Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag hade ansett det vara af vigt, att någorlunda bestämdt uttrycka sitt yttrande om sådane saker, som denna; annars skulle man besväras af önskningar från flere orter.
Jag kan ej annat tro, ån att hvarje representant af en ort har skyldighet att se på det helas vål, ej blott på den inskränkta plats han representerar, och derföre, når det nu första gången göres proposition att uteslutande meddela rättigheter och friheter åt särskilta localer, kan jag ej annat ån yrka, att man genom ett afslag genast måtte ogilla det.
Dä Herr Grefven och LandtMarskalken framställt proposition till återremiss, och den blifvit med Ja och Nej besvarad, anhåller jag om votering, och att afslag å Betänkandet måtte blifva contraproposition.
Herr von HartmansdorffEhuru jag vore böjd för att bifalla Betänkandet, får jag förena mig med Herr Grefve von Schwerin i anhållan Ridd. o. Ad.
B. s;dra Afd. 16.
Den 27 Augusti e. m: om återremiss, Jag hemställer till Herr Ifjerta, som så mycket ifrar för frihet, om man icke bör lemna dem, som åstunda det, frihet att ännu en gång höra Utskottet, och åt detsamma tillfälle att ytterligare skärskåda ämnet.
Jag har visserligen så myc ket i min magt stått, alltid ifrat för friheten, men det år den Fvenfia Lagbundna friheten, ej dessa friheter, som man genom sin lilla person vill skaffa åt sin egen orf, eller sina embetsbröder eller stallbröder i skrå och gille.'
Detta har jag bordt svara Herr von Hartmansdorff, och anser det vara båttre, att vi nu votera, ån ytterligare utdraga på tiden med denna sak.
Jag tror det vara riktigast, att Ridderskapet och Adeln genast uttrycker sin ovilja mot en sådan proposition, som går ut på, att sätta den ena orten inom Fäderneslandet i rättigheter, framför den andra.
Jag anhåller således ytterligare om votering, samt att afslag måtte blifva contra- propositionen.
Då det blifvit yttradt af Herr Hjerta, att förslaget borde ogillas, torde man böra erinra sig, att framfarne Riksens Ständer förut gemensamt begärt inrättningen, och det ej af enskilt afseende å Gottland, utan för Sveriges skull, och att desse Ständer ej uraktlåtit att vara rättskaffens Svenske medborgare, samt täfla uti kärlek och nit för Fäderneslandet.
Det år ej allenast fördel för Gottland, som åses, utan äfven Sveriges nytta.
Det år möjligt, att den värde Talaren icke inser nyt - Deri 27 Augusti e, m. *43 tan deraf, men då år hons mening af särdeles tvåtydig egenskap, då den år i strid med ett helt lands representanter vid föregående Riksdagar, och att han, mer ån de, kan bedömma saken, tror jag ej.
Jag tror ej ens, att hans yttrande står tillsammans med ordning, ty man bör nyttja varsamhet, då man bedömmer, hvad fordna Ständer gjort.
Cederström har förekommit mig deruti, att det är Fäderneslandets, ej blott Öns fördel som afses.
Således nog derom.
Hvad formen angår, lärer proposition till bifall å Betänkandet böra föregå, och ehuru jag cj ämnar bifalla Betänkandet i dess närvarande skick, kan jag dock ej undgå yrka, att proposition derå först bör framställas.
Man kan derföre ej nu få afslag uti contrapropositionen, utan endast återremiss. Herr Hjerta'.
Jag vill minnas, att vid ett föregående voterings-tiiifälle Ja-propositionen varit på bifall, oell Contra-propositionen på afslag.
Jag anhåller derföre, att sedan propositionen om återremiss blifvit så tvetydigt besvarad, votering må anställas, samt contra-propositionen blifva på afslag, Herr von Hohenhaufen:
De som önska bifall, hafva lika rätt att få det uti contra-propositionen, och hvar skola vi då stanna?
Skola vi då votera om contra-propositionens innehåll.
Herr H/ erta; De sorn önska bifall lära ej *44 D*n 27 Augusti t, m'. underlåta att votera återremiss.
Då anmärkningar göras, som hindrar uttagandet, måste återremiss blifva Ja-propositionen.
Dessutom gör jag ett offer af min egen fördel, emedan jag får emot mig så väl de, som önska bifall, som de, hvilka anse höfligheten bjuda, att ej hindra återremiss.
