Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det jag intet vet, vill jag intet fälla något omdöme om, men det vöre vät, om sakens beskaffenhet af någon blefve upplyst.
Det tredje i Utskottens Betänkande, hvari emot jag har att anmärka, äto: ds Principer, och den Åsigt, hvarpå Utskottet grundat hela sitt förslag till utredning.
Jag räknar hit, att Utskotten, utom t vänne Ledamöter, behagat sätta i fråga upphäfvandet af all
Lag och ali laglighet, genom den lag för tillfället, sorn Utskotten föreslå åt Riksens Ständer, att underställa Kongl.
Maj.ts sanction; se s:te och 6:te sidan af det tryckta Betänkandet, och sorn Utskotten önska, att ge retroactiv verkan; se 93 Den 17 Martil, f. m. v slutet af den tepdesosidan.
En sådan åtgärd talar för tydligt om sin egen beskaffenhet* att jag deröfver skulle behöfva vara mångordig ~ den visar, .att •. antingen /-Utskotten-• g törn t , att Lagarne äro tor ett Samhälle kkec,medel, utan ändamål, och att laglighetens
Credit i ett land aldrig'kdn säcefts Ldemrtförelsé med.
Bunquens; elle; ock, att hos Utskottens Ledamöter den mening varit rådande, ait Sveriges Snancielia belägenhet nu är tifl den grad olycKlig, att ett afsteg tran Lagar och Lagformer kan tillåtas.
Jag har hort denna tanka, i mer än ett enskilt sällskap, yttras äfven utaf män, som odelt äga min högaktning — jag medger att en belägenhet, till den grad, sorn sades, olycklig, kan finnas, men jag tror, att denar högst sällsynt, och att ingen StatsOeconomisk. orsak kan vara af sådan vigt.
När Fienden är i landet, eller anarchi råder, eller despotisme, då är det tid att för. en god sak sälta sig öfver minutierne i Lagens former; till dess är det onödigt, och farligt- såsom prmjudicat.
Ty .Värre belägenhet, än den nu varande, kan blifva , och samma rätt, som vi nu göra gällande, att afgöra om Discont-massornas Borgenärers öde, utan att höra dem, samma endast styrkans rätt kan en gång. i örås gällande, för att afgöra, om både Stats-Verkets, och Ständernas, öde, utan att höra oss.
Jag yrkar, i anledning häraf, att hvarje åtgärd, hvarigenom en suspension af Lagarnes allmänna stadgandeo, i afseende på massors ytredning, blifver nödig, må, om ock den äg - Den 17 Martii, f. n. 93 de alla andra förmåner, obesedd förkastas.
Att en sådan suspension bör äga rum, hafva Utskotten så väl bevist på 5 te sidan af det tryckta Betänkandet, att det vore öfverflödigt, att här upprepa alla skälen.
Men Utskotten påstå sig hafva tillstyrkt ett så förmånligt liqvidationssätt, att hvarje Borgenär pa.agligen skall finna sig obefogad till klagan
Om detta verkligen är det när^ varande förslagets egenskap, hvad anledning har då Utskottet, att frukta en Proclama?
Om man tror, att hvar fordringsägare med glädje skall utbyta sin
Discontsedel emot en af det Allmänna garanterade på dessa nu erbudna vilkor, hvarföre då ej bibehålla Lagformerna, och blott söka, att på alla vis lätta sedelombytet, låta det börjas, i alla Ränterier, på samma gång, som sjelfva kallelsen till Proclama kungöres, på det att endast en principals ombud, nemligen Riksens Ständers, på den skall äga fordringar att bevaka ?
I sådant fall blifver Proclaman chimerique, men hon blir det på lagligt vis; förbjudandet af qvittningen af gäld emot gäld blir laglig, och ingen kan äga något att invända.
Men man inser kan hända sjelf, att, på de nu föreslagna vilkoren, ingen Treprocentfordringsägare kan öfvertala», att ingå i Sedelbyte med Staten; i sådant fall är methoden, att undvika proclama genom en lagsuspension, nödig pä samma sätt , som alltid våld är nödigt vid röfveri.
