Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Häri hördes ganska mänga instämma» Herr Silverstolpe, kreäric, föreslog, att Ridherskapet och Adelns nyst fattade Beslut, rörande Banco - Fnllmägliges och Revisorerncs förhållande i afseende pä Realisations, frägan, genom en Depuca» rion mätte de andre Ständen meddelas.
Uppä derom gjord proposition blcf denna mo» tion bifallen. fjerde Band - n54 Den 22 November.
Utdrag af Protokollet, hällit hos Högwör-- dige Preste - Ständet den iz November 1809.
S. D. Wid granskningen af Riksens Höglofl» Ständers tig jämkning af Riksdags-Ordningen förordnande Utskotts nn upläste Protocoll, anmälte Ståndets Ledamöter uti bemäldte Utskott, att PresteStåndets anmärkning, det borde orden: om den bewiljad blifwit: uri 78 §. utgå, af Ut,kottet blifwil gillad och antagen; men som detta icke war omnamndt uti den ankomna Expeditionen, ansaq
Ständet
Sig böra härmedelst hemställa, om icke denna rättelse, ehuru wid det till Ständet ankomne Protocolls-Utdrageks rcnffrifning uteglömd, matte warda af de Respecrive Ständen godkänd.
Illt. kuxrs.
Lx krotocolloA ill. /rimqvist.
Utdrag af Protokollet, hällit uti BorgareStändets Plenum wid Riksdagen i Stockholm den 22 November 1809. S. D. Emot det Betänkande, som det till öfwerseende och jämkning af Riks-Ständens olika Beslut , i afseende ä Förslaget till Riksdags-Ordning, tillförordnade scrstildle U'ftott, under den 17 dennes, till Riksens Ständers Plena afgifwit, sörekommo inom Den 22 November» "S5 inom delta Ständ de anmärkningar: ätt Utskottet föreslagit ändringar och tillägg wid 22, 27 och 53 §. man alt tillika upgifwa den förändrade Redackion, som vesta Z.
Z. derföre borde erhälla: att Borgare.Ständets godkände Anmärkning wid 67 §° och Preste-Ständets wid 78 §. blifwit förbigängne, och ändteligen att enligt hwad en af Utskottets Ledamöter härwid uplyst, mistskrifningar skola finnas i Utskottets yttranden öfwer 6i och 69 §. §.
I anseende hwartill Ständet altsä beslöt att vfwannämnde Betänkande Kulle till wälbemäldte serflildte Utflott äterförwisas, med anmodan att i anledning af deste anmärkningar med förnyadt yttrande inkomma; samt de Respective Med - Ständen härom wördsaml och »vänligen underrättas genom detta ProtocotlsUtdrag. vt luxra.
Lx krötocollo ^ Ol. Lstsrton» Grefwe Os la Varäie.
Dä af de NU UplästS Protocolls - Utdragen synes, att Preste- och BorgareStänden till Jämknings.Utflottet äierremitterat Dest afgifne Förflag, torde Ridverflapet och Adeln äfwett deri instämma. Zerr Greftven sch Landtmarskalkefl' crrm drade att det samma först borde upläsas och pröft was, dä, ifall det ej wimne bifall och amoges^ dkk till Utskottet borde återremitteras-- HZ6
Den 22 November. H.mS Excellence Herr Grefwe kuutb, önskave att för lydelighe ens skull hwar §. serskild, jemförd Med det första Forslaget lill pröfning skulle företagas
Dä alla häri hördes instämma företogs uplästungen af Jämknings Utffottets Förstag pä det af Hans Excellens Herr Grefwe kuutk föresiagne sätt.
I anledning af rz Z. yttrade sig:
Friherre Icäannerbmm, lö-ars ^ugulk.
Att ors saken hwarföre Abo och Borgo influtit i Cvnstitutions, Uiskottets Förslag wore, att freden icke hade warit asstuiad när det aflämnades, och man således icke annu bordt antaga förlusten utaf Finland fä» som gifiven.
Grefwe Os la Oaräie förklarade, att samma skäl nu, sedan freden wore stuten, föranledt Jamktiings-Utstotkek, att ur §. bortlaga Äba och Borgo. §- §.
14 och rZ, lämnades utan anmärkningar.
