Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— N:o 174. i anledning af erhållen återremiss af utlåtandet N:o 10g. XXII. B. 208. XXIII. A. i75. E. 4°2- — N:o 175. i anledning af erhållen återremiss af betänkandet N:o 110. XXII. B. 208. XXIII. A. .75. — N:o 176. i anledning af återremiss af betänkandet N:o lii. XXII. B. 208. XXIII. A. i75.
— N:o 177. i anledning af erhållen återremiss af betänkandet N:o 124. XXII. B. 208. XXIII. A. i75. E. 402.
— N:o 178. i anledning af väckta frågor om förändring af och lindring uti beskattningen å qvarnar, m. m. XXII.
B. 38o. XXIII. 180. XXIV. 1. 347. XXV. U. 219. A. 274- — N:o 179. i anledning af Kongl.
Maj:ts nådiga proposition, angående åtgärder till behöfvandes undsättning i missvextår. XXII.
B. 38o. XXIII. 181. XXIV. Å. 302. XXV. U. 188, 246. A. 3o2. U. 480. XXVI. A. 16. U. ii5. A. 125. E. 136. — N:o 180. i anledning af väckt fråga om inrättandet af soekenmaga/.iner, m. in. XXII. B. 38a. XXIII. 181. XXIV. A. 36i. — N:o 181. i anledning af väckta förslag, angående åtgärder lill afhjelpande af nöden i Dalai ne. XXII.
B. 38o. XXIII. 18.. XXIV. A. 361.
— N:o 182. i fråga om aflöning för den person, som hos de sammansatta Utskotten besörjt secrelerareljenst. XXII. B. 38o. XXIII. A. 181.
— N:o i83. i anledning af väckta frågor om förändring i sättet för fångars skjuts och transporterande. XXII. B. 38o. XXIII. 1. .81. XXVI. E. 29. U. A. 257.
— N:o 184. i anledning af återremiss af Utskottens betänkande N;o 87. XXIII. B. 246. XXIV. 4^7» A. 5i>4. XXVI. E. 29.
— N:o 185. i anledning af väckt motion om upplåtande af kronobetena samt kronoallmänningarna i Skåne, lill kronotorp, m. m. XXIII. B. 246. XXIV. A. 4^8.
— N:o 186. i anledning af väckt motion om förändring uti ( 3o8 ) Kongl. Brefven den 2 Maj 1826 och den 18 Juli 1827, så vidt de röra stockfånget för sågverken i Wester- och Norrbottens län. XXIII. B. 246. XXIV. A. 438.
Stats- saint Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottens Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: *—
N:o 187. i anledning af väckta motioner om förändring i sättet för hemmans förmedling. XXIII.
B. 247. XXIV. A. 438.
— N:d 188. i anledning af väckt motion om rättighet för vissa häraders inom Skaraborgs län innevånare, att till kneklestugors uppförande taga timmer å kronoparkerna Råda-åsar, Ledsjömo, m. fl. XXIII.
B. 247. XXIV. A. 438. XXV. E. 28. *— N:o 189. i anledning af erhållna återremisser utaf betänkandet N:o io5. XXIV. B. 384, 444- XXV. A. 10. 28, 78. U, 480. XXVI. A. 16. E. 112. U. 115. A. 125.
— N:o 190. med förslag till sammanjemkning af RiksStåndens skiljaktiga beslut, rörande allmänna stadganden och anslag tili folkundervisningens befrämjande.
(Se utlåtandena N:is 5 och 128.) XXIV. B. 384, 444- A. 485. XXV. U. 162, 344. A. 282. U. 415. A. 464. XXVI. U. 116. A. 128. E. 237. — N:o ig5. med förslag till votering i Förstärkt Statsutskott, i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut öfver utlåtandet N:o 135. XXV. B. 188, 246.
A. 002. U. 479- XXVI. A. 20. E. 62. — N:o 196. i anledning af erhållen återremiss utaf utlåtandet N:o 179, afgifvet i anledning af Kongl. Majlis nådiga proposition, angående åtgärder till behöfvandes undsättning i missvexlår. XXV. B. 188, 246. A. 3o2. U. 480. XXVI. A. 16. U. 1 i5. A. 125. E. i36.