Men jag gör det gerna, då jag är öfvertyggd, att Ridderskapet och Adeln skall finna, hvartill så skadeliga förslag skola leda, oell huru orimligt det är, att för en särskilt local bevilja sådane förmåner, som ej unnas åt alla.
Jag vågar således, ehuru jag motser, att jag får flere emot mig, dock fortfara i yrkande af votering, och anhålla om samma contraproposition, jag förut begärt.
Herr Grefven och LandtMarjkalken yttrade, att, sedan votering blifvit begärd, vora det väl den Ledamots rätt, som yrkat votering, att föreslå contra-proposition; men den borde dock derefter af Ståndet pröfvas och godkännas.
Grefve Spens, Carl Gujtaf:
Herr von Hohenhausen har ganska rigtigt anmärkt, att då proposition på bifall ännu icke är gjord och afslagen at Ridderskapet och Adeln , skulle en annan Ledamot af Ståndet bland dem, som anse Betänkandet böra bifallas, med samma skäl som Herr Hjerta yrkat afslag till contra-proposition, kunna yrka, att bifall borde blifva contra-proposition, och återremiss Ja-proposition, och vi skulle då få oformligheten af en dubbel votering, vid hvilken de, som ville hafva bifall till
Betänkandet i contra-propositionen t skulle Den *7 Augusti e, mi 345 Votera Ja, och de, som ville hafva afslag till contra-proposition, skulle votera Nej.
Det är derföre ej utan skäl, som den gamla praxis blifvit iakttagen, att första propositionen varit ställd på bifall till Betänkandet.
Jag /nser visserligen här skälet emot upptagande af bifall till Betänkandet uti voterings-propositionen, nemligen det ringa antal af personer, sorn yrkat bifall, men om Herr Hjerta tillåter Herr Grefven och LandtMarskalken, att först göra proposition på de i Betänkandet förekommande alternativer, och sedan på bifall å Betänkandet, så lärer derefter ingen debatt uppstå, om contra-propositionen skall innefatta bifall eller afslag.
Jag anser Herr von Hohenhausens och Grefve Spens’s yttranden om formen vara rigtiga; men om proposition på åtprremiss icke bifalles, får jag anhålla att proposition derefter måtte göras på bifall, samt om denna icke heller tydligen antages, att bifall måtte blifva contra-proposition.
Jag får underställa Herr Grefven och LandtMarskalken, huruvida någon annan proposition nu mera kan göras, än den Herr Grefven och LandtMarskalken en gång gjort, sedan votering då begärdes.
Jag tror att den proposition, som först blifvit gjord , och vid hvilken votering är begärd, är den, om hvilken skall voteras.
Jag vet väl att de Herrar , sorn önska bifall till Betänkandet, då icke kunna vid detta tillfälle vinna sitt ändamål; men enär de ändock framdeles kunna vinna samma afsigt ge - Den 57 Augusti e. m, rom återremiss , tror jag, att Ja-propositionen bör blifva den Herr Grefven och LandtMarskalken framställt, och att contra-propositionen bör blifva afslag.
Jag vet ej, hvartill det skulle tjena , att nu discutera alternativen, då så många anmärkningar blifvit gjorde, som hindra antagande af Betänkandet, Herr Bergman, Ambrosius Magnus: Jag anhåller ödmjukast, att Herr Grefven och LandtMarskalken samt Höglofl.
Ridderskapet och Adeln täcktes behandla denna sak, lika som när fråga var om sammanslående af Wester- och Norrbottens Län.
Då var bifall Ja-proposition, och afslag Nej-proposiiion.
Således tror jag, att Ja-propositionen nu bör blifva återremiss, och Nej-propositionen afslag.
Jag anser så mycket nödvändigare, att den ena propositionen blifver på bifall af Betänkandet, och den andra på återremiss, som det är möjligt, att flere af Ridderskapet och Adeln vilja bifalla Betänkandet i det skick det nu är; men enär återremiss innefattades i den proposisition , vid hvilken votering begärdes, lärer den böra blifva Ja-proposition, och bifall intagas uti Nej-propositionen.
Det är en ytterst betydlig skillnad emellan detta Betänkande, och det Herr Bergman åberopat; ty der var blott fråga , om Wester och Norrbottens
Län skulle sammanslås eller icke, här åter är det fråga om ett Betänkande, som innehåller många punkter, och som möjligen kan behöfva modificationer.
Den ena propositionen bör så - [nen.27 Augusti e, m. 24? ledes, enligt min tanka, blifva på återremiss,' den andra på bifall.
Herr H erta:
Mig synes 53 §.
