Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
St. sig deröfver utlåtit, fatta sitt nåd. beslut.’’ Denna K. skrifvelse remitterades till Allm. besvärs-och Ekon.Utsk., hvilket Utsk., efter en lflng och vidlyftig historik i målet, som ej handlar om någonting annat, än om den extra roteringen, yttrar sig sålunda: "Sedan Utsk. öfver vägat, att, enligt äldre stadgar och författningar, all jord af kronoskatte och frälsenal ur bör vara underkastad ständig rotering, har Utsk. trott sig linna, att, bland undantagen från extra rotering, all så beskaffad jord borde innefattas”, hvarföre Utsk. föreslår, att all sådan oroterad jord måtte underkastas ständigt knekte- och båtsmanshåll emot vacance-afgift. R.
Ii-inna de likväl (märk detta) detta Utsk:s förslag om viss jords beläggande med ständig rotering belt och hållet å sido, så vidt det rörde ny och tillökad rotering för den icke privilegierade jorden, men stadgade deremot, i skrifvelse den 17 Dec. 1823, att alla 010- 24 H. 5 34 Den i5 April f. m. terade hemman af kronoskatte och frälsenatur borde uteslutas från upptagande i extra voteringen, dels i betraktande deraf, alt med 1810 års beslut skall varit åsyftad t, att extra rotering endast borde träffa s. k. privilegierad jord, dels emedan de icke privilegierade hemmanen af kronoskatte och frälsenatur af R.
St. an tog os enl. författningarna vara underkastade ständig rotering.
Delta i en mellanmening förekomna yttrande, eller denna utan pröfning lättsinnigt antagna sats, kan väl icke anses såsom ett R.
St:s besl u t, hvilket 1111 skulle kunna tydas så, att den ständiga voteringen tillökades med flera hundra nummer?
Jag ber herrarne lemna uppmärksamhet åt, att frågan om en sådan tillökad ständig rotering icke var väckt, hvarken af enskild motionär eller af K. M.; alt •den således ej var föremål, hvarken för pröfning eller beslut; att yttrandet derom förekommer endast såsom motiv uti en skrifvelse, som afhandlar ett helt annat ämne; att af denna mellanmening, om den skall tolkas efter ordalydelsen, ej kan dragas annan slutsats, än den, att K.
M. icke äger att med extra rotering belägga dessa kronoskatte och frälsehemman förr, än K. M. deröfver inhemta! R.
St:s beslut, hvaraf dock icke följer, att K.
M. må kunna belägga samma hemman med ständig rotering.
Emedlertid tog Regertn R.
St. på orden och utfärdade år i8a5 befallning lill vederbörande att sammankalla roteringscommissioner i alla län, för att upprätta längder, ej blott öfver extraroterade hemman, utan äfven öfver sådan jord, sorn, enl. comiterades omdöme, borde vara ordinarie rotering underkastad.
Dessa åtgärder, hvilka (jag medgifver det) i viss mån kunde anses föranledda af ett oförsigtigt och otydligt uttryck i R.
St:s skrifvelse, verkade emedlertid ett allmänt missnöje, hvilket torde vara kändt för en livar ibland de herrar, som vistats i provinsen.
Sådant gaf anleda, till en mängd motioner oin rättelse vid 1828—i83o årens riksdag, och dessa motioner föranledde i sin ordning en und. skrifvelse från R.
St. under den 28 October 182c), hvaruti R.
St., i afseende å den ordinarie roteringsskyldighet, som comilerade föreslagit alt utgöras af de hemman och lägenheter, hvilka enligt sin natur borde draga en slik tunga, anhållit: ”att, då, emot 73 och 80 §§:na Reg.F:n, en sådan tillökning i ordinarie kneklehållet icke kunde till någon verkställighet befordras, innan R.
