Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
M3 Härifrän likwäl lindantagne aldre privilegierade krogar, hwilka sä wäl som gästgifwericr, böra behälla sina rättigheter; Lch mä i de orter, der antingen fräga kan upvstä, huruwida förut tillätne krogar stola i grund as denna Författning anses förlustiga deras ratt och böra upphöra, eller där kyrkorna äro hwarandra sä nära belägne, att kroganläggning icke bör tillätas, Landshöfdingen med Laperings-Commiteen äga att efter owständigheterne öfwer förhällandet särstildt förordna; Kommande alltid, i händelse wid frägan om krogars anläggande TaxeringsCommitöen skulle stanna i ksris Vats Landshöfdingen att äga afgörande röst. Bränwins - Minutering pä andre än ofwannamnde Krogar är således ej tilläten; Dock undantagas Källare och Tracteurställen, Gästgifwericr, Wärdshus, Marquetenterier och sä kallade Näringsställen der spisning gifwes, hwarwid Bränwin ät ds spisande mä säljas, jemwäl ock wid samma tillfällen pä Wärdshus, som ivid hemgSrdar kunna inrättas för innehafwarens egen Betjening Handtwerkare och Arbetsfolk samt ankommande främmande Betjening; äfwensom det mä wara hwar och en obetagit att försälja Bränwin i minut till Fiskare i Bo» huslänsta Skärgärden, enär de ä Sillfiste wistas; waran» de det för öfrigt Krögare och andre allmänna Närings» Jdkare, som försälja Bränwin, förbudit, att det i minut utborga wid förlust af allt lagligt anspräk pä betalning derföre Hwad Mlänstt Bränwin angär, anhälla Riksens Ständer i underdånighet, att det samma ej i andra fall, än dä nöden under mistwapt ar det fordrar, mä wara till införande lillätit, utan för Apotheqnens räkning och behof 2:o Gm Dewillning för Bvanwins-bvanningen.
Denna afgift erlägges salunda, att hwarje helt Hemman ä Landet, ehwad Bränning utöfwas eller icke, betakar 2 N-d. samt i proportion för större eller mindre Hemmansdelar; likwäl att ingen Hemmansdel, den mä wara sä liten som hälst, päföres mindre afgift än 8 st- hvarförutan - kD8 Dcn sx 2lpri!. förutan det åligger hwar cch en som will Bränwin tillwerka, att sig wid Mantalsskrifningen anmäla och uppgifva rymkei, af den panna, som han dertill ernar nytta, dä särskild afgift i mon af pannerymden derefter kommer att enligt Tariff hwar och en paföras; bwarwid i fseende pa de sä kallade Skottste pannor och afgiften för dem iakttagcs, att deras pannerymd beräknas för tredubbelt kannctal eniok pannor af wänlig form.
Andre pa Lander, som, pä sätt ofwairnämdt ar, önsta att bränna, böra utom den bestämda panne-afgisten erlägga Bewillning lika med den Hemmansdel, tom med deras innehafmande jord kan jcmföras; och de Ständstznrsoncr med flere ä Landet, som ingen jord äga eller besitta- erlägga afgift i likhet nied Stadernas Znncwananare sa att tolfafnämnde personer b.räknas emot ett helt Hemman, utom hwad för pannerymden särskilt bör utgä.
Om, efter förrättad Mantalsskrifning, nägon dertill berättigad Astundar att Bränwin tillwerka, sä är sädant honom likwäl icke förbudet, sedan han sin önskan derom hos Konungens Befallningshafwande tillkännagifwit och undsätt desi b^wis sa derom som öfwer för det äret erlagd afgift, hwarä qvitto bör hoZ Konungens Befallningshafwande uptcs.
I alla Rikets Skader, Stockholm och Götheborg undantagne, stall jemte dcn förestrifne afgiften i mon af de till nyttjande upgifne pannors storlek, pä lika sätt som pä Landet är förestrifmit, Bränwins-Bewillningen erläggas efter personalen, att tolf Mantalsskrifne personer anses lika med ett helt Hemman, och päföras 2 R:deller 8 si. för hwarje person, ehwad densamma af Bränwins-Brännings rättighet ager sig begagna eller icke; Dock med undantag af dem ibland Garnizonerayde manskap, som ej äro husägare; Och böra Städerne sjelfwa Llifwa owilkorligen answarige för hwad hos de taxerade ej kan utgä.
