Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Martil och den 2 i denna Mänad, gifwit Stars - Utskvttet tillkänna, att bemälte Refpective Ständ med det HeLerwärda Bonde-Ståndets yttrade tanka sig i sä matto förenat, att de funnit meranämde Krono-Gods böra till den mästbjudande pä offentlig Auction till Skatte försäljas, uti sädane större och mindre Hem* mantal och delar, som efter hwarje Egendoms - särskildta omständigheter och local finnes mäst paAande, i hwilkct afseende hos Kongl.
Masit borde göras underdänig anhällan om Befallning till Kammar-Collcgium, att, efter wederbörande Landshöfdingars hörande, huru hwarje sädan Egcndom lämpligast bör kunna styckas, om dest behöriga refning, npskaltande och rotering, samt derefter skeende bort-auction erande i wcderbörlig ordning, föranstalta.
Dä nu säledes genom gine Ständs sammanstämmande Beslut det sätt och de grunder blifwit fastställde, hwarefter de ledigblifrande Kungs- och Kungs-Ladugärdar komma att försäljas, äterstar för Stats-Utffottet ick^ yäg'n widare ätgärd i ketta ämne; S rats-Utskottet fär endast hemställa, att hos Kongl- M> jck mätte i underdä* Arghet anhällas, tet Kongl. Nai:k räcke?
om »verkställigheten - Ho8 6 Äs)kk!« heten häraf läka Nädig Befallning till wederbörande afgå.
Ridderflapcts och Adelns Ledamöters magnar Llaeg kleming.
Pä Hkgwördige Praste-Ständets Ledamöters magnar kt.
Ungs taäi us. Pa Wälloft. Borgare-Ständets Ledamöters wägnar ^dr. ^n§el.
Pä Hederwarda Bondc-Standets Ledamöters wägnar 7crir.
Lricsson. ^röäeiius.
Uppläste? och kades pä Bordel ett ifrän Stats-Ulstöttet inkommit sä lpdande Wördsamt MemoriakWid förchafmander af Stats-Utffotteks senare utlätande öfwer deftwid State-Utftottets förut afgifne betänkande, giorde anaiärkninaar, hafwa Högloft.
Ridder» skåpet och Adeln samt Wä -ost.
Borgare-Standet yttrat, hwad angar den ak
Utfk -ttet föreflagne stängsel skyldighet, att dermed bor^e förfaras efter allmänna Lagen och Kongl. Förordningen af den 9 Febr. 1802, hwaremot HögwörUge Preste-Standet och Hederwärda Bonde-Ständet utan anmärkning bifallit Stats-Utffottets hemställan, att det bör tillhöra de blifwande ArrendatvreMe, att, !
MSN Den 6 April.
LO9 Nion af innehafwande flere eller färre lotter, answara för ängarneö tillbörliga stängsel och densamma pä egen bekostnad utan Kronans betungande besörja och widmagt* hälla, och derest han anser för sig förmonligare, att in, hägna fine pä Arrenden innehafwande skiften, ett eller flere, bör han sädant pä egen bekostnad werkställa, utan förbindelse för innchafwarne af de lotter som tillgränsa, att uli en flik för den förres enskilda, nptta upprättande stängsel deltaga.
Widare hafwa Högwördige Preste-Stäadet och Wälkosl. Borgare-Ständet förklarat, att Arrende för Eldgarns Äng i Swartsjö Län, hwilket Arrende-innehafwaren enligt Contract haft rättighet att antingen lefverera in nslui-s med P armar HL ärligen eller ock betala med penningar efter 17 R:d.
Parmen, borde hädanefter betaxas efter Länets ärliga MarkegängSpris; Men hwarken Höglöfl.
Ridderstapet och Adeln ej eller Hederwärda Bonde-Ständet hafwa nägot pttranLe i detta ämne meddelt»
I afseende pa rättigheten att genom egna eller an. tzras kreatur löta beta agorne om Wären eller längre in pä hösten än till flutet af September mänad, som StåtsUtskottet föreslagit, hafwa hwarken Högwördige PresteStändet eller Hederwärda Bonde - Ständet gjort nägon anmärkning eller ärindran; men deremot hafwa Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Wällofl.