Att också, hvad Fordringsägar.ne i Götha CanalDiscont angår, ett sådant ofyertaUnde blefve svårt, Ar 94 Den i 7 Martil, /. m. tydligt af de felaktigheter, hvars tillvaro jag nyss visade i Utskottens uppgifter om CanalDiscontens ställning^ man kan icke skäligen hoppas, att någon skulle underlåta, att göra Lagen gällande mot en sådan ockrare, som Ban* quen, enligt detta förslag, skulle blifva.
Är det sannt, att Canalbolagets Fastigheter och lösa Effecter, samt den icke upptagna delen af DiscontCassans behållning, ensamme uppgå till Jångt mer, än den förlust, den utredande ädelmodigt skryter med, och att han således, utom den fördelen, att få sin fordran betalt innan I823, i stället för 1835, årsslut, tillika skulle få en högst betydlig avance då är det icke underligt, att man fruktar en Proclama.
Denna fruktan är så mycket billigare, som man dessutom vill frånkänna Fordringsägarne en annan stor, icke bokförd, men obestridlig tillgång, som i sjelfva Discont-rättigheten till 1835 1'gger
Det kan väl af ingen nekas, att Fordrings-ägart.e i en massa äga rättighet, om de det åstunda, att för sin räkning drifva den Rörelse , hvarpå Gäldenären agde privilegium , under alla de af f rivilegie-tiden återstående åren.
Man säger, att för detta år 1818, då allmän misscredit finnes, ingen Discontvinst skall blifva; det kan vara möjligt, att den icke blir stor, men om Proclama bhfver, och på denna Fordringsägarne besluta , att hafva anstånd med sig sjelfva , och med allt tålamod till egen vinst drifva
Disct nfrörelsen , hvem kan ej inse, att Opinionen om några år skall blifva nära lika Den 17 Martil, f. m. 95 fördelaktig, som den var för Disconterna; Tre procentsFonden och således
Discontvinsten , nära lika stor i de nu varande Fordringsägarnas hand, sedan de till Bolag cqnstituerat sig, som den någonsin hittills varit?
Att till detta steg, att ge sig sjelfva anstånd, och för sin räkning drifva Discontrörelsen , Fordringsägarne skulle äga mod och lägenhet, tror jag väl ej; men detta är hos mig, som hos Utskottens Ledamöter, Tro, och gäller hvarken i Lageller billighetsfrågor.
Alternativet är: gör Proclama ; hör Fordrings- samt Actieägarne; köp deras Disconträtt och deras öfriga rättigheter för så godt pris som kan fås; eller ock, om Proclamans alla följder befaras: bjud Fordringsägarne sådana vilkor, att man, utan suspension af Lagarne , kan anse sig säker för allt klander af ens åtgärd.
Eller ännu ett tredje t låtom oss icke bry oss om alltsammans.
Mea andra steg än dessa tre gifvas ej , utan en Outplåniig vanheder för Riksens Ständer.
Jag begagnar vidare detta tillfälle, för att förena mig med de värde Ledamöter innom Utskotten , sorn reserverat sig emot Stadgandet, att den på Sedlarne upplupna Räntan , ej ens till den så kallade Cessionsdagen den 1 October, bör beräknas.
Jag skulle vidlyftigen yttra mig om denna nya olaglighet, om .den ej vore consequent med den åsigt, hvarpå Lag6uspension kan anses tillåtlig.
Angående Utskottens principe, att Banco* och Riksgälds-Sedelstocken ej bör ökas, blir 98 Beit 17 Martil f. m: tillfälle
För mig att vidare yttra niig, Otti ttliti gjorda anhållan bifalles, och om denna prellminairefråga blifver debatterad, innan ndgvrt detaille af sjelfva FinanceFörslaget till afgö«i rande företages.
Det Förslag till utredningaf af Discontmassorna, jag här nedanföre vill upp»; gifva, utgår från det påståendet, att Rörelse» Capitalet i Landet är det, som bör bibehållas, men icke Sedelstocken.
Skälen för denna mitt tanka äro på detta rum redan i dag vidlyftigt och väl utredda} jag uppskjuter med att an»' föra mini , tills jag får höra Utskottens , då saken förekommer.
