Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I Skåne finnas Församlingar , bestående af 10 å 12 hemman.
Naturligtvis måste således förhål, landet blifva ganska olika, då något sammanskott skall göras.
Dessutom lära kyrkorna i det öfra Sverige ej äga någon sådan enskilt förmögenhet eller inkomst af kyrkotionde m. m. som i de eröfrade provincerna.
Jag instämmer föröfrigt så väl i Grefve von Schwerios som I 5l2 Den 10 December e, m. den siste värde Talarens förslag, att FörsamJingarne sjelfve må pröfva och granska, så vidt de förmå, blott att räkenskaperne sedan få gå till Kammar-Rätten3 och jag anser en slik förberedande granskning vara den säkraste verification på de räkningar, som kunna till Kammar-Rätten ingifvas.
I afseende pä kyrkornas dåliga tillstånd i Norrige, får jag anmärka, att der finnes ingen Kammar-Rätt, som granskar deras räkenskaper, och jag befarar, att förhållandet här blefve enahanda, om Verkets befattning i detta afseende upphörde.
Man har yttrat, att dessa räkenskaper stundom ligga ogranskade i io år, Men om de ej äro reviderade inom ett år och en månad sedan de till Kammar - Collegium inkommit, så förlora Kammar-Rättens tjenstemän den procent de eljest af anmärkta summor skulle bekomma, och jag tror ej det inträffar.
Ofta hafva anmärkningar blifvit gjorda vid dessa Kyrkoräkenskaper, och för närvarande skall ett ganska betydligt mål af denna beskaffenhet , från Christianstads Län, vara under handläggningi Kammar-Rätten.
Kyrkocassorna i de omtalta provincerna lära nemligen begagnas, såsom ett slags Socken-Disconter, och det händer dessa , såsom andra dylika nu för tiden , att de råka på obestånd.
Jag instämmer visserligen i den mening , som Grefve von Schwerin och Herr Ribbing yttrat, att Socknarne må hafva en föregående granskningsrättj men jag har tagit för Den to December e, m. afgjordt, att de redan hade den.
Skulfe således Ridderslcapet och Adeln villja i sitt beslut hafva uttryckligen stadgat, att Församlingarne böra på förhand granska sina Kytkorä» kenskaper, så har jag ingen invändning att deremot göra.
Herr Munck af Rosenskjöld Eberhard :
Jag vill blott hafva äran meddela den historiska uppgift, att Kyrkoräkenskaperne i Lunds Stift granskas icke blott af Kyrkovärdarne och Rammar-Rätten, utan äfven vid HäradsProsts- och Biskops.visitationer.
Jag borde visst ej förlänga discussionen, men då en sådan sats här blifvit framstäld, att de Svenska Församlingarne icke sjelfva kunna granska sine Räkenskaper, och att dessa äro så konstiga* kan jag ej rätt förklara orsaken , hvarföre Bonde-Ståndet skulle fattat ett sådant beslut . som det gjort.
Hvad Herr von Hartmansdorff yttrat, att betydliga balancer blifvit upptäckta, bevisar detta endast, att Kammar-Rätten under en lång tid icke sträckt sin granskning till annat än ziifran , och endast periodiskt granskat sjelfva Förvaltningen; ty eljest skulle aldrig balancerna kunnat blifva så stora.
Församlingarne hafva åter icke å sin sida kunnatanmätka något dervid, då de ej hörde Kammar-Rätten anmärka , och detta bevisar ytterligare nödvändigheten deraf, att Församlingarne sjelfve få revidera.
I Utskottens förslag är ganska visligen skillnad gjord Ridd. o. Ad.
Band. 33 5i4 Den 10 December c, m. emellan Statsmedel , och Kyrkornas egna medel , hvilka äro de enda Utskotten undantaget från Kammar-Rättens granskning , och det anser jag ganska billigt, då jag ej kan förmå mig att afse provisionen för Kammar - Rättens Tjenstemän , utan sakens generela nytta.
Herr Uggla , Göran Gustaf: En värd Ledamot, Grefve von Schwerin, har anmärkt, att Revisionen i Kongl. Kammar Rätten kunde en Längre tid, ja ända till tio år fösdröjas.