Borgare - Ständet ansett denna rättighet icke böra inskränkas inom nägon witz tid utan ankomma pä Arrendatorernes egit godtfinnande och det sätt de anse för sig förmänligast, Dctza skiljaktigheter har Stats - Utskottet ansett sig böra de Respective Rrks-Ständms Egit närmare bepröf-- wan?
Aidd. sch Ad. prsk, 6lke ^arrd.
A-fd. r4> sm Dm 6 April» wande wördsammast underställas.
Stockholm den 4 April rsro Pä Högloft.
Ridderskapets och Adelns Le» damöters magnar Llses Elemin §.
Pä Högwördige Preste-Ständetö Ledamöters magnar 1 i n g 8 t s c! i u s. Pä Wällofl. Borgare-StäNdes Ledamöters magnar LnZei.
Pä Hedcmärda Bondt»Ständcts Ledamöters magnar § 0 k.
Lri c § 5 0 n. jdis. kröäellus.
Följande Handlingar uplästeS och lades pä bordet: Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Besmärs r och O ekonomie« Utskotts Betänkande, i anledning af Herr Rpttmästarrn Grefwe ^xel blsmiltnns frän Högloft.
Ridderskapet och Adeln remitterade
Mes rnorial, innehällande Förflag: r:o Att alla FLrpantningar mätte förklaras för Laga köp, och Fasta derä meddelas: 2:0
Att en Jord» ägare, inom hwars rägäng eller bolstadde skäl nägon, ett annat Hemman tillhörig, Urfjäll ligger, mätte fä ten samma utbyta eller efter mätesmanna ordom in, lösa: z:o Att för hwad Jord som häldst mätte upp» häfwas de öfwcrenskommelser, hwarigenom uti en Park, en Dy blifwit ägare af marken och betet, men en Dett 6 April.
LIL kn annan By af Ständ - skogen , eller till och med Betes-rättigheten men icke marken: 4:0
Att alla Häs rads» och Sockne-AlmänniNgar mätte delas.
Mid öfwerläggning
I detta ämne, har Utstottet,hwad ben i i:sta punctcn uptagne omständighet beträffar, ansett fig icke kunna densamma säsom under denna Riksdag förut wäckt och i fräga kommen men till ett annat Utskotts handläggning hörande, till pröfning och beswgs rande uptaga.
Widkommande dernäst det !
Memorialet gjorde yrkande om Urfjällars utbrytande, finner wäl Utskottet det wara af största nytta och wigt för en Jordägare, att hafs wa fina ägor tillsammans pä ett ställe och icke kringfprid, de, hwarföre Utskottet äfwen skulle önsta, akt Urfjällar hädanefter klindt af ägaren mot annan Jord fä utbytas, och sädane Urfjällar falsas, som med särskild Ränta ut.
Kronans Iordabok äro Upförde och ej i Hemmantal Med Gärden beräknade, meri Utskottet tror det icke kunna äläg° gas nägon säsoM skyldighet, Utan lärer det samma pä wcderbörandc Jordägares eget friwilliga begifwande böra ankomma.
Hwad äter zidje puncten angär, anser Utstottct, att, dä de deruti nämnde öfwerenskommelfer onekeligen medföra ett betydeligt hinder för Jordbrukets tlphjekpande och förkofran, deras undanröjande med alt skäl bör tillstyrs kas. — Utskottet förmodar delning af sädäN i fräga wa ,-ande mvrk kunna ester fig företeende omständighetex werkställas pä
Let fält att Jordägaren bekommer t. ep» ^ eller jidclar af bästa Jorden, och ägaren af dcn stäende flogen ekler Betes-rättigheten den öfriga andelen, begge till fullkomlig ägo, med rättighet likwäl för Jordägaren oM han sa Lstundar, att ä den mark han nödgaö asstä förut 212 Den 6 April. förut afhugga Skogen.
Börandes denna delning af Landt, matare förrättas, och i brist af godwilligt äsämjande, bestämmas utaf tillkallade gode män eller? wid Laga Domfiol, med tillämpning af nu upgifna grunder.
Beträffande fluteligen Förslaget om Härads- och Sockne-Allmänningarnes delning, k^rn Utflottet nu mera sig dermed icke befatta, sedan Utstottet, uti sitt till Riksens Högloft.