Wid 17 i ftägan om arfwodets bestämmande för Riksdagsmän före walet, tillkännagaf Grefwe Oe la Laräle, att wat Preste- och BorgareStändets , men ej Bonde - Ständets Ledamöter deri welak ingä. hwarföre Utffotret trott, are hela saken kunde öfwertämnas ät hwatt Ständs ferstildta godtfinnande. " §°
Den 22 Nsvembex. ?iZ7 Herr Nordenstolpe, Austers, anmärkte att l H. stöde myndiga är, men att han önstat att 2Z är mätte utfallas.
Grefwe ve v (-Lrcsts utbad sig fä uplyfa, alt denne §. ej rörde Riksdagsmän, utan allenast dem, som agde rätt att dem malja, Härefter upropades den Deputation, som under anförande af Grefwe Stenbock, bv§nu5, lill de gndra Ständen skulle afgä, hwarpä Justerades följande?
Utdrag af Protokollet, hatlit i Riddersta» per och Adelns Plenum den 22 November 1809. S. D.
Företogs a nyo Banco-Ulstottels under den 14 October och 6 November afgifne Berättelser vm Herrar Banco-Fullmäguges åtgärd wid Realisationen af Riksgälds-Sedtarne, samt Herrar Revisorers wid 180Z ärs Revision derwid gjorde anmärkningar; och besiöt Ridderffapet och Adeln, ehuru med ogillande af det afsteg Herrar Fulimäglige gjort ifrän den, dem gifna, tydeliga föreskrift rörande Realisationen, att likwäl dä den lyckliga utgängcn wid detta tillfälle kunde motwäga hwad en sträng xättwisa östade, Banco-Utstottet mätte berättigas att heMäldc Herrar Fullmägtige för allt answar frikalla, MdMS rlZ8 Den 22 November Widare och hwad Revisorernes förhållande beträffade, beslöts, akt under erkännande af de redelige Mäns förtjenst, som bewakade Ständers rätt, äfwen bland mängden af wäldfamheter, som utmärkt den förra Regeringen, det magtfpräk, hvarigenom wid denna Revision, Reviforernes granstningsrärt instränkkes, äfwen nu mätte öfwerfes. vt kupra.
Derefter afgeck Depukarionen. Wid 32, 27, 29, -Z0, Z2, ZZ, Z4, 36 och Z? §.
Z. gjordes ingen anmärkning. 38 §.
Grefwe körner, Astolf 6öran, erindrade om uödwändighelen att i afseende pä frägan, rörande voteringen per Capita inom Utstött, stadna i något Beslut, emedan, dä nu kwä Ständ stodo mot twä, ingen regel kunde anses bestämd för Ukstortens vo, teringssätt.
Grefwe ve la varstie- Ridderstapet och Adeln har för sin del afgjort denna fräga, och Desi Beslut kan icke ändras.
Efter min tankaxstnnes nu ingen annan utwäg, an att det' gamla voleringssättet bibe» hålles, intill desi Riksens Ständer hinna sörena sig vm ett annat.
Grefwe körner, Astolf 6öran, förklarade det hans hustan allenast more, att något wisit i afseen» de Den 22 November- n§9 de hära bestämdes.
Han föreslog att frägan, såsom wäckt wid denna Riksdag, mätte fa hwitå till afgörande wid den nästkommande, och emedlertid det gamla voteringssättet följas.
Likwäl wille han påminna, att i sädant fall borde man ej glömma akt stadga ett sätt huru paria vota inom Banco-Urskottet mä sörekommas, i de mål hwari detta Utskott utöfwar, Ständers rätt.
Grefwe ve la 6arZi'e, förklarade att Jämkmngs-Utskottet warit af samma tanka; och atr hwad voteringen inom Banco - Utskottet widkommer wore derom stadgadt i en af de följande W:ne.
Herr UotKUeb- Med anledning af hwad Grefwe ve la Oar6ie nyss anförde, och hwad jag hört flere warde Ledamöter yttra, synes frägan angäende omröstningssa tet inom Utstotten böra för denna gäng förfalla.
Dä fräga warit om ändring u i en gammal Författning eller ordrstng och iwa Ständ stadnat emot twä, har altid förblifwit wid det gamla.
