Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid nu upplysta förhållande, och då 3:ne Stånd godkänt Utsk:ts förslag i afseende å jagt efter »bäfver», torde Preste-St:s inbjudning icke föranleda annau åtgärd, än att läggas till handlingarne.
Efter härmed slutad öfverläggning, och uppå framställd propos. , förklarades Preste-St:s inbjudnning ej kunna föranleda till någon annan åtgärd, än att läggas till handlingarne.
Anmäldes och bordlädes nedannämnde från Utsk:n inkomna Utlåtm, Mem:r och Betänkm, nemi. från Stats-Utskottet:
N:o 139, ang:de regleringen af utgifterna under Riks-statens Side hufvudtitel; 52 Den 15 Angnsti. Bevillnings-Utskottet: N:o 16, i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut ang:de allmänna bevillningen; N:o 17, ang:de tullbestämmelserna för artikeln bränvin och sprit; N:o 18, i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i en tullregleringsfråga; Lag-Utskottet: N:o 48, i ani. af återremisser af Utsk:ts Betänk.
N:o 21, i fråga om tillägg till lagstiftningen ang:de äktenskapsskillnad; N:o 49, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk. 33, öfver väckta motioner om förändring i stadgandena ang:de giftomannarätt; N:o 50, i ani. af väckt motion om utsträckning af tiden, inom hvilken underrätts s. k. småprotokoll skola till hofrätt insändas; N:o 51, i ani. af väckt motion om bestämmande af tid för klander emot till- eller afträdes-husesvn å kronojord; N:o 52, i ani. af väckt motion om giltigheten af vitén, utfästa för fullgörande af enskilde emellan slutade aftal; N:o 53, i ani. af väckt motion ang:de beräkning af boupptecknings-arfvode för fast egendom; N:o 54, i ani. af återremisser af Utsk:ts Utlåt.
N:o 42, öfver väckt motion om utvidgad religionsfrihet.
Upplästes ett af Hr Klingenstjerna, Erik Gustaf, ingifvet mern. af följande lydelse: 1 anseende till tjenstegöromål, får jag hos Höglofl. R. o.
Ad. vördsamt anhålla att, med bibehållande af min riksdagsmannarätt, få afsäga mig min plats såsom suppleant i Stats-Utsk:t.
Sedan R. o. Ad., uppå framställd propos., till denna anhållan lemnat bifall, anmodade Hr Gr. o. Landtm.
Ståndets Hrr Elektorer att utse en suppleant i Stats-Utsk:t efter Hr Klingenstjerna.
Hr Mannerskantz, Carl Axel, hade inlemnat ett mern., som nu upplästes och lydde sålunda:
Hindrad af enskilda vigtiga angelägenheter att längre qvarstanna vid riksdagen, får jag härmed afsäga mig mitt genom Den 17 Angmti. 53 R. o. Ad:s förtroende nu innehafvande uppdrag att vara Elektor, med vördsam anhållan att få bibehålla min riksdagsmannarätt.
Afven denna begäran bifölls, och Ståndets Hrr Bänkmän anmodades att välja en Elektor efter Hr Mannerskantz. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ 12 f. m.
Måndagen den 17 Augusti 1863, Plenum kl. 2 e. m.
Justerades ett prot.-utdrag för den 15 dennes.
Föredrogs Stats-Utsk:fs den 15 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 139, angide regleringen af utgifterna under riksstatens 8:de hufvudtitel.
Detta Utlåt, begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet; hvarefter Hr Gr. o. Landtm., med förmälan att
Tal männen hade vid hållet sammanträde öfverenskornmit att föreslå de respektive Riks-Slånden att nästa Lördag den 22 dennes till afgörande företaga ifrågavide Utlåt., hemställde, huruvida R. o. Ad. behagade besluta, att Utlåtit skulle å sagde dag till behandling förekomma; hvilket bifölls.
Föredrogs och företogs punktvis till afgörande Bevilln.-Utsk:ts Mern.
N:o 16, i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut ang:de allmänna bevillningeD. 34 Den 17 Angueti.
