten, nemi. att 21 §:n skulle få den deri föreslagna lydelse, måtte skiljas ifrån betänk.
N:o 54 för alt utgöra ett särskildt morn., för den händelse, att den K. propos., hvarom betänk.
N:o 53 handlar, blefve af Ständerna vid nästa riksdag afslagen.
Visserligen måste det medgifvas, att här ifrån början af öfverläggningen något misstag ägt rum, men det härledde sig derifrån att den K. propos:n icke fanns till hands, och att någon, som här inom
Huset har ett temmeligen högt säte, tycktes vara af den tanke, att Utsk:s förslag öfverensstämde med Konungens proposition.
Emedlertid måste jag så till vida qvarblifva vid mitt första yttrande, att Utsk:s förslag icke är lämpligt på begge de alternativer, som kunna förekomma vid nästa riksdag, emedan det icke upptager hvad som skall qvarblifva; men deremot är Konungens propos., som fullt upptager hvad som skall utgå för hvarje fall, fullkomligen tillämplig på de begge fallen, antingen att båda propos:na bifallas eller blott den ena af dem.
Jag medgifver således, att sedan Konungens propos. blifvit förklarad hvilande, är det onödigt, alt Utsk:s förslag ligger på bordet, utan kan alltför väl af R. o. Ad. afslås.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att då de fleste talare, hvilka vid discussionens början varit af den meningen, att Const.Utsk:s förslag till ändring af 21 §:n Reg.F:n borde hvila jemte Konungens propos., sedermera, om Hr Landtm, rätt fattat deras yttranden, frånträdt denna mening, hemställde Hr Landtm, om R. o. Ad. ansåg någon annan åtgärd vara att vidtaga i anledn. af Const.Utskts mera.
IST:o 54, än den som redan blifvit beslutad.
Föredrogs ånyo Const.Utsk:s den 7 och 16 dennes på bordet lagda mein.
N:o 55, ang:de ändring af Reg.Fms 16 §.. införande af en ny 17 §, samt ändrad ordningsnummer a nuvar. 17 och 18 §§.
Hr von Tjroil, Emil:
För min del gillar jag fullkomligt den åsigt, som legat till grund för Const.Utsk:s nu föredragna betänk., nemi. att så litet som möjligt rubba nummer-ordningen af Reg.Fms §§.
Likväl torde man lätt inse, att Const.Utsk. grundat det nu förevar, förslaget på den förutsättning, at.t af de begge K. propos:r, som föredragits, den ena skulle afslås och den andra bifallas. R. o. Ad. har likväl derom yttrat en skiljaktig tanke, och hemställer jag derföre, om ej lämpligt vore att återremittera detta betänk, till Const.Utsk., med anmodan att uppgöra alternativa för - Dan 18 November c. m. slag för den händelsen, att blott den ena eller alt begge de K. propos: ne antagas.
J sednare händelsen är det icke blott den iglde utan äfven bela den 2i:a §:n, som kommer att utgå, och för sådan orsaks skull är det nödvändigt, att Const.Utsk. klyfver två af de qvarvarande §§:na i Reg.F:n för att fylla rummet, som blir ledigt efter förenämnda borttagna §§.
Jag anhåller således vördsamt om den propos., att detta mern. måtte återremitteras samt Const.Utsk. anmodas att uppgöra och till R.
Sk insända alternativa förslag till ändring i nummerordningen af Reg.Fins §§, grundade på förutsättningen atL begge de K. proposma, hvarom i afton varit fråga, komma att af näslsammauträdande R.
Uppå derefter framställd propos, hänvisade R. o.
Ad. till Const.Utsk. den såsom Ståndets gemensamma tanke förklarade anmärkn., att Const.Utsk., jemte det nu framställda förslaget, bor uppgöra och till RiksStin inkomma med ett alternativt förslag till förändrad nummerordning af §§:na i Reg.Fm, för den händelse att både K.
Mis nåd. propos. om upphörande af Konungens aine röster i Högsta Domstolen, och Dess nåd. propos , angide upphäfvande af hvad nu stadgadt är om lagförklaringars utfärdande af Högsta Domstolen, blifva hvilande till nästa riksdag och då af R.