Sjelfwa denna Riksdags - Ordning gifwer ock tydelig anledning härtill, dä der stadgas, att om wid Grundlags-fragor twä Ständ stadna mot twä, förblifwer wid hwad förut stadgadt' warit.
Ständer hafwa altid i Utstotten röstat Sländs-wis, således anser jag derwid böra förblifva, sedan twä Ständ stadnat emot twä, wid afgörande! af den föreflagne förändringen; hwar och en äger frihet, att i Constitutions-Utskottet söreslä ytterligare fötändring deruti, dä dermed förfares pä sätt Regerings-Formen i flikt fall föreflrifwer. n 6o Den 22 November.
Friherre lckannerbeim.
Dä Ridderstapet och Adeln synes enigc wara af den tanka, att srägan om voteringen per Capita inom Utskott stall hwila för att wid nasta Riksdag afgöraS, fär iag förestå att saken mätte blifwa behandlad enligt Constikutionens förestrift. sä ati den remitteras kill ConstitutionsUtstottet, hwilket älägges alt till denna Moiion bi» foga Sitt utlakande, h-vilket afwen wid nästa Riksdag till Stindernes pröfnicrg öfwerlämnas.
Herr Grefwen och Landtmarffalken gjorde derpå proposition art srägan macke anses såsom wid denna Riksdag wäckt, Constitutions-U stoltets utlärande deröfver infordras, och hela saken hwila till afgörande wid nästa Riksdag.
Herr Grefwen och Landtmarffalken tillkännaga» att venluattonen öswer Jäiuknings-Utstotketch Förstag i efcermiddag stulle fortsattas, hwarefker Ridderstapet och Adeln åtskiljdes klockan 2.
Den 22 November. när Onsdagen den 22 November.
Plenum klockan z lill 5 eftermiddagen.
Transumt af Protocollet, hällin uti Riksens Höglofl, Ständers Jämknings - Ulstors den 10 November 1849» S- D. - « - - * - - - Beträffande sedermera den fräga, huruwida alla omröstninqar inom Ulstotten stola ste Ständswis eller per Capita och da Utstottets Herrar Ledamöter häruti förmärktes wara af skiljaktiga meningar i öfwerensstämmelse med den i hwarje RilsStand yttrade allmänna kanka, begärde Herr Profestoren Doctor Wikman fä hemställa, om icke- enär hittills allmän praxis wid Riksdagarne warit att omröstningar i Utskotten stekt Ständs-wis, men twenue Riks Ständ i olika Beslut härom nu slädnät emot twenne andra, frägan enligt Regerings Formen, borde såsom under detta Riksmöte wäckt, wid nästblifwandc Lagtima Riksdag komma under pröfning och fluteligt afgörande ; anseende Herr Peofestoren, dä någon annan utwäg kill ömsesidig jämkning icke lärer förekomma, sig, till föregående af ett sadaru Beslut. äga desto större anledning, som ett af dylik egen. stäp, frän alder antagit och gällande bruk icke kan uphöra sä länge ej genom ett constiturions - mätzigt Beslut någon annan Norme blifwit »vedertagen och saststäldz med Högwördige Preste - Ständets öfrige Herrar n6r Den 22 November Herrar Comiterade, som i denna tanka instämde, förenade sig ock Herrar Ledamöter af Högloft.
Ridderskåpet och Adeln, jamte Riksdagsmannen ^näor8 Heckert, med särskildt förklarande af Herr Directeuren Lveäenkjerna, det han endast i afsigt, att något wisit Beslut af Utskottet mätte kunna fattas, biträdde den af Herr Profesioren Wijkman gjorde hemställning; hwaremot Herrar Ledamöter af Wallof!. Borgare - Skändct, samt Hederwarda BondeStändets öfrige Deputerade, med tillkännagifwande, att De ej kunde frångå deras Ständs i enlighet med ConstitUkions-Utskot ets Förslag stadgade Beslut, förmenade akt som twä RiM-Ständ slädnät emot iwa i en staga icke äsyftande ändring i antagen Grundlag, densamma bör pä fält 69 §. i Rezerings-Formen, wid upkommen skiljaktighet
Ständen emellan, bjuder, under innewarande Riksdag ftuteligen afgöras; hwarjamte Herr Brukspatronen Lbartiejn yttrade: att sä wida genom Regerings-Formen af den 6:te sistledne Iunii, förra Riksdags-Ordningen b ifwit till sin kraft och wcrkan som Grundlag uphäfwen, borde i Bruks - Patronens ranka, ehwad förewarande staga nu eller wid nästa Riksdag hinner afgöras, sädant icke ske annorlunda än i likstämmighet med Regerings, Formens esprit, i sammanhang och fortsättning hamras Riksdags - Ordningen blifwit utarbetad; hwadan han ansäg det i denna Ordning föreflagne voteringssatt wara det enda lämpeliga, halst sedan de förra Grundlagarne uphört, en af dem härledd praxis ej syntes förtjena större helgd.
