Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
3: o Svindel, vansinnighet och konvulsioner som av cicuta virosa, sium latifolium, aethusa cynapium, aconitum lolium temulentum, secale cornutum, flugsvamp, amanita muscaria, agaricus aeruginosus, agaricus fimtarius.
4: o En hastigt påkommande stupor (stumhet och orörlighet) som av flera Strychnos, Aqua destillata laurocerasi, Morphinum, Vauqueline.
5: o Skarpa växtgifter kan döda genom deras häftiga inverkan på magen, då svår kolik och därpå följande tecken på inflammation och kallbrand uppstår.
Sådan verkan ger källarhalsbär, daphne mezereum, oenanthe fistulosa och crocata, lactuca virosa.
Dessa växter finns i Sverige och bör kännas igen av varje läkare.
Även om de sällan används till förgiftningar, kan de orsaka vådliga olyckshändelser.
§ 4 Andra egentliga växtgifter.
1: o Opium ger sig i sin döende verkan genom symtom, som varje läkare känner, opii egen lukt vid obduktionen, kan någon gång utdragas ur magen och försök därmed anställas.
2: o Aqua lauro-cerasi igenkännes genom dödssättet, som sker genom plötslig förlust av all retbarhet och livskraft, genom vid döden lika hastigt upplösning av blodet, dess speciella lukt som bittermandel som känns runt liket.
Not Ännu ett sätt att bevisa gifters närvaro är att låta en hund eller katt förtära magens contenta.
Dör djuret så anser man massan vara giftig.
Djuret får inte inta föda innan.
3: o Åtskilliga andra växtämnen kan i större mängd vara giftiga, såsom gummigutta, coloquint, scammonium.
§ 5 Gifter som genom sårande instrumenter eller annan application i sår åstadkomma dödande verkningar, tillhör de varmare klimaten och är lyckligtvis okända hos oss.
De beskrivs under benämning som Buon upas tiente, Voorara.
Omständigheterna vid sådan förgiftning är att ett sår finns och döden hastigt följer.
De är lättigenkännliga.
Not Till denna klass hör även de dödssätt som genom giftiga ämnens application på hela kroppen t ex vid rökning.
§ 6 Mineraliska gifter är flera, men vanligast förekommande är: 1o Vit arsenik, acidum arsenicosum, av allmänheten känd under merkurium, råttpulver.
2: o Andra arsenikpreparat är Auripigment, operment, sulphuretum arenici, Rauschgelb, realger, risigallum, flugpulver, flugsten, mistpikel, marcasit eller giftkis.
3: o Kvicksilversublimat, murias hydrargyricum corrosivum.
4: o Antimonial preparat som kråkvinsten, tartras kalicostibiosum 5: o Blypreparat.
De vanligaste är blyvitt carbonas plumbicum, cerussa och blysocker acetas plumbicum crystallisatum.
Stundom kan olyckor inträffa med blyoxid varmed stenkärl är glaserade, då den löses av sura ämnen samt av att man sötar förfalskade viner med det.
6: o Kopparpreparat varav i synnerhet ärg ur oförtenta kärl kan orsaka häftiga plågor och fara för livet.
Även spanskgröna Subacetas cupricum och blå vitriol sulphas cupricum hör dit.
7: o Mineralsyror som vitriololja, svavelsyra acidum sulphuricum, skedvatten acidum nitricum och saltsyra acidum muriaticum har en förstörande inverkan på magen och svalget De är lätta att upptäcka.
§ 7 Vid undersökning av arsenikförgiftning som de vanligaste och våldsammaste iakttages följande: 1: o Symtomen är plågor i magen, strax efter giftets nedsväljande, kräkningar, tilltagande koliksmärtor, konvulsioner och döden.
Den förgiftade förlorar oftast medvetandet innan konvulsionerna.
Not Ibland är symtomen så lindriga att man inte misstänker arsenik som orsak till döden, förrän man finner dem i maginnehållet.