Skulle nägon, det ware sig pä Land eller i Stad, wilja pä ett och samma ställe nyttja särskilta pannor till afwerkning och klarning, sä beräknas likwäl alltid Brän wins - Den 21 April. 907 wins-afg!sten enligt förutnämnde tariff efter alla eller bägge pannornas sammanräknade runehäll, sä att lill exempel den, som hsr en Vränwins - panna pä roo:dc kannor och särskilt klarpanna pä 50 kannor, bör efter tariffen erlägga afgift, säsom för en igo kann rs panna; Dock mä distilleringspannor äf 6 kannors rymd utan särstild afgift fä begagnas.
Krogar , hwarcst Branwins - minutering tillätes , Taxeras utom hivad för Krögare i allmänna BewillningsFörordningen stadgas, till 2r, §, 7'- och 10 R:d. allt efter deras mer eller mindre förmonliga läge, under hwilstn förstnämnde afgift ingen Krog fär taxeras. - Taxeringsmänncn ware likwäl icke förbundne att i hrvsrje ort taxera de der befintliga Krogar ester alla fyra graderne, sä wida ille nagra sä bestås, ade finnas, att de tils de högre Clasterna ffäligen hänföras'kunna.
Den som utan behörig anmälan rillwerkar Bränniln eller dertill nyttiar större panna än hwartill hatt sig angifwit, hwarwid 2 kannors öfwermäl dock ej mä säsom brott anses, har hwarje gäng förbrytelsen ffcr» förwerkat all redskapen med hwad dertill hörer; Och den som dertill obe ättigad i minut försäljer Brannwin, gör sig derigenom förfallen till 3 R:d. 16 st. böter, hwilka lika med förbruten redskap böra pä det sättet fördelas, att tillfalla angifwaren och 4 pios usus i den Socken der förseelsen skett; warande destutom den, som icke ägt rätt till en utöfwad Bränwins-tillwerkning eller minutering , eller ock nyt jat större panna än öwartill han sig anmält, skyldig att ersätta Kronan den afgift för äret, som han derigenom undansnilla sökt.
Allom och en hwar mä det wara tillätit att brott emot hwad således stadgadt ar angifwa och ätala, undantagande eget husfolk och enskildt» tjenare i mäl emot deras Husbönder, deruti de hwarken fä wara angifware eller witnen; Och stola alla förbrytelser emot BränwinsFörfattningarne härefter upptagas och afdömmas, i Städerne af wanlige Domstolarne derstädes och pä Lander af Härads Tings-Rätstrne, samt derifrån, r händelse af mistnöje, genom beswär dragas under Hof-Rätterne pä satt allmänna Lagen stadgar.
903 Den 21 April.
Frän den nu stadgade Bränwins-Bewillning, i hwad dcn rörer sjclfwa Hemmantalen eller Personalen, befrias pä ett ärs tid alla dc personer uti wiste Städer och Orter, som frän allmänna Vewillwngen uti Riksens StänderS derom wid detta Riksmöte stadgade Författning blifwa i betraktande af .särskilta ömmande omständigheter förskonade; Afwensom Uddewalla Stad, hwilken genom Kongl. Majus Nådiga Resolution af den 12 Mars 18--? blifwit befriad frän Bränwins - afgift pä tio ärs tid, räknadt frän och med t8o6, pä de deraf äterstäende b är, bör tillgodo njuta förenämnde befrielse, hwilken lika med hwad här npstförut stadgades, dock ej mä sträcka sig längre än till personalen; säledes ej till den afgift som för pannvrne sig belöper.
Med Upbörden och rcdowisningen af Bränwins - Bewillningen kommer att till alla delar förhällas pä lika satt som med allmänna Bcwiuningen, sä att den pn en gäng med densamma upbäres och redowises, hwadan nägre sär» stilte Uppbördsmöcen derföre icke blifwa nödige.