Riksdagsordningen så tydlig, att jag ej vet, huru man skulle kunna förhålla sig annorlunda, än som Herr Grefven och LandtMarskalken gjort.
Der står uttryckeligen :
Besvaras propositionen med
Ja, blandadt med några Nej, eller tv er tom, och de forn öfverröflade åro, ej begära votering, läte de, om dem fä godt fy nes, sin får fälta mening i Protocollet anteckna; kunnandes få— dant dem ej i något fall förvägras.
Begåres af en eller flere votering, och lian eller de ej vilja derifrån afflå, då. fall voteringsproposition , jemte tydlig contra-proposition, genafl författas, jufleras och anslås, famt voteringen flraxt för sig gå.
Det kan ju då aldrig blifva votering om annat, än den proposition Herr Grefven och LandtMarskalken framställt, nemligen på återremiss.
De som vilja bifalla Betänkandet kunna ju nu återremittera det; de få sedermera tillfälle att bifalla det, när det återkommer.
Det har undfallit den siste Talaren, att här redan är en Ledamot, som begärt bifall till contra-proposition.
Jag tror ej, att någon Ledamot äger rätt att säga, att de som vilja bifalla Betänkandet, äga denna rättighet oppen genom återremiss, ty man får ej bedomina andras meningar.
Det är ju möjligt, att flere vilja bifalla Betänkandet, och då är det ingen annan resource , än att man får vo - t X>trt 97 Augutli «» tn. te ra, om bifall eller återremiss skall blifva Japroposition.
Jag ber alt få fästa den siste Talarens uppmärksamhet deruppå, att han vill sätta dem , som önska afslag , uti samma ställning; de skulle nemligen nödgas antingen återremittera eller bifalla Betänkandet.
Förhållandet blifver således detsamma.
Nu har discussionen visat, att de fleste önska återremiss.
Jag har yrkat afslag.
Proposition på återremiss har blifvit gjord , jag har då begärt votering; afslag måtte då skola blifva contra-proposition, och jag kan icke finna, huru något annat kan komma i fråga.
Jag har ock merendels sett', att den som begärt votering, fått sin mening till contra-proposition.
Jag anhåller således , att contra-propositionen måtte blifva på afslag.
Jag får till Herr Grefven och LandtMarskalken samt Ridderskapet och Adeln hemställa, om icke Herr Hjerta har fullkomlig rått att få sin mening till contraproposition.
Det år klart, att ingen annan ån den, som begårt votering, kan bestämma, hvaröfver man skall votera; och då det i öfrigt år öppet för Ridderskapet och Adeln, att godkänna Betänkandet, når det återkommer, ser jag ej något hinder, att nu bifalla Herr Hjertås begäran, enär han ej vill derifrån afstå.
Det år icke jag sorn be gårt, att contra-propositionen skall blifva på bifall, det år Herr von Hartmansdorff, men af - Dtn 87 Augusti «. tji. *49 står han icke, 6å inser jag ej, att vi kunna komma ifrån att votera tvånne gånger.
I RiddarhusOrdningen står: att alla propofitioner böra göras till bifall, fia att den, forn f inity eker, kan fvara Ja, och den, forn befi rider, Nej.
Jag begagnar detta tillfälle för att göra Ridderskapet och Adeln uppmärksamme på ett af de mörkaste ställen uti RiddarbusOrdningen, men skall deruti vara någon mening, kan ej saken här framställas, såsom nu blifvit yrkadt.
Vill likväl
Herr ven Hartmansdorff afstå, förfaller saken.
Det mörka stället i RiddarhusOrdningen synes mig ganska klart.
Der står, att propositionen skall ställas så, att den, som bifaller, kan svara Ja, och den som bestrider, Nej.
Det är, på det att icke sådane möjligen förvillande propositioner må kunna göras, som stundom i äldre tider skett, och hvarom protocollerne bära vittne; att t. ex.: den som ej bifaller, voterar Ja; och den som bifaller, voterar Nej, Det år endast för att förekomma sådane sätt att förvilla en ofta talrik samling, som ej följer med mål, hvilka den anse likgiltige för sig, som detta stadgande finnes.
Man måste nu hålla sig till RiksdagsOrdningens §., icke till RiddarhusOrdningens, ty den senare kunde endast användas, om Herr LandtMarskalken hade framställt en så otydlig och förvillande. proposition.
Herr von Hartmandorjf:
Jag är öfverty gad, att Herr Laudt-Marskalken till Ståndet JB«/i S7 Augusti e, m. framställt en riktig proposition, och att det ej beror hvarken af Herr Hjerta eller mig, att afgöra det.
