Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kyrkoherdarna skall ha insyn och kunna rätta om det skulle leda till ungdomens skada eller det allmännas otjänst.
Ingen må förmenas, att bli intagen i skolan, som antingen från kyrkoherden på hans ort, eller av lärare som tidigare undervisat honom, kan uppvisa ett gott vittnesbörd samt intyg att han är frisk och inte har någon smittsam sjukdom.
Om någon vid mognare ålder vill studera, skall inspektor och rektor antingen avråda, avvisa eller antaga.
Rektor får inte antaga någon i skolan förrän han förhört honom och utrönat hans förmåga.
Han placeras sedan i den klass där han har största nyttan av undervisningen och möjlighet att fatta de stycken som föreläses.
För inskrivning i trivialskolan får rektor från de förmögna 32 skilling och från de mindre förmögna 16 skilling.
Till kollegan som sköter undervisningen ges på grund av hans svagare lönevillkor 1 riksdaler från de förmögna och 32 skilling från de övriga.
Vid inträde till gymnasium betalas ingen avgift.
Däremot väntas en frivillig gåva till läroställets fattigkassa, som de utfattiga slipper.
Skulle någon yngling som uppnått 12-14 års ålder och efter några års skolgång visat sig trög och slö eller ha ett vanartigt och oböjligt sinnelag skall föräldrarna underrättas av rektor.
Han skall sedan skiljas från skolan.
Detsamma gäller elev vid gymnasium, som efter varning ändå till seder och kunskaper försämras, att han inte kan lidas.
Det åligger Ephorus att tillse att sådana elever inte är till skada för sig själva, till hinder för sina kamrater och besvär för lärarna och fruktlöst spiller sin tid vid undervisningsverket.
De ynglingar som kommer från trivialskolor och andra mindre skolar skall examineras av rektor vid ankomsten till gymnasiet.
Finns någon som inte är så försigkommen, som fordras för inträde i gymnasium, återvisas han till skolan.
Ingen elev får flytta mellan skolor utan föräldrars goda minne.
Biskopen och lärarna vid gymnasium skall flitigt och allvarsamt förmana eleverna, att inte i förtid och innan de ha mognad och stadga börja vid universitetet.
Särskilt gäller det dem, som i framtiden vill söka befordran som ämbetsmän.
De skall inte antagas förrän de har väl försvarade och grundade språk och vetenskaper på gymnasienivå.
De skall också i sin levnad och uppförande vara så stadgade, att de kan lämnas på egen hand.
De som sänds från trivialskolor till högskolan har inte fullständig gymnasieutbildning, utan måste med dryg kostnad och tidsspillan genom enskild handledning ersättas.
Hädanefter sänds de till gymnasium eller katedralskola där de lättast vinner mognad för att med nytta kunna åhöra akademiska föreläsningar.
De skall där genomgå examen.
Om någon stadgad yngling, som inte tänker gå ämbetsmannavägen, utan valt ett levnadssätt eller yrke att han behöver en eller annan akademisk vetenskap, skall få intyg av rektor hur länge han undervisats vid läroverket och hur stora framsteg han gjort.
De intyg, som endast rektorerna får utfärda för elever som vill från gymnasierna till högskolan, skall skrivas på svenska.
Dessa intyg förvaras vid akademierna.
De som vill
fullfölja sina studier löser dessa intyg med 32 skillingar.
De som går till näringar eller yrken får dem utlämnade gratis.
Vid sommarferiens början skall rektor vid skolor och gymnasier lämna en rapport över skolans tillstånd och allt som anges om eleverna.
Biskopen underskriver innan förteckningen sänds till konsistoriet.
Utdrag sänds till Kanslersgillet, som har den övergripande vården om uppfostringsverket i riket.
Om lärares och lärjungars plikter, och undervisningen i allmänhet.
Lärarna fullgör samvetsgrant sina ämbets- och kristendomsplikter, handleder ungdomen troget och flitigt och är så sakliga att ingen hårdhet behövs.
En nödig aga för lättja och odygd får dock förekomma.
Lärarna skall alltid föra en ärbar och ostrafflig levnad till ungdomens förebild.
Brister han skall han först varnas av rektor, sedan av konsistorium och bli avsatt på begränsad tid.
Återfaller han avsätts han helt.
Vid terminens början skall läraren finnas vid skolan.
Lärarens uppgift är att inplantera gudsfruktan hos eleverna.