(Enligt Ridd. och Adelns I afseende pä denför innesamt Börg.
Ständ, beslut.) warandc är utgörande BränI afseende, pä tiden hwar» wins-Bewillning, kommchZiiifrän denna Författning och tets Innewanare, att wid Bcderuti stadgade Bcwillning rednings - Taxeringarne i kommer att gälla, räknas den» Socknarne upgifwa de Pansammarfrän ochmedjnnewar» norde till Bränwins - blånande ärs senare hälft; bö- ningen för detta är npttja. rande wid nublifwandeMan» Misskrifning en och hwar, som af Bränwins - bränningen efter denna Författning sig begagna will , sädant pä behörigt sätt anmäla.
Dä Stockholm och Götheborg icke äga att utöfwa nägon BränwinS-tillwerkning, kommer den del i afgiftm, som i motsatt händelse af deste
Städer stokat utgöras, att erläggas och answaras genom Allmänna MagazinS-Directionen af «f den winst, som erhälles dels af de Kronans Bränneriet i deste begge Städer, hwilka komma att fortfara pä dcn fot och efter den plan som warder faststäld, dels af den rättighet
Dircctioncn i likhet med hwad hittills stett, bör äga att disponera distillerings friheten »Stockholm och Götheborg.
Den 21 April. 909
I händelse den summa hwilken såsom Bränwins-bewillning päraknas, icke skulle fullt utgä, kommer likwäl icke samma stadgande att i anseende härtill aga rum» som tvid Allmänna Bewillningen, nemligen, at Riksens Ständers Fullmäktige uti Banquen och Rkksgälds-Contoiret skulle aga att förhöja den bestämda afgiften, i det sall, att den päraknade summan icke till Stats-Werket inginge; Hwaremot det, utökwer hwad päräknadt är, blifwandc öfwerffott af Bränwins-Bewillningen, bör uti Riksens Ständers Banque insättas och med Allmänna Bewillnings-sum , man sammanfläs, för att, pä sätt-derom förordnadt blifwit, anwändas och till nedsättande af den särflilta stora Bewillningens Minimi-afgift medwerka.
Riksens Ständer framhärda, rc. Grefwe Oe is Osrllie, kacod:
Den särstilta anteckningen pä en sida af denna Erprdition, angäende tiden, frän hwilken Bränwins-Bewillningen skulle komma att utgä, härörer deraf att Eewillnings.
Utffottet ej nägot derom hade föreslagit, och att endast Ridderflapet och Adeln och Borgare-Ständet beflutat att början skulle räknas frän och med inncwarande ärs sednare hälft, men de andre bägge Ständen icke sig deröfs wer yttrat.
Jag skulle derföre ödmjukeligen föreflä, att Preste-och Bonde-Ständen genom Utdrag af Protokollet mätte inbjudas atti Ridderskapets och Adelns och Borga, re-Ständets Beslut sig förena och den nu uppläste Expeditionen emedlertid hwitå ojusterad.
Herr Grefwen och Landlmarjkalken gjorde härä Proposition, hwilken Bifölls Justerades följande z:ne underdäniga skrifwelser till Konungen:
Dä det länge utgjort ett föremål för den rättsint» Med-Borgarens billiga klagan, att Inrättningar till fat, tiga Barns uppfödande warit innom Fäderneslandet wanwärdade, hafwa Riksens Ständer, i anledning af ett härom ingiftvit Memorial, under öfwerwägande tagit det, 910
Den 21 April. ta ämne, som, i anseende till dess wigt för den mest wanlottade m nnisto-class och dess inflytelse pä Samhällets wäl, rättwifl päkallar ett »verksamt behjertande.
Stander hafwa härwid hwad fattige Barn angär, ansett att de, som bland dem kunna äga ratt till ett allmänt understöd, mäste wara Fader- och Moderlöse, utan tillgängar, warn och beskydd, eller ock deras Föraldrar sä fattige, att de icke hafwa nägot jordbruk eller andre medel till sitt under,Ml; Hwarwid de, som aro Barn af i Krig omkomne Krigsmän, e er och oägta födde, synas wara mest berättigade till medlidande och hjelp.
