Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr stacklin, sokgn ?^sioipk, hemstälde, om dä tryckningS-anstaltcrne för det närwarande ware sä dess stade, att Rldderskapets och Adelns Protoeolk knappast j är, i stn ordning torde utkomma, och han e) wilke proponera att belasta Riddarhus - Catzan med nögon särskild utgift, det mätte honom bewiljas, att pä stn egen kostnad genast fä pä trycket utgifwa den jfrän Banco - Uiikottct inlemnade Actcn , jämte hans ege' och Grefwe Gyllenborgs i dag upplästa anföranden j anledning deraf; hwiiken begäran, efter derom gjord proposition, Bifölls.
Friherre 8 lotzi von sts ol! Stein» Lorstlr; i^uclvic;:
Jag finner för min del mpcket skäl att instämma i Herr stecklins yttrade tankar.
Ärendet är af den wigt och betydenhet, att det bör blifwa för hwarje mZn kunnigt: och dä ej nägot hemligt ber»
Uti finnes, ser jag ej nägot hinder för dest allmängös rande böra kunna i wägen läggas.
Jag har hört fös rcfiäs uppskof med afgörande af de frägor, som af Herr stacklin bkifivit framställde:
Jag inser c) ans ledningarna dertill.
Jag tror, att det sel , som Banco» Fullmägtige tillikrifweS, knnde wara naturligt, och en följd af den tidenS kinkiga omständigheter och ställ» nina.
Men kikwäl lära de hafwa haft en mycket ty» delig Jnstrnction, Äfwcn har jag hört sägas, att Banco-Ulckottet anmärkt, det de ingätt i en mot föreskrifterna stridande Realisations-plan, utan att göra kraftiga föreställningar deremot.
Detta förhällande har wiherligcn icke warit det rätta.
De borde aldeles icke
Den 16 September. 519 icke hafwa deruti ingätt.
De borde hafwa deremot gjort de eftertryckeligaste föreställningar; och hade dä rväld emot dem blifwit anwändt, borde de hafwa förklarat stg upphöra med stn befattning.
Man kan säga , att werkan möjligen blifwit ben samma, i afseende pä werkställighetcn af Realisationen; men Riksens Ständers
Bud hade blifwit efterkomna och Fullmägtigas fbrhällande hade warit tadelfritt.
För öfrigt förenar jag mig uti hwad Herr 1'ecklin tillstyrkt om tryckningen af Handlingarne i förewarande ämne.
Herr Landt-Marskalken erindraSe, akt tryckningen redan wore bifallen.
Herr ? a kImsn , Otto prackric: vä för Herr Ercfwcn och Landt-Marskalken samt Högloflige Ridderskapet och Adeln jag ödmjukast för den äran förklara, att mina tankar till alla delar äro enlige med hwad
Herr kecbstin j detta ämne skrifteligcn anfört , sker det med den fullkomligaste bfwertygelse, att Ridderskapet och Adeln med mig delar den listigaste erkänsla och högaktning för be Ledamöter af Banco,Utskottet, som oaktadt sakens inwecklade förhällande och alla de hinder, som blifwit utkastade för sanningens uoptäckt, likwäl utlett och framställt den samma i den klaraste dag.
Dä man i anledning af besia Herrars nitfulla bemödande att upvrätthälla Jnstructioncrs och föreskrifters belgd, till och med kunnat sätta i fräga deras behörighet, akt säsom Mskotts-Ledamöter fortfara , sä utom att detta bewisar gillande af de olaglighcter, som möjligtwtt blifwit begängna, utmärker det äfwcn ett tydligt förakt för alt hwad Instruction heter.
I anledning häraf underställer iag, om icke wi genom Protocolls-Utdrog till de öfrige Stänben böra förklara, att Ridderskapet och Adeln 52Y Den 16 September. till assa delar godkänner dc mätt och steg wära k Banco-Utskottct wararrde
Ledamöter i denna delen widtagit; men jag tror äfwen, att wi hwarken kunna eller böra ingä i pröfning huru de, svin olika för, hällit sig, böra anses.
