Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer äfwen wid ffedda mittag, ä andra sidan beräkna i motwigt sine Deputerades förtjenster sä inom som utom W.rket, och i synnerhet äspsta att för framtiden förekomma afwikclser ifrän gifna föreskrifter»
,sä kunna bock undanflygter och sökta uppstof ästadkomma owilja och göra de Personer, svin man wrlak favorisera, ,cn wcrkclig otjenst.
Jag anhällcr säledcom proposition, akt Högloft.
Banco - Utskottet alfwarsammeligen erindras, att med alldra första uppfylla de» uti fbrewarande mäl förut gifne föreskriften.
Grefwe körner, Larl 6airriel, Högloft.
Ribdcrskapet och Adeln har redan förut afgjvrt att Banco »Utskottet skulle inom 14 dagar inkomma med berättelse om Realisations Werkställande genom Ban- - kens ätgärd.
Jag tror ej Banco - Utskottet kunnat wilja ändra detta af Ridderskap^ och Adeln fattade Beslut- och förefaller det mig altsä besynnerligt att Utskottet nu gör ben förfrägan om den begärta upp Tred-e Band.
N:s 171, i7L. gift 1544 Den 4 Oktober.
Alften bör innefattas i en särskildt berättelse, eller l slut - berättelsen om Banco - Wu ket.
Ridderskapct och Adeln har ej wid filt föreläggande fästat annat wilker, än att Herrar Fullmägrige skulle höras, och deras utlälande jämte UtskottctS eget öfwerlcmnas till Riksens Ständer.
Jag för altsä af Herr Grefwe» och Landtmarsiftstken anhälla om ben proposition, att Ridderskapct och Adeln fbrblifwer wid sitt förut fattade och Banco - Utskottet meddelade bcsiut i detta Ämne, och Banco - Utskottet i följe deraf älägars att skyndesamt med sin Berättelse och Fullmägliges Utlärande inkomma.
Herr', Grefwe» och Landk - Mar« skalken gjorde proposition i enlighet med Grefwe törners pttrande, hwilkrn med ett starkt Ja Bifölls:
Och skulle detta beslut genast de -frige Ställdin genom en Deputation meddelas.
Herr Lilvc-rttoipe, Susial ^brabsm utbad sig fä uplpsningSwis tillkännagifwa att Herrar FullmägtigeS utlärande redan wore af DavcoUtskottet infordradt.
Utdrag af P^okocollck hället hos Riksens Högloft.
Ständer- Banco - Utskott d. 29 September 1809. S. D. Högloft.
Ridderskapet och Adeltt har till Banco, Urffotttt behagat remittera,.
Herr Rytt rnästa - Den 4 October. 1345 mästaren Grefwe ^xel kstsmiltons, hos Högloft.
Riddcrffapet och Adeln uppläste Oictamen, angäcnde tryckning af Hcrrak Banco Fullmägligcs Protocoll för den lZ sistl.
M.rtii» innehällande berättelse om de händelse^, som dä int-äffade':
Äfvensom af alta hr det- . ta Konungens Sk-ifwelser och Bud, jemte Herrar
Re» vlsorcrnes och Banco Fullmägtiges Prvtocoller i hela fin Drdd, som werkställigheten af Riksgäldssedlarnes Realisation uti en eller annan mätko kunna sngä.
I afseende pä Herr Grefwe k4-,m!ltc»ns i ben delen gjorde hemställan, som angör tryckning af Herrar Banco - Fullmägtigcs Protocoll för ben rz sistl.
Martil, fann Banco .
Utskottet sig ej böra obemäldk lämna, det wore huswuvsakeliga innehället af samma Protokoll redan uppgifwik, utk.den af Hanö Kongl. Höghet Hertigen, tills widare Riks - Föreständaren, Wär nuwarande Allei nädigste Konung, afgifne, och pä Riks - Sclcn d. y sistl.
Maji inför Riksens - Ständer uppläste Berättelse; men atk i händelse Riksens Högloft.
Ständer skulle ästunda fullständig kännedom af jämwäl de mindre omständigheter, wid detta för BancoHistoriett märkeliga tillfälle, samma Protocoll ej innefattade nägot, som inom Banquen hemligt hällas bör; och att följaktligen nägot hinder sig ej företedde, för detsamma- tryckning, i fall Rikssens Högloft.