St. gillas och antagas.
Upplästes till justering Exped.Utskis förslag
N;o 14* till und. skrifvelse till K. M., angide ändring uti mantalspenningarnes beräknande.
Derjemte upplästes Utskis mern.
N:o i4, i anleda, af förrberörde förslag
N;o 141 * Så väl förslaget till und. skrifvelse som mern. begärdes på hordet af Hrr von Hartmansdorff, Äng,, och Print?en sköl d, Car 1, samt Frih. C e d e r s t rom, Jacob. Likaledes begärdes på bordet af Frih. Cederström, Jacob, m. fl. ledamöter, Exped.Utskis nu upplästa förslag
Nio i46 till und. skrifvelse till K. M., angide förlängning af de med rustbållarne vid åtskilliga afsuttna regi ten och corpser afslutade contract om hästvacance-afgifls utgörande m, m.
Upplästes till justering och godkändes Exped.Utskis förslag
Nio 147 Afl u»d. skrifvelse till K, M., i fråga huruvida lösningsrätt till grufvedelar inom Stora Kopparbergs bergslag må varda de brukande bergsmännen fortfarande förbehållen.
Likaledes upplästes till justering Exped.Utskis förslag N
R- St;s und. skrifvelse till K. M., i fråga om näringsfriheten.
Den 18 November e. m. *7* Hr von Hartmansdorff, Au g.:
Till min förundran hör jag huru
Stånden resonera öfver hvarandras rät} tigheler.
Jag anhåller att detta förslag måtte få hvila på bordet till närmare öfvervägande huruvida ett sådant skrifsätt är lämpligt.
Hr Frih. och Landtm, yttrade, att, då de från Exped.Utsk. inkomna förslagen till und. skrifvelse!1 skola circulera till de andra Stånden, det vöre angeläget, att de snart hos R. o. Ad. pröfvades, hvarföre de ock, till följe af eli förut under loppet af riksdagen af Ståndet fattadt beslut, komme att sättas främst på föredragn.listan och näst före BancoUtskts utlåt. ang:de bar.covinslen, hvilket äfven, enl.
Ståndets fattade beslut, i nästa plenum förekomme.
Hvad anginge StatsUtskts utlåt. ang:de extra-statsregleringen, hade i den förliden gårdag hållna Talmans-öfverläggning blifvit öfverenskomraet att föreslå samtliga RiksSt:n att företaga detta mål nästa Onsdag, och hemställde Hr Landtm, nu, om R. o. Ad. dertill behagade lemna sitt bifall.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att i händelse förstärkta Stats.Utsk. skulle komma tillsammans och votera öfver de votens-propostr, hvilka RiksSttn beslutat skola blifva föremål för votering i förstärkt Utsk. i afseende på de till Statens reglerande hörande anslag, och detta sammanträde inträffade före nästa Onsdag, torde R. o. Ad. måhända finna det vara Hr Landtmrs pligt att främst på listan nämnda dag sätta målet ang:de mötespassevolance-afgiftens upphörande, hvilket hvilan ensamt i detta Stånd, intilldess att dessa anslagsfrågor blifvit afgjorda.
Skulle deremot Hr Landtm, icke erhålla någon saker underrättelse om förstärkta StatsUtsk:s sammanträde i ofvannämnda afseende före nyssnämnda dag, så behagade R. o. Ad. finna, att Hr Landtm, icke till den dagen kunde på listan uppföra ifrågavar. mål. Hr von Hartmansdorff, Aug:
Till nästa Onsdag är målet ang:de extra statsregleringen bestämdt att först på listan uppföras.
Men om jag icke misstagit mig, så hemställde Hr Frih. o. Landtm, nyss, att passevolance-frågan skulle blifva första målet på listan nästa Onsdag?