Och under förhoppning att ifrägawarande wigtiga ändamäk skall kunna genom nyttigt och aspassade föreskrifter befrämjas; anhälla Riksens Ständer i underdänighet att till Eders Kongl. Majtts
Nädiga bifall fä hemställa: ::o Att wärdén om fattige
Barn mätte blifwa förenad med den om fattige i allinänyet. 2:0 Att Inbyggarne inom hwarje Socken mätte upmuntras, att ibland sig utwälja et wisst antal friwilliga Deputerade, som, jemte Pastor, beför a hela Fattigwärden inom socknen och derwid tillse, att de torf iga blifwa sä wal underhällne som omständigheterna medginva, samt, om de äro arbetsföre, med arbete förscdde; Ankommande L- r pä Socknemännens godtfinnande att bestämma de närmare reglor, som i afseende pä de Deputerades förwaltning ock Controllen^ derwid samt medlens redowisning finnas nödige. Z:o
Att de tillförene utkomne Författningar mot tiggerier mäge skarpas och af wederbörande Krono-Betjening pä det alfwa^sammaste handhafwas. 4:o
Att det mä wara hwarje Medborgares owWorliga pligt, att i män af sina tillgängar bidraga lia oe inom
Församlingen boende fattigas nödtorftiga bärgning efter den särskllta öfwerenskommekse, som inom hwarje församling kan träffas. 5:0
Att i de orter der fattigdomen är mera allmän, nya och tillökade Inrättningar till arbctöförmägans ulöf - Dcn 21 Zlpri!. 911 wande mätte, efter Eders Kongl. Majlts nädiga förordnan-^ de, genom dest Befallningshafwandes försorg, stiftas och organiseras.
Stormägtigste MerNädlgste Konung!
I anledning af wäckt feäga om tjenlig» utwägar till Veneriska smittars hämmande, hafwa RiksenS-Ständer, efter öfweewägande af ätffilliga harwid förekomne omständigheter, trott fig böra till Eder Kongl. Majus
Nådiga bifall i underdänighet föreställs Att Idkare af Caffe-huS och Ärogerinäringar mätte förbjudas att tilt samma näringars drilwande i Landet omkringfara; I hw lket afseende sSrpastningar för sädane personer ej böra utlärdas. 2:0
Att de till Gärdsari-handels drifwande utsände ynglingar och tjcnlledrängar märte äläggas, att bäde förr än de arhälla
Vast och hwarje gäng detsamma päskrifwes läta sig af Läkare visiteras samt öfwer visitationen skaffa sig betyg ä vastet. ?:o
Att tillätelsen för Glasförare, Smideshandlare och Hästbytare att i LaadSorterne kringresa mätte inskränkas och dem äläggas d>n skyldighet att pä ofwannämnde sätt undergä Läkarens visitation.
Och torde detta sednare äfwen böra gälla för Sjömän, (Skeppare likwäl derunder icke begripna) wid deras ankomst till Sjö-Städer och hamnar; För Soldater och Bätsmän, som genom Landet wandra till fina hemorter, samt för det frän Sillfisket i Skären äterkommandc Landtfolk af bägge könen. 4w Att til! winnande af Läkedom för dem, sam redan äro med Venerisk smitta behäftade, Curhus mätte ju förr desto häldre inrättas pä sädane ställen, der de finnas nödige; samt att Landshöfdingarne mäga med Deputerade frän hwarje Socken Sfwerlä iga om tjenligaste sattet för destes inrättning, och hos Eders Kongl.
Majst i underdä
Nig - 912 Den 21 April. nighet anhälla, att Collegium Mcdicum m§ anbefallas utse fticklige personer, att wid de inrättade Curhusen säsom Läkare anwändaö.
Riksens Ständer framhärda etc?