Varje dag börjar och slutar med bön och åkallan.
Vidare skall lärare vid varje tillfälle inplantera hos eleverna vördnad för konungen, lydnad för lagarna och kärlek till fosterlandet, så att de från sina spädaste år uppfostras till trogna undersåtar.
Detta inte av plikt utan av otvungen böjelse och tillgivenhet till den regering, som försynen och deras fosterland tillförordnat.
Eleverna skall tillhållas att i seder och levnad beflita sig om ett dygdigt och anständigt uppförande mot alla, sina förmän, lärare och varandra i synnerhet.
Det är förbjudet att med all traktering, kort- och tärningspel och oordnat levnadssätt.
Undervisningen skall gå från det lättare till det svårare och ge grunder så att eleverna drar riktiga slutsatser.
För att öva minnet kan lämplig utanläsning ske, men ingen sådan som inte först blivit förklarad och av lärjungen förstådd.
Öva fattningsförmågan och skärpa tankekraften samt hela tiden repetera det redan genomgångna.
Eleverna skall kunna redogöra för det de lärt.
Undervisningen får inte vara så vidlyftig att läroboken inte hinner genomgås på viss tid.
Under bönetimman skall en lärare vara på plats för att tillse att eleverna stilla och skickligt förrätta sin andakt.
Efter morgonbönen läses ett par kapitel ur bibeln, helst Nya testamentet, där läraren ger förklaringar till det lästa.
Senare i veckan får de försigkomne eleverna utreda och redogöra för det lästa.
Därför bör eleverna efter råd och lägenhet vara försedda med svenska biblar och tjänliga utdrag.
Ungdomarna skall delta i den allmänna gudstjänsten tillsammans med en lärare, som hela tiden har dem under ögonen.
Efter gudstjänsten samlas man till ett predikoförhör.
De mycket unga och de som är till hälsan ömtåliga och av fattigdom illa klädda skall vid kyrkogång vid sträng kyla och oväder skyddas, så att de inte taga skada.
Då flyttningsförhören är gjorda och eleverna placeras i nya klasser, är det viktigt att de inte hindrar varandra genom olika förmåga.
Finns någon som genom begåvning, flit och arbetssamhet kan gå fortare fram än sina kamrater får han inte hindras.
Han tas under synnerlig vård, som dock inte skadar de övriga.
Det är tillåtet att tävla i flit, dygd och sedlighet.
Läraren har makt att flytta en framgångsrik elev framför en annan, som dock återfår sin plats i klassen om han bättrar sig.
Ungdomarna får inte utan intyg infinna sig för sent eller avresa innan lästiden är slut.
Sker detta mister eleven sina premier för terminen eller får annan lämplig korrektion.
Återkommer han, men har glömt vad han tidigare inhämtat i kunskaper, inskrivs han på nytt med nya inskrivningsavgifter.
Den elev som på grund av lättja eller självsvåld utebliver skall först varnas, sedan skall föräldrarna meddelas och bättrar han sig inte avstängs han.
Ungdomen skall infinna sig på klockslaget, rena, snygga och hyfsade, utan yppighet i kläder och putsning och stilla intaga sitt rum.
Gäller även lärare.
All skada på fönster, böcker, kartor, glober eller andra undervisningsmedel både inomhus som utomhus skall av eleven ersättas.
Allt ritande, skärande eller skadegörelse på väggar, bord, bänkar m m är vid aga förbjuden.
Om ingen kan bindas vid skadegörelsen, tages ersättningen från klassens premiepengar.
Det är tillåtet att under ferietiden arbeta för sitt uppehälle.
Skulle någon under studietiden bli sjuk, kan han få visst understöd av verkets kassa och om han dör ombesörjer rektor att han får fri begravning.
Rektor skall noga tillse, att eleverna åtnjuter tillständiga friheter, förmåner och rättigheter.
Om lärarnas vid skolor och gymnasier lön och befordran, samt ungdomens understöd m m.
Lärares lön och förmåner grundar sig på 1652 års förordningar, med tillägg som tid, tillfälle och lägenhet medgiver till uppmuntran för dem i deras trägna och mödosamma arbete.
Därför räknas nu deras tjänsteår för det dubbla, så att de snabbare kan uppnå befordran.
Efter 10-12 år må de innan de blivit alldeles utmattade befordras till större eller mindre prästlägenheter.
De bör därför så ofta de kan öva sig i predikandet och övriga prästerliga uppgifter.