Och Den 22 November. n6z
Och skulle i följd häraf ärendet, i hwad denna §. i hela sin widd anginge, pä Riksens Högloft.
Ständers omedelbara ompröswande ankomma, vt kuxra.
In stäsm kebr v:n Ltröm.
Utdrag as Protokollet/ hällik uti Riksens Högloft.
Ständers till jämkning af Riksdags-Ordningen sörordnade Utskott den 17 November 1809. S. D. Som under öfwerlaggningärne om sabatie jämkningar af de hos Respective Riks-Sländen wid wista §. §. af ben projecterade RiksdagsOrdningen fattade särskildte Beslut, som till enstämmiga Stadganden kunde leda, nägre Utskottets Her» rar Ledamöter yttrat skicklige mxl,mgar emot Utskottets Förslag, hwilket nu justerades, skulle desamma uti detta Portocoll intagas, för att Riksens Högloft.
Ständers plena meddelas.
Wid 84 8- Yttrade Herr Profestoren Doctor ^Vijkman, att han ansäge sUpfoflrings. och Underwisnings - Merten icke böra räknas kill de Allmänna Inrättningar, hwarom frägor egenteligen tillhörde Beswärs- och Oeconomie - Utskottet, härmed instämde flere Ledamöter af Högwördige PresteStändet, Wid ri64 Den 22 November. Wid 42 §, förmenade Riksdagsmannen ^osin folrnskon, att Bonde-Skändeks Secre erare borde i Nilens Ständers Utskott hafva tillträde.
Wid 42 angående behöriga uplysningars meddelande ät Utskotten, förklarade Herr Profesioien Doctor Wikman sig finna sadan den i senare redactioneu mnehälles, wara för ändamälet tjenlig.
Wid 76 §. yttrade Herr Öfversten Lock, att ett stadgande, hwarigenom Troupper närmare än pä 10 mils afstånd ifrån Riksdags-Orten icke ssulle fä sammandragas, syntes Herr Ofwersten för framliden warq angelägit. lät kuprn.
In fiäem kcbr II.n Ztröm
Derefter fortfors med den förmiddagen började granskningen af Förslaget till Jämkningar i Riksdags Ordningen. § Z. zy, 40, 4i, lämnades, uran anmärk-, ningw.
Efter upläsningen af 42 §. yttrade fig:
Ltsöl von HoIKein, Lor6t?
I^uävi§, alt om han ej mifikoge sig, hade i sista Plenum fräga blifwit wäckt om upgifter frän alle Werk och Collegier, som hafva publica intrader om händerj hwilka intrader Riksens Ständers Revisorer skulls
Den 22 November- n6Z öga rärn-chet att öswerse: heinställandes Friherre om ej proposition kunde göras till intagande af ctt dylikt Stadgande i den nu uppläste Grefwe körner, ^Zolpb 6öran,' wille erin, dra sig, akt denna fräga egenteligen hast afseende pä Manufactur-Foudens.
Friherre 8tae! deremot mcnte, attäfwcn Commerce - Collegium och andra publica Werk blifwit nämnde.
Grefwe Oe la (Zarelia Da denne §. war under granskning hos Ridderskapet och Adeln, begärdes äswen ait alla de Werk, som i denna §. äsyftas, skulle wara underkastade omedelbar redowisnings-skyldighet.
Samma fräga har äfwen i Jämknings Utskottet förewarit.
Men man har trott, akt dä StarsUtskorte! blifwit tillerkänd den rättighet att infordra alla de upplysningar rörande medlens omvändande, hwilka Det sunne fig behöfwa, more Riksens Ständers Rätt tillräckeligen ftyvdad, och art en speciellare granskning skulle upkaga mera tid än Utskotter ägde att omvända under z mänader, som Riksdagen enligt Regerings-Formen fär räcka.