Stormägtigsts MerNädigste Konung Till Riksens Ständers granskning har ett förslag angäende nödwändigheten af nägon anstalt till minnande af en saker Statistist kännedom om Fäderneslandets när» warande ställning blifwit ingifmit, och dä Riksens Ständer nogsamt insett att denna Statistiska kunskap, sorn skulle innefatta säkra underrättelser om Folkmängden, Jordbruket, Handeln, Slöjderne och Närigsfängen i allmänhet, more sä mycket mera wigkig och angelägen, som sanna förhällandet af det tillständ i Landet, hwarefter alla Regleringar till förbättring böra utarbetas derigenöm kunde bedömmas; hafwa Riksens Ständer, ehuru de för det närrvarande icke kunna anslä nägre särffilte medel till astö, ning eller resekostnad för den Embetsman, som i förslaget vmnamnes, trott sig böra samma Förslag till Eders Kongs. Masits högst uplysta ompröfwande härhos i underdänighet öfwerlemna; dä i händelse Eder Kongl. Majit skulle i Räder finna detsamma antagligt och nyttigt, samt nödige medel för-verkställigheten kunna blifwa att tillgä sj Eder Kongl. Majit lärer i Räder täckas anbefalla den ätgärd, som till ändamälets befrämjande kan leda.
Riksens Ständer framhärda rc Grefwe Oe !k 6r>iäie:
För nägon tid sedan föredrogs
Härstädes ett frän Oeconomie-Utffottet inkommit Betänkande, angäende fri Victualie - handel, hwilket af Ridderskåpet och Adeln bifölls. Zag har med förundrgn märkt att nägot Protocolls-Utdrag härom fran Preste- och Borgare-Ständen icke lärer hafwa ankommit-
Detta Mäl torde sälcdes derstädes möjligtwis hafwa fallit i glömsta; Och gag hemställer härföre om icke Ridderstapist och Adeln skulle behaga anmoda herr Grefwe» och Landtmarskalken att härom göra päminnelse hos Talemännen, eller och härom 'Den !-r April. tzlz härom expediera ProtocollS - Utdrag till de öfrige Ställdin.
Herr Grefwen och La ndt-Ma rskalkett hemstälde, om icke Ridderffapet och Adeln skulle till en början behaga updraga honom att härom erindra Talemänncn, brvarefter, om sädant funnes af nöden , ett annat parti kunde tagas.
Justerades följande; Utdrag af Protocollet, hältet i Högloft. RidderffapetS och Adelns Plenum den 18 Aprill r8ro.
S. D Bifölls Allmänna Besmärs-och Oecottomre-Ut« skottets i förliden gärdag pä bordet lagdt ProtocollS-Utdrag afgifne tillstyrkande i afseende pä Hazardspel och SpelKlubbar. lllt supra.
Utdrag af Protocollet hältet k Högloft.
Nidderffapets och Adelns Plenum den 18 April kgio. S. D. Förcdrogs ä nyo Allmänna Beswärs- och QehSNomic.
Utstottcts förliöne gärdag pä bordet lagde Protodolls«Utdrag rörande exclusiva Privilegier, och blef Utskottets tillstyrkande af Högloft.
Niddcrftapet och Adeln bifallit. suprs.
Ridderftapets och Adelns Plenum den r8 April i8io. S. D. Z anledning af det Wälloft.
Borgare - Ständcts i dag uppläste Protocolls-Utdrag af den 17 vennes, hmari wid Expeditio; s - Utffottets F.örflag till underdånig flrifwclse rörande Finance-planen, samt den del af Riksdags-Bcflutct som innefattar berörde ämne anmärktes att Ridd. och Aö. prat. bste Band.
Libra Afv. n.s sr. §14 Den Li April. «tt räntan ä de Obligationer, hwarmcd Lefwerantörerne stola undfä sin be'alning, finnes uptagen titt 6 procent, men, i enlighet med Riksens Ständers Beslut, till 5 procent borde ändras, beslöt Högloft.
Nidderstapet och Adeln att i denna anmärkning instämma samt npdraga Expeditions - Utskottet att gerina miststrifning ratta; Hwarom , Le öfrige Respective Ständcn genom Utdrag af Protocollet »vänligen stulle underrättas.