St. derom beslutat, den af comilerade föreslagna tillökning i ordinarie knektehållet, genom en del kronoskatte samt frälsehemmans och lägenheters åläggande af ett ordinarie roteringsbesvär, derifrån de dittills varit befriade, såsom blottinnefattandeden förberedande åtgärd, som af Rikets 1823 församlade Ständer varit åsyftad, icke måtte till någon slags verkställighet befordras, innan R.
St., efter emottagande af K.
.Mis nåd. propos., fått tillfälle att
Don i5 April f. m. 35 sig derom utlåta, med den beslutande rätt, som Vofe R.
St. genom omförmälda §§ i Reg.Frn förbehållen och försäkrad.”
Hvar och en, som med uppmärksamhet läser denna skrifvelse, finner deraf, utan att han behöfver lill yttermera visso granska Utsk:ns betänk, i ämnet och debatterne" deröfver, alt R.
St. derigenom tillintetgjort ali menlig inverkan af det misstag i uttryck, som vid föreg:de riksdag ägt rum, då R.
St. förbehållit sig sin i grundlagarna förvarade vält, att, innan någon verkställighet kunde äga rum, få pröfva saken, hvaraf helt tydligt följer att, innan något formligt beslut om sådan verkställighet af båda statsmakterna var fattadt, några vidare åtgärder i detta afseende icke kunna vidtagas.
Regertn tillvägagick också i denna fråga med en ganska berömvärd försigtighet samt lemnade sedermera R.
St. vid påföljde riksdag, under den >8 Januari 1834» bland annat, det svar: ”att, då med de af K. M. i nåder förordnade åtgärder endast afsågs ärendets ordentliga beredning, innan detsamma till R.
St. öfverlemnades, någon verkställighet af den föreslagna tillökningen i ordinarie roteringen ännu icke kunnat inträffa, och då ingen verkställighet af comiterades förrberörde förslag ägt rum, vore icke heller någon sådan, såsom Ständerne anhållit, alt återkalla.”
Ingen lärer kunna fatta denna skrifvelse på annat sätt, än att målet ej ansågs vara af R.
St. slutligen pröfvadt, ritan att en sådan pröfning både rör:de qvoestio an, eller huruvida någon tillökning i ordinarie roteringen borde ske, och qvoestio qvomodo, eller i hvad mån roteringsverken äro lagligen grundade, berodde af R.
St:s och Konungens ytterligare beslut.
I parenthes kan också nämnas, att, oaktadt Regertn hade detta ärende till behandling ända ifrån 1810 till år i8a3, Reger:n dock icke genom någon åtgärd å sin sida visat sig uppfatta ”författningarna” så, som kunde, på grund deraf, förut skattlagd, men oroterad jord åläggas ny eller tillökad ordinarie rotering, utan hade Regerm både de jure och de facto, genom alla de af henne vidtagna anstalter, ådagalagt sin uppfattning af R.
St:s beslut år 1810 vara den, att all oroterad jord af hvad namn och beskaffenhet som helst skulle extra roteras, med skyldighet att endast i krigstid utgöra en sådan röteringsskyldighet.
Emedlertid inträffade vid 183/{ års riksdag en ny olycka, hvilken torde vara den närmaste orsaken till den besynnerliga förvillelse, hvari Stats- och Ekon.Utsk:n i denna fråga synas sväfva.
Förhållandet är nemi. att samma dag, sora K. M. meddelade R.
St. det ofvanomförmälda nådiga svaret den 18 Januari 1834, aflat K.
M. äfven en propos. till R.
St. angrde rotefriliet för capel lansboställen eller vederlag för de capelianer, hvilkas boställen icke vidare lomme att i roteringen qvarstå, ehuru de, enl. R.
St;s beslut vid 1829 års riksdag, borde vara från rotering fria.
M:s nådiga 3G Den 15 April f. m. skiifvelse, hvilken Ulskrn refererat i sitt betänk., och som så9 ledes torde vara R. o. Ad. bekant, angår tydligen icke någon annan ordinarie rotering underkastad jord, än den, sorn väl var roterad före 1809, men, till följe af äldre stadgar och beslut, betalat rotefrihetsbevillning, hvilken efter 1812 skulle utgå med 12 r:dr b:co per rote.