Men , innan jag slutar den Recension jag börjat af Utskottens Betänkande, vill jag med få ord underställa , angående lämpligheten af tvänne Z)e?/ai7/eStadganden, nemligen först: att alla Discontmassornas utredning skulle ske I Stockholm.
Att de skola ställas under noga uppsigt af det Verk, som öfvertar dem, är tydligt; men hvarföre hvar enda Gäldenär, i 60 mil från Stockholm belägna Provini cer, skall tvingas, att här hafva en Commissiönair, är mig obegripligt, Och synes illa sammanhänga med den önskan, Utskotten omtala, att underhjelpa Gäldenärernas behof, Kan hända ämnade Utskotten sjelfva icke, ätt på detta vis tvinga Gäldenärerne till att hafva Relationer i Stockholm.
Det synes i sanning snarare vara nödigt, att draga Rörelsen fråö Hufvudstaden utåt Landet, än tvärtom, ^ Dea Den 1 y, 'Martti^ f. itt. 9.7 ..
Den andra..besynnerliga..
Deta i Ben i UtsjvöFtens Förslag är : boga53qdet . af en ytteritpre .förskrifning af Dlrects>u ly rga^ ?att .detas' Bokföring ej är falsk.
'P;R vöre,'sorn om cn Gäldenär skulle gi tv a en s^tsjtilc? iö.rsj, rifning på, att b^n verkligen sjelf,:iecknattfCtnyiin. ; a.
Reversen} nyttan bära.f år^egVpllg.'
Tjvåd Mjdmö Discont angår , är åtgärden pveiF.stälJbar, ty ingen af nuvarande
DiscontÄr^t^urerna jqjn an a® i Pra 00P* en eller två, eller, t jusu' linder s^ifna i orsa krin.
S” a£@5&
,I>ireptiön%.är injef;;vär^t att ii ta , sa lange de areronga 'besK^Uningar, som inför Domstol emot deni äro‘gjorda, iclve liaf onni, . esit, gat.lWv .sbilfiå iä vS eu9.oo>i'»?lJ Ja^kötb^ mig , att nu få framlägga • för Ståndets, och, otti Å forremiss beviljns} för Utskottens om prof vande -i ett utredningsförslag, sorn mig synes antagligare, än det jag recenserat. mos : : ;•
Såsom den erfa hufvudgrunden nödgås-jag härvid antaga, att, eftersom PrOclama-kallelséna utfärdande anses farlig, sådana steg vidtagas, hvarigenom den utän
Lag suspension undvikes.
Jag räknar härtill rrö att ingen verklig tillgång lemnäs oupptägett i det-Försl >g, som för accordet med Borgenärerna lägges till grund.
Till dessa verkliga tillgångar hör' ibland annat den betalning, söm Banquen billigen bör gifva för Discont-räften, sora till och med iS-25 tI>^* Ridd 0.
Ad, Fröt.
Afd- Jg, 14. §8 Den 17 Martil, f. äfi. hör, med det för hvarje år bestämda Creditivef, antingen Bolaget eller deras Fordringsägare. 2:0
Att så vidt tillgångar gifvas, äfvert
Treprocents* Fordringsägatne erhålla en betydlig del af d«- ras fordran straxt, för att löcka dem till Sedelutbyte, eller, om sådant ej anses nödigt, till ett frivilligt afsägande af deras rättighet , att genom Lagsökning begära invisning i Discont* massorna.
Denna första Utdelning har jag trott mig kunna bestämma till 25 Procent, och tiden till den 1 julii »8 »8• 3:0
Att all upplu pen Ränta ända till den 1 October 18 • 7 bstalas med 3 Procent efter Sedlarnes innehåll}, men efter’denna dag med 5 Procent} hvilka alla Räntor erläggas vid hvar betalningstermin för hela Summan till dato.
Att afbetalningarne ske hvart halft år, den första, som sagdt är, med 25 Procent den 1 Juli 1818, men sedan hvar och en med Procent, hvarigenom hela Capitalet blifver betalt den 1 Januarii 1823.
På dessa vilkor, sorn jag, till undvikande af Schisme, föreslår lika för både CanalDisconten och Malmö Discont, ehuru det för den sednare medför en icke obetydlig förlust för Banquen, tior jag mig med säkerhet förutse, att ingen skall behöfva frukta något åtal.