Skulle någon hela livet vilja kvarstanna vid undervisning skall han då ålderdom och sjuklighet inte tillåter honom arbeta längre, erhålla ¾ av sin lön så länge han lever.
Andra än skollärare skall inte antas till prästtjänster, särskilt inte i trakter där trivialskolor och gymnasier finns.
Där tillsätter biskopen kykoherdetjänster med dem som undervisat.
Rektor och andra ämbetsmän har rätt till tjänstebostad.
Biskopen skall noga tillse att de stipendier som kronan eller enskilda donerat skall bli orubbade och att givarens vilja inte överträdes.
Djäknepengarna som enligt 1624 års beslut är anslagna till kollegiernas löner och ungdomens understöd uppbäres på landet av kronans uppbördsmän.
Premierna skall främst tillfalla dem som är kvicka, flitiga och välartade och som ger gott hopp om vackra framsteg i sina yrken.
Två gånger om året skall kollekterna från stiftet insamlas, för att underhålla och bygga skol- och gymnasiehus.
Skall nybyggnad göras, skall tomten var fri, rymlig, sund och välbelägen.
Hus av trä får inte uppföras nära skolbyggnaden så att de skymmer eller hindrar och att vid eldsvåda sätter huset i fara.
Lärorummen skall vara försedda med eldstäder.
Helst skall en person anställas som eldar och städar.
Varje skola skall upprätta ett inventarium på fast och lös egendom.
Matriklar över elever och protokoll över de offentliga förhören skall var i gott skick.
Om böcker och annan hjälpreda vid allmänna undervisningen i trivialskolor och gymnasier.
Biskopen skall tillse att nödvändiga böcker för eleverna finns till lägsta pris.
Sedan skall finnas en boksamling med lexikon och ordböcker samt yngre och äldre verk som lärarna behöver.
Där bör också finnas glober, kartor, matematiska- och fysiska instrument.
Varje skola skall ha en bibliotekskassa.
Inkomsterna kommer från ämbetsmän som fått befordran, sålunda betalar en biskop 10 riksdaler, en domprost 6 riksdaler, en lektor, kyrkoherde, rektor 3 riksdaler, en regementspastor 1 riksdaler, kollega i trivialskola 32 skillingar, en som vigts till präst 16 skillingar.
När sådana personer avlidit skall efter vanligheten sterbhuset insända en eller flera goda böcker ur den dödes bokförråd.
Dessa böcker skall till givarens ständiga minne antecknas i särskild bok.
Skulle man på detta sätt få dubletter skall de sämre utbytas mot andra eller genom auktion försäljas.
Böckerna skall förvaras i biblioteksrummet i god ordning och om ingen bibliotekarie finns stå under gymnsieadjunktens vård och ansvar.
Om undervisning i trivialskolorna.
Vid undervisningen vid trivialskolor och gymnasier i riket skall inte bara de som senare skall beträda de lärda yrkena beaktas utan även de som skall ingå i näringarna skall få för dem lämplig undervisning.
Därför indelas klasserna i fem.
Den första blir förberedande för alla.
Sedan delas eleverna så att de som ämna sig åt litterära yrken och de som vill till näringarna går till apologistklassen.
Dessa klasser skall särskilt inrättas i städerna.
Ingen antages till trivialskolor som inte kan läsa svensk och latinsk stil obehindrat, läsa utantill Luthers lilla katekes.
Känna räknesiffror och tal och multiplikationstavlan samt läsligt skriva och sammanbinda bokstäverna i alfabetet.
I förberedande klassen undervisas i kristendomskunskaperna och Luthers lilla katekes med förklaring, utdrag ur bibliska historien.
Skrivning dagligen i svensk och latinsk stil, övas högläsning, huvudräkning och vid tavlan början till sifferräkning, rättskrivning och grammatik samt de som vill fortsätta den litterära vägen, grunderna i latin.
De flyttas sedan till andra klass där undervisning gives i salighetsläran, latin, välskrivning, att muntligen och skriftligen uttrycka sina tankar på modersmålet, grekiska, fäderneslandets och gustavianska ättens historia och aritmetik.
Tredje klassen lär sig fortsättning på salighetsläran, latin med de latinska poeterna, grekiska, historia, geografi, de vänjs vid vacker handstil och att stava rätt.