I likhet med hvad Herr von Hartmansdorff redan yttrat, får jag häremot erinra, att den, enligt Kammar-Rättens Instruction, bör vara fulländad inom ett år och en månad, sedan Räkenskaperna till Kongl. Kammar-Collegium inkommit, eller, då räkningarne ingifvas directe till Kammar-Rätten, inom ett år derefter, och att, hvad ifrågavarande räkenskaper angår , sådant alltid blifvit iakttaget.
En annan värd Ledamot, Herr Hjerta, har anfört, att nämnde revision blott iträcker sig till ziffran.
Jag får 1 anledning deraf upplysa, att, den Kammar-Rättens Revisions - Contoir tillhörande granskningspligt i afseende på alla dit inkomne räkenskaper för Kronans eller andra allmänna medel och persedlar icke inskränker sig till ziffran.
Den mäste deremot , enligt de för KammarRätten gällande författningar, synnerligast omfatta sjelfva medlens förvaltning , och de dispositioner , som dervid blifvit följde.
Sådant har oek skett, och erfarenheten har bekräftat, att det är denna granskningsmethod, som inbragt de betydeligaste anmärkningsbeloppen , Den 10 December e. m. 5i5 och förnämligast tvungit förvaltningarne , att icke öfverskrida gränsorne af deras dispositionsrätt.
Att sådant ägt rum med Landtkyrkoräkningarne , derom kan Herr Hjerta bäst blifva öfvertygad , om han vill göra sig den mödan, att bese eller taga kännedom af de digra anmärkningsacter, som för ett enda Läns Kyrkoräkenskaper na äro föremål för slutelig handläggning i Kammar-Rätten.
Det är för att lemne dessa upplysningar, som jag begärt ordet, ej för att bestrida den för menigheterne föreslagne Kyrkoräkenskaps-Revision , hvilken jag tvertom anser gagnande och nyttig , om man vid bestämmandet derom med tillbörlig varsamhet och försigtighet till väga gar; men i händelse Betänkandet, sådant det nu är , skulle bifallas , och Kammar - Rätten i följd deraf befrias från all befattning med dessa räkenskaper, anser jag mig böra fästa Höglofl.
Ridder» skåpets och Adelns uppmärksamhet på angelägenheten och vigten deraf , att förordna om den Domstol , eller det Embetsverk, hvilket hädanefter skall få sig uppdraget, att utreda och handlägga de förvaltnings- och balancefrågor, som i följd af förenämde räkningars granskning kunna uppkomma, och hvilka, att dörnma af den erfarenhet jag, såsom Föredragande i Kammar-Rätten af aila sådane mål , hittills ägt tillfälle inhämta af Kyrkoräkenskaps - Revision , icke böra blifva de minst invecklade.
Emedlertid tror jag för min del det vara lämpligast att bifalla Herr Ribbings förslag, hvaruti Grefve von Schwerin instämt.
Derigenom vinnes det åsyftade ändamålet, att församliogarrie be - 5i6 Den 10 December e, m. redas tillfälle, att sjelfve taga kännedom om räkenskaperne, samt genom Deputerade granska dem, och Kammar-Rätten bibehålles vid dess hittills tillkommande öfverrevision deraf, hvilken icke torde vara så alldeles öfverflödig.
Herr 'Cederschjöld : I anledning af Herr Hjertås anmärkning , som skulle ingen Allmoge vara så enfalIdig, att den ej kunde granska Kyrkans räkenskaper, får jag, med all oskrymtad aktning för Svenska Allmogen, förklara, aft jag i mitt yttrande endast bedömt den efter mig sjelf, då jag mer än en gång har sett så invecklade räkenskaper, att jag icke förstått dem, samt till och med såsom förläggare erhållit från Bokhandlare så konstiga räkningar, att jag helhe åtnöjt mig med Saldo på god tro, än velat spilla min tid med den obetydliga räkningens utredande.
Då det blifvit åbero padt , att Svenska Allmogen sjelf kan granska sina räkenskaper, får jag deremot erinra , att Svenska Allmogen nu för tiden är icke densamma , sorn den förr har varit, att den mer och mer invecklar sig i penningebehof, samt att någon bom måste sättas deremot.
Om då Cassorna lemnades till Svenska Allmogens disposition , så skulle de troligen endast begagnas i låneväg, o:h urarta till
Disconter, hvilket icke är deras egentliga natur.
Förvaltninningen blef då helt annan än de afsett, som grundläde dessa cassör.
