Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
9 Enär ifrågavarande för kommunikationen med konungariket Norrige på Statens bekostnad anlagda väg med tillhörande brobyggnader icke, efter hvad antagligt är, på längre tid kan blifva i vanlig ordning lill underhåll indelad och inflytande algifter för vägens begagnande icke heller finnas tillräckliga att bekosta omläggning af de derå befintliga större broar; samt de utgifter, som nu äro i fråga och hviika lill en del ej varit kända förr, än det vid sednaste riksdag beviljade anslag till vägomläggningar redan blifvit fördeladt på andra arbetsföretag, icke skäligen synes böra drabba det anslag, som vid innevarande riksdag tilläfventyrs kan komma alt för nästa statsregleringsperiod beviljas för anläggning af nya samt förbättring eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar, vill Kongl. Majit, — under erinran, att, i följd af Kongl. Majits nådiga beslut den 20 Juni 1862 angående återgång af uppgjordt kontrakt om en vägförbättring mellan Östergötlands länegräns och Wida gästgifvaregård i Calmar län, ett belopp af 45,000 Riksdaler från 1856—1858 års riksdags vägbyggnadsfond icke kommit att användas till det af Rikets Ständer med nämnda fond afsedda mål, utan vid innevarande riksdag blifvit för Rikets Ständer disponibelt, — härmed i nåder föreslå Rikets Ständer att anvisa medel för betäckande af dels de 8,840 Riksdaler, sorn enligt nådiga Brefvet den 9 Mars 1860 å Stats-kontorets under händer varande medel anvisats för iståndsättande af bron öfver Bådsjösundet, jemte anläggning af en isbrytare derstädes, dels ock de 10,299 Riksdaler, som Kongl. Majit under den 7 Februari 1862 anbefallt Stats-kontoret att, likaledes under förskottstitel, utanordna, för ombyggnad af bron Nio 34 öfver Bultersbäcken och omläggning, i sammanhang dermed, af de närmast derintill belägna delar af Carl Jöhans-vägeri, samt anbringande af ny farbana å broarne öfver Staa-elfven och Bådsjösundet; viljande Kongl. Majit tillika gifva Rikets Ständer tillkännna, att, beträffande dé för reparationer af bron öfver fljerpeström afsedda 12,535 Riksdaler, hvilka ännu icke blifvit af Stats-kontoret utbetalda och troligen icke komma att under innevarande statsregleringsperiod utgå, Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader erhållit nådig befallning, att, derest Rikets
Ständer komme att för nästa statsregleringsperiod ställa medel till Kongl. Majits nådiga disposition, för omläggning eller förbättring af backiga eller eljest mindre goda vägar, uppföra omförmälda reparationskostnader i det förslag till dessa medels fördelning, sorn det åligger Styrelsen att uppgöra och Kongl.
Majits nådiga pröfning underställa.
Prat. 1862 & 1863. 1 Sami. 1 Afd. 2 Band. 25 Haft. 2 10 Kongl. Majits Nåd.
Utdrag af Protokollet öfver Civil-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 7 Augusti 1863.
Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Friherre De Geer, Hans Excellens Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Grefve Manderström, Statsråden: Lagerstråle.
Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld, Carlson.
Slutligen uppläste Departements-chefen, Statsrådet Lagerstråle, till justering, följande, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, uppå Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, förut fattade nådiga beslut, uppsatta förslag till nådiga Propositioner till Rikets Ständer: 4:o angående anvisande af medel till betäckande af kostnaden för iståndsättandet af åtskilliga broar å den så kallade Carl Johans-vägen i Jemtland, m. m. 2:o — — — — — — — — - — — — — — — Enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande behagade Kongl. Majit dessa förslag i nåder gilla samt befallde att, i enlighet dermed, Propositioner af den lydelse bilagorna Litt. B. & C. till detta Protokoll utvisa, skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Ex protocollo Axel Hegardt.
Maj:t$ Nåd.
Proposition M 122.
Ii N:o 122.
Ank. till Exp.-Utsk. den 10 Aug. 1863, kl. 11 f. m.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer om anvisande af anslag till betäckande af kostnaderna för Sveriges deltagande dels i 1862 års allmänna industri- och konst-exposition i London, dels ock i den för landtbruks-alster och redskap innevarande sommar anordnade internalionela utställning i Hamburg; Gifven Stockholms Slott den 7 Augusti 4863.