Men om votering skall ske rörande Iterremiss, så anser jag mig åga lika rått, att begära bifall, som Herr Hjerta afjlag, till contrapropositionen.
Undertecknad.
RiddarhusSecr eter are:
Den händelse har då verkeligen inträffat, som jag länge i tysthet anat, att nemligen, når ett Betänkande första gången år före, somliga vilja bitalia, andre återremittera, och ännu andre afslå det.
Enär trenne sådane meningar finnas, synes det både billigt och råttvist, att hvarje mening får tillfälle att uttrycka sig vid den votering, som i anledning deraf uppkommer.
Sådant kan likväl icke åga rum, genom blott en enda votering.
Casus har nyligen inträffat i BorgareStåndet.
Dår ansåg man, att Ja-propoeitionen borde innefatta bifall, och contra-propositionen, att genom särskild votering komme att utrönas, antingen Betänkandet skulle afslås, eller återremitteras.
Om Nej vann, uppstode således tvånne voteringar.
Att förekomma detta, finnes ej mera ån ett enda sått, att nemligen de tvånne meningar, som närmast öfverens? stämma, för tillfället öfverenskomma, att jemka sig intill hvarandra, det vill såga, att de, som Önska bifalla Betänkandet, nu åtnöja sig med återremiss, men om de ej samtycka dertill, synes deras rått äfven böra bevaras, hvilket åter ej kan lagligen ske, utan förmedelst tvånne voteringar.
l Dm 57 Augusti e. ni'
Fullkomligen erkännande riktigheten af hvad Herr Riddarhus-Secreteraren yttrat , får jag förklara mig nöjd med återremiss, om Herr Hjerta äfven dertill samtycker.
Herr Grefven och LandtMarskaiken yttrade , att sedan voteringen blifvit begärd straxt efter det Herr Landt - Marskalken framställt proposition på återremiss af Oeconomie-Utskottets ifrågavarande Betänkande , ansåg Herr Grefven och LandtMarskaiken deraf följa, att nämnde proposition eller återremiss af Betänkandet borde ovillkorligen utgöra Ja-proposition.
Ehuru den Ledamot, som begärt votering, yrkat, att afslag å Betänkandet måtte innefattas i contra-propositionen, berodde det visserligen på Ridderskapet och Adeln att afgöra, huruvida Ståndet godkände berörde contra-proposition; anseende Herr LandtMarskaiken för dess del sig böra framställa följande, voteringsproposition :
Den som ^bifaller; att Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets
Betänkande om inrättning af portofranco samt åtföljande nederlagsrättigheter för Ön Gottland må, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteras, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nejj Vinner Nej, anses nämnde Betänkande vara af Ridderskapet och Adeln afsloget, *52 Ben 37 Augusti e, m.
För min del kan jag ej anse denna proposition rigtig; utan tror att första propositionen hade bordt göras på bifall till Betänkandet, oell den andra på ny öfverläggning, huruvida det skall återremitteras eller afslås Skulle Ridderskapet och Adeln icke gilla denna åsigt. anhåller jag endast att få reservera mig emot voterings-propositionen.
Herr Grefven och Landt Mar/kalken förklarade , det han icke ansåg sig äga rättighet framställa någon ny proposition i ämnet; ty, sedan votering blifvit begärd, borde den ock genast verkställas.
Herr Grefven och LandtMarskalken förnyade alltså dess förut gjorde voterings-proposition ; hvilken af Ridderskapet och Adeln godkändes.
Jag anhåller, att få till Pro. tocollet anmäla min reservation emot denna contraproposition.
Jag gillar alldeles den framställning, att ingen annan Ja-proposition kunnat göras, men då tvenne contra-propositioner varit i fråga, har jag ansett det rätta vara, att man först bort votera om , hvilkendera man skulle till contraproposition godkänna.
Herr von Hartmansdorff förenade sig med Grefve Spens, Sedan 43, 44, 45 och 46 §. §. i Riddarhusordningen blifvit uppläste, börjades voteringen klockan * till 10 om aftonen; och befunnos efter voteringens slut klockan £ till 11 om afto - Den 27 Augusti t, m. *53 nen, sedan en Voterings-sedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige VoteringsSedlarne öppnade, rösterne hafva ulfallit, som föijer; Ja _ Nej — 00.
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskildt förde Protocoll blifvit uppläst, Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, det OeconomieUtskottets ifrågavarande Betänkande således blifvit af Ridderskapet och Adeln lill Utskottet återremitteradt.
