Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är nemligen af Grundlagen tydligt, att introduction ej kan vägras; frågan är blott, att Ridderskapet och Adeln vill bibehålla sin gamla rättighet att sjelf in phno bevilja densamma; en rättighet, som ej bör Ståndet fråntagas; så mycket mindre, sorn den aldrig kan anses afstådd, äfven om Ståndet någon gång uppdragit åt sin
Direction att göra det, ett uppdrag, som jag dock icke iinner ännu vara så alldeles rigtigt documenteradt.
Det är efter j 818 års Riddarhusordning Utskottet bedömt frågan, och ej funnit den strida emot hvad Utskottet tillstyrkt.
Örn introductions beviljande af RiddarhusDirectionen finnes endast stadgadt i den för densamma utfärdade instruction.
Det är således blott der, denna förändring bör iakttagas, men icke i RiddarhusOrdnirigen.
I öfrigt skulle jag tro, att Herr Hjerta i detta afseende skall finna samma mening i i8ioårs Riddarhusordning, som i den afår I 8 l 8 •
I begge finnes ej något som strider mot Utskottets framställning, hvilket Hans Excellence Herr Grefve af Wetterstedt ej eller påstått, utan blott ansett den dertill kunna föranleda.
Af samma skäl eller med tolkning af §;ens anda skulle Ridderskapet och Adeln uti instruction kunna föreskrifva RiddarhusDirectionen, att i vissa fall vägra introduction.
När Riddeiskapet och Adeln till prof. ning företager RtddarhusOrdningen, är det tids nog att öfverlägga, huruvida Ridderskapet och Adeln äger rättighet; att vägra introduction elier Ben xi Octoler e. lii. icke.
För min del tror jag ej, att Ståndet hvarken äger, eller bör hafva, denna rättighet.
H err voll Hartmansdorff:
I händelse man bifaller RiddarbusUtskottets framställning, att nemligen ur instructionen borttaga tillåtelsen för Pirectionen, att meddela introduction, men sådant oaktadt lemnar 51 §.
RiddarhusOrdningen oförändrad, skulle anledning tili tvekan för RiddarhusDirectionen kunna uppstå, huruvida hon icke i alla fall vore förbunden, att mellan Riksdagarne bevilja introduction.
Ordalysen i 51 §. är följande; ”De personer, hvilka af Kongl. Majit blif— ”vit till Greflig, eller Friherrlig värdighet upp”höjde, eller med Adelskap benådade, men inom ”tvenne år efter utnämnandet icke hafva sig till ”vinnande af introduction å Riddarhuset anmält, ”hafva all vidare rätt dertill, enligt Kongl. Förordningen af den 8 Maji 1775 och Kongl. Bref”vet af den 11 Februarii 1800, förlorat, såframt ej ”Kongl.
Majit täckes genom serskild Nådig Resolution, den försutna tiden återställa; åliggande Rid”darhusDirectionen noga tillse, att hvad ofvanberörde "Författningar så väl härom t som i öfrigt rörande in— ”tioductioner, stadga, varder noggrant iakttaget,'*.
Stå dessa ord qvar, och Författningen afår 1775 omtalar sättet, huru introduetioner skola af Riddarhus
Direct ionen beviljas, så frågas, om icke
Directionen af denna §. bör anse sig förpligtad, an meddela introduction P
Om pröfniogen deraf hlifve ölverlemnad åt
Directionen sjeif, skulle Ten Ii October c, m, lion försättas i en brydsam belägenhet.
Äfven al: delta skäl och af klokhet, ehuru dess användande vid våra öfverläggningar bli i vit af en äldre man, än jag, tadladt, bör jag tillstyrka Ridderskapet och Adeln, att, hellre än att äfventyra förlusten af en ägande rättighet, endast lägga Memorialet till Handlingarne.
Jag tror ej, att ett afslag derå vore rigtigf, och då jag befarar, att Herr Grefven och LandtMarskalken ej gör proposition till bifall; så återstår endast den 3
Herr Grejven och Landt Mar skalk en yttradej att han redan, då detta mål förra gången förevar, tillkännagifva sin enskilta öfvertygelse, hvilken sedermera icke eller förändrats.