Det var också med denna uppfattning, som R.
St. svarade K. M. genom und. skrifvelse af den 10 Nov. l835, att R.
St. beslutat:
"att ej mindre alla de capellansboslällen i Riket, som, antingen i brist på närbelägna oroterade hemman, måste qvarstå i roteringen, eller sotn fått år 1826 roteringen orätt förllyttad på hemman, som redan af ålder vore roterade till fullo, m. m., må, med förbindelse att roteringsskyIdigheten 1111 och framgent fullgöra, undfå en roteringskostnaden motsvarande ersättning eller vederlag af vacance-algiften för jard, som, ehuru ordinarie rotering underkastad, likväl icke presterade rotering in natura, samt att för ali sådan jord denna afgift må, i stället för den hittills bestämda bevillningen för rotefriheten, erläggas till Rikets försvarsverk med en vaeance-afgift, som vore roteringsbesväret fullt motsvarande, och vid markegångssättningarna, efter i hvarje län gällande roteringsgrunder, specificerades och i taxorna årligen utsattes.
Här var tydligen icke fråga om någon ny eller tillökad indelning till rotering, utan endast derom, att bereda capellansboställen ersättning eller vederlag af rotefrihetsa fgiflen utaf de hemman, som före de nu ifrågavar.
1826 och följande årens roteringsförrättningar af ålder voro dylika afgifter underkastade.
Emedlertid har man nu hunnit så långt, att vid denna riksdag roteringslängder ifrån åtskilliga län kunnat för R.
St. framläggas. Reger:n har likväl haft den grannlagenheten för deras rätt, som äga oroterad jord, att, i sammanhang med dessa roteringslängders öfverlemnande till R.
St., förklara, ”att det nu ankomme på R.
St. att till pröfning upptaga K.
M:s under den 18 Jan. i8 54 811 R- St. aflåtna och här ofvan omförmälda propos. i afseende å vacance-afgiften under fredstid för de hela rotar eliel- spridda roteandelar, hvarmed den ordinarie roteringen i Riket tillökad blifvit eller ytterligare kommer att ökas inom de län, deruti roteringsförrättningarne ännu icke hunnit till slut bringas, eller för hvilka granskningen af dessa förrättningar ännu återstår; äfvensom att det berodde af R.
St., hvilka allena äga att bestämma de b e v i 11 n i n g s g r u n d er, h varefter merberörde vaeance-afgift bör till statscassan erläggas, samt tillika sig utlåta, huruvida de nya ordinarie rotar eller spridda roledelar inom Götheborgs, Calmar, Gefleborgs, Wermlands, Örebro, Skaraborgs och Elfsborgs län, hvilka, på grund af upprättade, men hitintills icke fullständigt granskade eller fastställda roteringslängder, tillkommit, skola, före näslin - Den i5 April f. m. *7 träffande riksdag, en lika vacance-afgift till statsverket erlägga, eller om dermed uppskjutas bör, till dess roteringsverken för sistnämnde 7 län hunnit till R.
St., vid deras nästinträffande sammanträde, öfverlemnas samt af R.
St. granskas och fastställas.”
Oaktadt den benägenhet, som sålunda å Reger:ns sida i denna propos. tydligen framlyser, att lemna R.
St. tillfälle att besinna sig, innan de pålägga ägare af jord, som icke före 180g varit roterad eller betalt vacanceafgift, en från egendomen oskiljaktig skatt, som så högst betydligt minskar dennas capilalvärde, och derigenom på ett betänkligt sätt våldföra äganderätten, — innan de göra sig skyldige till det stora misstaget emot den tydligt uttryckta principen i våra grundlagar, i afseende på beskattningen, nemi. att inga nya ordinarie eller grundskatter böra åläggas, utan att ”hvad Staten tarfvar utöfver de ordinarie inkomsterna”, sådane de vid grundlagarnes stiftande utgjordes, skall genom bevillningar fyllas.