Upplåstes och lades på bordet följande från nedannåmnde Utskott inkoinne Memorial och Utlåtanden:
Från ConftitutionsUtJkotteti
Af den 19 dennes: N:o 44.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte förslag till ett Sjunde Moment i i-pde Riksdagsordningen.
Af den 21 dennes: N:o 45.
I anledning af Kongl. Maj;ts Nådiga Proposition om upphörande af Konungens
Två röster i Högsta Domstolen, *54 Deri 27 Augusti e. nrt Från Bevillningsutskott et:
N;0 32.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande rörande de å Brandförsäkrade hus i Städerne samt Bruks-ägendomar föreslagne värderingssätt.
Af den 26 dennes:
N;o 53.
I anledning af väckt motion, om lindring i Bevillningen för brandskadade i Madängsby af Wartofta Härad och Skaraborgs Län.
N;o 34.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående den af Städerne utgående Salu-Accisen, och dess upphörande.
Från Lag-Uskottet:
Af den i5 dennes; N:o'i52.
Öfver väckte motioner, angående föreslagne ändringar uti ConcursLagen af den i3 Julii 1818.
Öfver åtskillige af Bankens FiskalsEmbete väckte, samt af BancoUtskottet hos Riksens Ständer anmälte frågor, om ändring och undantag i Allmänna Lagar och Författningar , för betryggande af Banco Verkets säkerhet.
Af den 12 dennes: N;o i56.
I anledning af återremiss af Ut - Den *7 Augusti e, mt skottets förut afgifne Betänkande, öfver väckt motion om stiftande af en Lag, i afseende p5 förbrytelser, begångne af åhörare inom Riks-; Standens Plena och Plena Plenorum.
Fran Lag- Jamt Allmänna Besvärs- och Oeconcmie-Utskotten:
I Af den ig dennes:
N;o i55.
I anledning af Kongl. Ma j:ts Nådiga Skrifvelse, angående offentlighet vid Riks— Ståndens öfverläggningar.
Från Allmänna Besvärs- och Oeconomie- j Utskottet'.
Af den 23 dennes: r N:o 170.
I anledning af väckt fråga om Stads-rättigheters meddelande för Köpingen Ronneby.
Af den 19 dennes: N:o 171.
I anledning af väckt fråga om Glas och Porcellainsförares- Smideshandlaresoch Lumpsamlares obehöriga kringstrykande; samt om tillåtelse för Allmogen , att under deras resor afyttra förenämnde varor, som de af Bruksägare kunna sig tillhandla.
Fran Sårjkildta Utjkottet; Af den 25 dennes:
Rörande reglering af Rikets Styrelseverk. 2 55 Ven 37 Augusti t. wj
Angående till Utskottet remitterade enskilte Memorial, i afseende på indragning af vissa Embeten och tjenster.
Utdrag af Protocollet, hållet ho9 Högl.
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen den 27 Augusti rSaå.
S. D. Remitterades till Stast- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie- Utskotten: % Herr Montgommeries, Gustaf, Memorial, innefattande svar å Herr von Hohenhausens, Mi» chael, anmärkningar vid Utskottens den 25 dennes eftermiddagen återremitterade Betänkande, • i anledning af väckt motion om upphörande af KrigsAcademien m. m., jemte Herr Hammarskjölds, Lorenzo, rörande samma ämne, denna dag afgifne yttrande.
Remitterades till Allmänna Befvars- och OeconomieUtjkottet:
Herr Thams, Wollrath, den i4 dennes eftermiddagen - Den 27 Augusti e. m. 257 termiddagen på bordet lagde Memorial, angående utvidgade handels-förhållanden emellan Sverige och Norrige; jämte åtskiliige Ledamöters, i anledning deraf, denna dag afgifne yttranden.
Vid förnyad föredragning af BancoUtskottets den 7 dennes under N;o 42 afgifne, samt den 11 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, öfver väckt motion om upplysningars meddelande i anledning af de vid Utskottets Memorial N;o i5 bifogade Tabeller, rörande BancoVerkets tillstånd; fann Ridderskapet och Adeln att samma Betänkande endast borde läggas till handlingarne.
S. D. Föredrogs å nyo och bifölls BancoUtSkottets den 7 dennes under N:o 43 aflåtne, samt den 11 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, angående uppskof med återbetalning af ett från BancoDiscontVerket år 18x8 utgifvet lån.