Sedan härvarande Kongl. Stor-Britanniske Minister tillkännagifva, att en för alla nationer gemensam industri- och konst-exposition komme att öppnas i London den 1 Maj 1862, samt de för anordnandet af denna exposition af Hennes Slor-Brilanniske Maj:t utsedde kommissarier framställt önskan att få sätta sig i beröring med sådane personer eller sällskap, hvilka bäst vöre i tillfälle att gagna dem, som ämnade på expositionen utställa artiklar, så, och då erfarenheten ådagalagt, att vid hittills anordnade allmänna större industri-expositioner de fleste Stater, med anspråk på högre utveckling och med tillgång på värdefulla industri- och slöjdarbeten samt konstalster, deruti tagit del, samt Rikets Ständer, vid föregående likartade allmänna utställningar uttalat sig för landets deltagande i desamma och för ändamålet då anvisat erforderliga medel, förordnade Kongl. Majit, under den 17 Maj 1861, att åtgärder äfven då borde vidtagas, på det att Sverige vid ifrågavarande exposition icke måtte lemnäs orepresenteradt samt utsåg Grosshandlaren m. m. C. F. Waern att vara kommissarie för Sverige vid omförmälda exposition; hvarjemte Kongl. Majit, i likhet med hvad tillförene egt rum, tillsatte en särskild central-komité för Sveriges deltagande uti berörda exposition, samt uppdrog åt Hans Kongl. Höghet Hertigen af Östergötland att i bemälda komité vara ordförande. 12 Kongl.
Proposition As 122.
Till bestridande af de med förevarande uppdrag förenade kostnader anbefallde Kongl. Majt, tid efter annan, Sitt och Rikets Stats-kontor, att. utaf under bänder varande medel å förskottstitel anordna och bemälda central-komité tillhandahålla, uppå dess i mån af behof skeende reqvisitioner och emot framtida redovisning, ett belopp af tillsammans '145,000 Riksdaler, hvarutaf, enligt till Kongl. Majit utaf komitéen aflemnad redogörelse, 144,146
R:dr 2 öre blifvit för ändamålet använde och återstoden 853 R:dr 98 öre blifvit till Stats-konloret återlevererade; varande uti ofvannämda utgiftssumma likväl upptaget ett belopp af 4,761 Ridr 84 öre för anskaffande af ett praktverk öfver expositionen, hvilket ännu vore under utgifning i London och hvarutaf Kongl. Majit tillåtit att vissa exemplar finge af allmänna medel inköpas, för att framdeles utdelas på sätt Kongl. Majit komme att i nåder förordna; i sammanhang hvarmed skulle tagas under nådigt öfvervägande, af hvilka medel kostnaden för detta inköp borde godtgöras
Då emellertid de med Sveriges deltagande i oftanämnda exposition förenade kostnader icke syntes kunna för fäderneslandet medföra åsyftad fördel, med mindre än att kännedom om det i teck nisk t och industriell hänseende lärorika, som vid expositionen kunde vara att inhemta, sedermera blefve inom landet mera allmänt spridd, ånsåg Kongl. Majit tillfälle böra beredas dels åt vissa dertill utsedde lärare vid de teckniska undervisnings-anslallerna i riket, äfvensom åt andra, hvilka genom sina insigt er eller eljest kunde anses utöfva en mera allmän inverkan på industriens u’véckling. dels ock åt skicklige och redbara arbetare inom olika grenar af landtbruksocb fabriksindustrien, att expositionen besöka.
På grund häraf anbefallde Kongl. Majit, genom nådigt Bref den 21 Mars 1862, Stals-kpntoret att, af under händer varande medel, för nämnda ändamål under forsk ot tsl itel anordna ett belopp af 20,000 Ridr, att utgå till ena hälften såsom resestipendier åt sådane lärare vid teckniska undervisnings-anstalterna eller andre personer, som Kongl. Majit kunde finna skäligt att utse, och till den andra hälften för att såsom resebidrag tilldelas industri-idkare och arbetare, hvilka vitsordats såsom skicklige i sitt yrke och för öfrigt lämplige.
För att derjemte bereda tillfälle åt det stora antal af industri-idkare och arbetare af särskilda yrken, hvilka, dels med understöd af statsmedel, dels ock utan tvifvel på egen bekostnad, komme att besöka expositionen, till erhållande af vägledning, upplysningar och förklaringar af kunnige personer, hvilka haft tillfälle att på förhand taga kännedom om expositionens olika delar, tillät Kongl. Majit, enligt central-komitéens förslag, att i London under två månaders tid en särk;ld byrå finge inrättas för upplysningars meddelande åt Svenske industri-idkare, som besökte expositionen, samt att de för detta ändamål erforderliga kostnader finge utbetalas af de medel, hvilka blifvit till komitéens disposition i nåder anvisade.