— N:o 197. i anledning af återremiss utaf betänkandet N:o i58, angående förändringar uti Kongl. Majlis nådiga instruction för Beklädnads-direclionerna vid indelta infanteriregementena, in. m. XXV. B. 188, 246. A. 3og. E. 477- — N:o 198. i anledning af återremiss utaf Utskottens under N:o 190 afgifna förslag lill sammanjemkning af RiksStåndens skiljaktiga beslut, rörande allmänna stadganden och anslag till folkundervisningens befrämjande. XXV. B. 162, 244. A. 282. XXVI. U. 116. A. 128. E. 2.37. — N:o 199. i anledning af erhållna återremisser utaf betänkandet N:o 178, rörande förändringen uti beskattningen å qvarnar, m. m. XXV. B. 21g. A. 274. — — N:o 200. med förslag till votering i Förstärkt Statsut skott, i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut, angående anvisandet af ett creditiv till behöfvandes undsättning i missvextår.
(Se utlåtandet N:o 196.) XXV. B. 480. XXVI. A. 16. U. 11.5. A. 125. E. 136- — N:o 201. med förslag till sammanjemkning af RiksStån - ( 3o9 ) dens skiljaktiga beslut i fråga om lindring uti postföringsbesväret.
(Se utlåtandet N:o 189.) XXV. B. 480. XXVI. A. 16. E. 112. U. 115. A. 125.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkononiiUtskoltens Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — JX:o 202. i anledning af väckt motion, angående tillstånd för rotehållare att å kronoparken eller allmänningar taga virke till sina bnektestugors uppförande. XXV. B. 4^0. XXVI. A. 20.
— N:o 2o3. i anledning af återremiss af Utskottens betänkande N:o 164, angående rotejemkningen vid Westerbottens regemente, m. m. XXV. B. 480* XXVI. A. 20.
U. 3o. A. 43. E. 114.
— N:o 204. i anledning af erhållna återremisser af utlåtandet N:o 160. XXVI. B. 137, 171. A. i95. E. 23g.
— N:o 2o5. i anledning af erhållna återremisser af utlåtandet X:o 161, angående den tillökade ordinarie båtsmansroteringen inom en del län. XXVI. B. 137, 171. A. 200. E. 23g.
— JV:o 206. i anledning af väckt motion om den nya ordinarie roteringens återgående till extra-rotering. XXVI. B. 137, 171. A. 202.
— N:o 2it. i anledning af erhållna återremisser af utlåtandet N:o 183. XXVI. B. A. 257.
Stals- och BankoUtskottens Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 4- ‘ anledning af Kongl. Majrts nådiga proposition till Rikets Ständer, angående ökade tillgångar af Manufactur-disconlens utlåningar.
IX. B. 387. X. A. 66. XVII.
U. 3qo. XVIII. 144. XIX. A. 69. XX. E. 40. XXI. B. 42. XXIII.
A. 97. — JV:o 8. i anledning af Prosten Klingvalls ansökning om dagtraktamente under den tid, Prosten, som varit en af Rikets Ständers år i83g samlade revisorer, mäst, efter slutad revisionsförrättning, uppehålla sig i Stockholm. X. B. 297. XI.
Å. 20. XVII.
U. 3go. XVIII. A. 144.
— N.-o 68. i anledning af Bengt Gudmundssons från Hallands län motion, om pension för aflidne Bankofullmäktigen Anders Danielssons efterlemnade enka och oförsörjda barn. XVII. B. 3go. XVIII. A. 140. XIX. U. 399. XX. A. 91. XXII. U. 46o. XXIII. A. .86. E. 190.
— N:o 69. i anledning af erhållna återremisser å Stals- och BankoUtskottens utlåtande N:o 4- XVII.
B. 3go. XVIII. 144. XIX. A. 69. XX. E. 40. XXI. B. 42. XXIII. A. 97. — N:o 70. i anledning af erhållna återremisser å Stats- och BankoUtskottens utlåtande JV.-o 8. XVII.
A. 144- — N:o i3o. i anledning af motioner angående arfvodet för Rikets Ständers Fullmäktige i Banken och Riksgäldscontoret. "XIX. B. 399. XX. A. 91. ( 3io ) Stols- och BankoUtskottens Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 13.1. med voteringsproposition, i anledning ’af RiksStåndens skiljaktiga beslut öfver Utskottens utlåtande N:o 68, angående pension för aflidne Bankofullmäktigen Anders Danielssons enka och barn. XIX. B. 3gg. XX. A. gi. XXII. U. 46°- XXIII. A. 186.