Förslaget till bevillningsstadga. §2.
Utsk:ts första yttrande.
Gillades.
Voter:s-propos:n N:o i.
Godkändes.
Utsk:ts till R. o. Ad. samt Borgare-St. gjorda inbjudning att frånträda beslutet om bevillningsfrihet för enskilda personer tillhöriga kyrkor och bönehus, samt voter:S-propos:n N:o 2.
Landtm, först framställt propos. på antagande af Utsk:ts inbjudning, men dertill svarats nej, gjordes propos. på afslag å inbjudningen samt voter:s-propos:ns godkännande, hvilken propos. med ja besvarades. § 11.
Utsk:ts anmälan lades till handlingarne. § 16.
Efter framställd, men med nej besvarad propos. på antagande af Utsk:ts rörande denna § gjorda inbjudning, gjordes propos. på afslag derå och godkännande af voter:s-propos:n N:o 3, hvilken propos. besvarades med ja. § 23.
Voter:s-propos:n N:o 4 godkändes. § 25.
Utsk:ts yttrande lades till handlingarne.
Formulärerna.
Utsk:ls hemställan bifölls.
Instruktionen för taxeringsförrättningarne. §§ 4, 5 och 7.
Utsk:ts första och andra yttranden gillades, och dess sista, till Borgare-St. gjorda hemställan lades till haudlingarne.
Dea 17 Augusti. SS § 17.
Voter:s-propos:n N:o 5 godkändes.
Utsk:ts slutliga yttrande.
Föredross, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Bevilln.-Ulsk:ts den 15 dennes bordlagde Betänk.
N:o 17, ang:de tullbestämmelserna för artikeln bränvin och sprit.
Föredrogs och godkändes Bevilln.-Utsk:ts den 15 dennes bordlagde Mern.
N:o 18, i ani. af Biks-Ståndens skiljaktiga beslut i en tullregleringsfråga.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Lag-Utsk:ts den 15 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 48, i ani. af återremisser af Utskrts Betänk.
N:o 21, i fråga om tillägg till lagstiftningen angule äktenskapsskillnad.
Föredrogs och lades till handlingarne Lag-Utsk:ts den 15 dennes bordlagde Mern.
N:o 49, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk.
N:o 33, öfver väckta motioner om förändring i stadgandena angående giftomannarätt.
Föredrogs och bifölls Lag-Utsk:ts den 15 dennes bordlagde Betänk.
N:o 50, i ani. af väckt motion om utsträckning af tiden, inom hvilken underrätts s. k. småprotokoll skola till Hofrätt insändas.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Lag-Utsk:ts den 15 dennes bordlagde Betänk.
N:o 51, i ani. af väckt motion om bestämmande af tid för klander emot tilleller afträdes-husesyn å kronojord.
Föredrogos och biföllos Lag-Utsk:ts den 15 dennes bordiagde Betänkm: N:o 52, i ani. af väckt motion om giltigheten af vitén, i utfästa för fullgörande af enskilde emellan slutade aftal; och N:o 53, i ani. af väckt motion ang:de beräkning af boupp teckningsarfvode för fast egendom. 56
Den 17 Ängnell Föredrogs och lades till handlingarne Lag-Utsk:ts den 15 dennes bordlagde Mern.
N:o 54, i ani. af återremisser af Utsk:ts Utlåt.
N:o 42, öfver väckt motion ora utvidgad religionsfrihet.
Anmäldes och bordlädes sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts Betänkm: N:o 15, i ani. af Hr Justitie-Ombudsmannens förslag om förändrade föreskrifter i fråga om offentliga stadgars kungörande å tingen; N:o 16, i ani. af Prosten Sondéns motion om qvarnindustriens frigilvande; N:o 17, i ani. af väckta motioner om upphäfvande af 2—7 kapitlen i Handelsbaden och förändringar i dithörande förfaltn:r, samt om handelsrätt för utländningar; N:o 18, i ani. af väckt motion om ändring af 6:te kap. 3:dje §:n Byggningabalken. R. o. Ad. åtskiljdes kl. { 3 e. m, In fidem, 0.