Lagtima Riksdag skall hvart tredje år, på sätt riksdagsordningen stadgar, tillsätta en nämnd, som äge att döma, huruvida högsta domstolens och regeringsrättens samtliga ledamöter gjort sig förtjänta att i deras viktiga kall bibehållas, eller om vissa af dem, utan bevisligen begångna fel och brott, hvarom föregående § handlar, likväl kunde anses böra från detta kall skiljas.
Beslutar denna nämnd efter omröstning i den ordning, som i riksdagsordningen sägs, att någon eller några af högsta domstolens eller regeringsrättens ledamöter skola anses vara ifrån Riksdagens förtroende uteslutne, blifve han eller de därefter af Konungen, hos hvilken Riksdagen skall härom göra anmälan, ifrån ämbetet genom nådigt afsked skilde.
Uti fredstider skola de mål, som från Krigs-Domstolarne dragas under Konungens pröfning, uti Högsta Domstolen företagas och afgöras.
Twänne Militaire-personer af högre grad, dem Konungen härtill utser och förordnar, böra med Domare-jäf och answar och utan särskildt arfwode, sådane mål i Högsta Domstolen öfwerwara och deröfwer rösta, dock må Domarenas antal icke öfwerstiga Åtta.
Ministeriella mål, hvarmed förstås alla de, som angå rikets förhållande till främmande magter, skola på det sätt, Konungen lämpligast synes, beredas af Ministern för utrikes ärendena, hvilken det tillhör att dessa mål anmäla och föredraga inför Konungen i närvaro af Statsministern och någon annan Statsrådets ledamot eller, der Ministern för utrikes ärendena tillika är Statsminister, två andra tillkallade Statsrådsledamöter.
Är Statsministern hindrad att vara tillstädes, tillkalle Konungen i hans ställe en annan Statsrådets ledamot.
Är Ministern för utrikes ärendena frånvarande, föredrage den Statsrådets ledamot, Konungen äfven i detta fall tillkalle.
Sedan Konungen af dessa embetsmän inhemtat till protokoll anförda råd, för hvilka de blifva ansvarige, fatte Konungen, i deras närvaro, besluten; åliggande det den dertill särskildt förordnade att protokollet föra.
Af sådana beslut må Konungen låta till Statsrådets kunskap komma hvad honom nyttigt synes, så att kännedom äfven af denna riksstyrelsens gren måtte hos Statsrådet finnas.
1: o. Riksdagen äger gemensamt med Konungen makt att stifta allmän civil- och kriminallag äfvensom kriminallag för krigsmakten och att sådan förut stiftad lag förändra och upphäfva.
Frågor härom må i Riksdagens kamrar kunna väckas och skola, sedan vederbörande utskott däröfver blifvit hördt, af Riksdagen afgöras.
Beslutar Riksdagen för sin del någon ny lag eller gammal lags upphäfvande eller förändring, aflämnas förslag därom till Konungen, som inhämte statsrådets och lagrådets tankar däröfver, och, sedan Han Sitt beslut fattat, meddele Riksdagen antingen Sitt samtycke till dess åstundan eller Sina skäl att det vägra.
Kan Konungen icke förr, än Riksdagen åtskiljes, fatta och meddela Sitt beslut, vare Han oförhindrad att före nästföljande riksdags öppnande förslaget ordagrant bifalla och allmän kungörelse därom utfärda.
Finner Konungen godt någon lagfråga för Riksdagen framställa, äske Han statsrådets och lagrådets yttrande däröfver, samt meddele Sin proposition tillika med berörda yttranden åt Riksdagen, som med frågan vidare förfar, såsom i riksdagsordningen sägs.
2: o. Riksdagen äge ock gemensamt med Konungen stifta, förändra eller upphäfva kyrkolag; dock att därvid erfordras samtycke jämväl af allmänt kyrkomöte.