Friherre 8taLI åberopade Friherre L.iIgencrLnt7?s yttrande i sista plenum, såsom anledning till der dä fattade Beslut i afseende pä Revisionen af sadane pubiike Werk till hwilka allmänna Statsmedel in» styra, och tilläde alt han för öfrigt blott welak anfö - n66
Den 22 November» ra detta anmärkinngs-wis i afseende pä den nu uplästa §.
Grefwe Norner förmälde att Beslutet i sista plenum rörde allenast den frägan; huru wida Revisorerne borde, jämte Stats-Werket, äfwen öfwerse För» waltningen af de Statsmedel, som till andra Werk an Slats-Conloiret inflyta.
I den uplaste §. af Riksdags-Ordningen äter, wvre frägan vm Stats-Ukstoktcts Granflningsrättighet, bwilken wore förwarad genom det Stadgande att Utskottet ägde, utan Hof» Canhlerens biträde, infordra alla underrättelser, som röra redowisning för medlen.
Grefwe ve la 6ar6ie.
Man har trott alt när Srats-Utskottet ägde rättighet att, i sräga om redowisning för de publika medlen, omedelbart inhämta alla nödiga uplysningar fran alla Werk, sä hade det warit öfverflödigt att i afseende derpä beswäm Hof-Canhleren.
-Herr Grefven och Landtmarffalken Dagade: om icke Friherre
Stael kan hända funne sig nöjd med de nu gifne Förklaringar! hwilket Friherre Stael bejakade.
L§:ne 45, 49, Zo lämnades utan anmärkningar.
^ Efter upläsning af §3 §- rörande uttagande af en sedel till förekommande af paria vota wid KM» Den 22 November. riö? omröstningar, yttrade sig Friherre I^annerkeim, att dä remist af anmärkningarne till Utskottet gjordes hade ve förmodeligen warit i den mening, att fä cn fullständig redaction upgifwen för hwarje H. särskildt, och hcmstälde han i anledning' deraf, att det Stadgande
Utskottet här förestagit att iakttagas pä flera ställen i Riksdags-Ordningen mätte för hwarje ställe särskildt af Utskottet redigeras.
Grefwe vs la 6rräie wille allenast erinra, akt Utskottet wid denna §^,föreflagit sielfwa verba för. malia, sädane som 'Dest mening warit att de pä
Le serskildta ställen skulle nyttjas.
Friherre klLnnerKeim.
I sädant fall torde detta blifwa observeradt wid hwarje särskild §. Zerr Grefwen och Landtmarskalken.
DL alla anmärkningar förmodeligen komma att lill Utskottet hänwifas, torde Ridderskapet och Adeln finna att afwen denna bör blifwa iakttagen.
Swarades Ia.H Z. S. 25, 57, den tillagde §. samt H. §. 6i, 62, 6z lämnades utan anmärkning. 66 §.
Grefwe vs I» L-rräis. I denna §. torde wara observeradt, hwad Herr Grefwe körner i anledning af z8 L' anmärkte.
Gref. ri68 Den 22 November.'
Grefwe körner erindrade att hans anmärkning rördt voteringen inom Banco, Ut,kottet, men denne §, anginge endast Banco-Fullmägtiges omröstningssätt.
Oe la 6aräie medgaf att Grefwe körner hade ratt, och att derom ingen ting wore stadgadt.
Grefwe körner önskade att Jämknings-Utskotret behagade härpä göra afseende.
Wid 66 gjordes ingen anmärkning.
Wid 69 §. yttrade Friherre (berström, jsavobi att i stället för orden: wara Riksdagsmän eller till Ledamöter i Utskott wäljas, mätte sättas, wara Riksdagsmän och till Ledamöter i Utskott w aljas.
Friherre Klannortteim.
Näppeligen lärer någon af Conftitukions-Utskottets Ledamöter finnassom ej wid jämförelse emellan 69 Z. sadan som De den samma föreslagit, och den af Iämknings-Uk,kottet författade under erkännande af deras afgjord» inferioritet. finner att Z:en ansenligen wunnit uti sak.