Äfvenledes hade, under loppet af 1862, »the Royal Horticultural Societv». i London meddelat Sveriges kommissarie, att nämnda förening föranstaltat en interna - Kongl. Majus Nåd.
Proposition JVJ 122.
13 tionel utställning af frukter, pumpvexter med flera trädgårdsalster samt säd, att hållas öppen inom föreningens lokal i London den 8, 9 och 10 Oktober samma år, enligt utfärdadt program, samt tillika uttryckt den önskan, att odlare af berörda vextrikets alster från Sverige äfven måtte uti denna för alla nationer öppna pristäflan deltaga; och medgaf Kongl. Majit, uppå central-komitéens hemställan, att de för programmets spridning samt landtbruks-alstrens afsändande från Göteborg till expositionen belöpande kostnader finge bestridas och redovisas i sammanhang med det centralkomitéen förut i nåder lemnade uppdrag, hvadan ock omkostnaderna för såväl sistnämnda utställning som nyssbemälda byrå blifvit af komitéen upptagen i dess ofvanberörda redogörelse och ingår i ofvannämnda utgiftssumma.
Den närmare redogörelsen ej allenast för de åtgärder, central-komiléen för befordrande af det med Sveriges deltagande i expositionen afsedda mål vidtagit, än ock för beskaffenheten af de utgifter, som för ändamålet varit nödiga, upptages uti den af komitéen den 28 Juni innevarande år i underdånighet afgifna berättelse och redogörelse, till hvars innehåll Kongl. Majit i sådant afseende hänvisar.
På sätt komitéen i berättelsen anfört, kan det icke förnekas att omkostnaderna för Sveriges deltagande uti 1862 års allmänna industri- och konst-exposition hafva, vid jemförelse med föregående omkostnader af samma slag, varit utomordentligt stora; men detta förhållande torde förklaras dels af arbetets och materialiers dyrhet i London, särdeles under expositionstiden, dels af de högre arfvoden, som måste beslås tjenstemännen och betjeningen i anseende till de jemförelsevis höga lefnadskoslnaderna på stället, och dels af de särskilda omkostnader för arbetares resor, samt beredande åt dem af nödig vägledning och upplysning under vistelsen i London, som af central-komiléen blifvit med nådigt tillstånd bestridda.
Med skäl bör dock kunna antagas att dessa utgifter fullt motsvaras af det gagn. som för den Svenska konsten och industrien varit att hemta från den internationela utställningen och den täflan, som den framkallat.
Att Sverige dervid icke intagit något underordnadt rum bevittnas af den allmänna uppmärksamhet flera af våra ditsärida konst- och industri-alster sig vit Svenske utställare tilldelade I sammanhang härmed har Kongl.
Majit ock velat meddela Rikets Ständer, att sedan Kongl. Majit, med anledning af g]ord anmälan om en i Juli månad detta år tillämnad international utställning i Hamburg af landlbruks-alster och redskap, äfvensom af alla sorters afvelsdjur, dels under den 9 sistlidne Januari, med förklarande det endast åkerbruks-redskap och landtbruks-alster af alla slag borde härifrån riket till ifrågavarande exposition på allmän bekostnad utsändas, åt Laridtbruks-akademiens Förvaltnings-komité uppdragit att vidtaga nödiga åtgärder för bringande till allmänhetens kännedom ‘ af de närmare, vilkoren för deltagande i utställningen, samt att, i samverkan med vederbörande Husliållnings-sällskap, bestämma lämpliga platser, så väl för expositions-artiklarnes insamlande inom orterna, som för deras afsändande till 14 Kongl. Maj:(s Nåd.
Hamburg m. m., dels ock under den '17 derpåföljande April förordnat Professoren m. m.