Herr Landt-:
Marskalken förklarade således, att, enär 51 §. i RiddarhusOrdningen stadgade , att de personer, hvilka af Kongl. Maj:t blifvit till Grefvelig eller Friherrlig värdighet upphöjde, eller med Adelsskap benådade, men inom 2:ne år efter utnämnandet, icke sig till vinnande af introduction å Riddarhuset anmält, hade all vidare rätt dertill, enligt Kongl.
Förordningen af den 8 Maji 1775 och Kongl.
Brefvet af den 11 Februarii 1800 förlorat, så framt ej Kongl.
Maj t täcktes, genom serskilt Nådig Resolution, dan försutne tiden å, t erst älla; Och skulle det åligga RiddarhusDirectionen noga tillse, att hvad berörde Författningar , så val härom, som i öfrigt rörande introduction ner, innehöllo, blef nogsamt iakttagit: men att under
Riksdagarne introduction likväl ej finge beviljas, lörr än Riddarhu&Direciionen hos Riddar, UusUtskotict Ullkännagifvit 3 och Riddarhus-Ut* 3i* Deri 11 Oclober e. rn. slcottet hos Ridderskapet och Adeln anmält, det vederbörlige prestanda blifvit fullgjorde; samt af detta stadgande, enligt Herr Grefvens och Landt.
Marskalkens omdöme, syntes följa, att RiddarliusDirectionen vore pligtig emellan Riksdagarna meddela introduction åt dem , hvilka i sådant afr seende företett behörige prestanda; Oell Friherre Wrangels af RiddarhusUtskottet tillstyrkte motion, att introduction å Riddarhuset hädanefter icke må emellan Riksdagarna af RiddarhusDirectionen, utan endast af Ridderskapet och A-. deln under påstående Riksdag meddelas, sålunda innefattade en förändring uti den, rörande
In— troduetioners meddelande uti 51 §.
RiddarhusOrdningen befintelige föreskrift, samt en slik förändring icke kunde på annat, än det i 52 RiddarhusOrdningen stadgade sätt, lagligen till— vägabringas, men RiddarhusUtskottet icke funnit 51 § RiddarhueQrdningen vara i behof af någon särskild omarbetning eller förändring i och för antagandet af ifrågavarande motion; alltså och då Herr LandtMarskalken ej heller, jemlikt 45 §, Riksdagsordningen, ägde att föreslå något som vöre mot RiddarhusOrdningen stridande, utan endast hvad som fordrades till verkställighet af det Grundlagarne eller RiddarhusOrdningen föreskrifva; ansåg Herr LandtMarskalken sig icke kunna meddela proposition till bifall å RiddarhusUtskottets
Memorial uti dess närvarande skick, utan finge hemställa att berörde Memorial måtte läggas till Handlingarne.
Deri 11 Octooer c. rn. 3i3 Grefve Cronhjelm :
Jag anhåller, att Herr Grefven och LandtMarskälken täckte* inhemta, huruvida Ståndet yrkar proposition till bifall af Riddarhus Utskottets Memorial.
Grefve von Schwerin '.
Då frågan sista gången förevar, påminner jag mig, att äfven jag "hemställde, att Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes göra proposition, att Utskottets Memorial endast måtte läggas till handiingarne, emedan när frågan förekommer otn instruction för RiddarhusDirectionen , tillfället alltid är öppet, att deruti göra de jemkningar, hvartill Ridderskapet och Adeln kan finna omständigheterna föranleda.
Jag har från början betraktat saken såsom en opinionssak; men möter den svårigheter; finner Herr Grefven och LandtMarskalken det strida emot sin pligtkänsla, att framställa proposition, så vill jag för min del ej yrka derpå.
Herr Grejven och Landt-Mariholken frågade, om Ridderskapet och Alein yrkade proposition till bifall af RiddarhusUtskottets ifrågavarande «* Memorial.
Ja och Nej. Herr Hjerta’.