Öfver förslag angående dylik lag skola, på sätt i mom. 1 sägs, statsrådets och lagrådets tankar inhämtas och jämte Konungens proposition, då sådan göres, Riksdagen meddelas.
1809: Allmänna frågor, som uti Riksens Ständers Plena wäckas, må ej til et omedelbarligt afgörande der uptagas, utan skola öfwerlemnas til behörigt Utskott, som äge, at dem utreda och deröfwer sig yttra.
Utskottens Förslag skola först i Ståndens Plena framställas til antagande eller förkastande, utan förändringar eller tilsatser.
Göras derwid i Ståndens Plena sådana anmärkningar, som hindra antagandet, erhålle Utskottet del af desse Anmärkningar, för at derefter Förslagen ytterligare granska och jemka.
Regeringsrätten tillkommer det även att, i mål av beskaffenhet att kunna tillhöra dess eller kammarrättens slutliga prövning, upptaga och avgöra alla ansökningar, att Konungen må bryta dom åter, som vunnit laga kraft, eller återställa laga tid, som försuten är.
Konung ware myndig, wid fyllda Aderton år.
Konungens Domsrätt skall uppdragas Tolf af Honom utnämnde lagkunnige Män, hwilka fullgjort hwad Författningarne föreskrifwa dem, som uti Domare-Embeten må nyttjas, samt i sådana wärf ådagalagt insigt, erfarenhet och redlighet.
Med tryckfrihet förstås hvarje svensk mans rättighet att, utan några af den offentliga makten i förväg lagda hinder, utgifva skrifter, att sedermera endast inför laglig domstol kunna tilltalas för deras innehåll, och att icke i annat fall kunna därför straffas, än om detta innehåll strider emot tydlig lag, gifven att bevara allmänt lugn, utan att återhålla allmän upplysning.
Alla handlingar och protokoll i hvad mål som helst, de protokoll undantagna, som uti statsrådet och hos Konungen i kommandomål föras, må ovillkorligen genom trycket kunna utgifvas.
1809: Denna Domstol, som Riks-Rätt kallas, skal i sådant fall bestå af Presidenten uti Konungens och Rikets Swea Hof-Rätt, hwilken deruti före Ordet, Presidenterne uti alla Rikets Collegier, Fyra de äldste Stats-Råd, Högste Befälhafwaren öfwer de i Hufwudstaden tjenstgörande Troupper, Högste närwarande Befälhafwaren för den wid Hufwudstaden förlagde Escadern af Armeens Flotta, twänne de äldste Råd i Swea Hof-Rätt och det äldste Råd i hwarje af Rikets Collegier.
Då antingen Justitiä-Cantzleren eller Justitiä-Ombudsmannen finner sig befogad at Högsta Domstolen samfält eller särskilde Des Ledamöter inför Riks-Rätten tiltala, äske han hos Presidenten i Konungens och Rikets Swea Hof-Rätt, såsom Riks-Rättens Ordförande, laglig kallelse å den eller dem, som skola tiltalas.
Presidenten i Hof-Rätten foge derefter anstalt om Riks-Rättens sammanträde, för at kallelsen utfärda och målet widare i laglig ordning behandla.
Skulle emot förmodan han detta underlåta eller någon af de öfrige förenämnde Embetsmän undandraga sig at uti Riks-Rätten deltaga, stånde de, för en sådan upsåtlig försummelse af deras Embetspligt, til lagligt answar.
Hafwa en eller flere af Riks-Rättens Ledamöter laga förfall, eller finnes emot någon af dem lagajäf, ware ändock Rätten domför, om Tolf deruti sitta.
Är Presidenten i Hof-Rätten af laga förfall eller jäf hindrad, företräde des ställe den äldste i tjenst warande Presidenten.
Denna Domstol äge, sedan ransakningen fulländad är, och domen efter Lag fäld, at densamma för öpna dörrar afkunna.
Svensk författningssamling 1800 Författningssamling för 1800 Låssa kyrkas arkiv.