Johan Arrhenius att vara kommissarie för Sverige vid omförmälda exposition, samt att, i sådan egenskap, dels vidtaga de anordningar, som för Sveriges deltagande i berörda utställning kunde af omständigheterna påkallas och i sådant afseende sätta sig i förbindelse med den för expositionen i Hamburg tillsatta komité, dels ock utse de biträden, som för uppdragets fullgörande funnes behöfliga, anbefallde Kongl. Maj:t, uppå Förvaltnings-komitéens framställning, genom nådigt Bref den 17 Maj innevarande år, Statskontoret att, till bestridande af de för ifrågavarande exposition nödiga organisationsomkostnader, å lörskotts-titel anordna och till Förvaltnings-komitéen utbetala ett belopp af Fem Tusen Riksdaler Rikmynt, emot framtida redovisningsskyldighet; hvarjemte Kongl.
Majit bemyndigade nyssbemälde komité såväl att anskaffa ett kreditiv å Tio Tusen mark Hamburger-banko, att af den utsedde kommissarien användas till förefallande utgifter vid expositionen, som att till bemälde kommissarie och hans biträden utbetala lämpliga förskott, hvarjemte Kongl.
Majit förklarat
Sig vilja, uppå derom af Förvaltningskomitéen efter expositionens slut skeende underdånig anmälan, i nåder bestämma den godlgörelse, som borde bemälde kommissarie och dess biträden tilldelas.
Afven vid denna, numera försiggångna exposition, hafva, enligt inlupna underrättelser, de ifrån Sverige utställda produkter och landtbruks-redskap tillvunnit sig särdeles uppmärksamhet.
Flera prisbelöningar hafva ock utställarne tilldelats.
Någon redovisning för de anvisade medlen har väl ännu icke hunnit afgifvas, men densamma torde inom kort vara att emotse.
Under tillförsigt att Rikets
Ständer skola finna de verkställda utbetainingarne af ofvan omförmälda särskilda belopp hafva, för Sveriges värdiga deltagande uti de ifrågavarande expositionerna, varit af omständigheterna påkallade, vill Kongl. Majit härmed föreslå Rikets Ständer att anvisa medel till ersättning åt Stats-kontoret dels för utbetainingarne till central-komiléen för Londoner-expositionen, enligt den afgifna redogörelsen Ridr 144.146: 2. efter afdrag likväl af den deri upptagna utgiftspost af . » 4,761: 84. för inköp och hemtransporterande af det i London utgifna praktverket öfver expositionen, hvilken utgiftspost framdeles kommer att af andra medel Stats-kontoret godtgöras, eller med återstående » 139,384: 18. äfvensom för de, jemlikt Kongl. Majlis nådiga beslut den 21 Mars 1862, anordnade » 20,000: — liff resestipendier åt lärare vid teckniska undervisnings-anstalter och andre af Kongl.
Majit utsedde personer, samt rese bidrag åt industri-idkare och arbetare, alltså med en sara- manlagd summa af Ridr 159,384: 18. dels ock för det belopp, som, enligt framdeles ingående redovisning, kan styrkas hafva blifvit utbetaldt för utställningen af landtbruks-alster och redskap i Hamburg.
Proposition JY2 122. 15
De ärendet rörande handlingar skola vederbörligt Utskott tillhandahållas och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Utdrag af Protokollet öfver Civil-Ärenden, hållet inför Hans Magit Konungen i Stals-It ådel å Stockholms Slott den 7 Augusti 1863.
Hans Excellens Justitie-Stalsministern, Herr Friherre De Geer, Hans Excellens Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Grefve Manderström, Statsråden: Lagerstråle, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld och Carlson.
Slutligen uppläste
Departeinents-chefen, Statsrådet Lagerstråle, till justering, följande, i öfverensstämmelse med Kongl.
Maj:ts, uppå Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, förut fattade nådiga beslut uppsatta förslag till nådiga Propositioner till Rikets Ständer: 1:0. — — — — — — — — — — — — — — 2:o. angående anvisande af anslag till betäckande af kostnaderna för Sveriges deltagande dels i 1862 års allmänna industri- och konst-exposition i London, dels 16 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition J\5 122.
6ck i den för landtbruks-alster och redskap innevarande sommar anordnade internationela utställning i Hamburg.
Enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande behagade Kongl. Majit dessa förslag i nåder gilla, samt befallde att, i enlighet dermed, Propositioner af den lydelse bilagorna Litt. B. & C. till detta Protokoll utvisa, skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Maj-.ts Nåd.
Proposition JW 123. 1 N:o 123.
Ank. till Exp.-Utsk. den 3 Sept. 1863, kl. 2 e. m. Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition lill Rikets Ständer, angående med Ko nungariket
Belgien afslulade traktater om upphörande af Scheldetullen, m. m.; Gifven Stockholms Slott den H Augusti 1863.