S. D. Vid förnyad föredragning af Hedervärda BondeStåndets och Högvördige PresteStåndets den 6 och 11 dennes aflåtne, samt den 18 derpå följde förmiddagen på bordet lagde, ProtocollsUtdrag, innefattande, det förra, inbjud» ning till MedStånden, att förena sig uti anmodan till StatsUtskottet, alf, i följd af 49 Riks» dagsOrdnirtgen, oaktadt trenne Stånds bifall å ett afgifvit
Betänkande^ inkomma med motiyejfädt Ridd. o, Ad, Pr. VII.
B. s;dra Afd. 17. Z>#* 17 Auguili e, m.
Utlåtande till det Stånd, hvarifrån Betånkandet blifvit återremitteradt * samt det sednare, att PresteStåndet icke funnit skål antaga berörde inbjudning; ansåg Ridderskapet och Adeln för dess del, det ifrågavarande stadgandet uti 4g §.
Riksdagsordningen vara så tydligt, att något vidare yttrande rörande detta ämne icke af Stån. det fanns nödigt.
Ut supra. S. D. Föredrogs å nyo Stnts-Utskottets ej mindre den 27 sistlidne Junii under N:o 2åg afgifne, och följande dagen på bordet lagde, Betänkande, angående StatsRegleringen i hvad den rörer RiksStatens Andra HufvudTitel; ån ock den 8 dennes under N;o 5go meddeldte , samt den r4 derpå följde eftermiddagen på bor-- det lagde, Utlåtande, öfver de vid lörstnårnnde Betänkande gjorde anmärkningar; och fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, med undantag endast af den utaf Utskottet i 6:te punkten föreslagne lönetillökning för Secreteraren och Cancellisten vid ÖfverlntendentsEmbetet, som af Ridderskapet och Adeln afslogs, samma Utlåtande för öfrigt gilla; hvarjemte de i Utskottets första Betänkande upptagne, men i sednare Utlåtandet icke omförmåldte, punkter af Ridderskapet och Adeln godkändes. Ut supra.
S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande StatsUtskottets den 27 sistlidne Junii och dan 8 dennes afgifne, samt den 28 sistlidne Junii‘och den i4 dennes eftermiddagarne på bordet lagde, Utlåtanden; Den 57 Augusti e, mi No 5gi.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande öfver RiksStatens Fjerde HufvudTitel.
I 'anledning af “Kongl.
Nådiga proposition om StatsVerkets tillstånd och behof, i hvad den angår RiksStatens Femte HufvudTitel; samt N:o 592, på grund af devid berörde Utlåtande gjorde anmärkningar.
N:o 258- Angående StatsRegleringen under Rik-Statens Åttonde HufvudTitel, för Allmänna ooh Extra utgifter; samt N:o 5g3, i anledning af de vid berörde Utlåtande gjorde anmärkningar.
N;o 2bg.
Angående gide Hufvud-Titelns anslags-summa; samt N:o 3g4, i anledning af de vid samma Utlåtande gjorde anmärkningar.
Föredrogs å nyo StatsUtskottets ej mindre den 27 sist litine Junii under N;o 260 af, gifne, och följande dagen på bordet Egde, Betänkande, angående reglering af Allmänna IndrsgningsStaten; ån ock den 8 dennes under N:o 5g5 meddeldte, samt den l4 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, öfver de vid berörde Betänkande gjorde anmärkningar; och fann Ridderskapet och Adelil för godt, att, endast med undantag af Utskottets hemstål.
Ian, att den med 55o R;dr B:co beviljade tillökning i hushyran för de af ÖfverStåhållareEmbetets Canzlie begagnade rum, måtte å In - Den' Augusti e, mt dragningsStalen uppföras, hvilken hemställan af Ridderskapet och Adeln afslogs, samma Utlåtande i öfrigt gilla; hvarjemte de i Utskottets förstnämnde Betänkande upptagne, men i det sednare Utlåtandet icke omförmåldte punkter af Ridderskapet och Adeln godkändes.
Ut supra. S. D. Föredrogs å nyo och återremitterades, på grund af dervid gjorde anmärkningar, Stats- och BancoUtskottens den 8 dennes under N:o 385 afgifne, samt den 14 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, anj gående låneunderstöd för Ståderne Norrköping och Borås.
Vid förnyad föredragning bifölls BancoUtskottets den 7 dennes under N:o 44 af« låtne, samt den 11 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, angående förhöjning uti en andre Kamereraren i LäneBanken från äldre tider tillagd gratification.