Kungörelse angående den tillökta konvojavgiften för i år och tills vidare, Stockholms slott den 4 februari 1800.
Den till sjöfartens beskydd förordnade konvojavgiften som ökades senast den 12 mars förra året, visar sig behövas även i år med den ökningen.
Den skall tills vidare erläggas.
Stockholms slott den 4 februari 1800.
Förordning vad i anseende till Regeringsärendens jämna och obehindrade gång under Kongl Maj: ts vistande vid Riksdagen i Norrköping iakttagas bör, Stockholms slott den 6 februari 1800.
Under denna tiden skall Våra vanliga rutiner gälla vid Kollegier, hos landshövdingar och övriga ämbetsmän.
De skall sända sina statsexpeditioner till Vårt kansli i Stockholm, såvida det inte gäller något mycket brådskande.
Stockholms slott den 6 februari 1800 GUSTAF ADOLPH.
Kungl Maj: ts tal till Rikets Ständer vid Riksdagens öppnande i Norrköping den 15 mars 1800.
Det är nu första gången jag ser er samlade inför min tron.
Jag är övertygad att kunna överlämna mina bekymmer för undersåtarnas väl i edra händer.
Det är nu 8 år sedan senaste Riksmötet, då min salig fader tolkade sin tillfredsställelse att vara kung över ett troget folk, i en tid då en fantastisk villa skakade nästa alla folk.
Han kunde vid Riksmötets slut säga att han gladde sig åt den enighet som rått i edra överläggningar.
Han trodde sig inte då vara så nära den död, han ofta sökt på krigets bana mot rikets fiender, men visst aldrig förväntat av egna förrädiska undersåtar.
Själv känner jag mig omgiven av trogna undersåtar, som med mig dela avskyn för detta brott och saknaden av en rättvis och huld kung och fader.
Då jag nu ärvt min faders tron, med dess kärlek till sitt folk, måtte jag även igenkänna hos eder samma trohet och tillgivenhet för mig som ni bevisat honom.
När jag nu högtidligen påminner er om plikter och förbindelser mot mig som mot er själva, bör jag ej heller förglömma vidden av mina egna.
Jag är övertygad att jag regerar över undersåtar, som endast har Fädernelandets väl i sikte och som frivilligt kommer mig till mötes.
Vi må bispringa Fäderneslandet i dess behov och laga dess revor, som om de inte snart avhjälps skola undergräva dess välstånd.
Jag har själv i tre år försökt öka landets inkomster med nyttiga författningar och sparsamhet.
Landets tryckande skuld har dock lagt hinder i vägen för mina välmenta avsikter.
Minskningen i rikets inkomster är förorsakade av penningvärdets fall.
Dessutom har årsväxten varit svag, vilket känts för riket, men också för den enskilte.
Det är för att överlägga, hur man i framtiden skall undvika sådana händelser eller göra dem mindre kännbara, som jag sammankallat denna riksdag.
Ett annat viktigt skäl är att låta kröna mig, för att på detta högtidliga sätt sammanknyta de band som förenar konung och folk.
Jag har inte funnit någon gladare tid än denna, när jag njutit frukten av den förening jag knutit med en älskad gemål och fått en son, GUSTAF, en svensk kronprins.
Dessa glada känslor att se landets tron befästad och att få dela denna fadersglädje med mina församlade trogna undersåtar.
Jag har givit honom ett namn som är kärt i många avseenden i landet och hoppas kunna uppfostra honom så att han är beredd att styra sitt folk den dag jag ej längre finns.
Han får aldrig glömma, att han är utsedd att regera över ett fritt och självständigt folk.
Då jag nu på detta högtidliga sätt givet er mina tankar förväntar jag mig att ni svara däremot att då enighet, förtroende och uppriktighet råder mellan oss kunna vi förvänta oss ett lyckligt slut på detta Riksmöte.
Då skall även inom er själva den smickrande tillfredställelsen att ha arbetat för Fäderneslandets sanna väl kännas.