Hr Frih, o. Landtm, yttrade, att han förmodade att mölespassevolance-frågan icke skulle upptaga hela dagen, och att man således kunde äfven samina dag åtminstone börja med extra statsregleringen, hvaremot, om man började med dell sednare, det väl kunde hända, att den upptoge *74 Den 18 November e. ra. liela dagen, hvarigenom man hindrades att få passevolancefrågan då afgjord, hvilket vore angeläget, då den ordinarie statsregleringen till en del deraf vore beroende.
Hr von Hartmansdorff: Sedan
Ståndet en gång beslutat ett visst ämnes föredragning af den vidlyftighet, som extra statsregleringen, så förmodar jag att Ståndets ledamöter beredt sig derpå.
Då vore det väl mera skäl att passevolance-frågan förekomme i Lördagens plenum.
Jag erkänner att jag ej fattat hvad som blifvit R. o.
Hr von Hartmansdorff gjorde en invändning, och derpå följde hvarken propos. eller afslag å Ståndets sida.
Jag tillstyrker, i enlighet med det längesedan af Ståndet fattade beslutet, hvaruti jag likväl ej deltagit, att passevolance-frågan måtte förekomma i det plenum, som inträffar näst efter sedan förstärkta StatsUtsk. sammanvarit; anhållande jag, att Hr Frih. o. Landtm, ville gifva Ståndet sitt beslut tillkänna.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att han trodde sig redan hafva i möjligaste måtto bestämt tiden för passevolance-frågans företagande till afgörande.
I Hr Landtm:s tanke hade della bestämmande öfverensstämt med Hr von Troils mening; Hr Landtm, bade nemi. yttrat, att så snart det blifvit bestämdt tillkännagifvet att förstärkta StatsUtsk. fattat sina beslut om de återstående statsreglerfs-frågorna, skulle föredragning af mötespassevolance-frågan äga rum; hvarföre Hr Landtm, icke ansåg fullt förenligt med R. o. Ad:s förut fattade beslut att, på sätt Hr von Hartmansdorff föreslagit, bestämma Lördagen efter den nästa till mötespassevolance-frågans afgörande, då det, i följe af det förut fattade beslutet, kunde blifva en skyldighet för Hr Landtm, att innan sistnämnda dag föredraga frågan, och hemställde Hr Landtm, om R. o. Ad. hade något härvid att erinra.
Lades på bordet nedannämnda från Ulsk:n inkomna utlåtanden, betänkm och memorialer, nemi. från StatsUtskottet: N:o 364, i anledn. af återremiss å utlåt.
N:o 3oq, ang:- de afskrifning af fordringar för undsättnings-spanmål; N:o 365, ang:de ersättningen af kostnaderna för Riks St:ns klubbar under innevarande riksdag; N:o 366, i anledn. af erhållna återremisser å utlåt.
N:o 197; N:o 367, i anledn. af erhållna återremisser å utlåt.
N:o 257; Stats- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.Utskot ten:
N:o 5i, i anledn. af väckta frågor om förändring i grunderna för utgörandet af planpenningar; Deb 18 November e. m. 175 N:o 53, i anledn. af väckt fråga om behofvet af stamoch strörotars närmande till hvarandra; N:o 54, i anledn. af väckt motion, att åtskilliga i Elfsborgs län kringspridda rusthållsnummer under Westgölha afsuttna cavallen malte derifrån afsöndras samt med Elfsborgs och WestgöthaDahls regementen förenas; N:o 55, i anledn. af väckt fråga om afskaffande af fotmötena vid indelta cavalleri-regitena, m. m.; Nio 56, i anledn. af väckt fråga om arme'ens förseende med byxor af blott med livitt meleradt kläde; Nio 57, i anledn. af väckt fråga om förändradt beklädnadssätt för indelta cavalleriet; Nio 58, i anledn. af väckta motioner, rörtde transport af kronomanskap och kronoeffecter; N:o 59, i anledn. af väckta motioner, röride stuterien och hästafvelns förbättrande inom Riket; Nio 60, i anledn. af en af Hr Petre', Th., väckt motion, rör:de användande af ett obrukbart linieskepp för att utröna bombkanoners verkan, m. m.; N:o 61, i anledn. af väckt motion om nedsättning i försäljningspriset å Svensk författningssamling; N:o 71, i anledn. af väckt motion om bergsfogdetjensternes afskaffande; Nio 72, i anledn. af väckt fråga om upphäfvandeaf de fri- och rättigheter, som blifvit bergslagen förbehållna; Nio 73, i anledn. af väckta frågor om inrättandet dels af ett gymnasium, dels af en apologist-skola i Sölvitsborg; N:o 74, i anledn. af återremiss åt utlåt.