Företogs till afgörande Allmänna Bswärs-och Oeconomie-Utflottets den ig dennes pä bordet lagde ProtocollsUtdrag rörande Eärdfarihandeln.
Likaledes föredrogs och bifölls samma Utskotts n»Aberörde dag pä bordet lagde Protocolls-Utdrag angäende Betcrinaire-Wettenstapens utwidgande och Läkaiewärdcn för Boskap.
Herr Grefwen och Landtmarstalken tillkänna, gaf att Allmänna Beswärs-cH Oeeonomic-Utstottets Utlä, tande i anledning af gjorde anmärkningar »vid dest Betänkande om Krono-ffjutscn more sedan den 17 Mars pä bordet -»vilande, och utan hwarken Herr Landtmarskalkcns eller -Nidtarhus-Cancelliets förwällande hittills blifmit oföredragit.
Imedlertid hade enligt de trenne öfrige StändenS beslut i enlighet med Utskottet» utlStande den underdäniga strikwelsen härom till Kongl. Masit redan blifwit hvs R!dderffapet och Adeln justerad och äswen till Konung?n!unLerdänjghet öfwerlemnad; i anledniitg hwaraf Herr Grcfwen och Landt-Marffalkcn hemstälde om någon öfwerläggning öfwer detta ämne nu wore af nöden, eller om ej RidLerfkapet och Adeln skulle behaga läta utan widare omgäng wid den justerade Expeditionen bero.
Det senare alternativet af denna hemställan blef af Högloft.
Ut - Den 21 April. 915 Utdrag af Protokollet, hältet uti Högloft. RidderffapetS och Adelns Plenum, den 21 April i8io S. D. I anledning af Erpeditions-Utffottets inlemnade Förslag till underdånig ffriiwelse till Kongl.
Majit rörande Bränwins-bränningen i Riket, och dä det befarits, att i afseende pä tiden, hwarifrän den af Riksens Stander nu derom stadgade Författning borde taga sin början, endast Högloft.
Ridderffapet och Adeln och det Wäliofl.
BorgareStandct sig yttrat, i följe hwaraf i saknad af Högmördige -Preste-Ständets samt Hederwärda Bonde-Ständets beslut Erpeditioncn ej kunde fullständigt författas, beflöt Högloft.
Ridderffapet och Adeln att manligen inbjuda sä wäl det Högwördiga Presie-Ständet, som Hederwärda BondeStändet, att ffig i Ridderffapets och Adelns samt BorgareStåndets härom stadgade tanka förena, ilt suyrn.
Justerades Pleni-Protocollerne för den r6 April, 8 Marö eftermiddagen, 9 Mars före och eftermiddagen, samt iz Mars.
Upplästes och godkändes följande underdäniga ffrifwelse till Konungen.
Hos Eders Kongl. Maj:t anhalla Riksens Ständer i underdänighet om Nädig Sanction af bifogade answarSLaa, som de för deras Fullmäktige i Riksgälds-Contoiret antagit och godkänt.
Ständer framhärda etc Anfwarigbeto-Lag fäv Riksens Tkänders tige i Riksgälds - Lontoiret. §- i Underläta Fullwagtige r Riksgälds-Contoiret, att wid det tillfälle, dä enligt Regerings-formens Zy §.
Konun gerr - Si6
Den 21 Äpri!. gen i samråd med dem och Fullmäktige i Vanquen annan Riksdags-ort än Hufwudstaden utsätter, noga iakttaga och tillstyrka hwad de för det Allmänna finna mäst lämpeligt och nyttigt, stall det dero pä de sammankommande Riksens Etander, att profwa huruwtta Fullmägtige, en eller flc» re, gjort sig osörtstntc af Riksens Ständers förtroende, eller böra under ransakning titt laga answar ställas. §.
Beträdcs cn eller flere af Fullmägtige, klt, angående dispositionen af Riksgälds - Contoirels mebel eller hushäningcn med Werket, hafwa emottagit och ätlydt nägon annan befallning eller förestrift, än af Rik, sens Ständer, hafwe den eller de häri brottslige'förmer, kat Riksens Ständers och alt annat allmänt medborgerligt förtroende.