Ständer afgifwande betänkande om Allmänna Skogshushållningen, i denna omständighet redan fattat sitt beslut. Hwilket allt till Riksens Högloft.
Eget star. städande wördsammeligen öfwerlemnas.
Stockholm den ro Martii rSio.
Pä Högloft- RidderstapetS och Adelnö wägnar Joki. 6.
Pä Högwördige Preste-Ständets wägnar ^ o t,. L. N n I t.
Pä Wällofl Borgare-Ständets wägnar 0. ^s. 8ctiöntierr.
Pä Hederwärda Bonde-Ständes magnar L.
Lri esson. k. kftstre!.
Ständers Allmänna Dcswärsroch Leconomie - Utstötts Betänkande angäende sättet för wcrkställande af uphandlingar för Kronans be?
Dm 6 April. 213 kesos samt försäljning af dest umbärlige persedlar.
De frän de Respective Riks-Ständen ankomne Handlingar, hwilka föranlcdt detta Utskottets yttrande äro: r:o Memorial af Herr Ofwcrsie-Licutenanlen och Riddaren k- L.
Ottpenvalclt, innefattande yrkande, art Kronans behofwer hädanefter endast genom anställande Nuetioner mätte uphandlas, samt all införskrifning af Utländska kläden till Armsens behof hädanefter iiphöra. 2:0 Memorial af Herr Erfwersten och Riddaren k-Ull Zcbiitrorcrsnt?, innebärande wederläggning och anmärkningar wid Herr Orip-n^vsläts berörde Memorial sam^ Förflag att Kronans uphandlingar mätte warkställas genom förseglade anbud, hwilka inom wist utfatt dag skulls wara aflemnade. z:o Memorial af Herr Krigs-Rädct Grefwe 6.
Snoilsky, hwaruti förefläs det Uphandlingar för Kronans räkning mätte, säsom Oecmwmista mäl, utan nägra absolute föreskrifter, öfwerlämnas till sadane Embetsmäns besörjande, som dertill äga kunffap och för sina mätt och steg blifwa redo skyldige. 4:0 Utdrag af Wällofl.
Borgare - Ständcts Protocoll för den iz September nästlcdit är, innehällande bifall till Höglofl- Stats-Utffottets yttrande, att Herr^DirecteurcN L. li.
Ssntessnns dit remitterade Memorial om wista om^ ständigheters iakttagande wid de för Kronans rakning ste^ ende försäljnings - uphandlings - och Arrende - Auctioncr, borde till detta Utstötts handläggning öfwerlämnas. 5:0 Herr Directeuren Ssnt-ssons nysnämde Memorial.
De i ämnet sälunda wäckte frägor lror Utstottet sig kunna till beswaxande indela i följande Fyra: s) Om upphand - 314 Den 6 April, handlingen af Kronans behof i fredstider ; k,) t krigstider; c.)
Om försäljningen af Kronans Tionde och andra umbärlig? persedlar; och 6.)
Om införskrifning af Utländskt ?lqde till Arniecnö hehsf.
Utstottet har, efter fulländad granstning af besia om» siändlZhtter, stadnat uti de beslut, dem Utskottet nu för till Riksens Högloft.
Ständers eget widare bedömande wdrdsammettgen öfwerlemna och hwilka här NU skola au» förås, Hwad anaär första puncten eller Frägan o>n urbandlingar af Kronans behof i freds tider, sä anser Utskottet -em yrvilforligen böra ske genom anställande
Auttioncrsä mäl > ben ort her waran erfordras som witz wedcrbörans -e Werk i Huftvudstaden, och fär tillika föreflä, att wid sädane uphan-lingar inga särstildta Anbud mä fäagarum» ntan lägsta anbudet altid antagas, Dernäst och hwad beträffar upphandlingen af Kronans Hehof i krigstider; sä enär erfarenheten nogsamt Ådagalagt, att behofwer yftast äro fä pässyndande, att Auetioner till Upköp deraf omöjeligen hinna palysas och werkställas, utan att ändamälet med sjelftva anstaffandet stall förfelas, sä anser Utstottet sig wördsammeligen böra fökeflä, det tillKongl.