Ständer skulle finna för godt, att sädant förordna»
Ott öfriga af Herr Grefwe ttnmiltons anförande fann Banco - Utskottet wara af rnahanbck beskaffenhet med det ämne, som Herr Majoren Friherre Lesteräröm, uti dest till Banco - Utskottet remitterade
Diktamen omfbrmäler, och som följakteligen, Uti Banco - Utskottets dcröswrr afgifne wbrdsamma yttrande är innebegripet.
Hwaröfwer Utdrag af Protokollet, IZ46
Den 4 October. till de Respective Ständen expedieras skulle.
Är och dag som förr strifwet stör Efter Befallning, » kkeilrngius.
Herr Grefwen och Lanbt-Marskalken ajorde i anl.dning häraf Proposition att Banco - FullmägtigcS Protocoll för den iz Marter mätte genom Banco - Utskottets föranstaltande warda af Trycket Utgifwet Bifölls.
Herr ksk imsn, Understälde om ej dek tillägg borde göras, ott Utskottet mätte gä skyndsamt i författning om tryckningen.
Härefter afgick Ridderskapets och Adelns veputation under anförande, af Grefwe Os is LsrUwr Iscob.
Föredrogs ä nyo Friherre i^u6becks, ^iexsnster, den 32 Sept. pä bordet laggda Memorial rörande Leckö Kungsgärds anfläendc ät Herr EeneralLicutenantcn m. m. ^6!ercreu ri.
Remitterades till Stats - Utstöttes och tilläkS författaren att detsamma med de öfrige Ständcn communicera.
Likaledes remitterades till samma Utstött ett den 14 Sept, pä Bordet lagdt Littänien af Herr sk Min - Den 4 Oclober. ' 1347 ^VinZIrst, rörande frägan om indragningar i Armeen, samt ett sedan den 22 Sept. pä Bordet hanlande Diktamen af Grefwe (i^Hendoltz, ^jok.
Istenning rörande kerru teringar.
Herr ak Win^Lrä uppläste till
Pro tokollet följande:
Som jag redan Twcnne gängor yttrat mig i benna ,sak; anser jag mig ej äga rättighet med widlöfliga tillägg öka hwad jag förur haft den äran anföra.
Min bfwertpgclse om desi möjeligen skadliga in flytande pä wär framlida säkerhet, har jag hwarken af en Wärd Ledamot.- sednare anföranden, eller ett närmare betraktande af saken, sätt nägon anledning ändra.
Jag tror mig alltid hafwa wigtiga skäl att anse en sädan indragning, soi^ högst betänkelig; sä wida c) tvid samma tillfälle andra Författningar widtagas, hwarigenom ett nestigt beroende fbrckommcS, som blott pahande för en kraftlös generation, en gäng afgjordt, ej utan de största uppoffringar kan ändras.
Det blir alltid en säker grundsats, att nära eller längwäga relationer, om de kunna ärhällas, dä ej inre styrka förutsätter möjligheten af ett motständ, i ett dylikt fall högst ofullkomligt uppfylla ändamälct.
Äfwcn som att alla Relationer Stater emellan äro grundade pä egennytta, samt klandcrfritt böra wara det, ty Chevalerie - likt ätaga sig den swagcS förswar blcf aflagt med den lidens lunga rustning och Roma» »eska tänkesätt.
I afseende pä det projekterade indragnings sättet, torde tillätaS mig göra den crindran, att om än all oreda werkcligcn skulle kunna fbrekommas, som
Lörbelningrn af rättigheten att betala och skyldigheten att 1Z48 Den 4 Octsber. att hälla Kark, troligen bbr wäck^; anser iag dock för en afgjord omöjlighet, att i w? t pä tillaängar fy tvärr ej rika Land, wid ett väkommande k ig, vä eir gäng anffoffa Folk och Hästar jemte tillhörande utredning': äiwcn om ost därtill lämnades fl^ra MänuderS berednings - tid.
Oe Rustande skulle dä fä »vidkännas, genom stegrade pttscr, wida bclydlligare Utgifter : samt troligen den största stränghet bchdfwa anwändas för att äterfä Arn^ecn i ett komplett tillständ.
Nägot uppskof wid tillsättandet af nuwarande vacanccr, samt rn och annan lindring i afseende pä beklädningsskyldigheten, jämte rättigheten till wista Oagswerken af sine Karlar, är enligt min Lfwertpgclse allt hwad de
Rustande för det närrvarande bör förunnas.