Det Högwördigc Preste,Ständer äger sä mycken upplysning, och hos dem räder sä mycken urskiljning, att det är ingen twifwtt , att ju äfwen Prxste-Ständet skall göra det afseende pä sina Leda, möters yttranden innom Banco - Utskottet, som detta förtjcnar.
Och skulle, hwad jag icke förmodar, det Högwördige Preste - Ständet finna nägon wärdig betz förtroendes bibehällande, som dertill icke gjort sig förtjent; sä mä det blifwa för dess egen räkning.
Det war endast dessa mina tankar jag i ödmjukhet welat framställa med anhällan, att wid upsättandct af det Protocolls-Utdrag, som kommer att be andra Ständen meddelas, härä mä göras nägot afsernde.
Herr Grefwe» och Lan dt-Mar, skalken yttrade sig, att om han rätt fattat mälets beskaffenhet, worc här frägan om en protest, hwilke» i Banco-Utssottct blifwit gjord emot en votering och Len bertil framstälda propositionen.
Herr Grcfwcn och Landt-Marskalken trodde sig derföre, sä wäl i anledning af Ätternas innehäll, som de förda discursernt kunna framställa följande proposition: Bifaller Ridderskapet och Adeln att med förklarande, det den af Grefwe 6yUenbor^ framstälda propositionen ej kunnat leda till llphäfwande af Banco, Utskottets förut tagna beslut, Banco-Utskottct äger atk ytan hinder af ben gjorda protesten, öfwer samma pro, po» Den 16 September. 521 position votera, och till Riksens Ständer med sitt Uträtande öfwer hufwudsakcn ffpndesamt jakomina.
Härtill ropades allmänt Ja.
Herr Landt-Marskalken: hwad det öfriga af Herr ?ectstw8 anförande angär, är det redan begärt pä bordet, och torde der fä hwitå till dess Utskottet med sin berättelse till Riksens Ständer inkommer.
Haröfwer förmärktcS mcningarnc wara nägok stridige.
Lesie-rström, ^acob: Det har r) warit Ridderffapels och Adelns eller deras mening, som begärt Herr kecklins anförande pä bordet, att wänta till d«h Utskottets berättelse inkommer, hwllket enligt Utskottets besiut ej bör ske förr än wid Riksdagens flut, utan endast att afwakta Ulffottets swar, pä Remisen rörande mitt Memorial.
Grefwe förner, Larl Gabriel, förklarade sig ej hafwa nägot att pämjnna wid den gjorda propositionen, hwilken Herr Grcfwen aldeles ansäg för den rätta.
Han wille blott tillägga, att Utskottet innan det med sin berättelse till Riksens Ständer inkommer, öfwer detta mäl mätte höra Banco-Fullmägtige, och hwad de till sitt urskuldande kunna anföra.
Herr Grefwen och Landt-Marskalken gjorde härpä proposition, hwilken beswarades med Nej.
522 Den 16 September.
Herr bloräenstolxe, ^nclerg: ftrs mälte sig frukta, att inkräfwandet af Fullmäktiges förklaring skulle endast werka upskof.
Grefwe körner, Larl Gabriel, förestälde, det billigheten fordrade att det ej borde betaga- Fullmägtige att fä förklara sig.
Sädan hade dessutom altid praxis warit innom Banco-Utskottet, hwars arbetssätt Herr Grefwe» wäl kände.
Det were ej Herr ErcfwcnS tanka, att Utskottet med sin berättelse till Riksens Ständer om realisationen, skulle dröja till Riksdagens flut.
Det är naturligt, att när en realisation blifwit werkstäld twärtemot l8vo ärZ Ständers föreskrift, mäste sädant wäcka ben största upmärksamhet, och att Riksens Ständer nu böra wara angelägna att winna uplysning hwarföre deras beslut blifwit öfwertradda.
Det were säledes Herr GrefwcnS proposition, att sedan Banco-Utskottct inhämtat
Fullmägtiges yttrande, det med sin berättelse sä tidigt mätte inkomma, att Riksens Ständer hunne derom öfwerlägga och fatta sitt beslut.
Hans Excellcnce Herr Grefwe kuutb, conformerade sig med Grefwe blomér.