Majtt matte i underdänighet öfwerlämlias, att i krigstider, genom wederbörande Werk och Embets?
Män widtaga de mäst lämpeliga och sä wäl till bchofwenS fyllande, som crhällande af möjligaste bästa pris, tjenlige utwägar.
Utstottet hämtar sä mycket mera skäl till den?
2>a sin hemställan af den i Herr Directeuren L-mo-ions Memorial nämnde casus, akt under nästlidne ärens krig Kungörelsen om en till fyllande af Kronans behof Utfatt Ruclion icke blifwit utfärdad för än dagen före Auctiomn fgmt endast i drn Stad der Eommistariatsr restderat, som Den 6 April.' skmma exempel ytterligare bestyrker att Auktioner killuphandling af Kronans behof under pästäende krig, i anseende till den derwid erfordrande ffvndsamhet, sällan äw tjrnlige och till ändamälets minnande lämplige.
Angående widare försäljningen af Kronans Tionde«per« sedlar och öfrige umbärlige Effecter, sä ehuru U:stöttet ickr kunnat förmoda, att de samma hittils annorlunda än pä Auction blifwit försålde, will dock Utskottet, da fräga derom blifwit wäckt, för sin del föreslä, att alla afyttringar af Kronans Tionde persedlar eller andra Waror och Effekter omilkorligcn böra ste pä öppen Auction till den mastbjudande, och att derwid äfwen högsta budet stall gälla samt inga särskildte Anbud fä aga rum.
Härwid anser sig dock
Utskottet böra tillkännagifwa sin öfvertygelse om olämpligheten deraf, att wid sädane Auctioner, ett minimum för Försäljningspriset utsattes, dä, efter hwad Utskottet har sig bekant, Kronan ofta mäst »vidkännas stada och förlust derigenom att ett alt för högt pris wid Auctioner warit stadgadt^hwarigenom händt att mängfalldiga Auctioner 8 samma persedlar mäst utlysas, utan att de ändock blifvit försälde.
Utskottet anser dessutom ingen wäda för Kronan derförutan upstZ, dä sädane
Auctioner ändä manligen ste ä sine särstildte stallen pä en gäng.
Hwad ändteligen beträffar införskrifning af Utlänstt kläde till Armöens beklädnad, sä ehuru Utskottet icke kan anse de derom gällande Författningar wara uphäfne genom den, de nyss förslutne ären skedde och nu af Herr QiipcmvvLlllt öfwerklagade, införskrifning af Utlänstt kläde för Arm-ens behof, hwilken ätgärd Utskottet dock anser hafwa ej allenast warit en nödwändighet, dä all annan tillgäng pä tjenligt kläde saknats, utan äfwen stelt tillen jcke obetydelig winst för Kronan; will dock Utskottet wörd-- sammeligen föreflä, det till Kongl. Majit mätte i unders dänighet öfwerlenmasi att i detta afseende widtaga de mätt cch Ll6
Dcn 6 AprLk. och steg som till ändamålets winnandc kunna synas KonglMajit firmonligast; till hwilkcn hemställan Utffottct anser sig sä mycket mera bcfogadt, som en sädan rättighet äger sä nära sammanhang med Kongl. Masits höga rätt i Commandomäl, art Utskottet icke utan inträng deri tror sig kunna nägon annan tanke i detta amne yttra, samt Utskottet dessutom äger den mast grundade öfwertygelse, att Kongl. Masit wist icke lärer underläta, om det med det Allmännas båtnad och wäl är förenligt, att haldre läta bekläda Armeen med Inrikes tillwerkadc än med Utländska kläden.
Alt detta underställes Riksens Ständers egcngransks ning wördsammeligcn.
Slockholm den r» Martii igicr.
Ridderskapcts och AdelnS magnar Hök. 6.
Pä Högwöröige Preste-Standets wägnar H o k.
Kl u 1 t.
Pä Wällofl. Borgare-Ständets wägnar 6. H. 8 c könkerr.
Pä Hederwärda Bonde-Ständets wägnar L.
LricsLvn» H. bketire!» Riksens Högloft.
Ständers Lag-Utskotts Betänkande, angäende Lagarnes urskiljande, förenkling och förbättring.