Den yttran i slutet af Herr Grefwe Ollianbortzs Memorial, att man näppeligen kan räkna pä Landets förswar allena af benna Armee, om wär mäglige Granne med all sin öfwcrlägsenhet skulle anfalla ost, ger mig wisthet att benne wärda Ledamot jämte
Mig anser wärt fbrswarswärk vtillräckeligt samt till -est närwarande grunder bctydcligcn behöfwa förändras.
Jag fär härtill ben äran göra det tillägg, att Nationens, friwilliga nit och biträde, som Herr Grekwen tror till en bck bör sökaö wid skyddandet af Rikets Gränser» borde i god tid — till exempel nu — gitwaS den enhet och Form, som nödwändigt bör föregä dest anwändande — Destutom ehuru wisterligen ej allmänna wälwiljan, i händelse af ett anfall, bör kunna sättaS i fräga, torde den dock äga olika grader, samt j följe deraf det wara med försigtigheten öfwercnsstäm» mande, att om än all bfning anses som öfwerflödig HvS en Soldat, ändä j fredstid noga hafwa afgjordt.
Hwilka som wid ett päkomnpnde
Krig böra underkasta sig alla deK faror och desrvärljgheter ID - Den 4 Vctober. 1349
Ing anser för en skyldighet att ej lungre fortsätta en ftrid med wärda Ledamöter lifwade af samma nit som jag; ätert ger säledeS nu en tystnad jag kanske ej bordt bryta, tillfredsställd dock, att allmänna omdömet billlgar min öfwcrtygelse, att Armeen, detta heliga Bälwerk för tvär sjelfständighet, cj af förhastad nit mätte rubbas.
Remitterades jämte de bägge förenämbe list StatS«Utstottct.
Herr Grefwe» och Landt, Marsk a l k e n, crlndrade att i sista Plenum blifivll uppläst ett Memorial frän ConftitutionS - Utskottet, med dfwerlemnande af ben söre Riksdagen nedsatte Tryck, frihetS-TommiteS förslag till Tryckfrihets - Förordning, som dä blek pä bordet hwilandc: hcmställandes Herr Landt - Marskalken om icke detta Först, g k«nde i nästa Plenum företagas, pä bet i händelse, som troligt tvore, Anmärkningar derwid gjord»s, de samma mätte skyndsamt kunna ConftitutionS - Utffoltet meddelas.
Grefwe Kl örner.
Hstolpli (loran, frä, gade om icke RidderffapetS och AdelnS Bestut were ask förflaget till DewillningcnS grunder äfwen ssulle i nästa Plenum företagas!
Grefwe noch Landt- Marskalken bejakade denna fräga, Grefwe kl ö r r> e r, Lsrl 6»bnel , yttrade sig det han hörk sägas, det de andra Ständen önskade att ännu nägvk besinna sig innan de företoge detta rzZv
Den 4 C>clober. detta Förflag, och fröa de, om icke detsamma äfwerr hos Ridderskapct och Ad«ln kunde ännu nägot hwitå.
Herr L a n d t - M a r s k a k k e n swirade, att om sa worr; torde R-dderskapct och Adeln behaga r nästa Mecka sädant bestämma.
Grefwe björner, 65rsn, an höll att Herr Elfwen och Landt - Marssalkcn behaga, dr btwerenFkomma med Herrar Takcmännen, att or» mbjligt were förslaget till Tryckfrihets - Förordningen kunde pä en dag hos alla Ständen förekomma, sä att Co.>stilu»i'olis - Utskottet mätte kunna med möjcligaste första fä emottaga en ny utarbetning, i fall cn sädan nbpig pröfwas.
Detta utlofwadcS af Herr Landt - Marskalken.
Föredrogs ä nyo Banco-Utskottets ben 27 Sept. pä bordet lagda ProtocollS - Utdrag af den 2Z i samma mänad, rörande det till D.mco - Utskottets ut.
Utande remitterade Memorial af Riksdags-Fullmägtigcn wästers joackimsson, angäende en sä beskaffad förändring ust bet hitintills brukeliga omröstningSsätkct hos Banco-Fullmägtige, Banco - U'skottet, samt Riksens Ständers till Banco - WcrkctS öfwerseende tillförordnade Revisorer, att Hederwärda Bonde - Ständer bertold mätte äga lika rösträttighet med sina Rcspeclive Med.