Eberström, ^acob:
Utan att bestrida billigheten och riktigheten af den formen Grefwe blörner önskat mätte iagttagas, trodde han dock, att den e) behöfdes, emedan alla nödige uplysningar, och alla som Fullmäktige kunde ytterligare meddela, funnes i deras egna Protocoller.
Grefwe blörner.
Larl Gabrie!, förklarade, att om Ridderskapet och Adeln sädant skulle besluta, wore det likwäl emot wanlighcten och all praxis, Den 16 September.
523 xis, att e) höra Fullmägtige i en sak, som angär dem sjelfwe.
Grefwe Oobns, ^uZust, anmärkte, att om praxis, ehuru äldrig, likwäl wore felaktig, insäge han ej hwarföre den borde följas.
Herr Lilverstolpe, (kustak ^brsbsm, trodde att i anledning af Herr Grefwe törners fbreflagne tillägg frägvrna borde ffiljas.
En annan sak wore den berättelse Herr Grefwcn föreslagit, att Danco-Utffottet ffulle afgifwa, en annan det yttrande Banco-Utskottet har att lemna i följe af remissen af Friherre Lesterxtrömg Memorial.
I anledning af denna remiss skulle Banco-Utskotlct yttra, huruwida de begärde handlingar»?
behöfwa hällas hemliga eller ej.
Derbfwer behöfde, efter hans tanka, ej Fullmägtige höras.
Men om en sädan berättelse ffulle afgifwas, som Herr Grefwe körner äffat, wore det bäde rättwist, att Fullmägtige hördes och äfwen lätt att werkställa, utan nägon deraf följande tids - utdrägt.
Men en sak wore nödig att dcrwid anmärka.
BancoUtffottet har redan beslutat att öfwer detta ämne dess berättelse först ivid Riksdagens flut ffulle till Ständerna afgä.
Detta beslut wore en Lag för Utskottet, sä wida ej Riksens Ständer annorlunda fdrordnadc, i hwilket fall Utskottet wisscrligen more skyldigt att ställa sig deras föreskrift till efterrättelse.
Dä Herr Lilverstolps n» sälebes till alla delar instämde med Herr Grefwe lelärner i hans gjorda tillägg, anhöll han, att ben ifräga warandc berättelsen mätte af Ulffottct infordras, sä att ej nägot af bess förut tagna beslut mätte kunna lägga hinder i wägen för dess afgifwande.
624 Den 16 September.
Heer Zilvsrsloioes yttrande hade blifwik afbrutit, af en Deputation ifrän det Wällofl.
BorgareStändet, under anförande af Riksdags Fullmägtigcn för StockholmRadman krestin, h,vilken fdrmalte, alt Borgare - Ständet med nägra fä förändringar antagit Stats-Utskvttcts förflag om Lrfwerantörcrncs förnöjande; men hwad uptagandet af Inrikes Län anginge, hade det upskjutit fräganS afgörande till dch den i sammanhang med en allmän Finauec-plan kunde uptagas.
Borgarc-Ständet hade äfwen föiehaft Allmänna BcswärS - och Economie -Utskottets Betänkande rörande Bränwins-bränningen och allmänna Magazins-inrättningcn, men med derwid gjorda anmärkningar, berörde Betänkande till Utskottet äterförwisat.
Sedan Oepukationcn pä öfligt sätt utbeledsagad afträdt, och Herr Silverstolpe siutat sitt yttrande, utlät sig Herr von Zcbulzenbeim, Daviel:
En läng tids utdrägt med detta mälS utredande kan sä mycket mindre wara min tanka, som jag ansett Högloft.
Banco-Utskottets föremäl bordt wara, att aldraförst med detta ärendets förhällande till Riksens Högloft.
Ständers klena inkomma.
Jag kan icke annat, än med Herr Hof-Marskalken Grefwe ^körner instämma, att af Banco-Mskottet infordras en fullstän dig berättelse om RealisationS-förloppet, sedan Herrar Banco-Fullmägtige förut hörde blifwit, med tillägg, att allt betta sist inom 14 dagar ifrän Protocolls-kltdragets erhällande härom mä werkstäldt wara, om BancoUtskottet synes af Herrar Fullmägtigcs berättelse och af de förda Protokoll kunnat inhämta underrättelse, om Realisations-beflutctS förhällande, sä är dock tillbörligast att icke i ty mäl wika ifrän det brukliga Den i6 September. 625 sättet, att läka wedcrbörande fä förklara flg, och att samma deras fö, klaring sedan UtstottetS Betänkande bifogas.