E. igo. — i\:o i32. i anledning af Herr Rosenblads motion, om afskrifning af Bankens inom linien förda fordringar hos Riksgäldsverket. XIX. B. 3gg. XX. A. g6.
— JX:o i33. i anledning af Herr Stuarts, C., motion om utbyte af Riksgäldscontorets till Banken utgifna obligationer. XIX. B. 3gg. XX. Å. g6. XXVI. U. 137. A. 171. — JN':o >43. i anledning af väckta motioner, att
Privatbankernes sedlar må i kronouppbörden emottagas. XX. B. 194. XXI. A. 17. XXVI.
U. i37. A. 17..
— N:o 144- ' anledning af gjord framställning om sammanslående af de bankoräkningar, hvarå det
Manufacturdisconten beviljade understöd i Banken är anvisadt. XX. B. 568. XXI. 23. XXIII.
A. 5g. E. 357.
— N:o 208. i anledning af erhållen återremiss å utlåtandet N:o 133. XXVI. B. i37. A. 171. — i\:o 20g. i anledning af erhållen återremiss å utlåtandet N:o 14 J. XXVI. B. 187. A. 171.
Stats-, Banko- och LagUlskottens Betänkande och Memorial: — N:o 5o. i anledning af Peter Pehrssons från Calmar län motion örn upphörande af Bankens och Riksgäldscontorets forum privilegiulum. XIV. B. 170, 331. XVI. A. 204. XIX. U. 296. A. 4.5. XX. E. 57r. A. 652.
— JN:o 12g. till svar å de inom 3:ne RiksStånd framställda anmärkningar vid Stats-, Banko- och LagUtskottens under N:o 5o aflåtna betänkande, angående upphörandet af Bankens och Riksgäldscontorets forum privilegiatum. XIX. B. 296. A. 4,3. XX. E. 571. A. 652.
Stats- och BevillningsUtskottens Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 22. angående så väl Kongl. Majrts nådiga skrifvelse till Rikets Ständer, i anledning af framstäldt förslag, alt halfva tulluppbörden för inkommande utländska stenkol, må lill understöd för Höganäs stenkolsverk anvisas, som ock åtskilliga i delta ämne väckta motioner. XIII. B. 110. A. 2g3. E. 611. ■— N:o 23. i anledning af Herr Rosenblads, Bernhard, motion angående förändradt sätt för tolagen» uppbärande. XIII. B. 110. A. 2g3. — N:o 24. angående åtskilliga motioner och yttranden, dels om tillverkning af papper vid Rikets Ständers pappersbruk Tumba för Charlas-sigillatse-contorets behof samt till Tullverkets stämpelsedlar, äfvensom till spelkortsconvoluter, och dels om förbättrade stämplar å dessa slags ( 3.i ) papper, samt om enahanda format å alla så kallade skrifchartor. XIII.
B. 110. A. 293. E. 611.
Stats- och BevillningsUtskottens Memorialer, Betunkanden och Utlåtanden: — N:o 80. i anledning af åtskilliga motioner, angående förändradt löningssätt för domare samt expeditionslösens och Chartae-sigillatae-contorets upphörande. XVII.
B. 251. XVIII.
Å. .21. XXI. U. 98. XXIII. A. 117.
— N:o i47* i anledning af anmärkningar emot betänkandet JV:o 80, i anledning af åtskilliga motioner om ett förändradt allöningssätt för domare, och Chartoe-sigillalai-contorels upphörande. XXI. B. 98. XXIII. A. 117.
— N:o i/j.8. i anledning af väckt motion om upphörande af bevillning för sågqvarnar. XXI. B. 98. XXIII. A. 118. — N:o 149. i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition samt Herr Rosenblads, Bernhard, motion om utbyte, emot ett årligt anslag af tullmedlen, af den så kallade Fölingen till hemkommande fartygs besättningar. XXI. B. 98. XXIII. 118. A. 280. XXIV. E. 144.
— N:o i5o. i anledning af väckt motion, om en gemensam dag oell ort för mantalsskrifningar och uppbördsmöten. XXI. B. 98. XXIII. A. 118.