Flere till respective Riks-Ständen ingifne Memoria5er harvm hafwa Lill Utskottet blifwit remitterade» Herr Den 6 April. 217
Herr ZUkverspsrrez innehäller dcn önskan, att Lag» Utskottet matte granska och urskilja, hwilka Lagar och särskilda Författningar wid tillfälle af frägor om förändring eller uphäfwande borde handteras efter 87 §. och med hwilka efter 89 §. i, Regeringsformen förfaras mä, men att dä Utskottet icke torde medhinna en sädan widsträkt granffning, det mätte ingifwa förslag till bestämmande af grunderne för skilnaden emellan Lagfrägor och Leconomic-mäl, äfwensom förestå en Instruction förLagCommisijvncn eller en annan Corps af sakunnige Män, att inom wist förelagd tid utarbeta och af trycket till Allmänhetens kunskap och omdöme utgifwa ett till berörde ändamål tjenande Lag-project.
Till befrämjande af Doevnomiska Författningars förbättring, önskar ock Herr lVlsrmerstsw, att sä wäl Lag-Ut^ skottet som Högloft.
Oeconomic - Utskottet mägc gcnomg^ -Byggninga - och Handclsbalkarne, och anteckna de ställen deruti, hwilka säsom Oeconomiske Författningar böra frän Civile och Criminal Lagar skiljas, samt att dcste Utskott, sä widt de till Riksdagens stut medhinna, mäge utmärka de föreskrifter, hwilkas uphäfwande wore för het Allmänna nyttig samt upgifwa de förändringar, som uti de öfrige borde ske eller — derest de under nämnde tid sädant icke skulle medhinna, de åtminstone mätte upgifwa nägot satt att bereda sch utarbeta en plan härtill, för att, såsom cn Riksens Högloft.
Ständers underdäniga önskan, öfwerlännäs till Kongl. Mast.
Detta urskiljande har ock warit pätänkt af Högloft.
Oeconomie-Utskottet, som uti Memorial till Riksens Högloft.
Ständer tillstyrkt att sädant arbete matte updragas Zag-Utskvttct ensamt.
Herr 8l!kveistols,e, o. L. ästundar ett utlåtande om, utom Händelö - och Slögde - Lagarne, nägon annan ClaH af Den 6 April. af Författningar kunde wara behäftad med oreda, och k behof af en Revision, samt huru en sädan Revision borde wara beskaffad för att swara emot det ändamäl att tjena till ledning för Konungens och Ständernas åtgärd wid för, bättring af samma.
Forfattningar i hela deras samman-» hang; hwarffmtc förefläs, att belöningar af Riksens Hög» loft.
Ständer matte utsättas, tjenlige art upmuntra sak, kunnige att pä sädant arbete omvända sin tid:
Att wiste personer mätte utfts hwilka ffulle emottaga sädane arbes ten till den i Januari, r8iz, under loppet af hwilket är heste Commfflerade ägde att deröfwer utarbeta Betänkan-, den, som till Riksens Ständer är 1314 ffulle öfwerlemnaS.
Riksdagsmannen gullers Iose.biws,on har yrkat er» samling af gällande Författningar, som dels ändra Allmänna Lagen, dels bestämma hwad Landtmannen i öfrigt» i synnerhet säsom skattdragande, bör iakttaga.