— Om Götheborgs Discont blir ser. skilt föreslagit. t.
Den ändra hufvudgrunden, som jag icke kan frångå, och om hvilken både jag och flera andra torde komma att yttra oss, när Utskottens egentliga FinanceFörslag förekommer , men som jag emellertid
Vill här i sammandrag
Den 17 Martit, f. lii. 59 framställa , äi*: att RörelseCapitalet vid siri närvarande sioilek bör bibehållas, och icke Banco- Och Riksgälds-Sedelstockf n.
På varuvärde och på Myntvärde hafva de Sedlar, so;ri ansetts och söm lupit såsom B >r.cö, lika mycket influerat, sorn BancoSediarne} och det är Varu - och Myntvärdet, som bör bibehållas* jag räknar till RörelseCapitalet, utom BancoOch Riksgälds Sedelstocken ; Ålla Assignationerne med R.r B cö 8884413 Alla matrnt Di senrits Reverber , såsom varande af too , 150, 250 &c- mindre belopp ; med ett ord, delbara , och derigenom ingångnå i all slags Rörelse i * 1,3425752 Af Götheborgs Disconts Reverser, de sö.m i enskilt mans hand befinnas * * . . ä 483,260 Af Götha CctnalDiscohis TreprocenUSkiilcl af bägge slagen, endast hälften, emedan Fordringatfies storlek gjort dem orörliga, te, och dessutom en stor del äf 1 Publique Cassör hvilaridd . t,290,858 Summa 4,®05,2SSI eiler i rundt tal fyra Millioner. 1 Calchlert Litt. A., som visar RörelseCapitalets varia* tion , hat jag således för hvar Summa af Malmö eller Götheborgs DisconfcSedlar, Sörö 10» Den 17 Mavtii, /. m. indrages , låtit en lika stor Summa BancoSedlar utsläppas , äfvensom hälften af allt hvad af Götha CanalDisconts Sedlar indrages.
För att så mycket möjligt ar bibehålla RörelseCapitalet, ej blott vid samma storlek, utan i samma Orters Näringar, har jag föreslagit, att i de Vestra och Södra Provincerne bilda en Lane.
Fond för Banquens räkning , med småningom sig förökande rörelse.
Det ri glementariska af denna åtgärd, om Lånen skola bli på inteckning, eller på namn, om tvänne Låne orter, eller en skall finnas, har jag ej yttrat mig om.
Den tredje hufvudgrunden är den, hvarefter jag uträknat, hvad Banquen bör betala för Götha Canals Bolagsägares
Jag kallar här denna massa samfält; det är klart, att de efter lag äro skilda deri, att, sedan Borgenären fått fullt ut, får Gäldenären det sorn återstår.
18i5 års Ständer, i sina beräkningar af GöthaCanals ställning, bestämde sjelfva 120,000 R;dr ärligen, att vara den sannolika Discont vinsten, då Greditiv.et är 1,500,000; det är härifrån, som jag utgått.
CanalDiscontens Privilegier innehålla, att det nu varande Creditivet skall minskas från 1825 till 1831 till 8®o,o<?o; och derefter till 1835 års slut helt och hållet indragas.
Jag har antagit denna minskning af Creditiv-rätt fördelt till 100,000 på hvatt och ett af de första 7 åren, och sedan till 200,000 på de sista 4; och, i följe deraf, allt ifrån 1825 års slut, Disc«nt.vinsten i proportionerligt aftagande.
I Dm I 7 Martil, /. m. ioi stället för den successiva utbetalningen af dessa Discont-vinster i 18 år, har jag föreslagfi en betalning på en gång af en deremot svarand Summa , som, med iakttagande af Ränta på Ränta, i Bilagan Litt.
F är bevist utgöra något mer än den föreslagna r,333,333 R;dr Banco För att göra mitt förslag användbart till den händelsen, som jag hoppas ofelbart skall inträffa, att Canal byggnadens fulländande beslutes, har jag låtit denna köpesumma af
Discont-rättigheten blifva lernnad till Discont-utredningens Gassa, hvaremot alla ArbetsCassans skulder upphöra, och dess nuvarande lösa egendom undgår att försäljas. Att Cana.’ len sedan kan färdigbyggas för Actie-insättningar och Byggnadsbiträden, sådana som i 1815 års 'Riksdagsbeslut fastställdes, utvisar Bilagan Litt. E.