Kungörelse angående sättet att förtulla utländskt stenporslin, Stockholm den 2 april 1800.
Tulltariffen för utländskt porslin sätts till 25 % av värdet.
De som i sina bodar säljer främmande stenporslin får inte tillhandahålla andra stycken än de tillåtna slag av form och dimension, som Kungl Maj: ts nu i nåder fastställt.
Stockholm den 2 april 1800.
Pardons-Plakat givet på Deras Majestäters Konung Gustaf IV Adolphs och Drottning Fredrica Dorothea Wilhelminas Kröningsdag, Norrköpings Slott den 3 april 1800.
Både i äldre och senare tid har det varit vanligt att Sveriges Konungar vid deras kröning frigivit fångar och benådat dem som ur riket rymt, när de skulle straffas för vissa brott.
Så har även Vi och Vår Drottning på Vår lyckliga kröningsdag beslutat att visa denna mildhet.
De som vistas utomlands skall inom ett år anmäla sig till Våra på främmande orter varande agenter och konsuler.
De som rymt från krigsmakten skall befrias från straff för rymningen, men genast inställa sig vid sitt regemente.
Från denna allmänna förskoning är de alldeles uteslutna, som begått smädelse mot Gud och gjort avfall från den rena evangeliska läran, begått förräderi mot Rikets säkerhet, lastligt talat emot Oss, gjort myteri och uppror, de som begått mordbrand, mord och dråp, slag mot föräldrar, rån och röveri, blodskam, svek och bedrägeri mot kronan och banken, de som är dömda till livstid och slutligen de som begått stöld.
Detta har Överståthållaren i Stockholm och Landshövdingarna att rätta sig efter.
Norrköpings Slott den 3 april 1800.
Kungörelse angående tullfri införsel av utländsk spannmål, Stockholm 12 maj 1800.
Kungl Maj: t har i nådigt brev av den 24 april funnit för gott att bevilja tullfrihet för utländsk spannmål som kommer med in- eller utländska fartyg.
Stockholm den 12 maj 1800.
A F KRUCK.
Förordning av den i handelsbalken utsatta tid, vilken fordringar mellan enskilda kunna bliva gällande, Norrköpings slott på rikssalen den 13 juni 1800.
En icke krävd fordran kan ligga vilande enligt lag i 20 år.
Detta har gett upphov till många rättegångar, då man på grund av den långa tiden inte riktigt vetat vad som gällt från början.
Under så lång tid förändras mycket, folk kan dö, flytta och andra händelser uppkomma, som gör att arvingar och sterbhus inte riktigt kan få rätta upplysningar.
Preskriptionstiden skall nu vara 10 år.
De fordringar som gjordes för länge sedan skall gälla, men för nya skall tiden halveras.
Norrköpings slott den 13 juni 1800.
Förordning på vad sätt med städsel och lega av jord på landet hädanefter förhållas bör, Norrköpings slott den 13 juni 1800.
I andra länder där jordbruket nått en högre höjd än i Sverige gäller att arrendatorerna eller landboerna har en säkrare ställning än här.
Våra arrendekontrakt har givit jordägaren sådana fördelar, som med lagligen gjorda avtal icke är förenliga.
Då man inte kan förutsäga mynt och varors värde i framtiden vill Vi inte utsträcka arrendetiden till obestämd tid.
Längsta tiden bör vara 50 år.
Skulle innehavaren avlida får arrendatorn bruka jorden 5 år till.
Arrendekontrakten inlämnas till tinget.
Förordning om lagfart och börd av jord på landet, Norrköpings slott den 13 juni 1800.
Då det visat sig att den långa tiden innan lagfarten är säker på en fastighet, har medfört att köparen inte vågat förbättra eller göra uppodlingar.
Vi är betänkta att genom att inskränka lagfartstiden undanröja dessa olägenheter.
På alla orter där trenne ting hållas och jorden utbjudas tre gånger skall vid fjärde tinget lagfarten anses vara avslutad.