Ständers Fullmägtige.
Herr von 8ckult2enkeim, vaviä: Zag skulle pä bet högsta önska, att allt hwad son, tjrate till underhällande af mlhfbrständ emellan Riks. Stän» -Den 4 Oclober, Siän-en, kunde förekommas.
Som der är af mig frä» gan först blifwit wäckt o n Bonde»StändetS delaktig» het» i Banco - fö waltiiingcn, wägar jag äfwen nu till» styrka Högloft.
Rchdersk.ipck och A"eln att förewaran, de kräga bifalla; hwad sielswa omrbstringssättet beträffar skalle jag tillstyrka att det mätte fä ske pär capita, säsom warande det sätt hwrlkct innefattar den största rättwisa och lättast upplöser skilj ktigheter, och hwad angär dcn swärrghrtcn som möter wid paria vats, synes mig att ben lättast kunde afböjas, om Ordföranden finge twännc röster.
Herr 1 Ks m, kök'-:
Som Bonde-Ständet i dag hade genom fikt meddelade Protocolls - Utdrag wäckt en alldeles ny fräga, önskade han att den nu till Lfwcrläggning upptagna mätte fä hwila» intill dest dm nya blifwit afgjord.
Hans Cxcellence Herr Grefwe Lrslie:
När en sak, som hwilat pä bordet, blifwit till afgörande upptagen, kan ten icke widare nedläg» gas, utan mäste deröfwer ett beslut fattas.
Herrvon Lcliultrenkeim, vavist: ven frägan bwarvm nu ventileras, är alldeles särskild ifrän den som af Bonde - Ständct i dag blifwit wäckt, hwilken äter är af natur att Proposition derpä ej kas göras.
Grefwe öst ö r n 6 r.
Larl 6adrik-I:
Säsom Ordförande i Banco - unkotlet är 1822 torde Ridder» skåpet och Adeln tilläta mig att fä omnämna de skäl hwarpä Banco - Utskottet grundade sitt beslut rörande det Hedekwärda Bonde - Ständers inträde i Banqurn.
Banco-Utskottet fann att Bonde-Ständet med sin 1ZZ2 Den 4 October fbrmögenh-t borde answara för en lika summa som be andra z Ständer, hwar för sig i DanquenS behällna Fond ägde, och för akt undwika att DanquenS gbromäk skulle stadna i owcrksamhet, dä wid vote-ingrn twänne Ständ stadnade emot twänne, ansäg Banco» Utskottet rättwist att.Banquens boflut skulle rätta- efter de twänne Äldsta Gränden- tanka.
Utskottet trodde sig i detta sitt beslut hafwa sä mycket mera skäl, som Bonde - Ständer wid BanqucnS inrättande formc» ligen afsade sig allt deltagande och styrelse af Banquen, säsom dertill ej ägande erforderlig skicklighet, och dä detta Ständ nu öfwer 102 är derefter begärde fä deltaga i Banco-Förwaltningkn, och Riket redan genom de g:ne andra Skändcns ätgärd sä mycket af Banquen wunnit, och flera millioner af densamma till Rikets behof blifwit kemnade, sä tyckte Utskottet det wara billigt» att wid voteringar pluralitcten pä ofwannämnde sätt utröntes.
Detta Banco - Utskottets beslut blef Bonde«Ständet communiceradt, och de förklarade sig nöjde att pä ofwannämde wilkor inträda i Banquen.
Jag hade säledes för min del ej förmodat det BondcStändet redan wid denna Riksdag skulle welat begära större rättigheter.- Om nu Ridderstapet och Adeln samt de öfrige Rcspective Ständcn bifalla BondeStändets ansökning, blifwer angeläget att af Stänr berne bestämmes det sätt hwarpä pluralitcten skall utrönas dä twänne Ständ stadna emot twänne, emedan pwerksamhet uti ett Penninge - Werk kunde ästadkomma betydande förluster.
Att votera per capil», kan Uti Banquen k) gerna äga rum, dä hwart och ett Ständ, enligt Banco - Fdrfattningarne, answara för ben stada och förlust som Banquen igenom betz tillstyrkan kunde komma att lida, och om det än voterqbrS per c»pitL, dä hwart Ständ har lika mänga Fullmäktige, kunde det xä samma wi§ stqdna i xsri» vo läs - Den 4 October. »35Z La.