Enligt ordalydelsen i Riksdags Beslutet, har’jag beräknat dessa Ryggnadsbiträden till och med det år, då nästa Riksdag efter år 1S20 infaller, eller 1823.
B. visar skola blifva den t Jan. 1823, och sorn Banquen, likasom hvar annan ärlig' utredningsman, sedan utredningen slutats, och alla Fordringsägarne fått fullt ut, bör lemna åt Bolaget.
Det^ ta saldo tjenar tillika, att betäcka förluster vid Discontens utredning, samt att lemna Löner för UtredningsContoiret.
Den förändring, som i allt detta blifver, Den 17 Marni, f. m - pm Ordalen icke bygges färdig, är icke vä* sendtiig för försa Igel.
Alla ArbeisCassans realiserbara tillgångar säljas i sådant fall för Bola gets räkning, och delta , jemte det saldo, soro vid slutet af Discontens Utredning kan uppsta, blifver d n ersättning, Actie äga me för sitt uppoffrade Capital erhålla.
De Byggnads biträden, sorn i Bilagan Litt.
B omtalas, äro ej upptagne i Litt. A, der förändringarne af Rörelse-Capitalet för hvarje halft år beräknas.
På Riksens Ständer (815 beslutade dessa bidrag, blefvo de beräknade att utgå af de tillgångar, sorn Banquen då ägde, nemligen: intraden från Stats* Verket, från de gamla och pya Fastighets- samt Effect-lånen, samt vinsten »f BancoDiscoqten, efter dess då varande Capital af 6,000,000.
Om, efter den då uppgjorda planen, att bibehålla sedelstocken vid ständigt
I ka belopp, det var möjligt, att lemna ett årJigt Byggnadshiträde af 300,000 R:dr, så måtte samma möjlighet ännu fortfara, Slutligen får jag nämna, angående Götha9 Canal
Disconts utredning, att hela Banquens fordran för Creditivet, med räntor å 3 procent, blifver betalad på alldeles lika afbetalnjngs-terminer, som för de öfrige gäldenärerna blifvit Stadgadt. _ Hvad Malmö
Discont angår, kan förhållandet ej bli detsamma.
Utom Creditivet, hvarföre inga räntor kunna erhållas, har det blifvit nödvändigt, att ytterligare Jemna Ut* rednings-Cqntoiret ett lån af 200.000
R.dr, hvaraf dock 98,865 åter inflyta; 101,135 ärq lllpdes förlust, eller tillsammans med Credi - Den 1 7 Martil, /. m. 103 tjvet omkring 400,000.
Detta har Varit en nödvändig föijdrderaf, att Malmö Disconts Fordrings ägare erhållit lika fördelaktiga vilkor, som Götha CanalDisconts, i anseende till derstädes varande tillgång, äga rättighet att fordra.
Vill man ge Malmö
Disconts något sämre vilkor , så äga de. ändå ej skäl att klaga 3 jag tror likväl, att det kan vara värdt några tus nde Rikgdajers förlust för Bar.quen, att behandla bägge massornas Creditorer lika , då Staten deltar i begges utredning- Allmänna Crediten undgår härigenom en väsendtlig rubbning.
Discont angår, så tror jag, lika med en agtningsvärd Ledamot inom Utskotten, att den bäst bjeipes genom ett ökadt Creditiy, hvartill jag föreslår 250,000 R.dr emot tre procents ränta, samt inbetalning af så val det gamla, sorn det nya Creditivet till f hvart halft år, ända till den 1 Jan. 182 i.
Af det omtaitg nya Creditivet inlösas Götheborgs Disconts-Assignationerne med 150,725 R:dr; och med tillhjelp af återstoden samt egna tillgångar, ålägges DiscontDirectionen, att hvarje halft år, från oph med den 1 Julii 1818» minska beloppet af sina löpande TreproeentsRevprser med top,ooO, och det femte halfåret den 1 julit 1820 inlösa åierstoden 83,266 samt att dessutom redan den 1 Julii 1818 liqvidera hela sin Skuld till allmänna Cassör af alla slag.