Dä denna berättelse inkommit, kunna först, efter min dfirertygelse, Herr ^ecistins och flera Herrar Ledamöters nu gjorda erinringar begagnas.
Den rätta ordningen mäste wara, att först inhämta förklaringar och fullständiga underrättelser ifrän alla, som weder» bör, och sedan dömma.
Friherre Legerström, ^scob: I anledning af hwad
Herr von 8cku1l2e-nl rom anfört, sär jag äran uplpSningSwiS nämna, art Bunco-Utskottet genast wid läsningen af Herrar Fullmägtiges och Revisorers Protocoller, anmärkt det af Herrar Full» mägtige gjorde afsteg frän Instruclion och iZoo ärRiksdagS-Bestut, samt att det war Utstottets första öfwcrläggnings-ämnc.
Endast pluraliketens beflut, att ej förr än i den stuteliga berättelse» lemna Riksens Ständer del deraf, är orsaken till ket dröjsmäl, som Herr von 8ckuitLanlieim ötalat.
Herr I^orstenstolpo, Mosters, instämde i hwad Herr von 8ckul!?:onbeim föreslagit, att berättelsen innom 14 dagar mätte infordras, u» tan hinder af förut fattade Beslut.
Det torde, som han trodde, blifwa nödigt att för de tillkommande Fullmägtige göra ripa Instructioncr, och det kunde fordras tid att hinna det innan Riksdagens flut.
Friherre Legerström, ^scob, anmärkte , att JnstructioncnS upprättande wore Banco, Utstottets sak, hwilken, säsvM han försäkrade, Utskottet ej skulle äsidosätta.
Herr §26
Herr Grefwcn och Landt - Marskalken gjorde derpå proposition, att Banco-Ulffottct skulle anmvdas att efter Banco - Fullmägtiges hörande, aldrasisi innom 14 dagar, och utan hinder af nägot förut innom Utskottet fattadt Beslut, inkomma med en fullständig och af Banco - Fullmägtiges gifna Förklaring ätföljd berättelse om Realisationen, och sättet huru den blifwit werkstäld; hwilket BifbllS.
Som Riddcrfkapek och Adeln hördes yrka, atk bc§e i afseende pä Banco-Utskottets Protocolls-Utdrag nu fattade Besiut, skulle genom en Deputation de öfrige Rcspective Ständen meddelas, uppsattes derföre ett ProtocollS-Utdrag, hwari efter nägvn korrt öfwerläggning beslöts, att uttryckligen borde införas, det Ridderskapet och Adeln fullkomligen gillat sina Ledamöters i Banco-Utskottet fbrhällande, samt pä erindran af Grefwe lvlörner, Lort Oabriel, at af BancoUtskottet äfwen skulle infordras upgift af hwad skäl
Realisationen pä andra grunder än efter 180O ärS Rcglement blifwit företagen.
Derefter Justerades följande:
Utdrag af Protocoklck hället i Ridderffapcts och Adelns lste-num den 16 September 18O9. S. O. I anledning utaf Banco - Utskottets ProtocollS-Utdrag af den 4 September, med dertill fogade bilagor, beslöt Ridderskapet och Adeln at under fullkom, Den i6 September.
527 fullkomligt gillande af sina Ledamöters!
Banco-Utskotket förhållande, och med förklarande, det den af Grefwe Lilienborg framställda propositionen ej kunnat le, da till upphäfwande af Banco - Utskottets förut tagna beslut; Banco-Utskottet skulle äga, att utan hinder af den gjorda Protesten öfwer samma proposition, Votera, och till Riksens Ständer med sitt utlätande öfwer hufwudsaken skpndcsamt inkomma, hwarjemte BancoUtskottet skulle anmodas, att efter Banco - Fullmägtiges hörande aldrasist innom 14 dagar och utan hinder af nägot förut innom Banco-Utskottet fattadt beslut , inkomma med fullständig och af Banco-ZullmägtigcS gifne Förklaring ätföljd berättelse om Realisationen och sättet huru den blifivit werkstäld, jemte upgift af hwad skäl
Realisationen pä andra grunder än efter iZoo ärs Reglemente blifwit företagen , om hwil» ket alt de Respcctivc Med-Ständcn ffulle genom Protocolls-Utdrag wänligcn underrättas.