Fjärde klassen eller s k rektorsklass där rektor och konrektor undervisar i att skriva latin, fortfares med förklaringen av katekesen, grekiska, fäderneslandets historia, allmän historia, geografi, räknekonsten med regula-de-tri och geometri.
Efter ett eller två år i denna klass anställs förhör inför biskopen och man får flytta till gymnasium.
Både i trivialskolan som i gymnasiet börjas dagen klockan 7 på morgonen och avslutas klockan 5.
Den första timmen anslås till bön och bibelläsning.
Frukostrast mellan 9-10, middagsrast 12 – 2.
Onsdag och lördagseftermiddagarna anslås till körsång och instrumentalmusik för dem som har fallenhet.
De övriga timmarna i veckan schemaläggs av rektor i samråd med de övriga lärarna.
Sedan konsistoriet granskat fästes schemat på en tavla i klassrummen.
Sista veckan i varje månad anställer lärarna repetition på vad som lärts under de sista tre veckorna, för att eleverna säkrare skall behålla vad de lärt.
Lika sker förmiddagarna under den första veckan på en ny termin, då man repeterar det man läst föregående halva året.
På eftermiddagarna har man föreläsningar om det väsentligaste i någon god handbok om hälsans bevarande.
Till att undervisa i körsång anställs, en helst litterat person, som också kan biträda läraren i den första gemensamma klassen, om elevantalet blir så stort, att en lärare inte ensam kan sköta undervisningen där.
Han får då någon del av djäknepengarna och får räkna enkla tjänsteår om han framledes vill bli präst.
Varje trivialskola har sin egen kassa, som rektor skall vårda och redovisa vid årets slut inför biskopen och konsistoriet.
Medlen skall användas till premier till särskilt kvicka, sedliga och fattiga lärjungar.
Det skall alltid finnas pengar för oförutsedda utgifter.
Inkomsterna kommer från djäknepengarna, allmänna stipendiemedel, hälften av prosttunnorna under nådåren och frivilliga gåvor.
Gåvorna registreras i en bok med summa och givarens namn.
Till elevernas nytta och förkovran skall inspektor så ofta som möjligt vistas i skolan, särskilt under repetitionsveckorna.
Om undervisningen i gymnasierna.
I gymnasiet skall fortsättas med språk och vetenskaper, som grundlagts i trivialskolan.
Eleverna skall ha sådan kunskaper att de kan följa professorernas offentliga föreläsningar vid akademien.
Gymnasiet delas i fyra klasser.
Första och andra tillhör nedre cirkeln och tredje och fjärde den övre cirkeln.
Vare sig man ämnar sig till läroståndet eller civilståndet är alla ämnen om inte lika viktiga, men ger en nyttig grund för alla.
Undantag är hebreiska, som läses endast av dem som går till läroståndet.
Till varje gymnasium i riket förordnas 6 lektorer med 10 timmars undervisningstid i veckan samt 1 gymnasieadjunkt.
En teologie lektor som förklarar den kristna lärans dogmer
efter latinskt kompendium.
En teologie lektor i hebreiska och grekiska.
En eloquentia och poeseos lektor som lär klassisk latin.
En philosophia theoretica och praktica lektor vilken lär ut sedeläran, fysiologi, logik, disputationsövningar.
En matematiklektor och en lektor i historia.
Gymnasielektorn undervisar i tyska och franska, har hand om böneveckan och predikoförhöret, undervisar i botanik och naturlära, sköter gymnasiets bibliotek, rättar exercisstilarna i latin och svenska i nedre cirkeln samt vikarierar för lektorerna.
De lärare som befattar sig med exercisstilarna skall se till att den i trivialskolan grundlagda kalligrafin vårdas.
Till varje examen skall eleverna lämna ett provblad på sin handstil, som jämförs med de tidigare inlämnade bladen.
Ungdomen kan mot särskild vedergällning undervisas i engelska på sin fritid.
De antagna läroböckerna torde ibland vara mindre passande.
Därför skall kunniga och i undervisningen vana män uppmuntras att skriva nya läroböcker.
På gymnasiet gäller samma lärotimmar och samma undervisning i sång och musik som i trivialskolorna.
Om ungdomens undervisning i katedralskolor.
Från katedralskolor kan man komma till akademin direkt utan gymnasium.
Därför måste en grundligare undervisning äga rum än vid trivialskolorna.
Vi anser det nödvändigt att apologistklassen försvinner och en ny litterat klass inrättas, som liknar rektorsklassen vid trivialskolorna.