Om dä en skulle utlottas sä förlorade dek Sandel en röss', hwilk»n Bonde, Ständet nu ej wclat med» gifwa de andra Ständen.
Skulle äter Ordföranden fä äga dceisiionS rätt i händelse af paria vora, sä tillädes derigenom Ridderskapet och Adeln en sörmon som troligen de andra Srändcn ej wille dem tillerkänna.
Jag fär sälcdes dfwerlemna denna sak till RidderskapctS och Adelns mogna omprbfwande, men för ruin del finnér jag ,bäde rättwifi och billigt att Ridberskapct och Ädcln förblifwer wid det bcflut som wid I8oc> ärs Riksdag bliswit tagit, och enligt hwilkct de wilkor fafistältcs pä hwilka Bonde - Ständet ingätt i Danquen.
Grefwe 6e in 6arfiie, Sterkom med Vcputationen och förmälte, att Präste - Ständet förklarat sig redan hafwa afgjordt Tryckningen af Banco - Fullmägtiges Protocoll för ben iz fistl.
Mars, att Borgare - Ständet, utom att hafwa fordrat Tryckningen af samma Protocoll, äfwen beslutat att BancoUtskottet borde öfwer Realisations wcrkställande» sä fort möjligt är, lemna en särffildt berättelse, samt att Bonde - Ständet ännu icke hade företagit Banco ?
Utskottets Protocolls - Utdrag; hwarester dea förut begpnta öfwerläggningen fortsätter.
Herr von Lckultrienkeim, vn» viä:
Det är med ledsnad svin jag denna gängen ser mig twungen förklara mig af olika tanke med HofMarskalken Grefwe Klörnt-r, med hwilken wärda Ledamot fag alltid wid andra tillfällen öfwerensstämt. 3»g 1354 Den 4 Vckobev.
Jag har wid förleden Riksdag aldraförst hös Högloft.
Ridderskapet ock Adeln tillstyrkt dct Hederwärda Borr de»Ständets billiga önskan, att fä deltaga uti B n» co , Förwaltningcn lika som wid Stattwnks - är«ndcrs ne, med dc öfrige Dspcctive Ständen.
Seda» detta wunnit bifall, synes lika skäligt wara, att Bönder Ständet mä wid voteringar undfä samma rättighet med de andra z:ne Ständen.
Att wid lika förbindelser wilja neka lika rättigheter, .och citt i ett wäl söka nedsätta ett wist Ständs wärdighet, tyckeS wara obilligt och i denna perioden opolitiskt.
Beträffande frägan om garantie,, innefattar den kan hända mera ord än sak, och tordt ej behöfwa mycket uppehålla Riddcrskapet och Adeln.
Hwad mc» thoden för omröstningen angär, har Högloft.
Constitutions--Utskottet ännu icke yttrat sig, huru voteringen j Utskottet lämpcligast ske borde, antingen Ständswik eller por cspitn, som hos Riksgälds - Contoirets Full» mägtige förordnadt är; dä wid den sällsynta händelsen af psria votz, den Ordförande, lika som wid alla publika werk, äger votum ejecilivum.
Herr Lilverntolpe, 6ust»k ^brakam.
Oet är mig i hög grad obehagligt att wid detta tillfälle wara af olika tanka med en wördnads» wärd Ledamot, Herr Grefwe förner, hwars erfarenhet och kännedom af Banco - Merkel sä mycket öfwer» stiga den kuiidskap hwarpä jag kan göra anspräk; men jag nödgas följa min bfwcrtygelse.
Jag har hört ätskilliga skäl anföras emot bewiljanbet af ben af Bon» de - Ständet begärda rösträttighcten i Banquen; etk har blifwit hämtat > deraf, att Bonde - Ständet sjelf derifrön uteslöt sig, när Banco - Werfet wid 1668 ärö Riksdag sattes under Riksens Ständers Förwalt ning - Den 4 October. 1355 ving.
Att donna Historiska uppgift är sann, derom är intet twifwel; inett jag anhäller att man nägot litet mätte fästa sin uppmärksamhet wid omständigheterna, jnnan man deraf drager en säker stutsatts.