Le lupra.
Oärpä uppropades Oeputationcn och afsändeS under anförande af Grefwe Lillanstoipe, Llric.
Föredrogs ä nyo Stats-Utskottets ben 14 dennes uppläste och pä bordet lagda Protocolls-Utdrag af den 12 sistl. rörande Kyrko-Tionden i Skäne, Halland, Blekinge och Bohuslän, hwilket efter derom gjord Proposition Bifölls.
Upplä - 523 Den 16 September.
Upplästes ett strän Dewillnings-Utstottet inlems nadt Utlätande, i anledning af Remissen af Kungl. Maj:ts nädiga Proposition, rörande Franqucringen af Utländska Bref sä lpdande: Wördsamt
Dä ben ifrän Riksens Högloft.
Stander till Bes willnings - Utskottet remitterade Kongl Maj:ts Nädiga proposition, angäcnde förhöjning i postporto för franquerandet af sädane bref, hwilka fortställas ölwer Stralfund till Hamburg och andre Utrikes orter, blifwit hos Utskottet till öfwcrwägandc och bcswarande företagen, har Utskottet för sin underdäniga del, uopä de af Kongl. Majit i Räder framstälde skäl, wäl funnit att den i fräga satte Utökningen i franquerings-afgjften för närwarande och intill dess postgängen öfwer
Dannemark äter kommer i sitt förra skick, bör äga rum och fastställas, men att hwad angär den tillika wäckte omständigheten, huruwida Kongl.
Majit i fall nägra förändringar, uti Utländska Post-författningarne gjorde det nödigt, widare derefter mä fä bestämma de afgifter som borde betalas till Swensta Post-wcrkcts ersättning för Drefs franque.ing ä Utrikes orter, Utskottet fruktat atk rtt dylikt steg r framtiden möjcligen skulle kunna för «n eller annan i ämnet mindre uplpst gifwa anledning till skiljaktigt begrepp och oriktig slutföljd om rätta förständct af Regerings formens 60 Z, hwarföre utskottet icke wägat sädant tilstprka.
Deremot och pä det Swensta Kronan häraf icke mä widkännas nägon förlust, i hwad fall som hälst, utan hällas skadeslös, därest inan nästa Riksdag de Utländska Taxor ä Brcf-franqueringcn ännu mer skulle stiga, hemstalles om icke fran - Den 16 September. 529 franquerings-afgiftcn nn genast kunde ökas möfwer bck äskade beloppet, för hwarje simpelt bref med 1 skilling, Lär den uti nädiga propositionen äberopade Tariff utsätter 10 skillingar eller derunder, och med 2 skillingar ä alla de öfriga ställen samt medlen i Swcnskt Vancompnt erläggas.
Dock torde böra af Kongl.
Majus nädiga mildhet underdänigst sä wäntaS och förbehäitas, att dä, efter hivad man redan hoppas, den förra mindre kostsamma Postgängen för Utrikes Brefwäxliugcn, blifwer öppen och obehindrad, ofwanomförmälte nu förhöjde afgift i billig mähn äter warder nedsatt.
Stockholm Len is September 1809.
Prcste-Ständcts Ledamöters wägnar, Ledamöters wägnar, Jacob Oo 6arstis> blicolaus (isrstLli.
Pä Wäl.
Borgare-Stäirdcts Pä det Heberw.
Bondc-StänLedamöters wägnar, dets Ledamöters wägnar, kristers krestin.
Oric kricslon. 0. 6.
Herr Grefwe» och Län dt'M arska lk en gjorde proposition till bifall ä detta Dewillnings-Utskottcts utlätanbe, hwilkrn bcswaradcs med Ja.
Tredje Band. 63, 69. ZZO Den i6 September.
Uplästcs rtt sä lydande ifrän ConstllukionS, Utskottet inlemnavt Wördsamt Memorial!