— N:o i5i. i anledning af väckt motion, att de medel, sora fordras för kurhusanstalterna, må af Statsverket utgå. XXI. B. 98. XXIII. A. 118. — N:o IÖ2. i anledning af Herr Friherre von Kraemers motion, angående sättet för stämmoböters utgående. XXI. B. 98. XXIII. A. 118. — N:o .53. i anledning af Herr Hallings motion, om upphörande af centonal å embets- och tjenstemäns löner. XXI. B. 98. XXIII. A. 118.
— N:o i54- i anledning af väckt motion om debetsedlars utfärdande och öfverlemnande lill de skattskyldige inora viss kort lid efter det taxeringarne blifvit verkställda. XXI. B. 98. XXIII. A. i 18.
Stats-, Bevillnings- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens Betänkande JV:o 207, angående vice Talmannen Herr Hallings motion, rörande användandet af de öfverskott, som af brännvinsbevillningen kunna uppkomma. XXVI. B. 138.
A. iy5.
Stats- och LagUtskoltens Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 1 13. i anledning af väckta motioner om ändring och tillägg uti ansvarighetslagarna för Rikets Ständers Fullmäktige i Banken och Riksgäldscontoret, i afseende på lyftningen af det så kallade stora creditivet. XIX. B. 71. A. 397. XXV. E. 294. 1— N:o 114. i fråga örn inrättande af ett juridiskt institut. XIX. B. 71. A. 397.
— N:o it5. i anledning af väckt motion om skyldighet för ( 3«a ) häktad person, som sakfälles, att ersätta sitt fångunderhåll. XIX. B. 71. A. 397.
Stats- och LagUtskottens Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden : — Wto ii6. i fråga om prDescriptionstiden för utsökande af fordringar hos Statsverket. XIX. B. 71. A. 3q8. XXV. U. 28. A. 79. — JX:o ( 17. i anledning af väckt motion om belöningar af allmänna medel för kronobetjenter, som visa nit för tjufveriers hämmande. XIX. B. 71. A. 3g8.
— N:o 1 18. i anledning af väckt motion om tillökning i aflöningen för värfvad soldat, som utöfver en viss tid varit i tjensten anställd. XIX. B. 71, 3g8. A. 486.
— N:o rig. i fråga om inköp för allmänna medel af register till förslaget till allmän civil-lag. XIX. B. 71. A. 39S.
— N:o 120. i anledning af väckt motion om inrättande af nya Hofra t ter och en förändrad indelning af Hofrätternes jurisdictioner. XIX. B. 71. A. 3g8. — N:o 12 r. i anledning af väckt motion om organiserande af en advocatcorps på stat. XIX. B. 71. A. 3g8. — N:o 122. i anledning af väckt motion, dels att på landet må blifva att tillgå edsvurne tjenstemän, till biträde vid upprättande af juridiska handlingar, dels ock att expeditionslösen i domboksmål må upphöra. XIX. B. 71. A. 398. — N:o 123. i anledning af väckt motion, att, med ändring af i3 cap. 3 §:n Rättegångs-balken, ersättning för resekostnad och dagtraktamente till extra-domare, som, i anseende till ordinarie domares jäfaklighet, tillförordnas, alltid må af allmänna medel utgå. XIX. B. 72. A. 3g8. — N:o 191. i anledning af väckt motion om rättighet för enskild man att af Kronan njuta ersättning för medel, som einbets- eller tjensteman, till följd af uppbördsmannapligt eller verkställd utmätning, får om händer men förskingrar. XXV. B. 28. A. 79. *— N:o 192. i anledning af väckt motion om fullständig granskning och ny redaction af ansvarighetslagen för Rikets Ständers Fullmäktige i Riksgäldscontoret. XXV. B. 28, 79. A. 127. E. 294.
— N:o ig3. i anledning af återremiss utaf betänkandet N:o r 16. XXV. B. 28. A. 79.
Stats-, Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottens Betänkande och Memorial: — N:o 89. angående anstalter för en förbättrad fångvård, genom ombyggnad eller förändrad inredning af fängelserna samt i detta afseende ifrågastälida statsanslag. XVIII.
B. 2o5. XIX. A. 143. XXII. U. 57. XXIII. A. 162. XXV. U. 126. 145. A. 154. XXVI. U. 44. A. 46. E. 62.
Stats - ( 3,3 ) Stats-, Lag- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskollens Betänkande och Memorial: — N:o 162. i anledning af återremiss å betänkandet N:o 89. XXII. B. 5y. XXIII. A. 162. XXV. U. 126, 145. A. i54- XXVI. U. 44. A. 46. E. 62.