— Regertn gaf, säge vi, R.
St. ett tillfälle att i detta fall besinna sig, innan de ingå på denna bana, men Stats- och Ekon.Ulsk:n hafva icke sett saken så; de hafva tvertom likasom grondera! deröfver, att Regerm aktat nödigt hemställa ärendet till Ständernes mognare pröfning och öfvervägande; de hafva ansett R.
St:s år i834 meddelta svar i den speciella frågan, ang:de vederlag till capellansboställen, hafva bort tolkas så vidsträckt, att Regertn, på grund deraf, kunnat och bort ålägga rotevacance-afgift för all jord, som det behagade roteringscommissionerna att förklara rotering underkastad.
Stats- och Ekon.Utskm hafva gått vida längre än Reger: n ens kan hafva åsyftat, då Utskm ansett R.
St:s beslut vid i834 års riksdag kunna grundlägga en rättighet för Reger: n att påbjuda rotevacance-afgift för lill rotering utan R.
St:s hörande indelad jord, utan afseende derå, alt längder ne å den tillökade nya roteringen ännu icke blifvit i föreskrifven ordning pröfvade och fastställde!!
Om Utskrns betänk, skulle bifallas, så skulle fördenskull rotevacance-afgiflerne komma att utgå icke blott för den nyrolerade jord, hvaröfver R.
St. halt tillfälle alt pröfva roteringslängdernn, utan äfven oaktadt en sådan pröfning icke ägt rum; Regertn skulle sålunda uppdragas ett slags envälde i denna beskattningsfråga, och följden deraf skulle kunna blifva, att R.
St. kanske ännu icke på 10 eller 20 år finge pröfva de nu icke framlagda roteringslängderna.
— Regertn behöfde endast låta indela till roteling, för att godtyckligt höja grundskatterna på jorden, och låta utmäta rotevacance-afgifterna.
Dessa missbruk skulle, som sagdt är, kunna fortfara i 10 å 20 år, och då man slutligen nödgades lill R.
St:s pröfning öfverlemna roteringslängderna, så kunde dessa befinnas alldeles felaktiga och sålunda böra af R, St. rättas.
Om, t. ex. endast extra rote - 38 Don i5 April f. tn. ling underkastad jord blifvit indelad till ordinarie rotering, om till en rote indelades 2 hemman i stället för 4 eller 5, så hemställer jag, om R.
St. icke skulle äga rätt och pligt att cassera dylika roteringslängder; nå väl! den redan orätt er lag da rotevacance-afgiften skulle ju då af statsverket återställas, och dermed vore dock ej saken hulpen, ty många jordägare kunde under tiden hafva blifvit ruinerade i följd af denna dryga pålaga.
Uti Halland finnes t. ex. en mängd utsocknefrälsehemman, hvilka äro e x t r a roterade , men som, enl. roteringscommissionernas och Regertns omdöme, skulle vara underkastade ständig rotering, och till sådan äro de i roteringslangderna uppförda.
St. hafva emedlertid beslutat och, uti und. skrifvelse vid denna riksdag, förklarat, att utsocknefrälsehemman i Halland icke under något villkor äro ordinarie-roteringsskyIdige, utan allenast extra.
Hur står väl detta tillsammans med Stats- och Ekon.
Utsk:ns nu förevar, tillstyrkande, att rotevacance-afgiften skulle kunna åläggas, utan afseende derå, att roteringslängderna äro af R.
St. fastställda? och bevisar icke detta enda flagranta exempel vådan att åt roteringscommissionerna öfverlemna hela Svenska folkets beskattningsrätt i detta fall? ty med häfd åt den af Utsktn uppställda grundsats, komme det i sjelfva verket att bero af roteringscommissionerna att indela landet och rotera det huru de behagade, hvarefter Regertn endast behöfde påbjuda rotevacanceafgift i stället för rotering in natura, och sedan kanske aldrig vidare rådföra sig med Ständerna i detta ämne.
På dessa skäl, och enär jag finner det stridande emot både grundlagens princip och en förnuftig princip i allmänhet för beskattning åfjord, att belasta denna med nya grundskatter; enär jag finner det högst inconseqvent och obilligt att, i en tid, då man säger sig sträfva att lindra jordens bördor, tvertom på ett orättvist sätt öka dessa genom att pålägga den, som förvärfvat jord utan roteringstunga, en årlig, från jorden oskiljaktig utgift, som betydligt nedsätter det capitalvärde, hvilket jorden förut ägde, och enär jag föreställer mig, dels att det icke är öfverensstämmande med K.
M:s afsigt att en sådan orättvisa skall äga rum, dels alt i84t års Ständer icke lära vilja betunga sitt samvete med ali hafva dertill å sin sida gifvit förnämsta anledn., så yrkar jag återremiss af Stats- och Ekon.Utskms betänk.
, med anhållan att Utsk: 11 måtte taga ämnet under förnyadt öfvervägande, då jag är förvissad, att
Utskm skola komma till ett för landet gagneligare resultat, än det som innefattas i deras förevar, betänk., samt anse sig icke blott, i följd af K.
M:s nåd. propos. i ämnet vid denna riksdag, oförhindrade, utan derutöfver af lag och billighet förpligtade att rätta de misstag, som möjligen vid föreg:de riksdagar kunna hafva, i följd af bristande uppmärksamhet åt ämnets vigt och grundlagens stadganden, Den i5 April f .m. 39 blifvit begångna.
Jag önskar således, att Utsk:n mätte tillstyrka It.
St. att tills vidare uppskjuta frågan 0111 fastställelse af de nya roteringslängderna samt, i följd deraf, icke anse någon ny eller tillökad rotevacance-afgift utöfver den före 1835 års riksdag utgående s. k. rotefrihetsbevillning böra äga rum; och torde, i följd deraf, Riksg.cont. böra anbefallas alt ersätta statsverket den brist, som derigenom på 3:c och 4;e hufvudtitlarna möjligen uppkommer genom minskning i inkomsttiteln: rotevacance-afgift.
Fortsättningen af delta måls pröfning uppsköts lill eftermiddags-plenum. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 3 e. m.
In fidem protoeoili, F. O. Silfverstolpe.
Thorsängen den i5 April 1841 •
Justerades pleni-prot. för den n sisth Mars.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att då R. o. Ad. dels i dag på f. ni., dels under loppet af förliden vecka, godkänt en mängd voter:s-propos:r, hvarom votering i förstärkt StatsUtsk. snart, och förmodligen i nästa vecka, torde komma alt företagas, och af Ståndets ledamöter och suppleanter i förstärkta StatsUtsk. åtskillige afgått, en genom befordran till sådant embete, hvarmed förenämnde befattning icke får förenas, och andra genom afresa från riksdagen, finge han till R. o. Ad. hemställa, om icke
Ståndet skulle finna nödigt att, på det ledamöterne med säkerhet alltid må kunna vara ful Itai ige, välja ytterligare 12 suppleanter till förstärkta StatsUtsk.; föreslående Hr Landtm, derjemte, att
Ståndet behagade företaga nämnda val nästkommande Måndag på e. m.; kommande i sådant fall hvarje lista alt innehålla 12 namn.
N:o iGo, i anlcdn. af K.
M:s nåd. skrif - 4° D e n i5 April c. m. velse till R.
St., ang:de den nya ordinarie soldatrnteringen i Riket, oell dels en i ämnet väckt motion.
Då jag ser Ståndet vara så fåtaligt, skall jag vara ganska kort.
Jag vill blott till svar å de vidlyftiga anmärknrr, som gjordes på förmiddagen, hafva äran erinra, att hvad man anfört i afseende på 1810 års beslut rör:de den oroterade jordens beläggande med extra rotering, icke kan hafva afseende på ifrågavar. jord; ty, på sätt som alla af Konungen och Ständerna vidtagna beslut ådagalägga, så kunde med oroterad jord icke förstås någon annan, än sådan jord, som icke var underkastad rotering, och således icke sådan jord, som tillfälligtvis icke bure rotering.
I sådant fall skulle alla vacante rotar varit underkastade extra rotering.
Denna jord var i alla fall icke oroterad, ty den var skyldig efter förra författningar att deltaga i rotering; men derföre att roteringen icke var verkställd, så betaltes rotefrihetsafgift, som fullkorn ligen motsvarade den ursprungliga roteringsskyIdigheten.
Sedermera hafva vi Konungs och Ständers gemensamma beslut, hvarigenom denna roteringsanstalt blifvit verkstäld, och den har således tillkommit på sätt Rikets grundlagar föreskrifva.
Här är nu endast fråga om stadfästelse af de roteringslängder, som skett i kraft af begge statsmakternas beslut; och då ingen anrnärkn. ägt ruin emot verkställigheten, och i öfrigt är kändt, att det varit ett bland de bäst utarbetade mål, som i sednare tider ägt rum; så tinnes ingen anleda, alt underkasta frågan en ny behandling af Utsk:n, utan anhåller jag om bifall till betänkandet.
Då så många anmärknrr äro gjorda vid detta betänk., hvilket af tvänne Stånd blifvit återremilteradt, så förmodar jag, att det äfven härifrån blifver återlemnadt.
För min del har jag icke mycket att anmärka.
Jag vill blott, såsom den der deltagit uti frågans behandling inom Utsk:n, hafva äran nämna, att ehvad tvister denna rotering kan vara underkastad, tior jag likväl, att, då grunden för roteringen genom K.
M:s på flera riksdagars sammanstämmande beslut grundade föreskrift varit fastställd, hafva Utsk-.n icke haft annat att göra, än att tillse, alt dessa grunder blifvit följda i tillämpningen; och då Utsk:n funnit att så skett, hafva de ansett sig böra tillstyrka antagande af den K. proposln.
Vill man gå längre tillbaka och pröfva de grunder, efter hvilka K. M:s och Rikets embetsverk varit skyldiga alt uppgöra förslag, så har jag ingenting att deremot anmärka; men hvar och en torde finna, att Utskln icke kunnat hafva skäl att föreslå en sådan utgärd.
Denna fråga har, sorn mig synes, blifvit myckel väl och grundligen utredd af Den i5 April e. m. af Hr Dalman och äfven af Hr Tersmeden.
Enligt min öfvertygelse är flugan icke af begge slatsmakterna fullkomligen afgjord; ty det är den slutliga handläggningen, sorn återstår för att bringa saken till ett resultat, och det är delta resultat jag önskar genom återremissen, i hvad på mig kan ankomma, få något hejdadt.
Hr Rosenblad har trott, alt R.
St:s åsigt 1810 ingalunda kunde vara att inbegripa ifrågavar. jord uti den oroterade jorden, eller att med oroterad jord kunde förstås någon annan än sådan, som icke var rotering underkastad.
Jag kan nu icke för ögonblicket uppgifva sjelfva ordställningen; men om mitt minne icke felar, så voro ordalagen följande: all oroterad jord, af hvad natur och beskaffenhet sorn helst.
Jag vill minnas alt något sådant tillägg ägt rum, ehuru jag icke vågar påstå del, dä jag ej har sjelfva acten tillhands; men i alla fall synes det mig vara väl hardt.
Vi tala 0111 huru det gör en inskränkning i äganderätten, om man vill frikalla jorden från något besvär; men då synes det blifva elt vida större intiång i äganderätten, om man pålägger ett sådant onus suni en ny rotering på en jord, sorn icke haft rotering.
Nu inskränker sig föremålet för betänk, lill dessa tvänne frågor: först huruvida R.
St. böl a godkänna de utarbetade nya rotel ingslängderna.
Med afgörande af denna fråga skulle jag önska uppskof.
Jag kan icke inse att någon fara uppkommer deraf, alt della uppskof beviljas.
Den andra delen af frågan är den, att rotefrihelsafgifter till det förhöjda beloppet, eller i likhet med ordin, rotevacance-afgift, skulle åläggas äfven för de delar af Riket, för hvilka roteringslängderna ännu icke uro i sådant fullständigt skick, att de kunna föreläggas R.
St. lill fastställelse.
Härutinnan önskar jag äfven uppskof, ty jag anser det icke vara billigt alt förhastadt ingå derpå, då det icke kan nekas, att denna fråga uppkommit såsom en följd af R.
St:s mindre noggrannhet och mindre uppmärksamhet vid målets behandling under någon föregående riksdag.
Det är åtminstone min öfvei tvgelse, alt icke rict intresse, sorn varit i fråga, har förmått att göra sin rätt. gällande eller ens att bevaka sina rättigheter.
Vid dessa rotejemkningar har uppstått det högst besynnerliga förhållandet, alt t. ex. hemman, som äro roterade (jag kan i delta fall tala af egen erfarenhet), hafva af roteringscommissionen blifvit ansedda kunna bära mera än halfva den rotering, sorn de bort hafva, till följd af de roteringsgrunder, soin varit iakttagna vid primitiva voteringen.
Det kan icke motsägas att förhållandet är sådant; men nu påstår roteringscommissionen, att det är min skyldighet såsom hemmanets innehafvare att bevisa, hvarför detta mitt hemman fått så låg rotering.
Jag tror att denna bevisningsskvfdighet borde åligga Staten.
Enl. min öfvertygelse borde Staten ådagalägga, hvarför detta hemman bör hafva en högre rotering. 24 II. G 4* Den 15 April e, m.
Det kan icke nekas, att ganska mångå hemman finnas, hvilka nu äro i det tillstånd, att, om de skulle roteras efter de grunder, hvilka följdes vid roleringsverkels införande, deni borde åläggas 2, 5 eller 4 gånger högre rotering än de hafva.
Sådana hemman voro förmodligen då så svaga, att de icke ansågos kunna bära högre rotering än som då åsaltes; och hvarför skall då nu roteringen förhöjas till det belopp, som hemmanet nu kan anses bära?
Jag åberopar nu ett enstaka exempel, men sådana kunna vara flerfalldiga.
Jag påstår att det blir en omöjlighet för hemmansinnehafvare att kunna ådagalägga och bevisa, hvarför hans hemman fått lägre rotering än det nu anses kunna hära.
Det lärer icke kunna disputeras, att om roteringen forhöjes, minskas hemmanets värde.
Dessutom böra äfven tagas i öfvervägande de öfverenskommelse!', som skeft provinserna emellan om visst knektehåll för att befrias från utskrifning; fy örn någon ny rotering kunde komma i fråga, så boide den nya voteringen blifva tillgodoräknad de gamla kneklchållen.
På dessa grunder och de skäf, som af andra talare blifvit utvecklade, förenar jag mig uti anhållan om ålerremiss af betänkandet.
Amnet har blifvit ansedt vara af större vigt än det i sjelfva verket är.
Frågan är långt för detta af R.
St. slutligen handlagd, och fråga kan nu icke vara alt upprifva hvad som blifvit beslutadt och faststäldt, utan frågan är blott den, huruvida livad som skett blifvit riktigt verksteldt eller icke; om de roteringslängder, som blifvit upprättade, äro i enlighet ined gällande författningar; om instruction för roteringsverket blifvit rikligt tillämpad; om enskildes rätt dervid blifvit ordentligen och med noggrannhet afsedd; om ingen blifvit för nära trädd.
Om dessa frågor besvaras så, att verkställigheten skett såsom den bort ske, så gifves ingen orsak, på grund hvaraf R.
St. kunna vägra fastställelse derå.
Har har blifvit yttradt utaf
Hr Tersmeden, att R.