Den afgift för skeppsfarten å Scheldefloden, hvars undanrödjande utgjort föremål för ifrågavarande traktater, har sin gruud i de förhållanden, hvilka närmare omförmälas i följande, från Utrikes-departementel meddelade utredning:
I hörjan af sextonde århundradet hade Belgiens och särdeles staden Antwerpens handel uppnått en hög grad af välstånd, men den politiska och religiösa kris, som sedermera inträdde, utöfvade i flera hänseenden ett menligt inflytande på densamma, och i medlet af det följande århundradet upphörde Scheldefloden, som bildar inloppet till Antwerpen att vara en fri flod.
Genom en emellan Spanien och Generalstaleroa i Holland den 30 Januari 1648 i Mönster afslutad fredstraktat, Art. 14, föreskrefs det nemligen, att Schelden skulle vara tillsluten för alla främmande nationers fartyg, hvilket hade til! följd att staden Amsterdams handel i betydlig mån tilltog, på bekostnad af Antwerpen, hvars handel hotades af fullkomlig undergång; och oaktadt de bemödanden, som tid efter annan gjordes, i ändamål alt förmå Generalstaterna att medgifva en förändring häruti, 1'örblef Schelden stängd omkring halftannat århundrade, eller intill den 16 November 1792, då Franska National-konventet proklamerade Scheldens frihet, hvilken sedermera, uti en emellan Generalstaterna och Franska republiken den 16
Maj 1795 i Haag afslutad traktat af Generalstaterna erkändes, äfvensom genom annexe XVI till Wiener-traklalen den 9 Juni 1815 ytterligare bekräftades.
Schelden, hvars mynningar vid Belgiens och Nederländernas skiljsmessa förblefvo under Nederländsk Bill. till R.
Prot. 1862 & 1863. 1 Sami. 1 Afd. 2 Band. 26 Käft. 1 2 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition M 123. landshöghet, har sedan nämnda tid, är '1792, varit fullkomligt fri, allt intill år 1839, då, oaktadt de protester, Belgien under de långvariga underhandlingar, som i London egde rum, rörande detta lands och Nederländernas skiljande från hvarandra, inlade emot Nederländernas anspråk på fastställandet af en afgift utaf sjöfarten på Schelden, till förmån för sistnämnda land, det uti Art. 9 § 3 af den emellan de båda rikena under de fem Stormagternas inflytande den 19 April 1839 afslutade traktat bestämdes, att Nederländska Regeringen skulle ega att af de å Scheldefloden och dess mynningar trafikerande fartyg uppbara en afgift af 1 Fl. 50 cent. per tonneau sålunda, att 1 Fl. 12 cent. skulle erläggas för fartyg, som, kommande från öppen sjö, ginge uppföre den gren af Scheldefloden, som benämnes vestra Schelde, för att begifva sig till Belgien, antingen på Scheldefloden eller T ernenserkanalen, samt 38 cent. per tonneau för fartyg, som på samma väg afgå från Belgien till öppen sjö.
Samma dag afslöts emellan Nederländerna, å ena sidan, samt Österrike, Frank - rike, Storbrittamen, Preussen och Ryssland, å den andra, en traktat, hvarigenom de uti omförmälda traktat intagna bestämmelser blefvo ställda under Regeringarnes i de fem sistnämnda länderna garanti.
Medelst en den 5 Juni 1839 utfärdad lag förklarade derefter Kongl. Belgiska Regeringen, som befarade, att Antwerpens handel genom den afgift, Nederländerna sålunda egde af Scheldeflodfaiten uppbära, skulle komma alt ånyo hämmas i sin utveckling, det denna afgift skulle blifva de å Schelden trafikerande fartyg, hvilken nation de än tillhörde, af Belgiska Staten godlgjord, Regeringen dock förbehållet alt om, med hänseende till någon af de främmande nationernas fartyg, särskilda och vigtiga omständigheter sådant föranledde, för dessa fartyg upphäfva tillämpningen af denna bestämmelse; hvarjemte Kongl. Belgiska Regeringen tillkännagaf sig vilja före den 1 Juni 1843 taga i öfvervägande, om den sålunda medgifna förmånen komme att fortfarande förunnas de länder, med hvika icke under tiden några särskilda öfverenskommeiser rörande handels-, tull- eller sjöfortsförhållandena de respektive länderna emellan blifvit träfläde.