Den förtjenar dä wistcrligen afwen alt fattas i mening.
Jag stukar sa mycket mera till angelägenheten deraf, som selet är af den försateliga ark, att det under twenne gängors läsning af den aktningswärde, uplyste och skarpsinnige Jämknings-Utskottets Ordförande, unosaäll hans wanliga uomärksamhet. lyder: "J ige andre kunna wäljas eller wara Full» ^mägttge sör ett Ständ i Banquen och Riksgälds ^'Con.
Den 22 November. 1169 "Contoiret, sanik till Revisorer öfwer StatS-Werkct, "Banque» och Riksgälds - Contoiret, än jadane af "StändetS Ledamöter, hwilka i detsamma kunna iva"ra Riksdagsmän eller till Ledamöter i Utskott wälnäs.
" wäljaS eller wara samt till Revisorer, m. m. blifwer icke. mening, utan ack anlingen eller wara gär lik, eller att ett verbum ytterligare tillsätteS, i sammanhang med lill Revisorer.
Det torde säledcs kunna updragao Jämknings - Utskottet, att under den ytterligare jämkning, som blifwer en följd af ärerremisien detta rätta.
De återstående §. §. 72, 74, 75, 76, 77, 78,' 80 och 8i, lämnades utan anmärkning.
Herr Grefwen och Landtmarstalkm gjorde Härefter proposition alt Förslaget till Jämkningarne »nätte återremitteras, med anmodan till Utskottet, att inkomina med en fullständig redaktion af de gjorde förändringar.
Herr von Lbrenbeitti, polian l.uäviZ, upläste till Protokollet följande: Wördsamt
De oblida öden hwilka Statens mindre Embets- och Tjenste-män af Penninge-Lömagare, i anseende till myntets lid efter annan förlorade wärde/ Fjerde
Band- 147. nnder - n7o Den 22 November. underrätt, kunna wäl icke allmänt wara förgätne, hnrn som dcfie Löntagare, i stället förderas pä 1696 ärs
Stat dä stadgade lillräckeliqa Löner, sedermera i flere är mäst äknöjas med i wäcde kill ringare än hälften gällande BancoPapver, samt efter den genom 1776 ärs förändrade Valvcuion och 1778 ärs Stat wundne korrtä hugswalelse aker blifwit aflöna» be med alt mer och mer försämrade Riksgälds-papper, tili dest genom en senare Finanee - operation, man efter hand erhöll Banco-Sedlar, hrvilkas wärZ de igenom det nu öfwer stand na förödande kriget, emot waruprisen sä fallit, att Penninae-Löntagare pä 1778 ärs
Skak, enär tillika Krono-litffylder, och enligt Författningar, Utgifter till Prester, Klockare, Schole - Stater och Stamböcker afdragaö, icke med rätta kunna sägas undfä knapr tredjedelen af ben
Län de wid början af äret 1796 uti RiksgäldsSedlar ätnjöto.
Dct kan ej nekas wara det wigafte stktet, att lill Statens behof innehålla större eller mindre del af defie sina Lönings-Quarraler och att genom Taxering eller Skattläggning Återtaga en wist portion af Lönerne, sädane Conlributioner utgä säkrast, bethes ler ändä att Tjenftemanen njuter de» honom pä Stat anslagne
Lön, men dä hwar och en al Rikets öfrige Jnnewänare äger, att sriwilligt efter räd och lägen, het uti Fäderneslandets nöd estra pä dest altare, sä blir Embers- och Tielrste.moiiien ostrad, derom förut oåtspord; Man finner jämwäl as waruprisens gruswcliga upstegring an hwar och en Landtmcru och Handtwärkare, tillika med säljare asalia stag, söker sök Den 22 November. rrn för hwad han således offrar, att pä Penuinge-Löntagare» och andra Medborgares bekostnad göra sig skadeslös Säledes Möra deste EmbetS- och Tjenste-män a ena sidan stora anspråk pä skicklighet, flit och oegennytta, samt a den andra smält och »ödz
Man ropar hos Domaren pä rätlwisa och skyndsamhet att nrarbeta midlyftiga och grannlaga Mål, hwärtill ofta fordras nattvak och tvid ett Riksmöte kau jämwäl i bland höras röster, som Utbrista i förewitelser emot Domare och Embetsmän i allmänhet, Mycket möjligen ifrän Personer, hwilka nagcM gäng tappat en orättwis Saki.