Herr von Zcdsntr, lkvrr kreäric Oabriel, som anser en fullkomlig omarbetning af sä wäl I7Z4 ärs Lagbok, som Kyrko - och Sjö-Lagarne, samt de sä kallade Oeconomiffe FHrfattn-ngar oumgängelig, förcflär:
Att sädant arbete horde updragas ät en Committé^ af is eller ik Ledamöter, hwilka icke allenast genom Theorctiffe, utan och Practiffe kunflaper i Lagfarenhetens alla grenar gjordt sig allmänt kände, och hwilka emot sä tillräkelig betalning, att deun» ber Lagarnes utarbetande hwarmed de endast ffulle wara sysselsatte, icke wore i behof att genom Industrie skaffa sig understöd för deras uppehälle, borde förpligtas att inom wist tid till exempel 4 är hafwa utarbetat en fullständig Lagbok, Sjö-Lag och Kyrko-Lag; widare att hwarje Inner wänare i Riket ffulle till gbanffning af denna Committé^ fä insända projectcr i sä wäl Juridiska som Oceonomiffa ämnen: att arbetet sedan det wore färdigt borde tryckaSexemplar deraf utdelas till Undv Domstolar, HsftNätter Den 6 April. och Collegier: hwar och en äga frihet trycka eller till Committeen ingiswa päminnelser, öfwer hwilka den samrna widare borde yttra sig och öfmerlcmna arbetet till Riksens Högloft. StänderS granskning; hwarjemte i de Deconomiste delarne borde sä tillgä, att utom de pro» jccter, som af enskilde kunde ingifwas, borde LandShöfdingarneZ yttrande, beledsagade as nägre Länens inbyggares tankar infordras, hwarefler de Specielle Lcconomiffe Författningar som Csmmittäcn fann böra aga rum, skulle serskildt tryckar och ett exemplar deraf tillsändes hwarje Kyrka pä det Sockne-boarne kunde äga tillfälle art dem gransta och deras anmärkningar till Committeen insända, hwarcfter altsammans kunde till Riksens Stander öfwcrlämnaö.
Och beträffande kostnaden härtill, tror Herr von 8cftant2 den kunna ersättas dels genom inkomster af det nya Lag - WerketS försäljning, samt af genom nägra Riksdalers afgift för hwarje sak, broltmäl undantagne, som hes Kongl.
Majit j underdånighet fullföljas och ett pär stistingqrs afgift för hwarje stämning, Hwarförutan Herr Grefwe OMenkorg, ill. H., föreflär: att de mäl, hwilka Lag r Utstoktct icke hunnit afgjöra mätte lämnaS till den wanliga Lag-Commisiio» nen och de hwilka hos Högloft.
Oeconomie-Utstottct annu kunde sakna handläggning till en sädan Oecvnomist beredning, som af Konungen ander Desi Förmyndare Regering war förordnad, same att Förslag till Lagar och Oeconomiste Författningar kunde af hwar och en fä ingifwaS till bemälde Crmnusiion eller nysinämnda Beredning, hwilka efter föregängen pröfning mä dels till Kongl.
Maj:t dels ä rästkoiumande Riksmöte till Riksens Ständer härom cfgifwa dera- tillstyrkanden och berättelser.
De om Lagarnas och Författningars urskiljande med afseende ä Regeringsformens S7 sch 59 §. §. wäckm 220 Den 6 April. wäckta motioner anser Utflottet wara bland de swäs råge problemer, emedan, dä Civile Lagars fullkomlig, het och högsta syftemäl är att, femte bestämmande och skyddande af hwarje medborgares rättighet, befordra enskild flit och hushälning samt deraf beroende allmän wälmäga, det härigenom blifwer wansseligt att utstaka riägon gräns, hwarigenom de frän allmänna hushällnings Lagar stola wara noga flikde, hwarfbrutan nägot afseende äfwen torde böra göras pä den nog all, mänt rädande tanke, s»m skulle de Författningar, hivilkas ämnen icke influtit i 1724 ärs Lagbok, tilläfwentyrs med Undantag af Kyrko - och Krigs-Lagar, kun, na utan Åtskilnad bära namn af Oeconomiste, pä hwitken opinion de motioner ocksä synas grundade , som antingen endast eller ock förnämligast r afseende pä nämnde allmänna Lagbok äska dyligt nrstiliande.
OH har Utskottet desto mindre nu ägt tillfälle utarbeta ett Förslag till utredande af grunderna för denna skilnad, som den egenteliga swärigheten just häruti ligger, hälst seda,t rätt bestämde kännemärken för bäda deste arter as Lagar äro funne, tillämpningen deraf bör, utan något sörutgänget upräknande, kunna wara gansta lätt wid hwar/e förekommande särskild fräga.
Dä frägor upstätt, om ett gifwet mäl borde af detta eller af Hög^, loff.
Oeconomie- och Beswars - Utskottet behandlas, har Lag-Utskottet dels följt ofwannämnde nog allmänt räs dande öfwertygelse, dels ansett för Oeconomistt hwad som, ehuru i allmänna Lagen intagit, likwäl synts wara af mera kocal eller temporair beskaffenhet, hmil» ket wäl är att anse säsom ett mera provisoriskt förfarande, men till äfwentyrs den enda regel att sölja intill dest de grunder blifwit bestämdt upgifne, hwarpä den i Regeringsformen augifna stilnad egenreligen bör hofwa afseende.