— N:o ig4- med förslag till sammanjemkning eller votering, i följd af skiljaktiga beslut, i anledning af betänkandet N:o 89 och utlåtandet N:o 162. XXV. B. 126, 145. A. 154- XXVI. U. 44. A. 46. E. 62.
Statsverket, berättelser om förrättad revision af, samt af andra utaf allmänna medel beslående fonder.
Statsverkets inkomster, angående beräkningen af. VI.
B. ,33. VII. 21. Å. 100. X. U. 425. XI. 22. A. ,32, ,63. XIII.
U. 297, 3o5. A. 477. XIV. U. 452. XVII. A. 38. XXVI.
E. ',12. — räkenskaper för år 1838, angående.
Se Revision. — tillstånd och behof, angående. I. B. 290. A. 3o4* IV. R. 5,5. B. 588.
V. 63, 372, 420, 421. VI. Å. 6, ,5, 52, ,34, 224, 2g5, 332, 4o>, 46°) 534, 5 58, 598, 5gg, 646, 64g. A. 665. Å. 665, 685, 706, 717. VII. 3, 34, 53, 76, 238. VIII. U. 333. A. 382. X. U. 297. XI. 18, ,9, 20, 128, 190. A. 199, 211, 240, 268, 298, 3,8, 359 36,, 369, 373, 3y6, 381, 401, 4>4. XII. 3, 5g. A. ,36. XIII. E. 67. CJ. 297, 3o5. A. 386, 4J2, 4fi°* 4^') 462, 4y3, 577. XIV. U. 346, 4^2. XVI. 3, 61, 158. A. 296, 327, 357. E. 387. U. 454. XVII. A. 38.
U. , 13, ,76. A. 252, 468. XVIII. U. 45. A. 15g. E. ,92. A. 206, 212. U. 226.
E. Å. 237. E. 25g. A. 268. E. A. 26'g. E. 274. A. 275,276, 287. E. 293. XIV. E. 108.
U. A. 290. XX. E. 56g.
Å. 648. XXII. E. 381.
Stedingk, Grefve Ludvig von, yttrande. VI.
Stephens, Agronomen, om disposition af det statsanslag, som varit honom i lifstiden tilldeladt. II. 51 1. IV. R. 32. V. B. 673, 42,.
Se Hufvudlitlarne, Indragningsstaten. — om en årlig pension för hans enka. lil. 379.
IV. R. 97. V. B. 373, 421.
Se llnfvudtillarne, Indragningsstaten.
Sterhhusafgiften, angående nedsättning uti. III. 343.
IV. R. g3. VI. B. >33. VII. 22. A. i52. X. U. 425. XI. 22. A. >3?., 163. XIII. U. 297, 3o5. A. 477* XIV. U. 4^2. XVI. E. 387. XVII.
A. 38. XVIII. E. 4g.
Sterhhusafgiften, samt lagmans- och häradshöfdingeränta^ om upphörande af. XXI. R. 44q* Stjerncrona, Friherre David, yttranden.
V. 370. VI. 324- VII. 454. XXIV. >4, '7, 2,.
Stjerneld, H. Ex. Ur Friherre Gustaf Algernon, yttranden. II. 3o5.
VI. ,,2. XI. 2,7.
Stjerngranat, Henrik, yttrande. VI. 4°1 •
Stjerngranat, Gustaf, yttranden. II. 233, VI. 44^?
719- XIII. 4o ( 3.4 ) 289, 6o3. XYI. 63, 66, 75. XVII. 3og. XVIII. i25. XXII. ig2.
Stjernstedt, Friherre Jacob Theodor, yttranden. V. 22g, 235. X. 232. XII. 84. XIII. 20, 145, 383, 385, 662, 670, 7o3, 7.4. XIV. .58, 167, 288, 2go, 331, 342, 353, 357. XV. 368. XVII. 4., 234. XVIII. 14.. XIX. 65, i83, 375, 378. XX. 436, 49°, 5ii, 514? 5iS, 532, 536, 54., 545, 547, 613. XXI. 6, 42, 43, 66, 68. XXIII. 177, 272, 2.77, 27g.
Stjernstedt, Friherre Lars, yttrande. II. 158.
Stjernstedt, Friherre Fredrik, yttrande. XIII. 7.4.
Stjernstedt, Friherre Samuel, yttrande. XIX. 184.