Till Constitutions-Ukskottet har Auditcuren Herr per König under dcn 17 i denna mänab inlemnat rtt skrifteligt Memorial med hemställan huruwida det rj wore enligt med Rcgerings-Formens anda, att Konungen enär han nddsakadcs i wigkiga Författningar bortsända nägon af Stats-Räden, mätte i den fränwarandc- ställe Extra StatS-Räd constitucra, hälst ärendernaS oafbrutna gäng eljest hämmades, isynnerhet om under Krigstid twänne af de Milikaire Stats - Rädcn blifwit Commcnderade, hwaraf följde att alla med KrigS-Staken gemenffap ägande mäl som i Högsta Domstolen förekomma, och wid hwilkaS afgörande 2:ne Militaira Stats-Räd böra adjungera-, Justitie-Radet pä en obestämd tid skulle blifwa hwilande.
Regerings» och Domare - magtcrnes olika beflaffenhet dela denna fräga om Personers tilfbrordnande att i nägot Stats, Räds fränwaro bestrida dest göromäl i 2:ne; nemligen; 1:0
Om ett sädant tilfbrordnande mä äga rum inom Högsta Domstolen, enär derstädes enligt 20 Z Regerings-Formen, under Fredstider företagas och af» gbras mäl, hwilka ifrän Krigs-Domstolarne dragas under Konungens pröfning, i hwilka fall 2:ne MilitaireLedambter af Stats-Rädet böra sädane mäl bfwerwara och deröfwer rösta. 2:0
Om inom sjelfwa StatS - Rädet i allmän.
Hek ett sadant förordnande mä äga rum. Wid
Den 16 September. 531 Wid bfwerläggning om den förra frägan, nykommen af befaradt uppehäll uki sädane ärenders afgörande om hwilka 2o Z Rcgerings-Formen förmäler, har Utskottet med Herr koni-; lätteligen insett följderne af de Militaire Stats-Rädens inskränkta antal i den händelse flere än en more af sjukdomS-förfall eller fränwaro i npttiga förrättningar hindrade att oafbrutet enligt deras bestämmelse gä Konungen i underdä» nighet med räd tilhanda.
De uti Stats - Rädct förekommande egenteliga Regerings - Ärendcrs skiljaktiga beskaffenhet frän säda, ne hwilka höra till
Domare - magtens befattning, un, danrödjer ock i Utskottets tankar alla betänkligheter e, mot förändrandet af 2O Z Regerings - Formen, med iakttagande af den tid dertill, som 81 § fbreskrifwer i sä mätto att högre Militair - personer utom Stats, Rädet äfwcn skulle kunna af Konungen förordnas atk med
Domare-jäf och answar taga säte och rösta wid af, görandet af de frän Krigs - Domstolarne under Kopuns gens pröfning dragna mäl.
Den sednare frägan rörande Personers Constituerande att under werkcliga Ledamöters af Stats, Rädet fränwaro deras göromäl bestrida, har i ansten, de till ämnetS wigt hos Utskottet wäckt ben mest granlaga upmärksamhet.
Det har till en början och under ett noga rädfrägande af sä wäl Regerings - Formenordalydelse, som äfwcn dc§ ande-mening ej annat kuns na finna, än att samma fräga innefattade en sädan förklaring af Grundlagen, som enligt betz 81 § bordt under inkommande Riksens Ständers afgörande hänskjuta-.
Sedermera och wid stadgandet af det yttrande som i sadank hänseende kommer att blifva föremålet fbk 5Z2 ' Den :6 September. för tilkommande Riksens Ständers pröfning, har Utskottet fattat den bfwcrtygelse att StatS - Rädcts nio Ledamöter äro Konungens beständiga rädgifware, förscdde med wcrkcliga Embeten upförda pä Rikets Stat och upsatte i ett efter wigtcn af deras kall lämpadt anseende: att kännedom af Regerings- Ärcnderne och enhet i principer tvid deras behandlande aro frugker af erfarenheten, och en längre tids handläggning: att förwärfwandct af det allmännas förtroende, sä nödigt för sambandets bibehållande emellan Konungen och Nationen, icke är ögonblickets werk.