Derföre hemställer jag, att den utväg må begagnas, som Herr Den lo December e. m. 5.7
Ribbing föreslagit , nemligen att församlingarne icke blott må äga tillstånd , utan äfven åläggas att granska , men att räkenskaperne sedan må ingå till Kammar-Rätten , för att iakttaga Statens rätt, som är obestridlig.
Herr Grefven och Landt - Marskalken gjorde Proposition till bifall af Lag- och Oecononiie-Utskottens förevarande Utlåtande.
Hvarefter Herr Grefven och L,andt-Marskalken hemställde , om Ridderskapet och Adeln behagade afstå berörde Utlåtande.
Ja och Nej. Herr Ribbing:
Jag anhåller om Proposition på den serskildta mening, hvilken jag yttrat.
Enär i Utskottens Betankande uttryckligen är skiljdt emellan Statens och Kyrkornes enskildta medel , så anser jag Herr Ribbings förslag vara olämpligt , och endast föranledande till jemkningsförslag från Utskotten , och nya öfverläggningar.
Jag får derföre anhålla om votering , i fall ej Ridderska pet och Adeln skulle vilja förena sig uti bifall å Betänkandet.
Då votering 5iS Den 10 December e. m. blifvit begärd, anhåller jag att Contrapropositionen måtte blifva på Herr Ribbings förslag.
Herr Gref ven och Landt-Marskalken framställde derefter följande Voterings-proposition :
Den som bifaller Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomis - Utskottens Utlåtande , om ändring i nu gällande föreskrifter, angående förvaltningen af kyrkornes räkenskaper m. m.
Voterar J a; ~ t
Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses Ridderskapet och Adeln afslå Betänkandet , med förklarande , att Kyrkoräkenskaperne trenne veckor förr än de till Lands-Contoiren böra ingå, skola öfverlemnas till Församlingen, som det tillhörer, att genom valde Revisorer, inom sistnämnde tid, desamma granska, dervid göra anmärkningar, och i den ordning Kongl.
Förordningen om Socknestämmor och Kyrko-Råd af den 26 Februarii 1817 utstakar, utföra de Besvär, hvartill de kunna finna sig befogade; dock bör alltid den allmänna granskning af Räkenskaperna, som Lands-Contoiret enligt Kongl, instruetionen af den 12 April 181$ åligger, föregå det
Den 10 December e*rn. 5ig Konungens Befallningshafvandes beslut i ämnet, som kaa varda påkalladt.
Sedan 43, 44, 4J och 46 §§. i Riddarhus.
Ordningen blifvit uppläste , börjades Voteringan klockan 9 eftermiddagen, och befunnos vid Voterigens slut kl.
J- till 10 eftermiddagen, sedan en Voteringssedel blifvit undantagen och förseglad , samt de öfrige Voteringssedlarne öppnade, Rösterne fiafva utfallit, som föijer:
Nej — 17- 1 följd hvaraf, och sedan det öfver Voteringen särskildt förde Protocoll blifvit uppläst, Herr Grefven och Landt-Mar skalk en förklarade , att Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens Utlåtande således blifvit af Ridderskapet och Adelö bifallet.
Upplästes till Justering och godkändes följande Expeditions-Utskottets insände förslag till Riksens Ständers underdånige Skrifvelser till Kongl. Maj:t: N:o 391.
Angående verkställd granskning af de i Stats:Rådet förde Protocoll. 520 Den 10 December e. m.
N:o 392.
I anledning af Kongl. Maj;ts Nådiga Remiss uppå Creditorernes i afl.
ÖfverDirecteuren Kihlströms Gäldbundna Bo underdåniga ansökning med Förslag till förlikning i Rättegången angående det med bemälde ÖfverDirecteur ingängne Arrende om Ädelforss Guldverk, Upplästes och lades på Bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: / Från Constitutions- Utskottet:
Af den 9 dennes: N:0 79.
I anledning af väckt Motion, om förändring af 25 och 26 §§. i Justitia - Ombudsmans-Instructionen, N:0 80- Angående förslag till ändring i 43 och 44 §§. Riksdags-Ordningen.
Frän Stats- Ut skottet; Af den 9 dennes:
N;o 653.
Angående slutliga bestämmandet af arfvoden för rågre biträdande, äfvensom ersättning för renskritningskostnader.