Den 6 Fprii. 22L Widkommande dernest det, som om Lagarnes revision och förbättring ar yrkadr; sä är det otwifwclaktigt att de fläste Classer deraf tarfiva förnämligast förenkling till deras yttre form, för att af Allmänheten kunna rätt fattas och tillämpas, och nägre äfwen nägon förbättring till deras innehöll genom, efter tidens stick afpassade, närmare bestämmelser, tillägg eller ändringar.
Men att utmärka nägon wiff Class som framför andra more af nägon förenkling och förbättring i behof, anser Utstoktet föga tjenande till nägot werkeligt ändamÄ, emedan de, som kunna wara mäst beswärade med oreda, ofelbart äfwen fordra en djupare förstning och längre tid, än de öfrige för att fullkomnas, hwarförutan dessa wigtiga föremäl i allmänhet torde snarast winna framgäng, om hwar och en som derpä kan och will arbeta fär wälja det ämne, hwars grunder han tror sig bast känna och der han haft basta tillfälle att förwarfwa tillräcklig erfarenhet.
Med Herr Silver,tslps inser ock Utskottet wigten af en föregäende utredning af LagarneS Historia och sammanhang, bygd pä deras allmänna Philosophiska och Statistiska grunder, utom hwilken utredning försöken till förbättring mäste blifwa med större eller mindre ofullkomligheter behäftade.
Hwarföre de till Lagfarenheten, säsom dess grunder och hjelpmedel, hörande kunskaper pä allt möjlrgtwis borde upmuntras, hwarSill hörer, att de, som med Lagfarenhctens, Natur-Nätten6, samt National - och Stats - Oecononiiens theorie egenteligen böra wara sysselsatte, pä t/enligt sätt förrnä§, att till Allmän granskning och underwisning, pä modersmälet utgifva härtill hörande Afhandlingar, att äfwen andre kunnige personer genom Listinctioner, vch andre lämpelige belöningar ma wäckaö till täflan mes de nyssnämnde.- sä att nämnde theone ej mä anser - 222 Den 6 April. ses för ett monopol för nägra fä, eller för nägot soin »ned utöfningcn icke skulle siä i synnerlig gemenskap; men kännedomen af den förra mera utspridas, och sä wäl härk» Zenom, som genom alfwarsamma Examina för dem hwilka ingä i Civila Ständct, samt genom sunda befordrings-gruttd-- sattser i sammanhang med nägon liberal Löne»reglering för nyssnämda Ständ, att tillräckligt antal persotter sä inom som utom EmbetsmaNtta - corpsen tilldanaS af an* wändbar fficklighet äfwen wid Lagstiftningens ärender, och hwaraf äfwen skulle blifwa en följd - att Nationen i allmänhet, mera uplyst, skulle med större interesse omfatta dessa k fig sjelf högst wigtiga föremäl.
Men ehuru dessa äro wikoren för ett större fullkomlighet i Lagwerket; Lock soM medlen härtill äro mera längwäga; mä imedlertid byggas pä den grund, och begagnas de Mede! man redan äger, förnämligast för att sam» mandraga de spridda Lagförklrringar och Författningar i den concisa och rediga ordning, som ämnenas natur och omsiändighcterne medgifwa, hwarigcnom äfwen möjelighe» ren af deras werkeliga förbättring, der den tarfwaö, i mers kelig
Mon ffulle befordras.
Att sädant skulle pä ett mot ändamälet fwarande satt kunna werkstallas af Riksens Högloft.
Ständers Utstött pä en Riksdag» är nägot som hwarken af dessa Corpscrs Organisation kan wäntas eller.med deras Ledamöters öfriga mängfalldiga göromäl förenäs; kunnandes af dem högst fordras
Nägra yttranden i serskildta ämnen af Mindre »vidsträckt omfattning» men hwarigenoM, äfwen dä de Med, föra nägon wcrkelig förbättring i Lagarnes »NNehäll , massan as Förordningar dock beständigt öres och Lagstipningcn allt mer och mer skrswäraS.