Någon granskning eller allmän återkallelse af denna lag har likväl icke hvarken år 1843 eller sedermera egt rum och alltifrån afslutandet af omförmälda traktater har det i praxis tillgått så, att ifrågavarande, under namn af Scheldelullen kända, afgift icke blifvit af fartygen erlagd, utan att Belgien, som, jemte Nederländerna, hållit noga tillsyn å fartygens lästetal, direkte till Nederländerna betalt tullen, hvilken under de öfverläggningar i Belgiska kamrarrie, hvartill densammas införande gaf anledning, ansågs icke kunna beräknas till högre maximum än 508,000 Francs årligen, men småningom ökades "så att den år 1860 utgjorde ungefär 1,900,000 Francs eller nära fyra gånger det belopp, hvartill den beräknats skola uppgå.
Maj:ts Nåd. Proposition JW 123. 3 Kongl. Belgiska Regeringen började emellertid allt mer och mer blifva obenägen att fortfarande erlägga denna tull, såsom utgörande en alltför tryckande och ständigt vexande börda.
Vid de underhandlingar, som egde rum i Köpenhamn år 1856 angående Sundska tullens aflösning och i Hannover 1861 i och för S'adetullens kapitalisering, blef Scheldetullens framlida aflösning af de sjöfa r tsid k ande nationerna dem förespeglad; och i slutet af sistnämnda år gjorde Kongl. Belgiska Regeringen hos Kongl. Majlis
Regering framställning, huruvida den icke vöre benägen att, i likhet med hvad förut egt rum, i afseende å Sundska tullen och StädetuI— len jemte öfriga intresserade Magter deltaga i en aflösning af Scheldetullen.
Enligt det förslag, som då framlades, skulle allöningssumman bestämmas till 41,950,000 Francs, motsvarande 25 gånger medel-inkomsten af 1858—1860 årens uppbörd, och emellan de respektive Staterna fördelas i mån af deras sjöfart på Schöldén, då Sveriges andel komme att uppgå till 816,525 Francs, hvaremot Belgien ville afstå från uppbärande af tonnage-afgifter utaf fartyg som besöka Belgiska hamnar, samt bereda nedsättning i lotsafgilterna på Scheldefloden; och förklarade Kongl.
Belgiska Regeringen sig derjemte benägen alt med Sverige afsluta en handels-traktat, hvarigenom det skulle tillerkännas samma förmåner, som, genom en kort förut med Frankrike afslulad dylik traktat, blifvit detta land medgifna och hvilkas beviljande åt andra länder jemväl utgjorde föremål för underhandlingarne.
Beträffande den ifrågasatta handels traktaten meddelades det svar, att Kongl. Majlis
Regering alltid skulle finnas beredvillig att afsluta en sådan, grundad på fullkomlig reciprocitet, och innefattande garantier för en ömsesidig behandling i likhet med den, de mest gynnade nationer åtnjölo; men enär, på sätt ofvan förmäles, efter det genom Wiener-traktaten, hvilken Sverige undertecknat och som för detsamma icke upphört att vara gällande, Schelden förklarats fullkomligt fri, den tull, om hvars aflösning fråga sålunda blifvit vackt, genom en emellan Belgien och Nederländerna afslutad, samt af Österrike, England, Frankrike, Preussen och Ryssland garanterad traktat, hvilken till stöd för Kongl.
Belgiska Regeringens framställning åberopats, blifvit pålagd sjöfarten på Schelden, utan att Sveriges samtycke dertill äskats, eller ens samma traktat då eller sedermeja på officiel väg blifvit Kongl. Maj:ls Regering till kännedom meddelad, samt berörda traktat följaktligen icke för Sverige medförde förpligtelse alt utgöra denna af dess fartyg aldrig utkräfda tull, i motsats mot hvilken Sverige genom ingågna traktater varit förbunden att betala såväl Sundska tullen som Stadetullen, ansågs traktatens omförmälda bestämmelse icke heller kunna grundlägga någon skyldighet för Sverige att bidraga till samma tulls aflösning, hvadan och då, hvad angick de förmåner, hvilka under förutsättning af Sveriges deltagande i aflösningen, skulle detsamma tillerkännas, det med skäl kunde ifrågasättas huruvida dessa förmåner motsvarade den betydande uppoffring 4 Kongl. Maj:ls Nåd.
Proposition M 123.
Sverige komme att vidkännas, Kongl.