Det tvär ej Bonde-Ständet allena,svin wid denna Riksdag wille undandraga sig deltagandet i Banco-Inrättningen.
Bäde Präste- och BorgareStändet försökte det äfwen i början. - Präste - Ständet förklarade att dek ej wille hafwa med Banco-Merkel att skaffa, emedan det ej förstod sig pä sä werldfliga saker: Borgare-Ständck, hwars yrke hade bordt bereda en större kännedom of ett sädant Penninge - Werk, wille dock ogärna deri ingä.
Inrättningen ivar sä ny och sä liket känd till sin natur här i landet, att ma» deri bör uppsöka orsaken till behr Ständs wägran att deri deltaga.
Rid» derskapet och Adeln hade deremot haft lilfälle att derom fdrwärfwa närmare kännedom, dä det ibland sina medlemmar räknat den wördade Riks - Skattmästaren Friherre Lustaf Loaste, som af Banco-Merkel ägde en fullständig kännedom, och ägde sönjcnsten af dest för Riket nyttiga inrättning.
Att okunnigheten om betta Werk den tiden ofelbart war stor, kan äfwen bewisaS deraf, att när till EommiHarius för Riddcrskapet och Adelns räkning maldes en Köpman i Stockholm benämnd kätter, hwilken derföre adlabeS, klagade Borgare - Ständet att Adeln borttagit den af deras medel hwilken de för dess kännedom deraf kunnat kemna sikt förtroende.
Efter förloppet af halftannat > Leculurn äro dehn omständigheter högeligen förändrade.
Banco-Werket är nu mera ingen nyhet, upplysningen har stigit i alla Ständ; och de grunder som dä funnos att gifwa en inrättning en bestämd form, finnas icke mer.
När beha förfallit bör äfwen denna form förändras.
Bland Ten 4 Gctobck Mand inkast emot denna sak har jag äfwen hörk nämnas den farhåga, att Bonde-Ständets medlemmar, i den mohn de äga mindre upplysning, äfwen skulle äga mindre förmäga att wid Banco - Werkcts Fdrwalkning emotstä en obehörig inflytelse.
Jag medger att detta Ständ har en mindre fin bildning än de andra, men de hafwa och mera bibehällit Själenoch Förständers renhet.
Ett klart, ofbrwilladt, om än rätt förständ, fattar lätt det sanna intcrehet, och häftar dcrwid starkare ä» den mera bildade människan, för hwilkcn intcrehet framställer fig under flera sörrner.
Hwad en sädan inflytelse anqär, fruktar jag längt »nera för dem, hwilka under sin hela bana till befordring och utkomst nödgats wänja stg att sticka stg efter tiden och omständigheterna.
För den-enkla, naturliga människan äro Melserna färre, och för den som har fin naturkraft i bkhäll är allt hot obetydligt.
För öfrigt, om wi wilja fräga erfarenheten, äbcropar jag Herr vcrn Lckultrenfioims intygande, att en af de fä Fullmäglige j Riksgälds - Contciret som Iippkyldt stna styldighkter, är den sä högst agtningswärde kerfislon, som all drig ingätt i mätt och steg hwilka stridt emot Jnstructioner och Författningar, utan till och med altid emot sädana protesterat.
Slukellgen fär jag tillägga. Wär Stat griper stg an med alla stna krafter, för att kunna förs blifwa sjelfständig.
Enighet, ett gemensamt bemödande, en gemensam rätt äro nödwändiga wilker för wär räddning.
Tiden är kommen, dä wanan att bedragas wäckt begäret att se med egna ögon.
Derföre bör ej Bonde-StändctS begäran förefalla o§ underlig, och ett bifall dertill, anser jag för «n af oK skyldig gärd
ZZS7 Kärd Sk rättvisan.
Hwad omröstnings-sättet angär, anhäller jag akt uppfinnande af ett medel att undwika paria votr, mätte blifwa ConstilutionS-UlskoltetS omsorg, häldst det n^id Revisionen af Riksdags-Ord» ringen lärer redan wara spelsätt med denna fräga, och det just är i den grundlagen som derom bör stadgas. Grefwe 6sln6arsiis, ^scod.
Den lZngkiga erfarenhet Herr Hof - Marskalken Grefwe wäiner äger i Zörwalkningen af Banco , Verket, de grundcliga ffäl han anfört till bestyrkande af sitt an» förande, allt tjenar att stadga min öfwei'tpgrl'e, allt älägger mig att till alla delar conformera mig med hwad han yttrat i denna sak.