Rektor undervisar i teologi, statskunskap, kosmografi, geografi, latin, hebreiska och franska.
Konrektor undervisar i latin särskilt poesin, grekiska och tyska.
Han skall handleda ungdomen i moralen, arietmetica och geometrin.
Följer vad en som antas från en katedralskola till akademin måste kunna och genom examen bevisa.
Han skall dessutom vara känd för ett stadgat uppförande och goda seder.
Om examina och exercitia publica.
Lärare skall repetera vad han bibragt lärjungarna innan examen hålls en gång om året.
Då upprättas kataloger över eleverna och deras ämnen och framsteg.
Även lärarens skicklighet, flit och fallenhet varmed han sin syssla förrättat antecknas.
Därefter flyttas eleven klass efter klass.
Katalogen är offentlig och där antecknas också elevens seder och uppförande.
Katalogen förvaras sedan hos konsistoriet.
Efter examen utdelas djäknepengarna efter vars och ens förtjänst.
För att gymnasisterna skall övas och tillämpa vad de lärt skall anordnas exercitia disputatoria och oratoria.
Ephorus väljer lämpliga ämnen och disputationerna hålls alltid på latin.
Gäller det naturkunnighet, ekonomi eller historia hålls de på modersmålet för vinnande av tid.
Ynglingen skall vänjas vid ett rent och lämpligt uttal och en anständighet i åtbörder.
Naturens anlag för sång får icke missvårdas.
Därför äga alla i nedre skolan tillstånd att undervisas i koralmusik efter musikaliska noter av den antagna kantorn.
Den som saknas naturlig fallenhet för sång, frikallas av rektor på kantorns förslag.
Rektor tillser då att de lediga sångtimmarna används till andra nyttiga yrken.
Rektor kantus har ansvar för de som har fallenhet och är skickliga.
Han ansvarar också för instrument och musikaliska samlingar som blivit införskaffade till gymnasiekapell.
Då Vi anse att tjänliga kroppsövningar är angelägna för ungdomens hälsa och bidrar till deras vighet, färdighet och styrka, har Vi förordnat att lika som vid Linköpings läroverk s k gymnastiska anstalter inrättas vid varje lärostad.
Där får eleverna på lovstunder under lärares ledning öva att kliva, hoppa, voltigera, simma m m.
Om Ephori ämbete.
Ingen allmän lag kan överallt tillämpas och användas.
Det åligger biskoparna i sina stift att i avseende på omständigheterna ha klok och rådig tillsyn över skolorna.
Det gäller religionens vård, sedernas helgd, vetenskapens uppmuntran och ungdomens upptuktelse.
Skulle någon
ändring behöva ske äger biskoparna i samråd med konsistoriet, anmäla sådant hos kanslersgillet.
Biskoparna skall tillsammans med konsistoriet välja lärare till gymnasier och skolor.
Inga sysslor får tillsättas under biskopens frånvaro.
Ephorus åligger att tillse att ingen av doktorerna lär ut något som strider mot Guds heliga bud, Våra symboliska böcker, och Trons analogi.
Skulle någon framhärda trots varning fråntas han tjänsten.
Ephorus skall anmana doktorerna att hålla sina diciplar i gudsfruktan, goda seder och ärbart leverne och med egna föredömen leda och styrka dem.
Han skall ofta besöka skolan och känna till undervisningens beskaffenhet, skolans drift och kunna rätta till det som är fel.
Som han inte själv kan hinna alla stiftets skolor skall han förordna antingen pastor i staden eller någon skicklig närboende på landet, som i egenskap av inspektor har uppsikt över skolan och anställer examina.
Han skall tillse att stipendier och premier fördelas efter donators vilja.
Dessutom skall han ha ansvar för att skolans inkomster och utgifter förs och avges i rätt tid.
Särskild vård om skolornas bibliotek, så att böcker och systematiska verk införskaffas.
Samlingar av naturalier, antikviteter, mynt och annan kuriosa och om möjligt botanisk trädgård finns.
Han skall avstyra missförstånd mellan lärarna och verka för enighet och förtroende.
Han kan efter särskilda skäl avkorta elevers undervisning men ingen får vara frånvarande en hel termin utan biskopens tillstånd.
Biskopen ger efter examen tillstånd för elev att gå vidare till akademien.
Om rektors arbete och dess ombyte.
Av lektorerna vid gymnasierna utses en rektor av biskopen.
Den väljs, som är äldst i tjänsten.