Det är ganska ogerna jag nu går att yttra, hvad jag anser min pligt vid detta tillfälle fordra.
Herr Grefven och Landt™ Marskalken har vägrat framställa proposition till bifall på Utskottets Memorial. 55 §.
Riksdagsordningen innehåller uttryckeligen, att Herr LandtMarskalken äger fullkomlig rättighet lill en 314 Den 11 October e, m.
Bailan vägran, när saken strider emot Grundlagarne.
Det har mången gång utgjort ett ämne för mitt begrundande, huruvida detta kunde äga rum med något, som angar StandsOrdningarne.
Med dem synes mig dock vara ett annat förhållande.
Jag håller före, att då LandtMarskalk är pligtig att bevaka, det ej Grundlagarne varda för när trädde, sådant likväl ej kan komma i fråga, i afseende på StandsOrdningarne.
Det må vara Ståndet obetaget, att handla efter gifna forJ mer, eller icke, då det endast angar dess egne angelägenheter.
Annat är förhållandet, då Baken angar Grundlagarnes helgd.
Jag anhåller att Herr Grefven och LandtMarskalken måtte upptaga detta endast såsom ett uttryck af min enskilda öfvertygelse, oberoende deraf, att den är i strid mot en Mans, som har Ståndets odelade förtroende, och som förtjenar att äga det.
Jag har länge befarat, att något dylikt skulle med RiddarhusOrdningen inträffaj hvarföre jag ock nu begagnar tillfället, att förena mig med Grefve Cronhjelm i begäran om proposition , huruvida Ridderskapet och Adeln yrkar bifall å RiddarhusTJtskottets Memorial, på det ConstilutionsUtskottet må kunna slita tvisten.
Herr Grefven och LandlMarJkalken uppläste 55 Riksdagsordningen, samt erinrade, att då Herr LandtMarskalken redan haft äran tillkännagifva sin öfvertygelse, att ett bifall till RiddarhusUtskottets Memorial skulle strida mot hvad 51 §.
RiddarhusOrdningen, rörande Introduction föreskrifver, och 4 5 §.
Riksdagsordningen förbjuder Herr LandtMarskalken att föreslå något, som Den n Oclobcr e. ni, 315 fe mot RidJarhusOrdningen stridande, ansåg Herr HandtMarskalken, i följd häraf, sig icke eller kunna meddela den till bifall å RiddarhusUtskot£ets
Memorial begärde proposition.
Jag anmälte mig, endast för att göra den framställning af 45 §.
Riksdagsordningen , som nu af Herr Grefven och LandtMarskalken skedt.
Till hvad Herr Grefven och LandtMarskalken nyss anförde, skall jag utbedja mig att blott få tillägga, att då Grundlagen bestämdt innehåller, det StåndsOrdningarne skola i enlighet med densamma författas, så följer deraf ock, att om ett förslag förekommer till ändring i StåndsOrdningarne, som ställer dem i strid mot Grundlagen, åligger det LandtMarskalk eller Talman, att derå vägra proposition; och detta är fallet här.
Jag är af Herr Gref.; ven och JLandtMarskalken, samt de värde Ledamöter, som efter honom sig yttrat, hufvudsakligen förekommen i hvad jag ämnade säga.
Jag får blott tillägga, det jag ej tror något Stånd böja handla mindre väl betänkt, när det angår dess enskilda angelägenheter, än när det angår allmänna frågor.
Det torde synas öfverflödigt af mig, att vidare orda härom, sedan Grefve von Schwerin förgäfves yrkat Memorialets läggande till Handlingarne; men jag vill dock fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet å faran, afj. hänskjuta ärnrigt till ConslitutipnsUlskottets be_ 5i6 pen ri October e. m. dömande, emedan det möjligen delar Herr Grefvens och LandtMarskalkens åsigt.