Stjernsvärd, Gustal Magnus, yttranden. I. 286. XII. 328.
Stipendier tor utrikes resor i tekniskt afseende, angående.
IV. R. 411. XVI. B. 202. XVII. 5g. A. 42g. XXI. U. g8, 578. XXIII. A. 14.
Stockfångst för sågverken i Wester- och Norrbottens
Län, om förändring uti förfallningarne derom. XXIII. B. 246. XXIV. A. 438.
Stockholm, angående förändring i stadgandena om uppbörden derstädes.
Se Uppbörden.
Poliskammare, om vissa förändrade stadganden för.
Se Poliskammaren.
Stockholms skärgård, om användande till försvarsanstalterna derstädes af en del utaf mindre creditivet.
Se Försvarsanstalter.
Stockholms skärgård, om bestämmande af förskott till bedrifvande af befästningsarbeten i.
Se Befästningsarbeten. — hamnar, angående bro-, hamn- och expedilionsafgifterne derstädes.
Se Bro- etc. — Inqvarterings-ordning, angående.
Se Inqvarleringsord nins — Stads styrelse, om ändring i Kongl. Förordningen derom.
D e n ij 0 c t o, b e r e. ra. sjelfva formationen ligger ett oöfvervionerligt hinder för en motståndskraft »It kunna uppslå, Della hinder blir ovillkolli, "I, unr 3 .Stånd alltid gora pluralitet elliot 2.
Denna olägenhet ligger i Hr von Hartmansdorff* ullra-democratiska princip, som icke kan få adeln och preslerna nog nrdIrvckla, och vill alt man skall gifva deni en sådan ståndpunkt, att de ovillkorligen, i följd af sjelfva formationen, skola betyda intet, ty de hafva alltid en gifven pluralitet emot sig.
Denna olägenhet iutvållar mindre, om jag stannar vid 4 Stånd.
Det gr sanni, genom Frill.
Hamiltons förslag får jag lika manga in al de orepresenterade, men det kommer dä i Guids namn »n på hazarden, luiru de i tankesätt amalgamera sig med Stånden.
Meri det nr gifvet, alt om den öfre kammaren skall formeras enligt 0r vpn Hatt-, uiausdorffs förslag, så ligger liela den återhållande kraften i sjelfva formationen föra vafd, Jag liar nu framställt en betänklighet, sorn jag lier R. o. Ad, noga besinna, innan Ståndet går all afgöra frågan, oell jag drager icke i betänkande att i följd deraf tillkännagifva, alt min. röst, om jag har att valja emellan 2:11c saker, af hvilka jag icke kan gilla någondera, blir för det minst onda, som skulle uppkomma, oell då går jag hellre in på Frih.
Hamiltons förslag, att taga in de orepresenterade på de zj Stånden, an att antaga alne kamlar, der isne Stånd skola sitta blott som figurao.ter, för alt görg dessa båda herrar till nöjes så länge.
Huru nöjde de blifva, nät' det kommer dertill, att de fått erfara burn det går till, blir en annan sak.
Gr, Spens: Första raden af Hr von Hartmansdorff*, förslag erkänner jag i mina ögon vara bättre äu den mot-, svarande raden i Frih. Hamiltons.
Qm jag icke fattade Hr von Hartmansdorff* förslag orätt, så började det med orden: ”Till Riksförsamlingen valjas”; derefter var sedermera insatt en siffra för R, o. Ad., en för Prester o, s, v.
Dervid nämndes icke något om öfre eller nedre, första eller andra kammaren. öde punkten af Frih.
Hamiltons förslag börjar deremot sålunda: ”Vid val tillden första kammaren deltaga—
Dessa ordalag passa helt och hållet för hans sy st Aine, deri öfre kammaren väljes af den nedre, och den anmärka., alf Ilian derigenom hade tagit på hand en del af de frågor, sorn mi icke förekomma, är det skäl, sorn gör alt jag nu förenar mig med Hr von Hartmansdorff i denna del.
Men Hr von.
Hartmansdorff kommer sedermera, till det resultat, att föreslå bestämmande af ett visst antal för brukspatroner, ett visst antal för ofrälse innehafvare af frälsehemman och säterier o, s. v., med ett ord, att söndersplittra sjelfva detta.
Stånd i åtskilliga andra, för hvilka särskilda siffror äro. utsatta.