Den som vill stämma köparen skall göra det då.
Detsamma gäller orter där man har två ting.
Då är lagfarten befäst vid tredje tinget.
Värderingar på pantsatt egendom skall ske inom 8 månader.
Besluten skall spikas upp på Rättens dörr.
Köparen och säljarens namn och den summa som fastigheten blivit utbjuden.
En likadan förteckning skall efter avslutat ting läsas upp från predikstolarna i det Härad där fastigheten är belägen.
Norrköpings slott på rikssalen den 13 juni 1800.
Kungörelse hur med betalningen av lån i bancomynt på två år kommer att förbehållas, Norrköpings slott den 15 juni 1800.
Förmögenhetsavgiften som Rikets Ständer beviljat för att realisera Riksgäldskontorets kreditsedlar kommer att göra att det blir större behov av speciemynt.
De som har lån i speciemynt kommer att bli lidande.
För att undvika detta skall räntan betalas med bancomynt under kommande två år.
Om lånen återbetalas är man pliktig att göra detta i kreditsedlar.
Norrköpings slott den 15 juni 1800.
Sveriges Rikets Ständers bevillning för nästkommande år 1801 och de påföljande åren intill nästa Riksdag, Gjord och samtyckt vid Riksdagen i Norrköping den 15 juni 1800.
Vid Riksdagsbesluten 1789 och 1792 har vi åtagit oss att betala Rikets skuld samt påfört den Riksgäldsverket.
Även om Vi i landsfaderlig omsorg eftergivit Statsverkets del i bevillningen och givit den till Riksgäldsverket ökas den ändå med 60.000 riksdaler, på grund av realisationen av riksgäldssedlarna och kurantsedlarna.
Vi har jämkat bevillningen för att dels täcka behovet och dels få en rättvisare fördelning.
En del tjänstemän har haft en märklig lindring, medan arbetarklassen varit hårt beskattade.
Följer tabeller på vad ämbetsmän i civil och militär stat, kungliga hov- och stallstatsbetjänter, ecklesiastik staten, borgerskapet, brukspatroner, ägare av manufakturer och fabriker, ägare av kopparbruk och mässingsbruk, ridderskapets, adelns, prästernas och andra ståndspersoners tjänstefolk och allmogen skall betala i skatt.
Judar, italienare, skålvästgötar, glas- och porslinsförare samt hästbytare, som har tillstånd att stryka kring i landet, skall kunna visa upp att de betalt sin skatt.
Fruar och hustrur är befriade, då deras män betalar.
Änkor och ogifta kvinnor betalar förmögenhetsskatt.
Verk och inrättningar som har flera ägare betalar gemensamt för bolaget.
Personer med löner från flera sysslor betalar för varje lön.
Pensionärer befrias om inte pensionen överstiger 660 riksdaler.
Artikel II.
Om bevillning av löner, inkomster, egendomar, handelsrörelse, näringar, lantbruk och inrättningar.
Bevillning av städerna, som är uppdelade i flera klasser.
Artikel III Om bevillning utgörande efter fönsterlufter i städer och på landet.
För varje fönsterluft i alla privata hus även om de inte är bebodda betalas en avgift Artikel lV Angående bevillning för överflöd.
Alla olika yrkesbefattningar räknas upp och tjänstemännen betalar olika belopp i skatt på te, choklad, socker, puder, vin och andra tillåtna utländska drycker.
Skatt betalas för ekipage och slädar, olika var i landet de finns.
Avgifter för överflödig betjäning Avgifter för kort- och biljardspel.
Avgift för sidentygstapeter och möbler, samt för friheten att bära fickur.
Avgift för rättigheten att bära sidentyg.
Skatt på ställen där te och choklad säljes.
Avgift för dem som röker, tuggar eller snusar tobak.
Avgift för hundar.
Artikel V Särskild bevillning till Riksgäldens betalande av den jord som här nedan nämns.