Vi skulle då endast komma att förlora på ett dylikt steg, Herr Hjerta:
Hvarföre jag ej afskräckes af den fruktan, Herr von Hartmansdorff hyser, är, att jag anser bättre, att nu genom ConstitutionsUtskoitets svar få frågan afgjord, än att striden vid en kommande Riksdag skulle fortsättas, Dessutom anhåller jag att ännu en gång få fästa Herr Grefvens och LandtMarskalkens uppmärksamhet derpå, att RiksdagsOrdningens 45 ock 5 5 §• §• innehålla föreskrifter, hvilka till deras natur äro ganska skiljaktiga.
55 (jj. gifver nemligen vid handen, när LandtMarskalk eller Talman skall vägra proposition j men den 45:te åter, hvad de hafva att sjelfva innom Stånden föreslå.
De få väl föredraga, hvad af andra föreslagit blifvit, men ej sjelfve föreslå något, sorn är emot Grundlagarne stridande.
Således kän dervid ingen fråga uppstå om mål, sorn varit till Utskott remitterade, och rörande hvilken åtgärd blifvit af Udskoft föreslagen.
Då nu 55 §, uttryckligen stadgar : ”LandtMarskalk eller Talman må ej kunna ”vägra proposition, utom i det fall, då han fin”ner en väckt fråga bokstafligen strida mot Grund”lagarnes lydelse; börande förut hafva skälen till ”sitt vägrande anfört," synes det, att det således är emot
Grundlagens bokslajliga lydelse ett förslag skall vara stridande, för att ej kunna till antagande framställas.
Det är just derföre jag bes Den ii Oc t ober e. m: gsgnar min rättighet att få den frågan besvarad, huruvida detsamma äfven gäller i afseende på StåndsOrdningarne; och jag hemställer, otn det icke är skal att underställa denna sak ConstitutionsUiskottets närmare betraktande, för att få saken en gång för alla afgjord P Herr Grefven och LandtMar%ka'lk«:n förnyade dess förut gjorde hemställan , om Ridderekapet och Adeln yrkade proposition till bifall af RiddarhusUtskottets Memorial.
Ropadeä starka Ja och Nej. Herr Grefven och Landtmarskalk en förklaradet det han vid åhörandet af svaret å den nyss gjorde proposition icke med tillförlitlighet kunnat utröna Ridderskapets och Adelns pluralitet.
Till förekommande af allt tvifvelsmål skall jag begära votering, emedan pliäralitetens mening ej på annat sätt torde med säkerhet kunna utrönas.
Herr Grefven och Landt Mar skalk en framställda derefter följande voteringsproposition:
Den som yrkar proposition till bifall af Riddarhus Utskottets Memorial angående Introductio* ners meddelande voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; 3H Ben 11 Öclohcr e. m.
Vinner Nej, anses Ridderskapet och Adeln icke yrka berörde proposition, och Utskottets Memorial, i följd deraf, böra läggas till Handlingar— ne.
Sedan 43, 44, 45 och 46 §, §, i Riddarhusordningen blifvit uppläste, börjades voteringen klockan tre qvart till g eftermiddagen; och befunnos vid voteringens slut klockan tre qvart sill 10 om aftonen, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallirj som föijer.* Ja __ 56.
Nej — 53.’
I följd hvaraf, och sedan det öfver votering gen särskildt förde Protocoll blifvit uppläst, Herr Grefven och Landt Marskalken yttrade , att dl proposition till bifall å RiddarhusUtskottefs ifrågavarande
Memorial nu mera blifvit af Ridderskapet och Adeln yrkad, finge Herr J,andtMarskalken, jemlikt 55 §.
Riksdagsordningen, förklara öfverläggningen hvilande, och förvisa frågan till ConstitutionsUtskottet, som borde, öfver densammas stridighet eller enlighet med Grundlagen, sig utlåta.
Då jag anser denna sak vara af yttersta vigt, mindre för sjelfva frågans skull, än för behandlingssättet; och då den nu kommer ?tt underkastas bedömande af ett Utskott, sorn Den T i Oc! ober e , tfi.
Hr sammansatt af älla fyra RikeStåndens Ledamö.- ter, anser jag det äfven vara högst angelägit, att dessa sättas i tillfälle att fälla ett rigfigt omdöme.