Han skall ha inseende över läroverken, så att lärare och elever efterleva den föreskrivna ordningen.
Han skall även tillse att särskilda omständigheter, som finns vid varje skola efterlevs.
Han skall enskilt förmana den doktor, som uppträder felaktigt.
Hjälper inte detta, skall anmälan till Ephorus göras.
Särskild tillsyn över elevernas flit, seder och leverne både i skolan och i deras kvarter.
Att hålla eleverna vid sann gudsfruktan och uppmärksam kyrkogång.
Han skall förhöra eleverna, vad predikan handlat om.
Han bestämmer hur många gudstjänster eleverna skall delta i, beroende på deras ålder.
Han skall i samråd med biskopen vårda stipendierna och utdela dem efter donators vilja.
Han skall examinera eleverna och inte flytta dem högre än deras kunskaper tillåter.
Han skall sköta skollokalerna och föra räkenskaper.
I stad där både gymnasium och trivialskola finns samråder de båda rektorerna, så att likformighet gäller angående allmänt skick, seder och ordning.
Rektor skall dessutom sköta sina lektioner och erhåller extra lön för varje yngling som finns i skolan.
I gymnasiet ombytes rektoratet varje år.
Då håller den avgående rektorn tal på latin.
Om ämnet är naturhistoria, ekonomi, matematik eller historia talar han på svenska och avslutar med tacksägelse, bön och åkallan till Gud för överheten, hela riket och läroverkets förkovran och trevnad.
Den tillträdande rektorn avlägger sin ämbetsed.
Om skoldisciplin och dess jurisdiktion.
Läraren åligger att genom vaksam tillsyn hos eleverna förekomma lättja, självsvåld och odygd och leda dem till flit, stadga, dygd och anständighet.
Lektorerna, helst de yngre som har styrka och åldern skall dela ansvaret.
Smärre felaktigheter och utbrott av ungdomsyra och oförstånd rättar läraren med varning, tilltal eller aga, beroende på den felaktiges ålder, lynne och tidigare levnad.
Allt skall leda till förbättring och inte till förvärring.
Straffen är namns nämnande på lärarrummet och varning.
Att skiljas från sina kamrater.
Förlust av premier och stipendier.
Degradering från ett högre till ett lägre rum.
Att göra avbön sedan föräldrar underrättats.
Hårdare eller lindrigare aga med ris av skolpiltar och fängelse på längre eller kortare tid för gymnasister.
Skolpilt som inte bättrar sig efter varning näpses med
skolaga.
En gymnasist, som inte bättrar sig avskiljs från sina kamrater och sätt på ett särskilt ställe i klassrummet.
Han går också miste om premium och stipendium.
Spelar elev kort eller uppträder berusad, överfaller medelev med slag eller skymfliga ord eller för oljud på gator och gränder och skadar ärlig mans hus straffas han efter brottets art och skall om möjligt ersätta skada.
Upprepas brottet avskiljs han från läroverket.
Djärves någon elev bemöta sin lärare med otidiga ord eller förolämpningar gör han avbön och straffas med skolaga eller fängelse.
Har flera sammanrotat sig skall upphovsmannen avskiljas från läroverket och de övriga straffas.
Fortsätter en yngling med spel, dobbel, liderlighet eller annat oanständigt avskiljs han, då det är bättre att en, än flera förloras.
Den person som säljer eller till eleverna mot pant tillhandahåller starka drycker eller utan föräldrars samtycke försträcker pengar eller varor bötar och förlorar eventuell pant.
Böterna tillfaller pupillkassan.
Eleven som tagit emot straffas med skolaga, fängelse eller förlust av premier.
Diciplinbrott skall efter att ha anmälts hos Ehporus framläggas för gymnasieskolrätten.
Vid svårare brott förvisas ärendet till världslig rätt.
Eleverna skall vid terminens början få veta de regler som gäller på skolan och dessa skall finnas uppsatta på en tavla i lärorummet.
Om ferierna.
Vid påsk och pingst ges några dagars lov.
Från Lucia till Kyndelsmäss och från Johannes till Bartolomeidag ges ledighet och eleverna får resa hem.
Innan hemresan repeteras vissa stycken och andra övningar ges, som skall redovisas vid återkomsten.
Kungörelse angående den under Kungl Maj: ts frånvaro i Nåder tillförordnade regeringens upphörande.
Stockholms slott den 19 december 1807.