Ridderskapet och adeln betalar 20 skilling för helt mantal frälse.
Prästerskapet, kaplans och klockarborden betalar 1 riksdaler 32 skilling per mantal.
Borgerskapet betalar lika som prästerna till sin stad.
Bondeståndet betalar 8 skillingar per mantal för krono- och kronoskattehemman.
Artikel VI Angående taxeringen till bevillningen, uppbörden därav, avkortningarna samt redogörelse därför.
Beslut, gjort, samtyckt och föravskedat på den Allmänna Riksdagen, som slöts i Norrköping den 15 juni 1800.
Vår nådiga konung har behagat genom öppet brev av den 15 januari sammankalla oss till ett allmänt riksmöte för att bevista konungens och drottningens kröning samt för rådplägning i några av fäderneslandets angelägenheter.
Vi har åtlytt kallelsen och samlats den 10 mars och efter överläggning stannat i följande beslut.
Sedan vår sista samvaro har Kongl Maj: t förlorat en öm och älskad fader, riket en konung vars stora egenskaper och ära överlämnat hans namn till odödligheten.
Vi har utbett oss och njutit den stora tillfredställelsen att för denne store konungs ättling, Vår nu regerande kung, få betyga vårt ömma deltagande i de sorgliga känslor, som sönderslita Kungl Maj: ts hjärta.
Vi har även offentligen ådagalagt vår avsky för det brottsliga sätt som satt en gräns för hans faders dagar.
Vid Kungl Maj: ts födelse önskade vi att i hans person finna en god och rättvis konung.
Efter Hans korta styrelse vet vi att vår önskan blir uppfylld.
Hans mun har uttryckt ömhet mot dess folk och hans renhjärtade beslut har visat sig i hans styrelse.
Religionens vård, fredens bibehållande, rättvisans oväldiga skipande, sparsamhet och ordning i hushållningen, avbetalning av statsskulden, frikostiga underhåll till lidande provinser, kraftiga anstalter för näringarnas framgångar och landets uppodling har påkallat en högtidlig och allmän erkänsla.
Bland de mest glädjefulla händelser för svenska folket anse vi vara konungens visa val av gemål.
Hennes höga börd och ursprung av en ätt som grundlagt Sveriges självständighet, frihet och välstånd gav anledning till det hopp, som nu utgör fullkomlig visshet.
Konungens val har visat orubblig aktning för grundlagarna och den evangeliska lära.
Han har vunnit en gemål med älskansvärda egenskaper, som pryda tronen och genom en ljuv samlevnad kommer att lätta tyngden av regeringsomsorgerna.
Redan har detta lyckliga äktenskap välsignats med en son, kronprins Gustaf.
Detta har spritt glädje och fröjd hos svenska folket, som befäster kungatronen och efterkommandes sällhet.
Konungens uttalande från tronen hur han tänker fostra sin älskade son ger oss den säkraste borgen för att vårt välgrundade hopp uppfylles.
På konungens kallelse har vi bevittnat Deras Majestäters kröning, som skedde i denna stadens kyrka den 3 april.
För att bevara minnet av denna för Svea rike så glädjerika fest, har vi beslutat att prägla en skådepenning.
Den 7 april har vi offentligt hyllat vår lagkrönte konung och vart stånd för sig svurit honom huldhet och trohet.
Inför det utskott som består av 18 ledamöter av ridderskapet och adeln och 9 vardera av de andra stånden har konungen låtit uppvisa statsverkets tillstånd.
Genom kreditsedlarnas gångbarhet som mynt har Stats och Riksgälden enskilt försatt var man i osäkerhet om värdet av vad han äger, uppjagat priserna på fastigheter, varor och arbetslöner samt vållat kännbara förluster vid utländska riksskuldens betalande.
Alla utifrån inkommande varor har för högt pris.
Konungens förslag att avhjälpa denna olägenhet är att återinföra rikets fastställda speciemynt, som det enda gångbara och att avskaffa kreditsedlarna.