Detta lärer ej kunna ske, med mindre än att hela discussionen blifver dem meddelad.
Jag anhåller derföre, att den vägrade propositionen ej måtte remitteras till ConstitutioasUtskottet, innan de i dag afgifne yttranden hinna blifva justerade, äfvensom att justering måtte med första särskildt företagas af Protocollet för detta Plenumi Grefve Cronhjelm förenade sig med Herr Hjerta.
Efter mitt sätt att första Grund» lagen, är en så beskaffad remiss, som den Herr Hjerta nu yrkat, icke enlig med våra former, utan lärer det endast vara en framställning om den vägrade propositionen, som kommer att till ConstitutionsUtskottet afgå.
Jag hemställer till Ridderskapets och Adelns eget bedömande, huruJ vida något annat härvid kan åtgöras, än att till ConstitutionsUtskottet remittera frågan, om Herr Grefven och LandtMarskalken haft rätt eller icke i vägrandet af den begärdta propositionen?
Utskottet kan då icke göra annat än yttra sig om lagligheten af denna vägran, utan afseende på discussionen.
Jag instämmer fullkomligen med den siste värde Talaren deruti, att om sa-] ken angick något, som vöre stridande mot GruntJj 320
Den ii Octoher e. m. lagarne, sltulle discussionens insändande till Utskottet vara öfverflödigt; men då frågan endast rörer StåndsOrdning, är,det vigtigt, att ConstitutionsUtskottet, som till trefjerdedelar består af de andra Stånden , måtte rigtigt känna, hvad de skola bedöma.
Jag ber att få fästa uppmärksamheten derpå , att den vägrade propositionen angår en instruction, som Ridderskapet och Adeln för sin RiddarhusDirection utfärdar.
Det beror således hufvudsakligen på, att kunna för de andra Stånden klart framställa saken.
Jag yrkar visserligen icke, att hela discussionen i detta ämne må sändas til!
ConstitutionsUtskottet, utan blott att ProtocollsUtdraget, fullständigt utredande frågan , här må varda justeradt, emedan hvart enda ord kan gifva en förändrad tydning ät framställningen, Det är derföre angeläget, att allt varder här justeradt, innan remissen afgår.
Herr Grejven och LandtMarskalken erinrade att något ProtocolIsUtdrag ännu aldrig från RiddarhusCanzliet afgått, sorn icke förut blifvit inför Ridderskapet och Adeln justeradt.
Om ConstitutionsUtskottet blifver i behof af förklaring och upplysningar, lär Utskottet ej underlåta att från Ridderskapet och Adeln begära del af discussionen öfver detta ämne.
När det icke står i §:n} att discussionen skall till ConstitutionsUfskottet remitteras, och man bör vara noggrann om ordalydelsens iakttagande , lärer det ej eller nu gå an ätt Den u Octo t er e, m. 321 att remittera discussionen.
Eidderskapet och Adeln äger dessutom här närvarande Ledamöter uii Utskottet, hvilka kunna, om så nödigt pröfvas, sjelfve föranstalta, att densamma varder a£ Utskottet remitterad.
Jag ber att få rätta hvad jag yttrat i så måtto, som min mening ej varit, att hela discussionen skulle remitteras, utan blott att hela saken må varda framställd i sitt rätta ljus, och att visa, huru mycken vigt ligger på det i frågavarande ProtocollsUtdraget.
Till bevis på rigtigheten af den sats, jag i. afton drifvit, samt origtigheten af, att i icke bokstafligen grundlagstridiga fall proposition vägras, komma nu Ledamöter af de öfrige Stånden att bedöma, huruvida vi handlat i, öfverensstämmelse med vår egen SlåndsOrdning, hvaremot ett sådant förhållande efter min öfvertygelse endast kan uppstå i frågor som angå grundlagarne.
Det är derföre jag är så angelägen, att ProtocollsUtdraget i detta ämne må varda fullständigt.
Herr von Hartmansdorff-, Den omständig-i het att de öfrige Stånden komma att med pluralitet afgöra en sak, hvilken endast angår Ridder*' skåpets och Adelns enskilda SlåndsOrdning, hade den värde Talaren bort taga i närmare betraktande, innan proposition af honom yrkades.