Det är onekligen i Konungens magt att ifrän Stats-RädS-Embcket lika som frän andra förtrocndctjenster entlediga; men det är sannolikt akt dä det ej kan betagas Nationen att med Zs § slutmening täll rättesnöre bcdömma huruwida Rikets tjenst sadant fordrat, Konungen lärer taga i alfwarligt öfwerwägande de följder och det upsccnde, hwartill skulle föranleda uköfwandet af denna höga rätt, utan skäl och säledcs i form af missbruk emot personer, ägare af Nationens förtroende och aktning.
Iemförclscn wisar snart skillnaden emellan wcr, kcliga Stats-Räds Ledamöter och sädanc hwilka blott pä behaglig rid och sä tilsägandes för tilfället deras Embeten förestä: olägenheten af ett permanent StatsRäds möjliga urartande till en ombytlig Conscille; mädan af brist pä anseende hos Stats-Rädct ivid de tilfällcn af Regerings - magtens, enligt zy, 40, 41 och 42 §§ Laglikmätige uköfwande, dä dek samma more sammansatt eller blandat af andre än wcrkcliga StatsRädS-Embcten innchafwande Personer.
Pä sädane och de flere skäl Riksens Höglofligx Ständer utförligare täcktes intaga af be Ledamöters ansö - Den 16 September. Zzz anföranden till bilagde P> otoeoll, hwilka grundlagt pluralitctens ranka» har Utskottet stadna» wid det b», flut: 1:0 att till Riksens Högloft.
Ständers afgörande tvid nästa Riksdag hemställa en förändring i Regerings» Formens 20 §, hwarigenom den mä erhälla följande ordalydelse:
Uti fredstider stola de mat sorn fran ArigS-Domstolarne dragas under Konungens pröfning uti Högsta Domstolen företagas och afgöraS. 2:ne Militaire - personer af hägre grad, dem Konungen härtill utser och förordnar, böra med Domare-jas och answar och utan serskildt arfwode sadane ina! i Högsta Domstolen öfwerwara och deröfwer rösta, dock mä DomarenaS antal icke öfwerstiga ätta.
Under Rrig förhälleS härmed efter Krigs, Articlarne. 2:0
Ätt med afstyrkande af bifall till Extra Stats.Räds constituerande, och till förebyggande af till, fällig framtida owcrksamhct hos Regerings-magtcn, föreflä det efter inhämtad erfarenhet, under den till nä, sta Riksdag framflytande tiderymd, om werkeliga behof, wet af Stats-Rädcns större talrikhet, Riksens Högloft.
Ständer dä, sä wida erfarenheten detta behof besannat, mä förstärka Stats-Rädct med en eller 2:ne werkeliga Ledamöter, med wilkor dock, att denna fräga aldeles mätte förfalla, i händelse Riksens Högloft.
Ständer skulle emot Utskottets afstyrkande, bifalla extra Stats, Räds constitucrande.
Sluteligcn fär Utskottet »vördsamt wid Mndea gifwa, att ehuru Regcrings-Formens 84 § endast stadgar det yttrandet öfwer ett ej gillat project till för, ändring eller förklaring af grundlagarne bör Författare» - 834 Den 16 September. ren meddelas; likwäl och dä Herr köni^ sädanl ej yrkat, har Utskottet trott wara lämpeligast, och pä intet sätt stridande emot berörde H mening att till Riksens Högloft.
Ständer öfwerlcmna sitt ullätande öfwer ämnet i hela betz sammanhang, i synnerhet, som Utskottets tilstyrkande i afseende pä den ena delen af frägan warit naturligen grundadt pä afstyrkandet i hwad den andra delen beträffar.
Stockholm d. 2Z Aug. 1810.
D. A. klsnnerkeim. A. ^ Silfversparre. 6.
Silverstolpe. ^ä. körner.
Larl v.
Rosenstein, (^srl 6. bloröin.
Sv. VVijk^ msn Lcson Daniel Aberstein, 6akn. wästers ^rson yckert.
Natts kekrsom D. Valerius.
Utdrag af Riksens Högloft Ständers Constitutions-Utskotts Prokocoll ben 2Z Augusti 1809.
Herr Expeditions Seereteraren Friherre LarpsIsn anmälte- wara hindrad af Embets göromäl och Herr Bergs-Rädet von Stockenström hafwatill landet afrest.