Nio 3 ; Nio 75, i anledn. af återremiss å utlåt.
N:o 7; N:o 76, i anledn. af återremiss å betänk.
N:o a5; Nio 77, i anledn. af erhållen återremiss å utlåt. N:o3i; N:o 78, i auledn. af erhållen återremiss å betänk.
N:o 38; Nio 79, i anledn. af erhållen återremiss å utlåt.
Nio 49; BevillningsUtskottet: N:o 32, ang:de stämpling af spelkort samt afgiften derför; BancoU tskotlet:
Nio n4, i anledn. af väckt fråga om ändring af §:n a 14 uti nu gällande bancoreglemente; N:o ii5, i anledn. af väckt motion, att, i stället för Konungens Bef:h:des eller domhafvandens, kronofogdens i orten vederhäftighetsbetyg för lånesökande måtte i Bancodicontverket antagas; Nio 116, i anledn. af Hög v.
PresteSt:s återremisser å Utskis under Niis g3, 95 och 96 afgifna utlåtin; Nio 117, med anmälan af en rättelse i Utsk:s under Nio 28 aflåtna betänkande 1^6 D«» i8 No vembor c. m.
Expedition s U t sk o 11 c t: N:o i5, i anledn. af från BondeSt. ankommen anmodan att låta påskynda tryckningen af de från de öfriga Utsk:n ankomna betänk:n; N:ö 16, ang:de sättet för expedierande af R.
St:s und. skrifvelse!- ronde statsregleringen. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ till 11 ora aftonen.
Lördagen den 21 November i84o.
Justerades 4 prot.utdr. för den 18 dennes e. m.
Öppnades Hrr Electorers lista till val af tvunne ledamöter i Ridd.Ulsk. efter N:o 1381.
Hr von Porat, fullm.
Hr Lind af Hageby, Carl Aug., och N:o 1995.
Hr af Bjer ken, Pehr Göran; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N. o 1798, Hr Bruncrona, Olof Abraham, och N:o 2293, Hr von Heideman, fullm.
Gr. von Rosen, Conrad Magnus.
Lades på bordet StatsUtsk:s memorial: N:o 370, med framställning om föreskrift i afseende å åtskilliga till statsregleringen hörande frågor, hvaruti RiksSt:n stannat i skiljaktiga beslut; N:o 371, med förslog till voter:s-propos. i anledn. af RiksSUns vid afgörande! af utlåt.
N:o 345 fattade skiljaktiga beslut, i fråga om löneanslaget för Carolinska med.-chirurgiska institutet.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att, då dessa frågor anginge statsreglerm, och således deras skyndsamma afgörande vore af vigt, R. o. Ad. behagade tinna angelägenheten deraf, att de innan kort afgöras, hvarföre Hr Landtm, tänkt sammankalla R. o. Ad. till plenum nästa Måndags eftermiddag i och för algörandet af dessa StatsUtsk:s memorialer.
Don 21 November f. m. »77 Frih.
Då StatsUtsl:s mera.
N:is Syo och 371 icke äro tryckta, tager jag mig friheten hemställa till Hr Frih. o. Landtm, saint IL o. Ad., 0111 icke de böra uppläsas, på det alt icke, vid nästa föredragning, något hinder för deras afgörande måtte möta deraf, att IL o. Ad. icke tagit riktig kännedom af deras innehåll.
De nyss bordlagda memorialen N:is 370 och 371 upplästes.
Ånyo föredrogos så väl Exped.Utskis den 18 dennes på bordet lagda meni.
N:o i/j, i anledn. af Exped.Utskts förslag N:o 141 till JR.