Nu mera lärer det vara utan ändamål, att fästa uppmärksamheten derå.
Hvad vidare beträffar den omständighet, att större tydlighet för ConstitutionsUtskottet skulle beredas derigenom, att hela discussionen dit åt - Ridd, o. Ad, Prot.
IX Band. irsta Afd, 2 (.
Den il October e, m: följde remissen, så fruktar jag att någon säkrare ledning derigenom icke vunnes.
Jag skulle tro, att då Constitutions-Utskottet har tillgång till Grundlagarne och StåndsOrdningen, hvarom fråga är, samt till en del utgöres af medlemmar fran detta Stånd, hvilka sjelfva afhört discussionen, torde något annat meddelande än genom ProtocollsUtdrag vara öfverflödigt.
Jag instämmer derföre i hvad Herr von Hohenhausen nyligen yttrat.
Herr Grefven och Landt Mar skalken yttrade, att sedan Herr Hjerta nu mera inskränkt sig till den önskan, att Ridderskapets och Adelns ProtocollsUtdrag, som kommer att till ConstitutionsUtskottet afgå, måtte blifva så fullständigt, som möjligt, trodde Herr LandtMarskalken, att rätta tiden att bedöma ProtocollsUtdragets innehåll och beskaffenhet, torde blifva då det samma till justering förekommer.
För egen del ansåg Herr Grefven och TjandtMarskalken någon annan åtgärd icke tillhöra Constitutions-Utskottet, än att bedöma Herr Grefvens och LandtMarskalkens förfarande, i afseende på den vägrade propositionen, men alldeles icke att ingå i pröfning af Hufvudfrågan, angående Introductioners meddelande.
Grefve Cronhjelm'
Jag anhåller endast, att RiddarhusUtskottets
Memorial må få åtfölja ProtocollsUtdraget till ConstitufionsUtskottet.
För min del kan jag ej finna det vara origtigt, utan tvärtom öfverenstämmande med Grundlagarne, att denna fråga hän» skjutes till ConstitutionsUtskottets bedömmande.
Jag tror att Utskottet ej har att utlåta sig öfver annat, än Herr Grefvens och IjandlMarskalkens Dm II Octoher e.m. vägran af proposition?
Till svar å hvad Herr von Hartmansdorff anfört, anhåller jag få uppläsa 12 §.
Den lyder, som följer : ”Ridderskapet och Adeln infinner sig till ”Riksdag och representeras enlige RiddarhusOrd. ”ningen, hvilken, lika som öfrige StåndsOrdnin”gar, bör vara i öfverensstämmelse med Grundla”garne författad.” Således lärer Constitutions-Utskoftet, såsom väktare öfver Grundlagarnes helgd, äfven vara berättigad! att upptaga denna fråga, emedan det är dess skyldighet, att bevaka formen och följaktligen jemväl att tillse, det RiddarhusOrdningen öfveienstämmer med Riksdagsordningen.
Herr Grejven och LandtMarskalken hemställde om icke, då, enligt 55 §.
Riksdagsordningen, en viss kort tid borde föreläggas ConstiiutionsUtskottet, Ridderskapet och Adeln skulle finna lämpligt stadgai att Utskottet borde inom 14 dagar härefter afgifva dess Utlåtande.
Bi föl Is.
För min del har jag visserligen ingenting att invända emot den föreslagna tiden; men då jag ej af Herr Grefven och RandtMarskalkfn erhållit svar å min förra anhållan, torde jag få förnya densamma.
Ett Memorial har från RiddarhusUtskottet inkommit som vidlyftigt afhandlar de grunder, på hvilka dess tillstyrkande i denna del hvilar.
Herr Grefven och UandtMarskalken har funnit sig förantåten, alt derå vägra proposition.