Ingen lärer med stäk kunna neka att i dek Hederwärda Bonde - Stänbet äfwen Personer finnas som VIN Banco - Verket, dc§ wärd och dch skötande kunna äga lika nit, winna lika kundffap som nägon annan, ehuru det ätminstone för fä lärer wara ett yrke hwarom de sig winlagt; men dä Bonde - Ständer tvid I80O ärs
Riksdag med de wilkor deltog i Dan» quens styrelse som nu äro, dä framför allt den omständighet Herr Grefwe körner anmärkt om piri» vats, lätteligen kan inträffa, och oftast till sina följ, der blifwa wädlig för ett Penningc - Werk sädant so>n Banquen, kan jag för min del alldrjg annat än till» styrka bifall till hwad Herr Grefwe körner förestå git, och derom hos Herr Grefwen och Landt - Mar» ffalkcn anhälla om proposition. — AnmarkningS-wis sär jag äran nämna wid hwad Herr LUvsrsiolpe anfört, att hwad be Ofrälse Ständen fbrebu o 1663 emot deltagande i Banqucns garanti, war mindre en följd af saknad kännedom, än af owilja emot Adeln och dä warande Kongl.
Förmpndare-Regeringrn.
De O - 1358 Den 4 October. frälse Ständens frugtan för Adeln, deras owilja emot allt hwad de sä Banco - inrättningens mindre lyckliga j^)de, allt bidrog att afskräcka de Ofrälse Ständen ifrän deltagande, och dä de e) trodde sig kunna anföra de werkeliga flät de ägde till afstag, nyttjade de skälet af okunnighet, men det war ej det rätta.
Herr Silverstolpe, 6ust-»k ^brsksm, I anledning af hwad Herr Grefwe Ds la 6ar6ie anmärkt, fär jag ben äran anföra, att Banco-Verket i början war en Privat inrättning, som redan under Konung Läiri. X begyndes, och att säledeS ej owilja emot Konung Oki. Xl:tcS Förmyndare mvtwerkadc Banco «Wcrkcls anseende.
Men om vcksä ett vlyckligt mihtroende mellan Ständen skulle hafwa dertill warit ordsaken, bör nu den tiden wara inne att sädana motiver ej mera mätte kunna gälla, och tvärt hukwudsakeliga bemödande wara alt detsamma undanrödja. Grefwe Ds la. 6 n r el i s. Jag ber om förlätelse.
Ock war wihcrllgcn som den tvä, da Ledamoten behagar nämna, att B-mquen i sin början, eller under Konung l^irr. X:des Regering, war en enskild inrättning och ej SiänderS, mcn dä förste Stiftaren deraf, äfwcn war en af Konung O-crrr. Xl.ttcS Förmyndare, tror jag mig ej hofwa orätt i den förmodan, att ben yttrade farhägan hos, de Ofrälse Sränd-n tvär till bctydelig del en följd af deras vwilja emot Förmyndare - Regeringen, och det mer eller mindre grundade hat emot sjelfwa betz .
Person, som giswit första ibsen till en Läne-Banque här i.
Herr Den 4 Octsbek. 1559 Herr Lilverttolpö, krastric, Wik» det som anförde- är egenteliga sammanhanget det, att Directeurcn ^oksn kalmstruct, war den förste, som Sr l5s6 med Konung Läki. X:S bifall i Swerige tillwäga bragte ett Banco - Werk, uti hwilket, efter dep föregifwande, skulle deltaga 15 särskildte namngifne Part>c,panter, och deribland Riks - C ncellcren Grefwe kl. 6 Oe I» Oarstie.
Enär äter samma inrättning, genom en för wida sträckt Credit uti ben tiden sä kallade Creditive - Sedlar, alldeles förföll till en nog ansenlig förlust för Kronan, sä hctteS under den emot kglmstruei, och dess Förwaltning utförde rättegäflg, betz
Parlicipanter icke hafwa gjfwitS.
Sedan denne Bank alldeles gätt förlorad, war det som efter fram lrdne Riks - Skattmästaren Friherre 6ustsk Lonäer sb st g SwerigcS RikcS Ständers Banco, Werk upprättades.