Den 10 December e. m. 5ii Från Stats- samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten :
Af den f dennes: 654.
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande , i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, rörande Kronoskogarne , samt åtskilige dermed gemenskap ägande motioner.
Från Bevillnings-„ Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten :
Af den * dennes: N:0 6j.
Rörande en ny Författning emot Lurendrägeri och Tullförsnillning.
I anledning af yikade ändringar i den nu gällande Seglations-Ordningen.
Frän Banco-Utskottet; Af den 9 dennes: N:o 95.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut afgifne Betänkande angående förändring uti nu gällandej beiäningssätt och beläningsvärde å guld och silfver i Banken.
I anledning af Riks-Ståndens o~ lika beslut, rörande öfverlemnande till för - $22 Den 10 December e, m. starkt Banco-Utskotts pröfning af frågan rörande omsättningsbeloppet för Discontlån.
Angående Förslag till reglementariska föreskrifter för Banco-Styrelsen , i fråga om dispositionen på Bankens Silfverfond, samt beslutade anstalter till réella fondens förstärkning.
Åf den 7 dennes: N:o z$o.
I afseende på jemkning i fråga om upphörande af Landshöidingarnes Domsrätt i Enskiftesmål.
N;o 2yr.
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande, angåde yrkad förändring i nu gällande Brandstodsföreningar å Landet.
Frän Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet x Af den 9 dennes: N:o 221.
I anledning af Riks - Ståndens olika beslut i frågan om föreslagne förändringar uti Kongl.
Förordningen den 26 Febr. 1817, om Socknestämmor och Kyrko-Råd , särdeles i hvad angår den Presterskapet genom samma Författning tillagde myndighet.
Den 10 December e. m. 5a3 N:o 222.
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande , i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse om den nya Evangelii.Bokens antagande.
Frän Särskildta Utskottet :
Af den 8 dennes: N:o y.
Angående förslag till sammanjemkning af Riks-Ståndens skiljaktiga meningar, i frågan om Reglering af Rikets StyrelseVerk.
Justerades följande : Utdrag af Protocollet hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen den io December 1823. S. D.
Företog Ridderskapet och Adeln Val af En Directeur och En Suppleant vid Låne-Contoiret i Götheborg •, och befanns, vid Valförrättningens slut, hafva blifvit utsedd till Directeur : Herr Bjärnej Carl Jacob s Öfverste, R. S. O. Suppleant: Herr aj Pettersens Carl j Öfverste-Lieutenant.
Ut Supra. 5a4 Den 10 December e. m. S. D.
Föredrogs å nyo och bifölls Statsoch Banco-Utskottens den 6 dennes under N:o 645 afgifne, samt den 8 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, i anledning af väckte motioner, rörande användandet af de medel, hvilka vid utredningen af Allmänna Magazins - Inrättningens tillgångar och skulder till Banken inflyta.
Vid förnyad föredragning af StatsBevillnings- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens den f dennes under N:o 646 afgifne, samt den 8 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förnt meddeldte Betänkande, angående yrkadt uppbäfvande af Gränse-Tullbevakningen mot Norrige; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottens ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarne.
S. D, Vid förnyad föredragning af Statsoch Bevilinings-Utskottens den 6 dennes under N:o 648 aflåtne , samt den 8 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, i anledning af Riks Ståndens olika beslut, angående Tidningars förseende med Chartte - Sigillatasstämpel; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, under förblifvande vid
Dess i detta ämne förut fattade beslut , samt med godkännande af den utaf Utskotten föreslagne Voterings-propo - Den 10 December e. m. 5^5 sition, öfverlemna berörde fråga till Förstärkta Stats-Utskottets afgörande.
Då nu å nyo föredrogs Stats-Utskottets den 5 dennes under N:o 651 aflåtne, samt den 8 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande uti frågan om Saltpetter-Fondens utlåning; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af de öfrige 3:ne Riks-Stånden bifallet, för Dess del dervid låta bero.
Ut Supra. S D. Föredrogs å nyo och gillades Bevillnings Utskottets den y dennes under N:o 67 aflåtne, samt den 8 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde , Memorial , om arfvode för Öfver-Commissarien D. Ek , som biträdt Utskottet vid Bevillnings-Författningens uppgörande.