Det tyckes vara 3$4 &*n U Oettier *.~m. gifvitj att ConstifutionsUtskottet är i behof af att känna, hvad RiddarhusUtskottet härutinnan tillgjort, och jag anhåller derföre om proposition derpå, att RiddarhusUtakottets Memorial må få beledsaga remissen.
Herr von Haitmanidorjff:
Sedan jag förnummit, att Herr Hjerta inskränkt sitt yrkande der. hän, att ProtocollslJtdraget må blifva fullständigt, har jag visserligen ej något att deremot invända.
I anledning åter af Grefve Cronhjelms anhållan, att RiddarhusUtakottets
Memorial måtte åtfölja remissen, får jag anmärka, att
ConstitutionsUtskottet ej kan ingå i bedömmande af sjelf, ▼a hufvudfrågan, utan blott yttra aig öfver formen, hvilket synes kunna ske, utan remiss af sjelfva Memorialet.
Den af mig gjorde begä. zan torde så mycket mera böra bifallas, som Rid. darhusUtskottets Memorial just innehåller en vederläggning af de skäl, man anfört för den satts, att förslaget skulle vara mot Grundlagarne stridande, ' och då Herr Grefven och LandtMarskalken ej gillat Utskottets framställning, synes det mig vara så mycket större skäl, att lemna Con•titutionsUtskottet del af berörde Memorial.
Herr Hjerta: 55 §.
Riksdagsordningen stadgar, att målet skall förvisas till ConstitutionsUtakottet.
Jag frågar nu, om målet kan vara nå« got annat, än Memorialet.
Jag anhåller derföre, att detsamma må få åtfölja remissen, hvarigenom ookså ändamålet lättare vinnes, än genom et! t)m 11 Oetober e, nt. 325 ProtocollsUtdrag , möjligen alltför korrt och ofull; ständigt.
Hans Excellens Herr Grefvi af Wetterstedt t Jag torde få underställa Höglofl.
Ridderskapet och Adelns eget bedömande, huruvida något annat är behöfligt, att till ConstitutionsUtskottet remittera, än ett ProtocollsUtdrag, som upptager; att RiddarhusUtskottet föreslagit en ändring af den praxis, som hitintills 1 afseende p§ introductioner ägt rum, att de nemligen hädanefter endast skulle meddelas vid Riksdagar; samt att då Ståndet yrkade proposition häri, Herr Grefven och Landt» Marskalken, som ansåg förändringen strida mot 51 §.
RtddarhusOrdningen, vägrade, att en sådan gora.
Jag hemställer, om, viddetta förhållande, ConstitutionsUtskottet behöfver ingå i pröfning af de skäl, som dels här, dels inoos RiddarhusUtskoltet blifvit anförda; och äfven, om ConstitutionsUtskottet behöfver veta mera än hvarom frågan är, samt besvara den, huruvida Herr Grefven och LandtMarskalken handlat rätt, eller icke.
Då ProtocollsUtdraget, som skall in$ Behålla berättelsen härom, kan göras så vidlyftigt, sorn man behagar, och då det i alla fall skall inför Ridderskapet och Adeln justeras, tror jag detta vara nog, och afstyrker för min del remiss af något annat, än ett sådant ProtocollsUtdrag.
Herr Grefven och LandlMankalken yttrade, det han för sin del trodde, att rätts tiden till bedömande, huruvida RiddarhusUtskottets
Memorial borde åtfölja remissen till ConstitutionsUt - 3^6 Ben Ii October e, m. slcottet, eller icke, inträffade, när Ridderskapets och Adel ns ProtocollsUtdrag vid början af nästa Plenum lcomme att för Ståndet justeras.
Om Ridderskapet och Adeln tilläfventyrs dl skulle finna ProiocollsUtdraget vara så fullständigt, att RiddarhusUtskottets Memorial ingalunda behöfde åtfölja remissen, komrae naturligtvis all fråga derom att förfalla.
Herr Grefven och LandtMarskalken ansåg det således vara mindre lämpligt, att nu genast, innan ProtocollsUtdraget blifvit uppsatt och justeradt, i omförmälte afseende fatta något beslut; hvaruti Ridderskapet och Adeln äfven hördes instämma.