Onsdagen den 19 Augusti 1863.
Justerades 3 prot.-utdrag för den 17 dennes samt pleniprotrt för den 8 sistl.
Upplästes ett af Hr Nordenfelt, Enar Wilhelm, inlemnadt mern. af följ:de lydelse:
Som jag till följd af tjensteåligganden ämnar afresa från riksdagen, så får jag härmed afsäga mig att vara Elektor samt Den 19 Augmti 57 Ledamot i förstärkta Stats-Utsk:t och i Banko-Utsk:t; anhållande ödmjukast att varda bibehållen vid min riksdagsmannarätt.
Sedan R. o. Ad., uppå framställd propos., till denna anhållan lemnat bifall, anmodade Hr Gr. o. Landtm, dels Hrr Bänkmän att utse en elektor efter Hr Nordenfelt, dels ock Hrr Elektorer att välja en ledamot i Banko-Utsk:t efter densamme.
Hr von Hofsten, Sten Erland, hade ingifvet ett mern., som nu upplästes och lydde sålunda:
Hos Högled. R. o. Ad. får jag vördsamt afsäga mig min innehafvande plats i Banko-Utsk:t, under anhållan att varda bibehållen vid min riksdagsmannarätt.
Jemväl denna anhållan bifölls, och Elektorerne anmodades att utse en ledamot i Banko-Utsk:t efter Hr von Hofsten.
Justerades Exped.-Utsk:ts skrifvelseförslag: N:o 116, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. ang:de bestridandet af begrafnings- och öfrige kostnader med ani. af H. M.
EnkeDrottning
Desiderias dödliga frånfälle; N:o 117, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. ang:de anslags beviljande dels till betäckande af en uti Svenska Spetsbergs-expeditionens räkenskaper befintlig brist, dels till fortsättning af rekognosceringsarbetena på Spetsbergen, med afseende på utförbarheten af en gradmätning derstädes; N:o 118, i ani. af väckt fråga om upphörande af den i K.
Förordningen den 3 December 1842 bestämda afgift för vägning af inkommande utländskt gods, som efter vederbörlig tillåtelse verkställes i eller vid godsegarens enskilda magasin; och N:o 119, ang:de sättet för stämnings delgifvande åt byalag m. fl. Anmäldes och bordlädes följrde från Utsk:n inkotnne Mern., Betänk, och Utlåt., nemi. från Stats-Utskottet:
N:o 143, ang:de verkställd omröstning i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut rörande åtskilliga lill statsregleringen hörande frågor; Sammansatta Stats- och Lag-Utskottet:
N:o 35, i ani. af väckta motioner om förändrad organisation af Domkapitlen; 58 Den 19 Augusti.
N:o 36, i ani. af väckt motion om ändring af K.
Knngörelserne den 20 Nov. 1843 och den 23 Mars 1858, rörande ersättning till vittnen, som i brottmål åberopas af allmän åklagare; N:o 37, i ani. af K. M:s Nåd.
St:r ang:de ersättning till domare och målsegande i de fall, då flere härader halva gemensam tingstad i brottmål; N:o 38, i ani. af väckt motion om stiftande af en lag rörande afskedande af statens embets- och tjenstemän, som i följd af vansinne, lamhet, blindhet eller annan obotlig sjukdom längre tid varit urståndsatte att deras tjenster bestrida.
Sammansatta Stats- och Ekonomi-Utskottet:
N:o 39, i ani. af väckt motion om ändring eller förklaring af K.
Cirkulär-Brefvet den 28 Mars 1858, i fråga om beräkning af tiden för lärares vid elementar-läroverken rätt till uppflyttning i högre lönegrad; Bevillnings-, Lag- och Ekonomi-Utskottet:
N:o 11, i ani. af dels gjorda anmärkningar emot vissa delar, dels ock Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i afseende å andra delar af Betänk:t N:o 4, ang:de vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande Bevilln.- Utsk:ts den 15 och 17 dennes bordlagde Betänk.
N:o 17, ang:de tullbestämmelserna för artikeln bränvin och sprit, m. m.
Första och Andra punkterna.
Tredje punkten.
Jag skulle endast önska att få lemna den upplysning, att ett af de skäl, som förmått Utsk:t att föreslå denna ändring af taxerubriken, var att man tänkt sig möjligheten att vid de pågående underhandlingarne om en handelstraktat med Frankrike, åtskilliga slag af bränvin och sprit, t. ex. cognac, kunde göras till föremål för anspråk på nedsättningar i tulltaxan, och att man för denna händelse önskat hafva den föredragna rubriken så uppställd, alt de ifrågaställa nedsättningarne icke måtte komma att utsträckas till andra slag af bränvin och sprit, som icke nödvändigt behöfva af denna handelstraktat beröras.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos. , blef Utsk.-ts förslag af R. o.
Den 19 Augusti. 59 Fjerde punkten.
Anda till sista riksdagen utgick tullen 3 ättika, icke efter vigt, utan efter rymdmått, med 25 öre pr kanna.
Vid nyssnämnda riksdag ifrågasatte man likväl att detta förhållande borde förändras och tullen bestämmas elter annan grund.
Teknologiska Institutets yttrande infordrades för att närmare utreda förhållandet.
Enligt dess yttrande väger en kanna ättika i medeltal skålp., hvilket, efter den då bestående tullsats, utgjorde 4 öre för hvarje skålp.
På grund af ättikfabrikanternas farhågor höjdes likväl tullen till 6 öre pr kanna.
Det har visat sig att genom denna tull nedsaltes importen ganska betydligt, så att då den 1859 uppgått till 513,631) skålp. och 1860 till 588,000 skålp., utgjorde den deremot 1861 endast 215,471 skålp. och 1862 171,989; d. v. s. den hade under dessa år minskats med omkring 70 proc.
Denna minskning synes mig gifva vid handen att den nu gällande tullsatsen är fullkomligt tillräcklig.
Jag anhåller derföre alt den nu föredragna punkten måtte af R. o. Ad. bifallas.
Ofverläggningen förklarades härmed slutad och UtskUs hemställan bifölls. Föredrogs ånyo Lag-Utsk:ts den 15 och 17 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 48, i ani. af återremisser af Ulsk:ts Betänk.
N:o 21, i fråga om tillägg till lagstiftningen ang:de äktenskapsskillnad.
Sparre, Erik: Det Betänk., Lag-Utsk:t här afgifvit, är, efter min tanke, icke rätt öfverensstämmande med grundlagens anda ocii mening.
En motionär hade nemi., i okunnighet om lagens föreskrift, trott att den K.
Förordning, hvarigenom oense makar kunna dömas till skillnad till säng och säte, icke skulle leda till något vidare resultat, utan att, om man dömt till skillnad under ett år till säng och säte, skulle makarne, äfven om oenigheten fortfor efter denna tids förlopp, ovilkorligen flytta tillsammans, utan att någon utväg funnes för dem att få äktenskapet upplöst.
1 denna okunnighet hade han föreslagit ett tillägg till K.
Förordningen den 20 November 1860, hvarigenom antingen K.
M. eller Domstolen skulle berättigas att upplösa ett dylikt äktenskap.
Vid detta förhållande borde Utsk:t icke hafva gjort annat än tillkännagifva, det motionen grundade sig på okunnighet om lagens stadgande och hemställa, att i följd deraf den icke borde till någon åtgärd föranleda.
Utsk-.t har ock gjort så i Betänk:t N:o 21.
Men till följd af frenne
Stånds beslut att återremittera frågan, fann IJtsk:t sig böra frånträda sin förra åsigt och vidtaga en annan utväg, hvilken jag för min del icke kan finna riktig.
I motionen yttras nemi.: »För mig, äfvensom för flera rättslärde och prester, har tvifvel uppstått 60 Dea 19 Augusti. om hvad som följa bör, sedan förberörde varningar och skillnad på ett år fruktlöst aflupit.
Kan meningen månne vara, att makarne skola derefter opåtaldt lemnäs åt sitt ömsesidiga hat med ty åtföljande husliga elände och okristliga exempel för barn och samhällsmedlemmar; eller må domaren på endera makans anmälan och efter den andras hörande, döma till skillnad i deras äktenskap; eller bör frågan derom, enligt K.
Förordningen den 27 April 1860, till K. M:s Nåd. afgörande öfverlemnas?» Svaret på denna fråga borde helt enkelt hafva varit: »Ja, saken bör öfverlemnas till K. M.»; och icke ett ord vidare.
Skulle motioner, föranledda af okunnighet om gällande lagar, kunna föranleda till någon annan åtgärd än en upplysning om det begångna misstaget, kunde det leda till de orimligaste följder.
Jag föreställer mig t. ex. att någon trodde, att den gamla testamentslagen ännu gällde, och väckte en motion om en lagförändring, hvarigenom det blefve tillåtet alt bortgifva arfvejord likasom aflingejord.
Skulle det vara rimligt, om Utsk:t deraf toge sig anledning att föreslå en förändring i testamentslagarne?
Jag tror således att det prejudikat, söm skulle vinnas genom ett bifall till Lag-Utsk:t Betänk., skulle vara ganska vådligt genom den makt det gaf Utsk:t att vid en motion inventera anledningar att väcka frågor och framställa förslag till lagförändringar, som aldrig blifvit i grundlagsenlig ordning påyrkade.
Detta om det formella af saken.
I afseende å det uti Belänk:t framställda lagförslag hyser jag äfven ganska stora betänkligheter deremot, till följd af den beqväma utväg det skulle gifva lättsinniga personer att upplösa ett äktenskap, som icke längre vore dem behagligt.
De behöfde endast i vittnens närvaro tillställa några trätor eller dylikt, som kunde bevisa osämja i äktenskap, hvarför de dömdes till ett års skillnad till säng och säte.
Efter denna tid inställde de sig vid domstolen, hvilken då på enderas eller båda makarnes begäran måste döma till skillnad i äktenskapet, enär, enligt lagens uttryckliga stadgande, »tu vittnen äro fullt bevis».
Utsk:t har insett hvart ett dylikt stadgande skulle leda, då det uti sitt resonnement sagt att icke den af makarne, som varit vållande till äktenskspsskillnaden, får begära den.
Men Utsk:t har dervid förbisett att om tvenne vittnen afgifva sammanstämmande berättelse om misshälligheten uti äktenskapet, så måste domstolen döma till skillnad på begäran af den skenbart förfördelade makan, om också denna är i grunden vållande till oenigheten.
Jag tror derföre att man bör öfverlåta bedömandet af dessa grannlaga ämnen åt K. M., och anser att på detta skäl Betänk:t bör af R. o. Ad. afslås, hvarom jag vördsamt anhåller.
, blef förev:de Utlåt, af R. o. Ad. afslaget.
Den 19 Augusti. 61 Föredrogs ånyo Lag-Utsk:ts den 15 och 17 dennes bordlagde Betänk.
N:o 51, i ani. af väckt motion om bestämmande af tid för klander emot till- eller afträdes- husesyn å kronojord.
Emot Lag-Utsk:ts förslag i detta ämne, i hvars behandling jag icke inom Utsk:t deltagit, har jag i sjelfva saken icke något att erinra, helst som Utsk:t valt sina uttryck med mycken varsamhet.
I formelt hänseende deremot synes mig att Lag-Utsk:t icke ensamt, utan i förening med Ekon.- Utsk:t hade bort behandla denna fråga.
Men då Grundlagen tillåter Riks-Stånden att remittera motioner till hvilket Utsk. de behaga, och den motion, som ligger till grund för detta Betänk.
, blifvit remitterad till Lag-Utsk:t, tror jag att äfven i formelt hänseende något hinder icke möter för R. o.
Ad. att bifalla Betänk:t, ehuru jag för min egen del velat anmärka ofvanberörda förhållande.
Som jag icke deltagit i Utsk:ts beslut i detta ämne eller varit närvide vid justeringen deraf, har jag icke kunnat reservera mig emot det nu föredragna Betänk:t.
Jag har velat nämna detta, icke för att motsätta mig bifall dertill, utan för att tillkännagifva mitt ogillande öfver den form, i hvilken detta ärende behandlats.
Som likväl — enligt hvad Gr.
Sparre redan anfört — i sjelfva saken intet deremot är att anmärka, och Utsk:t äfven genom de uttryck, det begagnat, i betydlig mån förmildrat det anmärkta formfelet, anhåller jag vördsamt om bifall.
Öfverläggningen förklarades härefter slutad och Betänk:t bifölls.
Föredrogos och biföllos Sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 17 dennes bordlagde Betänkm: N:o 15, i ani. af Hr Justitie-Ombudsmannens förslag om förändrade föreskrifter i fråga om offentliga stadgars kungörande å tingen; N:o 16, i ani. af Prosten Sondéns motion om qvarnindustriens frigifvande; N:o 17, i ani. af väckta motioner om upphäfvande af 2—7 kapitlen i Handels-balken och förändringar i dithörande författningar, samt om handelsrätt för utländningar; och N:o 18, i ani. af väckt motion om ändring i 6:te kap. 3:dje §:n Byggninga-balken. R. o.
Ad. åtskiljdes kl. J12 f. m.
Brakel. 02 Dea 22 Augusti f. m.
Lördagen dea 22 Augusti 1863.
Justerades 3 prot.-utdrag för den 19 dennes samt pleniprot:t för den 9 sisll.
Upplästes ett af Gr. Posse, Arvid, inlemnadt mern. af följande lydelse:
Vördsamt anhåller jag att, med bibehållande af min riksdagsmannarätt, varda entledigad från befattningarna att vara Bänkman och ledamot i Bevil!n.-Utsk:t.
Sedan R. o. Ad., uppå framställd propos., härtill lemnat bifall, anmodades Ståndets Hrr Elektorer att välja en ledamot i Bevilln.-Utsk:t efter Gr. Posse.
Föredrogs ett från Hogv.
Preste-St. ankommet prot.-utdrag Nio 375, innefattande inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att biträda det beslut, sorn Preste-St. fattat vid behandling af LagUtsk:ts Mern.
Nio 49, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk.
N:o 33, öfver väckta motioner om förändring i stadgandena ang:de giftomannarätt.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande StatsUtsk:ts den 15 och 17 dennes på bordet lagde Utlåt.
N:o 139, ang:de regleringen af utgifterna under riksstatens 8:de hufvudtitel, och i sammanhang dermed, jemlikt R. o. Adis den 10 sisth Juni fattade beslut, 20:de punkten jemte förslaget litt. i och 26:te punkten af Allm.
Besv.- o Ekon.-Utslcts Betänk.
N:o 118, i ani. af väckta motioner rörande undervisningen i elementarläroverken och dermed sammanhängande ämnen. lista—7:dc punkterna.
Den 22 Augusti f. m. 63 8:de punkten.
Då man genomgår Stats-Utsk:ts nu föredragna Utlåt, och finnér med hvilken frikostig hand Utskct tillstyrkt anslag för elementarläroverk och folkskolor, väcker det förvåning, att samma Utsk. för en annan klass af lärare, hvilka likväl ingalunda kunna anses mindre vigtiga eller mera oberättigade till löneförhöjning, h. o. h. afslagit de motioner, som till förbättrande af deras ställning blifvit väckta.
Såsom skäl derför har blifvit anfördt, att om en klok reglering af presterskapets inkomster vidtoges, hade man anledning förmoda, att på så sätt tillgångar för upphjelpande af komministrarnes vilkor skulle kunna beredas, samt att fördenskull någon åtgärd från statens sida nu icke borde ifrågakomma.