S. D- Då nu å nyo föredrogs Bevillningsutskottets den 2 dennes under
N;o 64 afgifne, samt den 8 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte förslag till en förnyad Författning angående Brännvins-bränningen, och de derföre bestämde afgifter; ansåg Ridderskapet och Adeln, som icke fann skäl, att med särskild afgift belägga de Brännvins-pannor , hvilka vid de privilegierade Ättike-Fabrikerne begagnas, Riksens Ständer likväl böra genom underdånig Skrifvelse 5a6 Den 10 December e, mi anhålla , det Kongl, Maj:t täckfes fästa Dess Nådiga uppmärksamhet på nödvändigheten deraf , att någon åtgäid , till förekommande af missbruk utaf de erhållne privilegier genom Brånnvins-försäljning, måtte vidtagasj hvarjemte Utskottets Utlåtande i allt öfrigt af Ridderskapet och Adeln godkändesj
Uti hvilket beslut de öfrige Riks-Sfånden skulle inbjudas att sig med Ridderskapet och Adeln förena.
Utdrag af Protocollet hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den io December 1823. S. D. Företog Ridderskapet och Adeln Val af En Directeur och En Suppleant vid Lane Contoiret i Malmö, och befanns, vid Valförrättningens slut , hafva blifvit utsedd till Directeur:
Herr af Callerholm j Gustaf ÖfversteLieutenant , R, S. O. Suppleant : Herr von Schoting, Justus Christoffer j Öfverste-Lieutenant, R. S. O.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af BancoUtskottets den 5 dennes under N:o 94 aflåtne, Den 10 December e. m.
S3mt den g derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde , Utlåtande , dels öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte förslag till Reglementariske Stadganden rörande Odlings-Lån , dels i anledning af yppad skiljaktighet emellan Riks-Ståndens härom tagne beslut 3 fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, under förblifvande vid sitt i detta ämne förut fattade beslut, godkänna den af Utskottet , i händelse dess jemknings-försläg ej skulle bifallas, föreslagne Voterings-Proposition.
Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls LagUtskottets den y dennes under N:o 2^6 afgifne , samt den 8 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande öfver väckt motion, angående ändring i 9 Cap. 2 §.
Handels-Bal. keu.
Vid förnyad föredragning af Statsutskottets den 5 dennes under N;o 649 afgifne, samt den 8 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af ytterligare väckt fråga , om utdelning af Ridderskapets och Adelns Protocoll vid 1817 och 1818 årens Ultima Riksdag; blef samma Utlåtande, på grund af Herr Rosenblads, Bernhard, samt Herr von Hohenhausens, Michael, dervid gjorde anmärkningar, till Siats-Utskottet återremitteradt; Och skulls Herr Rosenblads, rörande detta ämne ingifne , Memorial de öfrige RiksStånden meddelas.
528 Den 10 December e, m. S. D.
Då nu å nyo föredrogs Stafs-Utskottets den 6 dennes under N:o 652 afgifne , samt den 8 derpåföljde eftermiddagen på bordet iagde, Utlåtande, ofver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, i fråga om Grunderne för en ny Instruction för Riksens Ständers Revisorer; fann Ridderskapet och Adeln, att samma Utlåtande endast borde läggas till Handlingarne.
Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och gillades Lagsamt Allmänna Besvärs- och Oeconomie.Utskottens den 5 dennes under N:o 247 afgifne, samt den 8 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande om ändring i nu gällande föreskrifter, angående Förvaltningen af Kyrkornes Räkenskaper m. m.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan * till 11 om aftonen.
Fredagen Sag Fredagen den 12 December.
Föredrogs å nyo och gillades Banco-Utskot tets elen 9 dennes under N;o 96 afgifne , samt den 10 der på föl jde eftermiddagen på bordet lagde , Utlåtande, i anledning af Riks Ståndens olika beslut, öfver Utskottets förut meddeldte Betänkande, om öfverlemnande till Förstärkt Banco-Utskotts pröfning af frågan, rörande omsättnings-beloppet för Discont-Lån.
Vid förnyad föredragning af Lag- samt Allmänna Besvärs, och Oeconomie Utskottens den 7 dennes under N:o 251 afgifne, samt den lo derpåföljde eftermiddagen pä bordet lagde, Utlärande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande, angående yrkad förändring i nu gällande Brandstods-föreningar ä Landet; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af de öfrige Trenne Riks-Stånden bifallet , för dess del dervid låta bero - Då nu å nyo föredrogs Allmänna Besvärsoch Occonomie-Utskoitets den 9 dennes under Ridd. o. Ad.