Ätt Domare skola sättas emellan yttersta armod och frestelse» att för vödwändige kläder, föda, husrum och wärma, sära sitt samwete och bryta sin Ed, sädant borde icke wäntas i ett Ehristeligr Land.
Öm den Uti Grundlagar till Swea och Götha Hof-Räkterncs aflöning försäkrade af dem alkid förr älnjutna, men är 1778, till Staren indragna Lagmans- och Häradshöfding?
- Räntan, sadan ben nu af Landet utgår, jämte frän Thronen urlofwad, fast ännu Ukeblifwen ersättning för med mera rättwisa, berörde är till Staten inbragne, Hof-RätterneS Sak» öres-medel, blefrve anslagen kill deras aflönande, skulle sakerr nägön tillökning i de Lönerne derigenom kunna minnas, sä framt de ej, säsom hittills manligen skett/ skattläggas.
Dä hwart och err privar Tjenst - '2172 Den 23 Rovembcx Tjcnsthjon äger frihet att söka erhälla en sadan lön, Htvarmed det, ester Lidens skick kan finna fin rits kamst och derföre «u mäste bekalas mer än dubbelt, an för ZO är sedan, sä undergår Penninge.Löntagaren af Staten ket härda öde, att efter lika mänga ar och maruprisernes sä betydeliga förändringar, icke Mi Löningswiikdrcn »juta nägon förbättring; Han ffattlägges derjämte, och tyckes i detze händelser wa» ra ej bättre ansedd än Stochholms Fabriks-Arbetare, Hwilka sägas wara inskrifne till Slafwar för en usel penning, ehuru stor älffillnade» är i erforderlige kunskaper och answar.
Uti I72O ars RegeringS-Form finnes anfördt, att Hof-Rätter och Collegier äro Konungens armar att biträda till rättwisans skipande och att fköta Niköwärdande arend»; också har man nu i wär nyare tid ansett deste armar ej kunna umbäras; men de fordra efter naturens ordning, deras underhäst, eljest mäste de nödwandigt aftyna; manne del icke marit bättre, akt heldre uphäfwa Hof-Rätten och Collegierne i Stockholm, än läka deras Ledamöter och Betjening koni nia i en onndwikelig tryckande fattigdom, hwarmed altid i menffligheten följer häglöshet och förakt?
För att winna nödiga kunskaper
List inträde i ett fädant Werk, samt under förbidande af befordran rist Lön, har mangen nödsakats anwända Hela filt Fäderne- och Möderne-ars, och ser nu oagtadr ali fkickciighet, flik och redlighet sitt hopp förloradt att i Statens Tjenst kunna »hälla fin härjning.
Den 22 November- "7Z Igenom Hof-Rakkens och Lollegiernes uphäfwande hade der nuwarande Embels- och Tjenstemän sedermera i Landsorrernc knnnar söka deras tillflygt undan Hufwud - Skadens gränslösa dyrhet, och pä andra ställen i Riket möjliaen leswa af deras nn in» nehafwande ringa löner, säsom Pensioner, äfwc» om de blifwit ffattlagde, samt en del af Rikets ungdom da icke blifwit hilläckad i fördarfwct, utan i stället mäst »inlägga sig om andre och lönande yrken, till hwilka mindre studier och omkostnader erfordras.
Denna utwäg hade i alla fall warit mera Christell än att offra desie olyckelige Embetö-och Tjensteman äswenssm i Hedentima, Uti allman Rikönöd, man i hopp att blidka Gndarne, ibland offrade men» niffor; man har wäl sedermera under Christendomen i Swerige exempel att Statens Tjenare befäldes lills widare tjena utan
Lön emot Kronofordran, delta war också en stags offring, men som tilldrog sig under Despotismens Jernspira.
Grefwe körner, trävik Loran, begärde detta Diktamen pä bordel; och blef det för öfrigt Författaren tillåtit att sitt anförande med de öfrige Ständen fä kommunicera.
Uplästes följande ifrän Siais - Utffotter inkommit. Wördsamt Memorial!
Enligt 5Z Z. i Regerings«Formen åligger det StatS-Utffotler, att utreda och för Riksens Högloft.