Tillskyndas genom flikt förhällande AiiksgäldsCvntoiret eller desi Credit nägot lidande, dömmes den brottslige till Fästning pä twä till högst fem är utan arbete och ersättc stadan med hwad han äger eller framdeles ärfwer eller förwärfwer.
Är cn sadan Fullmägtig Embcts- eller Tjensteman, stall han dessutan stiljas frän Embetct eller Tjensten, utan att den eller annan publique befattning kunna äterfä. 2 Mom.
Finnes
Fullmägtige hafwa genom undcrdäniga tillstyrkanden bercdt bifall till sädant som är striean, de emot de uti Reglementet utstakade grunder för Nik§« gälds-Contoirets inrättning eller pä annat sätt leder till inskränkning i Riksens Ständers rättigheter att sjelfwe om Werket förordna, ware Lag samma som i Mom. i denna §. innehäller. z Mom. Bewillja Fullmägtige Accord om RiksgäldsContoirets fordringar, ware de jemwäl förlustige Riksens Ständers samt annat Allmänt förtroende och crsätte den stada Riksgalds-Contviret deraf lidit. §. 3 Underläten Fullmägtige att, sedan Bewillningen och Krigsgärden, som till Riksgäld§«Contoirst stolg lrfwereras, irr - Den 21 April. 917 influtit, ärligen besörja de serstilte utbetalningar 7^ Art. 5 §. i Fullmägtiges Reglemente stadgar böra ske till Stats» Werkst och NitsenS Ständers Banque, hafwa Fullmägtige gjort stg förlustige af Riksens Ständers förtroende och straffes estö» omstkndighetcrne enligt 18 Cap. Handels»
Balken; ersatte jemwäl all den skada, som genom fädan försummelse kan uppkomma. §. 4> Meddela Fullmägtige i anledning af 7 Ari. 5 §.
Reglementet något förffottannorlunda, eller utöfwer hwab samma föreffkrifwcr, komma de att wara underkastade enahanda strast och ersättnings , päföljd, som i 2 K. r Mora. stadgas.
Lag samma ware om de till Niksgäldswerket i Allmänhet hörande och dit anflagne medel, under hwad förevändning eller willkor som hälst af Fullmäktige derifrän rpckas eller anwändas till andre behof, än Lem Riksens Ständer bestämt. §- 5.
Fullmägtig att af försummelse eller egennytta hafina undcriätit, öswcrffridit eller afwikit ifrän hwad Reglementet i en eiler annas mätto till efterlefnad stadgar, eller Riksens Ständer, eller deras Revisorer före» skrifwa, inä mälet genast anmälas hos Riksens Ständers Justitiä-.Ombudsman, dwilken äligger att detsamma stund» samt hos Kongl. Swea Hof-Rätt äklaga.
Hos-Rätten prbfwe dä först om mälet är af sädan beskaffenhet, att den anklagade bör under RättcgAngen ifrän utöfningen as den honom anförtrodde Riksgälds-Förwaltningen stiljas; Och stulle ester anstald laga undersökning, den anklagade befinncs brottslig, kalles han utom i de fall denna Lag särskilt npptagcr, till answar och ersättning efter omstän» Lighctcrnc, enligt 18 Cap. Händelö-Balken §. 6.
Da Fullmägtige ej är tillätit akt företaga nägon öf« tverläggnmg i närwaro af Konungens Ombud, om han, vtay att wara derom af Fullmägtige anmodad , stulle wik» deras 918 Den 21 ÄprLk.
Lerås sammankomst sig infinna, hasme den esser de, som denna föreskrift brutit, förwerkat Riksens Ständers förtroende; cch bör en sadan förseelse af nästkommande Revisorer genast anmälas hos Riksens Ständers Iustitia-Omdudsman och dermed förfaras pä sätt ig §. är föwrdnadt. §. 7- Åsidosätta Fussmägtige, att i mål, som tarswa nägon Utredning, inhämta Comisiaricrnes Utlätandc, hwilket bör bilgggas Fussmägtiges Prvtocoll, förhässes med deras an» swarighet enligt 5 §- §. 8.