D. visar, att härtill tillgång finnes, äfvensom, hurumycket vid hvarje halfårs slut Discontcn, efter ofvanstående Stadgar, bör lemna till Banquen 104 Den 17 Marfil, f. in.
Sist får jag tillägga , att Malmö och Götha CanalDisconters Gäldenärar erhålla fullkomligt samma vilkor, som Utskotten föreslågit 5 samt atf der. nya Lånelnrättningea i Södra och Vestra Provincerna, hvartill Fonden successive ökes , allt efter hvad bebofvet att bibehålla RördseCapitalet vid lika storlek påkallar , vid utredningens slut den 1 Januarii 1823 får ett Capital af 5,110,000 ut lånad t-; hvaremot Banco - och Riksgälds-Sedelstocken, i faH den ej af andra Financiella åtgärder, än dessa förändrats, endast har blifvit ökt med de 4,oeo,ooo R:dr DiscontPapper, som nu kunna anses höra till RörelseCapitalet , och som icke utan högst betydlig skada för Landet kunna indragas.
De 1,1 to,000, hvarmed således Banquens ägande Hypothequer hafva blifvit ökade , utöfver beloppet af de nya Sedlarne, svara emot en minskning i samma HypothequeSumma af alla
Disconternes nu varande Creditiver, stor 2,000,000.
Förlusten är således 890,0005 hvaraf tillkommer Malmö Discont 400,000.
Enligt Utskottens Förslag, påstås Banquens förlust blifva 760,0005 skillnaden är således 130,000 R:dr , som torde anses uppvägd af den förmånen , att allt har gått lagligt till.
Jag anhåller , på ofvan anförda skäl, att Betänkandet må återremitteras, och att dessa mina Anmärkningar till Utskotten må få åtfölja jemte bilagda Calculer, utmärkta med Litt. A., B., C«, D., L., F. och G - Den 17 Martil, f. m. 105 Friherre"
Hjerta, Axel, uppläste följande: Rikets Högloflige Ständers Stats- och BancoUtskotts betänkande af den 3 innevarande Martil omfattar den delen af .'longi.
Maj:ts Nådiga Proposition af deja 10 December, som upptager utredningar af de fre Eiln.lDisconternes Concourser.
Respective Utskotten hafva bifogat Calcul öfver dessa
Disconters ut^ redning, hvaraf inhämtas, att Götheborgs
Discont äger full tillgång till sina Borgenärers förnöjande , så vidt den får tid att indrifva sina Fordringar, hvarföre är tillstyrkt, att den må undfå ett uppskof af två och ett halft år efter dess Octroys slut dtn 26 October innevarande år , samt att Banquen emellertid genast inlöser dessas Assignationer till ett belopp af R:dr 150,725, samt de öfriga Skulderna (R:dr 1,031,943) på två och ett halft år i fem Terminer med Ränta.
När Rikets Ständer äga en Fabrique, som tillverkar Penningar, och det utan någon synnerlig omkostnad, så är väl intet lättare och vigare, än denna utväg att göra utredningar, och enär ingen af Fordringsägarens kan sägas förlora, då han njuter laglig
Ränta under Jernbrefstiden, så lärer ock all klagan ifrån dessas sida försvinna , desto mera , som under allmänna villan, då man icke såg för sig annat än föiluster, denna utredning kan anses såsom en skänk.
Detta är emellertid ett lärorikt efterdöme för blifvande Speculanter på Folkets Cassör och Förmögenhet, ty nu måste Dm 17' Marth , f, ta. ju denna Discont stå något flat öfver sin är* lighet, dä lian af utredningen af de andra Concourserna får se, huru litet man äfventyrar med en väl uttänkt raskhet.