JProt. XI.
Band. 34 53» Den 12 December f m.
N:o 222 afgifne , samt följande dagen på bordet lagde , Utlåtande , öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, i anledning af Kongl. Majtts Nådiga Skrifvelse, om den nya Evangelii - Bokens antagande ; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarne.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens den 5 dennes under N:o 647 afgifne, samt den 8 derpåföljde eftermiddagen pä bordet lagde , Utlåtande, öfver väckt motion, om kraftiga åtgärders vidtagande till Svenska Klädes-Fabrikernes upphjelpande.
Grefve Cronhjelm3 Policarpusj anförde skriftligen:
(Se Bilagan N:o 1.) Friherre To/lj Gustaf Philip j uppläste följande:
I anledning af de anmärkningar, sorn blifvit gjorde emot Utskotteus nu förevarande Betänkande, anhåller jag, att få lemna några upplysningar.
Den 11 December f. m. först får afvelns befrämjande inom Riket beträffar, är dervid gjordt allt, hvad som utan särskildt anslag kan verkställas; hvad åter angår saknade upplysningar om fårens skötsel , får jag äran nämna, det vi icke äro så i saknad deraf, som Grefve Cronhjelm förmodar.
Vi äge i detta hänseende Abilgaards Bok, som ar känd och eftersökt af Allmänheten i alla provincer.
Någon fullständigare Läkare-bok mot fårens sjukdomar är icke känd.
Hvad angår den underdåniga anhållan hos Kongl. Maj:t, att Arméen alltid måtte beklädas med Svenska Kläden, så vore detta detsamma, som att begära dess beklädande med dyrare kläden , än de tilläfventyrs äro, som kunna köpas utifrån.
Det har af Presidenten Edelcrantz, i ett dess Etnbets-Utlåtande blifvit upplyst, huru Commiss-kläden Lillveikas i England* och att dét enda sättet, att med framgång kunna tillvägabringa sådane, är, att de icke väfvas på Fabriker, utan att Allmogen inlemnar på Fabrikerne sin ull til! kardning och spånad , hvarefter garnet återlemnas til! dem, att väfvas hemma, och klädet sedermera å nyo skickas till Fabrikerns att appreteras.
Först pä detta sätt kan det försäljas till så lågt pris.
En enda person är i stånd , att väfva så mycket sorn 12 personer kunna spinna , hvaraf vinsten för Allmogen blifver- oberäknelig.
Om sådane anstalter här vidtogos , att Svenska Allmogen kunde få ullen spunnen och kardad för godt pris, och man tillika erhölie en sträng tillsyn , att intet underslef ägde rum , så skulle
Svenska producter af detta slag kunna säljas för samma och Den 12 December f. ni. bättre pris, än alla andra Länders.
Den de! af den Svenska Får-afveln, hvars ull begagnas tili Commiss kläde, är af den lätta vård, att de gå ute i marken större delen af år ef.
De behöfva icke några särskildt för dem inrättade hus och dylikt, som de finare racerna.
Det är just i de orter, der de gröfre racerna finnas, som sådana Fabriker borde anläggas.
Den uppmärksamhet för Fabrikerne , som Friherre Toll äfven yrkat, är icke af behofvet påkallad, eniedan Fabrikernes egentliga föremål är appreturen pä klädet.
Jag skulle förmoda, att en återremiss icke tjenar till något ändamål.
Att Siänderne skulle tillstyrka Arméens beklädande uteslutande med Svenska tillverkningar, tror jag icke vidare än hittills kan utsträckas , då den Indelta Arméen nästan alltid förses, med Svenskt kläde; så framt ej Rikets Ständer vilja anslå särskildta medel för den dyrhet, som derigenom kan uppkomma.
I anledning af den sista värde Talarens yttrande, tror jag mig böra nämna, att den upplysning om fårskötseln jag i mitt anförande åsyftat, icke finnes i Abilgaards Lärobok.
Jag menade icke blott upplysning om botemedel för åkommor hos fåren, utan äfven om constructionen af deras boningshus, om fårens skötsel , o. s. v. Dessutom är Abilgaards bok så vidlyftig , att man icke kan begära att Allmogen skall köpa den.