St:s und. skrifvelse, ang:de ändring uti mantalspenningarnes beräknande, som nyssnämnda förslag N:o *4« •
Ilr von Hartmansdorff, Aug:
Jag finner Utsk:s nnmärkn. och slutledning vara riktiga derutinnan, att det icke är rätt att åberopa såsom bevekelsegrund ett beslut, hvilket ännu icke blifvit R.
St:s, d. v. s. skyddsafgiftens utgående vid en sednare ålder.
På det alt frågan om mantalspenningarna icke måtte blifva uppehållen af frågan om skyddsafgiften, hemställer jag om icke R. o. Ad. skulle finna för godt att återremittera förslaget lill Exped.Utsk., på det att skälet måtte borttagas.
Det kan, som mig synes, helt enkelt heta, alt, som mantalspenningarnes utgående vid en tidigare ålder än 17 år icke synes R.
St. lämpligt, R.
St. hafva beslutat o. s. v., ulan att man ingår i något ordande om skyddsafgiften.
Horn, Claes Fredr.
Äfven jag anser, att ifra— gavar.
expedition icke kan äga rum, förr än öfver Bevilln.
Utskts votens-propos. blifvit i förstärkt StatsUtsk. voteradt.
Jag skulle således tro, att med dess expedierande bör väntas, intilldess, såsom jag förmodar, innan kort denna votering kan äga rum.
Under loppet af nästkommande vecka torde den frågan kunna vara afgjord.
Fleming, Herman Reinh., anhöll att Exped.
Utskrs nu föredragna mern. och skrifvelse måtte ytterligare få hvila på bordet.
Sedan en ledamot begärt memorialet på bordet, har jag naturligtvis intet annat att säga derom, än att Exped.Utsk. gerna medgifver en ålerremiss, sådan som Hr von Hartmansdorff föreslagit, men att om, såsom Gr.
Horn nämnt, något hopp är att frågan i bevillningsväg blir afgjord, så är delta så mycket bättre, och om detta sker innan frågan nu efter ytterligare bordläggning blir åter föredragen, så kunde Exped.Utsk. slippa 17 H. 23 Den 21 November f. m. att besvara en återremiss, och slippa att besvära RiksSt;n med svaret å densamma.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att då detta mål redan en gång förut varit hordlagdt, vore det icke tillräckligt alt blott en ledamot begärde det ånyo på bordet.
Frölich förenade sig med Frih. Fleming.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, alt om han rätt fattat Gr.
Horns och Gr.
Fröliehs mening, var den, att delta mål skulle hvila tills R.
St. fattat sitt detinitiva beslut rör:de capilationsafgiftens utgörande.
Sådan var icke egentligen min mening, ty om det möjligen sedan skulle komma alt hända, att detta mål ej snart blefve afgjordt i förstärkt Stats.Ulsk., skulle jag ej tro det vara förenligt med Exped.Utskts och äfven R.
St:s skyldighet att låta denna sak, sorn också egentligen hörer till statsregleringen, derigenom fördröjas; men om det verkligen visar sig, att denna fråga blir afgjord på sätt Gr.
Horn gifvit anledn. alt hoppas, så vore det det enklaste och bästa.
Hr Frih. o. Landtm, förklarade, att då målet blifvit af tvänne ledamöter begärdt på bordet, Lomme det att hvila till nästa föredragning.
Upplästes till justering Exped.Utskts den 18 dennes på bordet lagda förslag N:o 146 till R.
St:s underd. skrifvelse till K, M., ang-.de förlängning af de med rusthållarne vid åtskilliga afsuttna reg: ten och corpsen afslutade contract om hästvacanceafgifts utgörande.
Jag begär, innan R. o. Ad. fattar sitt beslut öfver denna skrifvelse, att få flista uppmärksamheten på ett förhållande, det nemi., alt i denna skrifvelse finnes upptagen södra bataljonen af Bohusläns reg:te.
Emedlertid hafva, sedan detta beslut blef faltadt, R.
St. fått emottaga en skrifvelse från K. M., deruti K.