Verkan på Rikets Peneinge-väsende af den beredvillighet , Resprctive
Utskotten visat genom Banquens mellankomst, lärer man få gissa $ig till^ tjj, grunden för rätta hedömmandet af denna anstalt, som år Banquens intrinseque förmåga, hafva Respective Utskotten alldeles icke för Rikets Ständer framlagt , utan blott i förbigående nämnt, alt BancaJJtskottet gjort det förbehåll , att någon permanent tillökning i Sedelstocken, so/n kunde blifva menlig för Bein* quens Credit, icke skulle fä äga rum.
Med Götha CanalBolags och Malmö Disconter är förhållandet något olika Hos den förra, säga Utskotten, visar sig, enligt ”Cal* eulerna, en ansenlig förlust för Borgenärerne , men en ännu större för Fordringsägarena i den sed/uireV Detta mäste vara ett Skrif-fel, ty i Calculerna är uppgifven en brist hos CanalDisconten af R:dr 526,60g; 36: t. j men hos Malmö Discont en brist af R.dr 235,222; 40: 2.
Enär derföre denna uppgift rättas elter befintligheten i Calculerna, under Litt- A. och B? blir den, så till vida, begriplig.
Men ännu förekommer, i anseende till CanalDisconten , en besynnerlighet, sorn tarfvar upplysning.
I allmänna Tidningar är flera gånger införd en Räkning, som upptager denna Disconts Skulder och Fordringar för ultimo Octo.
Dm 17 Marth, f. lif. 107 bris 1817, af hvilken inhämtas ibland annat, att den äger en fordran hos CanalBolaget af R dr !,166,374; 17: 9.
I förevarande, af Respecrive Utskotten under Litt.
A. bifogade Calcul, som upptager Discontens Skulder och Fordringar, är, ibland de sednare , denna tillgång alldeles utesluten ; detta kan icke vara en Omission, ty Respective Utskotten nätnna den i deras B-tänkande (Sid. 2) med dessa ord : ”dock bör harvid upplysningsvis anmär”kas, att ibland de uti Götha CanalDiscont ”Litt.
A. upptagna tillgångar, bestående af ”Fordringar för udånte Mide} , icke är begripen den Summa af R:dr 1,100,000, sorn i* ”från Disconten blifvit förskjuten till Canal”arbetet. ’5 Högloflige Utskottets framställning 3f ämnet i dessa åberopade uttryck lärer för alltid förblifva oförklarlig, och det ännu mera , sedan det af flere Ledamöter blifvit anmärkt, men utan allt afseende lemnadt till Rikets Ständer.
Förhållandet är, såsom en origtighet, anmärkt af Herr Landshöfdingen Ba* ron J.
Cederström, vidare utfördtjjaf StatsSecreteraren Herr Baron Wirsén, med hvilken sig förenat Herr Amiralen Schiitzercrantz, Herr Presidenten von Schulzenheim och Herr Lagman Noreus Herr G, Hulphers har äfven serskilt yttrat sig i ämnet, och visat olagligheten af denna Procedure, och synes hafva fattat ämnet redigt, då han påstår, att frågan om Götha CanalDiscont har ett oskiljaktigt sammanhang med eller snarare beror på Utgången af frågan om fortfarande understödet till sjelfva Canalbyggnaden.
Sluteljgen har Den i 7 Martil, f. as. äfven Herr Eklund- fnstäi^t med Herr Karon Wirsén i sin åsigt af ämnet i denna omstän'- dighet.
Utskotten hafva brukat den lindriga Termen , att Disconten forskjutit till Canalarbetet denna Summa.
Jag, sorn icke lärt mig*den konsten att måla svart med hvitt _ jag anhåller vördsammast om Högloflige Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet vid detta sätt att åtkomma Allmänhetens Penningar.
Discorren var en Benefice , lemnad af Konungen till Canalarbetets understöd , och har varit det i så hög grad, att CanalDirectionen , oaktadt den förklarat sig ur stånd att med
Disconteringen fortfara, sedan dess Credit är förlorad , likväl har den förvånande djerfheten att påstå ersättning af Riket för detta Lucrum cessans , till icke mindre belopp än 150,000 R:dr om året för den återstående tiden af Oetroyen , hvilket blott nämnes för att bevisa, det
Canalarbetet verkligen haft -en stor vinst på denna Inrättning.
Disconten var lemnad till CaualVerkets fria Disposition och vinsten till Arbetets understöd: