Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Angående nödige medel till Drottning: holms Broars iståndsättande. 2:0 Angående redovisning för StatsVerkets för: skott till tryckningen af RiksStåndens Protocoll jemte Bihanget dertill vid 1815 års UrtiT ma Riksdag. 3:0 Rörande årligt anslag af 1000 R:dr Banco* åt BergsRådet Friherre Hermelin.
Från BancoUtskottet: 1:0 I frågan om Fidei-Commisser, hvilka enligt serskild nådig tillåtelse få med Inteckning gravem, kunna af Banquen belänas. a:o Angående Lånerättighet i Banquen, föröde i Philipstad belägne Fastigheter: 271 Den 17 Martil, e. m: Frän Stats- och BancoUtsJcotten:
Angående väckt fråga om förhöjning uti de för Riksens Ständers Revisorer af Stats» Banco och RiksgäldsVerken anslagne arfvoden : — Att BondeSfåndet beslutit att ConstitutionsUt» t skottets Memorial , i anledning afen från Ridderskapet och Adeln remitterad Anmärkning mot Konungens Rådgifvare i Commmdomål för Arméen, skulle komma att lemnäs utan vidare åtgärd.
Alla dessa ProtocollsUtdrag lades till Hand? lingarne.
Justerades följande : Utdrag af Protocollet, hållit hos Högloflige Ridderskapet oeh Adeln , vid Urtima Riksdagen i Stockholm, förmiddagen den 17 Martii iSig.
Yttranden af Herrar Heykensköld, Detlof j von Heynne, Georg, och Roos, Carl Adam, angående Götha Canal.
S. D. Sedan alla från sistledne Riksdag hvilande Förslag till ändringar i Grundlagarne nu mera blifvit pröfvade och afgjorde, fann Högloflige Ridderskapet och Adeln för godt
Den 17 Martii, e. m. 273 godt anmoda ConstitutionsUtskottet, att inkomma med uppgift å de Förslag , som af samtelige RiksStånden blifvit godkända, hvilka, elter verkställd justering, sedermera boide öfverlemnas till Exprditionsötskottet, för att, i afseende å Kongl. Majus Nådiga Sanction derå, uppsätta en underdånig Skrifvelse till Kongl. Maj.t; hvarom de öfrige Respective RiksStåni den skulle vänligen underrättas.
S- D. Vid förnyad föredragning af Stats»; och BancoUtskottens den 3. dennes afgifna , samt den 7. i samma
Månad förmiddagen på bordet lagda Betänkande, i anledning af den del af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition den 10 December 1817. om allmänna PenningeRö. reisen och Myntvärdets upprätthållande , som angår Malmö.
Götha CanalBoiags samt Götheborgs Discont Verks utredning, blef samma
Ber tänkande, på grund af åtskilliga dervid gjorda Anmärkningar, till Stats- och BancoUtskotten återremitteradt.
Ridderskapet och Adeln ätskilj? des klockan half till 10 eftermiddagen.
In fidem Protocolli O. J. L,agerheinu Ridd* », Ad* Prof, IV. B. II.
Afd. 35, 36. 274 Den 19 Martil.
Thorsclagen den 19 Martii.
Justerades Pleni-Protocollet för den 3. den» nes eftermiddagen.
Sedan jag i Ridderskapets och Adelns Plenum den 2 Mars förgäfves yrkat Proposition på andra Alternativet af StatsUtskottets utlåtande, om medel för granskning och öfversättning af Isländska Handskrifter, förbehåller jag mig några ögonblick för att besvara de vid mitt Förslag gjorde Anmärkningar.
Hvad här blifvit yttradt om en Man, som mot 4co R:drs årlig aflöning är ålagd att sysselsätta sig med våra Isländska Handskrifters granskning, fordrar någon utveckling.
Man förslås AcademiaeAdjuncten, Magister F. G.
Liljegren, den ende, åt hvilken, mig Den i 9 Martn. 2 75 veterligen, ett sådant förtroende blifvit lern-' nadt, måste jag upplysa, att enligt Kongl. Maj:ts Bref till CanceiliStyreben af 26.
Febr', arii 1817, hans årliga aflöning under den tid af 3 år, hvartill hans befattning är inskränkt , utgör icke 400, utan endast 166 R:ir 32 Sk.
Med så knappa löneviikor lärer han få uppgifva alla förslag att besöka Island, bäst bela en att få qvarstanna innom Fäderneslandet, der han genom enskild undervisning kan finna sin utkomst, ehuru med uppoffring af den tid, som han odeladt borde egna ät sin antiqvariska verksamhet.
Det skulle bespara honom mödan att £ Köpenhamn till Danska och Isländska Lärdes pröfning öfverlemna sina öfversättnings-forsök, för att vara säker om deras rigtighet.
Att det Folk, som ari besittning af Liand, skall derföre äga ett afgjordt företräde i Isländska Litteraturen, Jean sä mycket mindre medgifvas, som denna
Ö nu mera saknar nästan hela sitt förråd af Nordiska Fornskrifter, hvilka tid efter annan blifvit öfverförde till Sverige och Dannemark.
Jag skulle afstå från vidare försvar af mitt förslag, om detta förslag endast varit etc uttryck af mitt enskilta tycke; men sådant äc icke förhållandet.
Flere Vetenskapsidkare, hvilkas oväldiga och grundliga sak-kännedom Ä7<5 Den 19 Martti. hittills af ingen blifvit bestridd , dela min öfvertygelse.
Att saken icke är ovärdig allmän uppmärksamhet, synes äfven bevisas deraf, att den innom intet Riksstånd saknat förespråkare och att så väl Högloft Ridderskapets och Adelns egna Ledamöter innom det Utskott, till hvars pröfning målet hör, som Högvördiga PreateStåndet och Vällofl. BorgareS åndet, då detta Mål blef i deras Pieni.sammankomster föredraget, gifvit ett kraftigt understöd åt min tillstyrkan att ifrågavarande företag måtte utan uppskof till verkställighet befordras.
Då jag, efter denna förklaring, öfverlemnar våra Nordiska Handskrilter till lortfarande hvila, förnyar jag min upprigtiga önskan, att denna hvila icke måtte blifva långvarig.
Statsutskottet har framställt tvänne Alternativer: det ena, att derest ifrågavarande ölversättning ej utan Statsverkets betungande kan företagas , dermed må böra till en lägligare tid uppskjutas; samt det andia, att Riksens Ständer skulle hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det täcktes Kongl.
Om Proposition hade blifvit framställd till bifall af sednare Alternativet, hzde jag för min del röstat Ja j men nu åter, då förra Alternativet blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit, anhåller jag ttt mot detta beslut få till Protocollet reser* Den 19 Martti. 277 vera mig.
Jag tror icke, att vi åt glömskan böra öfverlemna de Skrifter, som upp* lysa oss om den Nordiska Fornåldern, med dess Hjeltar och der.iS bedrifter ; tvertom an-: ser jag vår Forntids Historia som det 6könaste arf våra Förfäd.-r oss lemnat.
Män, upptändes ej då äfven hos oss begiret att efter‘ölja dem?
Det var under den store Gustaf Adolph» under Carlarnes tidehvarf, som Svenska Krigarens tapperhet uppnådde sin största höjd» som vi ej blott försvarade egen jord; på andra sidan om Hafvet rann äfven värt blod för mänsklighetens heligaste rättigheter, för Samvets- och Religions friheten.
Matte afven vi ihågkomma Forntidens exempel; mätte vi, såsom Nordens fordna Inbyggare, upp-j eldas af åtrå till ett odödligt namn, och efter-! sträfva att lefva i en tacksam Efterverlds håg*. 378 Den 19 Martit. komst, och bland oss skall aldrig saknas
Män, som i farans stund med glädje uppoffra lifvet och alla jordiaka fördelar för Fosterlandet.
Emedan jag icke hade den äran att vara närvarande då Hög« loflige Ridderskapet och Adeln tog sitt bislut, angående de Alternativer, som Höglofl.
Statsutskottet, såsom svar på Herr Adlerbeths Motion om Anslag åt en lard Isländare för öfversättning af de i Sverige befintlige Handskrifter, på Isländska språket, hade föreslagit; så får jag härigenom reservera min tanka, hvarvid jag b-klagar att sådana Ledamöter af Högloflige R'dderskapet och Ad ln, som göra anspråk, företrädesvis, på litterair bildning, icke understödja en Motion, som L*»terafuren i tacksamt minne skall upptaga, och derigenom lärer vara sk i Ijd ifrån mängden af Motioner, som syssel ätta Rik ts Högloflige
Ständer och endast anga enskildt» eller vissa Corporationersfördelar.
I Plenum d. 2 dennes, vid det tillfälle, då StatsUtskottets Betänkande, i afseende på Herr Adlerbeths IMoiion, förevär till afgörande, försummade jag att till Protocollet begära min Reservation emot det Beslut, som då togs, öfverraskad af den händelsen att en Man, som sjelf utmärkt sig för Historiens Studium och ni älskat för vårt Fäderneslands kännedom, kunde yrka bi-t fall till förslaget, att åt fullkomlig glömska öfverlemna denna Motion. ]ag anhåller nu, att 1 dagens Protocoll lå antecknadt för min Den 19 Martil 279 räkning, att jag tror Herr Adlerbeths Motion hafva förtjent ett bättre öde. ]ag skulle an-J se som en mindre önskelig händelse, om, då denna Riksdag för framtiden tillkännagifver, att af de tre Stånd i vår NationalRepresentation, hos hvilka egenteligen nit för Vetenp skaperna kunnat vara att påräkna, Ridderskap pet och Adeln ensamme icke lemnat någon uppmärksamhet åt förslaget, att framdraga Förfädrens minne ur glömskan , det då icke tillika blifver sagdt, att några eller någon sig emot ett sådant beslut reserverat.
Herr Grefven och Landt Mar sJcalkeji till» kännagaf, att Ordföranden bland Herrar Bänkman, Grefve Gyllenborg, Johan Henning, anmält , att ehuru Herrar Bänkmän flere gånger varit enligt anslag sammankallade för atC utvälja en Elector , de likväl icke varit fulltaliga, i anledning hvaraf Herr Grefven och LandtMarskalken anmodade Herrar Bänkmän att en timma före nästa Plenum på vanligt ställe mangrant sammanträda , på det ifrågavarande
Föredrogs och remitterades till Stats - och ' BancoUtskotten , Grefve von Plåtens, Baltzar Bogislaus, den 17 dennes eftermiddagen på bordet lagda Memorial , angående nödiga förp skott till Götha CanalArbetets fortsättande under instundande Sommar, hvarjemte Grefve Den xy Martti. von Platen erhöll Ridderskap^ och Adtlns tillåtelse att sitt Memorial med de öfrige RiksStånden communicera.
Föredrogos å nyo och gillades följande från BancoUtskottet ankomne, samt den 14 och eftermiddagen den 17 dennes på bordet lagds Betänkanden 1:0
Den 19 Martn. 1:0
Af den 4. dennes, angående väckt fråga om förhöjning uti de för Riksens Ständers Revisorer af Stats- Banco- och Riksgälds-'
Af samma dag , angående Riksdags; mannen Johon Olsson Longbergs Memorial , att få betala Osmundsjernet elter Kronovärdi , utan någon förvandling efter Markegång, é 7:0
Af samma dag, i anledning af Riksdagsmannen Anders Sandstens Memorial, an; gående Ädelforss Guldverk.
Föredrogos å nyo StatsUtskottets, den 4: dennes afgifna , samt den 14. i samma månad på bordet lagda fem serskilda Memorial, innefattande svar på Återremisser af Utskottets, den 23. och 31, sisth Januarii meddelte Utlåtanden : ro Angående förhöjning uti Postskjutsnings-legan. 2:0
Om förbättring i Länsmännens Löningsvilkor. 5:0 Angående ersättning till Städerne för deras andel uti Accis - och BakugnsPennin^ garne* Den 19 Martil, 283 Men som Ridderskapet och Adeln den $. och 17. sisilrdue Februarii redan bifallit StåtsUtskottets sistnämnde Utlåtanden , fann Ridderskapet och Adeln, att Utskottets nu ifrågavarande
Mi moria.er endast borde läggas till Handiingarne.
Föredrogos å nyo StatsUtskottets den 4. och 5. det.nes afgifna samt den 14- och eftermiddagen den 17. i samma månad på bordvt lagda tvänne Memorial, innelattande svar på Å; terremissetf af Utskottets, den 12. siätledne Januarii och 4. nästledne Fébruarii meddelte Utlåtanden : 1:0 Angående Segelleden genom Bag; gensSundet och Södra Stäket j samt 2:0
I anlednmg af Kongl. Moj.ts Befallningshafvandes 1 Ncrrboftens Län , underdåniga Skrifvelse den 29 November 1817 , rörande anstånd med indrifvandet af den åter-' stående delen af Westerbottniska Lånet , som skall erläggas af Invånarne i Norrbottens Län; och som de öfrige Respective RiksStånden redan bifallit Utskottets sistnämnde Utlåtande, fann Ridderskapet och Adeln för godt att äfven för sin del vid berörde tvänne Utlåtanden nu mera låta beto.
Vid förnyad Föredragning af Statsutskott tets den 5. dennes aflåtne samt den 17. i sam-: 284 Den 19 Martil. ma Månad eftermiddagen, på bordet lagde svar, i anledning af de hos Hedervärda Bondeståndet gjorda anmärkningar vid StatsUtskoitets den 17. sistledne Januarii meddelte Utlåtande, öfver RiksdagsFuilmägtigens C. F. Bergs Memorial, innehållande Förslag om allmänna Rrandförsäkringslnräuningens ställande under tillsyn af Riksens Ständers Fullmäktige i Banquen och RiksgäldsContoiret, fann Ridderskapet och Adeln , att enär Utskottets sistnämnde
Ut låtande redan blifvit den 27. sistledne Januari! af Ridderskapet och Adeln bifallit, U skot. tets ifrågavarande svar nu endast borde läggas till Handlingarne.
Anmältes och emottogostvänne Kongl. Maj:ts Öfverste Kammarjunkare , Herr Friherre Eric Reinhold Adelsvärd samt Herr Grefve Carl Gyldenstolpe, hvilka å Kongl. Majrts höga vägnar kallade 53 al Ridderskapet och Adeln, stt under Herr Grefvens och LandtMarskalkens anförande klockan 3 i morgon eftermiddag infinna sig på Kongl.
Slottet för att vara Kongl. Maj:t följaktige uti Processionen, vid tillfälle af Högstsalig Hans Maj:t Konung Carl XIJLs
Be* gräfning, med tillkännagifvande derjemte, att för de öfrige Ridderskapets och Adelns Herfar Ledamöter, hvilka icke komma att i Pro«i cessionen deltaga, vore serskildte rum utsedde uti Riddarholmskyrkan.
Herr^Grefven och LandtMarskalken an* modade Herrar Öfverste Kammarjunkare, att Den 19 Martii. 285 till Kongl. Maj:t framföra Ridderskapets och Adelns underdåniga vördnad , jemte försäkran om efterkommande af Kongl. Maj.ts Nådiga Befallning.
Sedan Herrar Örverste
Kammarjunkare på vanligt vis blifvit utbeledsagade , uppropades de jo Herrar Ledamöter al Ridderskapet och Adeln, hvilka skulle i morgon uti Processionen deltaga.
Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, att de Herrar Ledamöter, hvilka skulle gå i Processionen, måtte något före klockan 3 samlas uti de dertill utsedde rum å Kongl.
Slottet, samt att de öfrige Ridderskapet och Adelns Herrar Ledamöter, hvilka ämnade bevista Ceremonien i Riddarhohnskyrkan, måtte vid nyssnämnde tid samlas i det så kallade Seereta Utskottets rum å Riddarhuset, för att, anförde af den äldste närvarande af Ridderskapet och Adeln, derifrån till Riddarhohnskyrkan afgå.
Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarskalken framställd Proposition fann RidJ derskapet och Adeln för godt anmoda Riddar* husUtskottet, att genom en af RiddarhusCan* cellisterne, jemte vederbörande Vaktmästare, låta besörja Ordningen för morgondagen , då Rummen å Riddarhuset , enligt Ridderskapet» och Adelns beslut, komma till begagnande 286 Den i g Martil. af Ridderskapets och mer att upplåtas.
Föredrogs å nyo StatsUtskotfefs den 4 dennes afgifne samt dtn t'i i samma månad eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, angående redovisning för StatsVerkets förskott till tryckningen af Riksståndens frotocoll, jemte Bihanget dertill vid * S J 5 års Urtima Riksdag.
Herr Silfverstolpe, Gustof Abraham: ]ag bör ej neka att det för ef» 1 lit mig nog olörmodadt att blitva ställd sorn redovisande inför Riksens Ständer i afseende på en sak, som i en helt annan väg kan och bör utredas.
Hvad sorn egenteligen förmår mig att nu vid detta Betänkande göra anmärkning, är den form, hvari den till Ständer är framställd, den nemi. att det föreslås, att Riksens Ständer skulle besluta, att om, vid anställande undersökning, någon brist skulle finnas i vederbörligt antal exemplar af Bihanget till sistl.
Riksdag, den , som deraf besörjt tryckningen, skulle åligg?
att delas värde återbära.
Riksens Ständer kunna ej Dtn 19 Martil.
Den allmänna Lagen har sörjt -för de åtgärder', som i dylika fall kunna vidtagas, och i den del redogörelsen här drabbar mig, har jag intet skäl att undandraga mig eller frukta för dess föreskrifter.
Då denna allmän gjorda åtgärd kunde föranleda till en allmän mening, att så verk< ligen förhölle sig, tror jag mig äfven berättigad, att lika allmänt anmäla hvad jag vid denna uppgift har att anmärka.
Den stödjer sig på en inventering, gjord ett helt år elter sedan exemplaren aflemnades, af en Bokbindare, utan någon controll hvarken af redovisande eller redofordrande.
Verk alltid aflemnas, och hvad som är betydligare, för de exemplar, som ännu äro oredovisade och fin, nas i Boklådorna.
I allmänhet räkna alla förläggare på en vanlig upplaga 30 å 40 exemd plars defecter.
Att så få exemplar nu kunna erhållas completta, härrörer deraf, att af första Delen endast 500 exemplar aftrycktes.
Händelsen är den att tryckningen mäste begynnas innan Rik-’ sens Ständer hade beslutit, huru många exem.
288 Den xg Martil. plar skulle uppläggas.
När den sedan genom Riksens Siänders Beslut fastställdes tili xooo, måste jag rätta mig derefter.
Erfarenheten har visat, att 500 Exemplar varit tillräckligt.
I anledning af dessa anmärkningar anhåller jag att Högloft.
StatsUtskottets Betänkande måtte blifva återremitteradt.
Herr Grefven och LandtBIarsialken hemställde , om Ridderskapet och Adeln ansåg de af Herr Silfverstolpe vid StatsUtskottets Utlåtande gjorde Anmärkningar hindra detsammas antagande, samt på sådan grund behagade Utlåtandet, jemte Anmärkningarne , till Utskottet återremitterajj hvilket bifölls.
Föredrogs Deli 19 Martin Föredrogs å nyo StatsUfskottets, den 4 dennes afgifne, samt den 14. i samma månad på bordet lagde Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition om medels anslående till kostnaderne vid en förbättrad Fångforsliag och bevakning.
Grefve Mörner ^ Cart Slellan, äfihnll att detta Utlåtande måtte intill nästa Plenum- få ytterligare hvila på bordet, hvilket, då Hers Ledamöter häruti hördes instämma, af Ridder-* skåpet och Adelfi bifölls* Företogs till pröfning BaneoUfskottets dell lo dennes afgifne, samt den 17 i samma
Må$ nåd eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, angående förändring uti de innom Banco* Verket gällande Befordringsgrunder, enligt hvil., ka tredjedelen af Barquens Commissarier vid yppande ledigheter tillsattes endast af Frälsemän* Friherre Staet von Holstein, Corfitz huch fig:
Detta Betänkande af BancoUtskottet bestri-1 der jag dels af det skäl, att ärendet icke är allmänt, dds emedan det är en inskränkning i Ridderskapers och Adelns rätt, som grundar sig på en frivillig och laga kraft ägande öfverenskommelse emellan de trtf Stånden,.
Avr deln, Preste- samt BorgareStånden*
Det kan ej vara okändt,’ ätt då i aldre tider, till Banquens Credits upprätthållande/ Ridd. 0. Ad, Prof, IV. B. II, Afd, 37, 3$, 29® Den 19 Martti. ett tillskott af Penningar gjordes af dessa tre Stånd, hvilka derjemte garanterade Banquen, vagrade BondeStåndst deltaga häri 3 dess egna ord voro: att de med Banco icke ville hafva någon befattning-
Dessa tre Stånd hafva derefter gemensamt stadgat grunderna för Banquens Styrelse och ibland annat fastställt lika antal af Fullmägtige samt BancoCommissarier af hvarje Stånd j ingenting var väl också naturligare, än att, då deras biträde och förbindelse var enahanda, deras rättigheter borde vara i samma förhållande.
Då Ridderskapet och Adeln, genom de mångfaldiga concessioner af sina rättigheter, äro i det närmaste jemlikade med de andra t)ett 19 Martti, 2 Q t Stånden, serdeles hvad Rikets Embeten angår, som fordomdags
Var Svenska Adelns förnämsta ressource, och då dessa concessioner förnämligast blifvit gjorda, för att få det förderfliga Ståndshafet och afunden att försvinna , så bör Ridderskapet och Adelr, med skäl kunna vänta, att icke ytterligare offer begäras, utan att concessionerna ftu hunnit sin gräns Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus:
Och uppå ett långvarigt bruk grundade befordrings lag innom Banquen må ändras.
Om dert omständighet nu mera an förr skulle inträfFa , att BancoStyrelsen , vid Valet af Adeliga Commissarier, kemmer i villrådighet så torde detta vittna, att mari nu, mindre än förr, är noga i pröfningen af den Ungdoms kunskaper och skicklighet,söm i Banquens tjenst antages , eller också försummas den eftersyn, som vara bör.
Skulle det hända, att det tryter skickliga ämnen till BancoCommissarier ibland de innom Verket tjenande Adelig® , så ma man hellre tills vidare söka dem utom Banquen, men ej bör en rättighet bortgifva, sorn grundar sig på vårt
Friherre Cederström, Jacob: Då Rån quens förvaltning för närvarande är uppdra: gen åt Commissaricrne , anser jag denna , in - 292 Den 19 Martil. om BancoVerket befinteliga högsta Tjenstebs? fattning vara af serdeles vigt, och äfven erfordra skicklighet.
Herr Grefven och Landt Mar skalken hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln ansåg BancoUfskottets Betänkande böra, i anledning af de dervid nu gjorda anmärkningar, till Utskottet återremitteras. Bifölls.
Utan att vilja förhindra den redan beslutade återremissen, får jag endast anmärka, att då förevarande fråga icke är af Privilegii-natur, måste den ock genom trenne Stånds beslut kunna afgöras.
Herr Lagerbjelke , Johan, anmärkte, aft de uti BancoUtskottet varande Ledamöter af Ridderskapet och Adeln ansett frågan ensamt tillhöra Ridderskapets och Adelns pröfning.
H varemot Utskottets Ledamöter af de andra Stånden väl hemställt , att de Irenne Ofrälse Stånden måtte uppskjuta frågans afgörande intilldess Ridderskapet och Adeln fattat sitt be» slut, men tillika ansett frågans handläggning tillkomma icke enskildt Ridderskapet Och Adeln , utan RiksStånden samlällt.
Friherre Cederström; Sedan BancoUtskot. tets Betänkande redan blifvit återremitteradt, anser jag ali vidare öfverläggning i ämnet , för närvarande öfverflödig.
295 för öfrigt långt mindre vigt dervid, om Ridderskapet och Adeln finner för godt att besluta eller medgifva någon förändring i pro» portionen, sorn bör följas vid Commissariernes utnämnande, än medgifvande det sådant kunde genom de öfriga frenne Ståndens pluralitet afgöras.
Man kunde då äfven påstå, att det berodde af tvänne Stånds beslut att afgöra, huruvida det fjerde hädanefter borde få deltaga i BancoStyrelsen; om t- ex. det skulle befinnas, att Banquen icke haft särdeles förmån af BondeStåndets deltagande i dess förvaltning, skulle det då bero af de öfriga trenne Ståndens sammanstämmande beslut, att utesluta detta aktningsvärda Ståndets Medlemmar från vidare deltagande i Banquens angelägenheter och förvaltning?
I öfrigt och då Ridderskapet och Adeln vid 1809 och 1810 årens Riksdag gjort betyda liga concessioner af sina Privilegier och enskilda ta Stånds-förmåner, utan att de öfrige RiksStånden under de senare förflutna 9 åren visat någon benägenhet, att följa Ridderskapets och Adelns efterdöme, och BondeStåndet äfven under denna Riksdag afslagit Representations rät-i tigheten för dess egna medbroder, hvilkainne-' hafva Frälse eller SäteriHemman, så tror jag icke att Högloflige Ridderskapet och Adeln har särdeles stor anledning att nu göraafseen* 29*> Den 19 Martii, de på de fordringar, som från en eller annan Ledamot al RondeStåndet blifvit gjorda, och »tt alltså Ridderskapet och Adein, utan att skäligen kunna beskyllas för i 1 i i t- bra 1 itet, bor gfsSå BancoUtskoteis Betänkande.
Å'-skillige yttrade härtill deras bifall.
Vid förnyad föredragning af BancoUtskottets den 10 dennes afgifne, samt den J7 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande tili upplysning, abgående de sedan r S 15 års Riksdag vidtagne åtgärder, i anledning af då väckt fråga om en ny Mynt-ordning, fann Högloflige Ridderskapet och Adeln, att samma
Ut ätande endast borde läggas till Hand* lingarne - Föredrogs å nyo StatsUtskottets den 4 dennes aflåtne samt den 14 i samma månad på bordet lagde Memorial, innefattande anmälan att Hans Maj t Konungen, genom nådig Skrifvelse till Sta^UtskOttet af den 23 sistledne Februarii, återtagit dess Högstsalige Herr Faders till Utsko*tet under den 23 December nästledit år afläme nådiga Proposition om bestämmande af 600,000 Francs i metalliskt mynt för den årliga ersättnings-summa af 200,000 R.dr Svens:,t Banco Mynt, som vid 1815 års Riksdag blifvit Kongl. Majit och dess Efter, trädaie på Svenska Thronet» tillslagen.
I sani;'
Den 19 Martii, 297 manhang hvarmed upplästes ett från PresteS. åndet ankommit ProtocollsUtdrag af den 17 denn s, innehållande att PresteStåndet > som, i detta förnyade prof på Kongl. Majjts nådiga välvilja och ömhet, funnit ökade anlednin-’ gar tiil undersåtlig vördnad och tacksamhet, för sin del bcslutit, det måtte Riksens Ständer, genom en underdånig Skrifvelse till Kongl. Majit, betyga deras underdåniga tacksamhet för Kongl. Majtts nådiga åtgärd härutinnan samt ExpeditionsUtskoitet anmodas, att med Förslag till en sådan underdånig TacksägelseAdresse till Riksens Ständer inkomma; uti hvilket Beslut de öfrige Respective Stånden blifvit inbjudne att sig med PresteStåndet förena.
Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade uti PresteStåndets Beslut instämma; hvilket bifölls.