Hvad en hvar likväl bör kunna inse är, att en sådan fördel för komministrarna endast uti en aflägsen framtid kan beredas.
Att påstå, det de närv:de innehafvarne af dessa befattningar icke skola erhålla någon löneförbättring derföre, att deras efterträdare möjligen uti en framlid kunna erhålla en sådan, — detta synes mig vara högst obilligt.
Ingen lärer väl kunna bestrida, att komministrarnas ställning i allmänhet är högst beklagansvärd.
Icke heller lärer väl någon kunna påstå, att 1,000 rdr är en för stor aflöning för en religionslärare; och likväl sträcka sig motionärernas anspråk icke längre.
Vid sista riksdagen ingick Preste-St. till K.
M. med en underdånig anhållan, att församlingarne måtte höras, huruvida de ville fylla lönerna till nämnde belopp.
Jag tror, att icke mera än 40 å 50 församlingar, med anledning af den i ämnet aflåtna nådiga framställning, vidtagit de för ifrågav:de löneförbättring erforderliga åtgärder.
De flesta församlingarne svarade: nej.
Vid sådant förhållande återstår endast den utvägen, att staten träder emellan, för såvida staten vill, att dessa personer skola erhålla en något så när anständig bergning.
På dessa skäl anhåller jag, att R. o. Ad., med afslag å den nu föredragna punkten, måtte, i öfverensstämmelse med den af Prosten Sondén afgifna och Utlåtit bifogade reservation, bifalla »att till K.
M:s disposition ställes ett belopp af 30,000 rdr såsom reservationsanslag att användas till förbättring af de svagast aflönade komministrarnes lönevilkor, intilldess de genom den pågående allmänna löneregleringen blifva uppbringade till det belopp, som erfordras till anständig bergning, hvarvid likväl iakttages, att någon löneförbättring icke må komma dem till godo, hvilkas tjenster vederb:de nämnd, deröfver hörd, anser böra vid innehafvarens afgång indragas.
På samma gång jag erkänner den goda syftningen af den siste talarens framställning och icke vill bestrida, att komministrarne mångenstädes äro svagt aflönade, måste jag likväl, med kännedom om de framställningar, som 64 Den 22 Augusti f. m. blifvit gjorda för uppbringande af ifrågav:de löner till 1,000 rdr, yttra en olika mening med samma värde talare.
Mig synes verkligen betänkligt, att i en tid, då bela presterskapets aflöning befinner sig uti en omreglering, utan någon framställning från K.
M. anslå särskilda summor för detta ändamål.
En sådan åtgärd kommer nemi. ovilkorligen att motverka den omnämnda regleringen.
Vid denna reglering komma nemi., efter all sannolikhet, åtskilliga förändringar att ega rum i afseende på prestbefattningar med mindre inkomster och mindre göromål, hvilka böra sammanslås.
Med sakens afgörande måtte väl icke vara en så utomordentlig brådska, att hela regleringen derför skall omintetgöras.
Jag anhåller om bifall till den nu föredragna punkten.
Det är icke första gången som denna fråga varit å bane, och få frågor torde hafva så mycket inverkat att framkalla städse återkommande rop om presterskapets dåliga aflöning.
Förhållandet är ock, att den mest arbetande delen af presterskapet är aflönadt på ett sätt, som nästan försätter densamma i elände.
Det torde icke vara obekant, att de flesta komministrarne icke hafva 6 å 7 hundra rdr att uti lön påräkna, ett förhållande, i följd hvaraf man nära nog måste förutsätta, att dessa befattningars innehafvare skola ega enskild förmögenhet.
Huru behöflig den ifrågav:de löneförbättringen är, ådagalägges äfven af den prestbrist, som nu inträdt; och hvilken redan gått så långt att det är alldeles omöjligt att upprätthålla gudstjensten i alla kyrkor.
Man har här talat om den pågående löneregleringen såsom ett hinder för nu omhandlade löneförbättring; men Frih. af Ugglas har redan erinrat om den långa tid, som kommer att förgå, innan densamma kan träda i verket.