Jag lenman att bedomina, mine herrar! om icke detta vöre detsamma, sorn att låta lika mångå Stånd uppstå.
Naturligtvis är Hr von Hartmansdorff*, mening, att fral - Den aj Octobcr e. m. seägare siola välja representanter för frälseägare, och husägare i städerna välja representanter för sådana husägare.
Då skulle ju derigenom alldeles samma resultat uppstå, som om dessa fractioner af medborgare kallades lika många särskildta Stånd.
Man vore du inne på den banan, alt få lof att noga qvalificera dem allihop, och då kunde man förutse för framtiden split, tvedrägt, tvister och oenighet emellan alla classer af medborgare.
Jag erkänner, att då jag här hörde första gången talas om ett femte Stånd, hoppades jag, att, efter man ej kunde vinna mera, man åtminstone der skulle få se de särskildta elementerna af Ståndet mötas ungefär på samma sätt som efter den allmänna valprincipen eller den samfällda valprincipen; att de skulle mötas der, för alt med gemensam åtgärd välja fäderneslandets ombud, eller ombud för fäderneslandets sak, och icke livar och en för sina intressen.
Jag hoppades att man skulle slippa tänka sig brukspatronernes intresse, såsom ett för denna medborgareclass särskildt, frälsehemmansägarnes lill ett annat o. s. v.
Jag ser vissei ligen i Hr von HartmansdorfFs project 12 §:n: ”Ståndspersoner välja sina ombud, likasom R. o. Ad.
Då nu frågan återgått dit, der den, efter min tanke, från början bort vara, nemi. till att i synthetisk form conslruera R. o. Adis beslut om dess gemensamma tanke, varnar jag eder, mine herrar! att vi icke i den nu förevarande frågan, om vi skola hafva 4 eller 5 Stånd, må taga för afgjordt, att denna 13 § af Hr von HartmansdorfFs förslag redan är antagen, hvilket den icke ar.
Det är nemi., i den händelse att ståndspersonsclassen skall votera lika roed R. o. Ad., eliel1 att alla skola votera per capita, det är i den händelsen, som svårighet skulle uppstå, och sorn det kunde hända, såsom Frih.
Hamilton omförmält, att den stora massan af frälsehemmansägare undertryckte alla de andra.
Eller snarare kan man föreställa sig möjligheten deraf, ehuru jag visserligen erkänner, att jag icke för ögonblicket kan, med stöd af tabellverket, säga om denna farhåga är grundad.
Men om roan deremot tänker sig, hvilket man åtminstone mätte hafva sig Öppet, att i det nya Ståndet den samfällda valprincipen, eller möjligpn med någon modification den, som Const.- Utsk. föreslagit, gör sig gällande, är det icke mera gifvet der, än det skulle annars varit, att mängden skall undertrycka de öfriga; ty då kommer denna mängd att bestå af fractioner af röster, och att således äga mindre inflytande på valen.
Då ändtligen, efter nära 4 timmars debatt, det nu blifvit fråga om att discutera öfver något bestämdt föremål, så har jag begärt ordet, för att, för min del, motsätta mig det amendement till Frih.
Hamiltons förslag, som Hr von Hartmansdorff framställt.
Jag kan icke föreställa mig, att efter det beslut, R. o. Ad. på f. ro.
Den 27 O c t o b e r e. 111. 3o3 fattade, och hvilket synes utgå från den synpunkt, att representationen tarfvar förbättring, saint alt mera samfällighet skal! blifva grunden för den nya representationen, — jag kan icke föreställa mig, säger jag, att, sedan denna princip blifvit antagen, It. o.
Ad. nu skulle vilja med Hr von Hartmansdorff gå baklänges och utur Borgare- och BondeSt:n förvisa de nya elementer, som under den sednare tiden der blifvit inrymda, samt derefter, sedan man sålunda återfört dessa Stånd til! dess ursprungliga renhet vid bildandet af ett femte Stånd, jemväl bilda 7 eller 8 nya classer, med särskildta val inom sig.
Denna mening öfverensstämmer åtminstone icke med min uppfattning af den propos., hvilken Frih.
Sprengtporten i förmiddags nppgaf, och som hlef af R. o. Ad. gillad.
Det lärer för få af R. o. Ad:s ledamöter vara obekant, huru Frih.
Sprengtporten utvecklat sin idde, då vi redan öfver ett år haft Hr Frihms förslag i bokhandeln tillgängligt.