Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nej; Vinner nej, bifaller R. o. Ad. punkten, med den förändring att sednare delen af första mom:t kommer att lyda sålunda: »3:dje graden:
Kommissarier, Banko-sekreteraren och Advokatfiskal eller Ombudsmannen».» Sedermera företogs voteringen och befunnos vid dess slut rösterna hafva utfallit sålunda:
Ja — 7.
Nej — 27. 38 Den 12 A agus ti f. m.
Då den 9:de punkten, som nu följer, innehåller nästan detsamma, som förekommer i den 12:te, hemställer jag, om icke behandlingen af denna punkt måtte uppskjutas till näst efter föredragningen af den 12:te.
Sedan B. o. Ad. härtill lemnat bifall, föredrogs 10:de punkten.
Bifölls. ll:te punkten.
Bifölls. 12:te punkten.
Till följd af B. o.
Ad:s förut fattade beslut ang:de Advokatfiskal, torde denna punkt, der 3:dje klassens tjenstemän stå uppräknade, böra återremitteras.
Hr Cederschjöld: Banko-Utsk:t har i afseende å de nuv:de Kassörerne gjort en framställning, som icke synes öfverensstämmande med rättvisan.
Att vara Kassör inom hanken måtte vara en olidlig befattning, som utsliter kroppen.
Den måtte också medföra förlust, då missräkningar ofia kunna inträffa.
Billigheten svnes derföre fordra, att de nuv:de Kassörerne komma i åtnjutande af samma löneförhöjning, som öfrige tjenstemän inom banken, och hemställer jag derföre att denna punkt måtte återremitteras.
Hr Nordenfelt: Banko-Utsk:t har föreslagit denna nedflyttning af Kassörerne i en lägre tjenstegrad, för att få yngre tjenstemän, men har på samma gång, genom höjande af missräkningspenningarne, ställt dem i paritet med tjenstemännen i högre graden.
Det är således ingen effektiv nedsättning, ty de nuv:de Kassörerne hafva högre lön genom sin högre tjenstegrad, men mindre missräkningspenningar.
Hr Nordenfelt har visserligen upplyst mig om ett förhållande, som jag förbisett; men jag hemställer, huruvida det är lämpligt att Kassörerne nedflyttas i en lägre tjenstegrad, än den de hittills innehaft, och om icke förhöjning i aflöningsförmånerna må komma äfven de nuv:de Kassörerne till godo.
Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad, samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till och dels återremiss af den förev:de punkten, framställde Hr Gr. o Landtm, först propos. på bifall till densamma, hvarvid svarades flere nej, jemte ett eller annat ja, och sedermera pro - Dea 12 Augusti f. m. 39 pos. på återremiss deraf, då svaren utföllo med flere ja, jemte ett eller annat nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. 9:de punkten.
Hr Nordenfelt: 1 anledning af R. o. Ad:s beslut i afseende å den 12:te punkten, får jag yrka återremiss å den nu föredragna.
Ofverläggningen förklarades slutad och punkten återremitterades.
13:de—16:de punkterna.
Biföllos. 17:de punkten.
Då förslaget i denna punkt står i sammanhang med förslaget om verkställande Direktörer, torde R. o. Ad. finna, att konseqvensen äfven här fordrar en ålerremiss.
Då jag icke kan fatta i hvilket sammanhang denna punkt står till punkten om Direktörsbefattningen, och då jag tvärtom för min del anser denna punkt alldeles fristående, får jag yrka bifall till densamma.
Jag föreställer mig att frågan om understyrelsens upphörande är beroende af frågan om verkställande direktörers anställande, ty det är på denna sednare fråga, såsom grund, som den förra blifvit framställd.
Skulle nu så blifva förhållandet att icke verkställande direktörer komma att af fullm:ge tillsättas, så tänker jag att understyrelsen nog kommer att qvarstå.
Jag får derföre, med anledning af hvad jag sagt, anhålla om propos. på återremiss af denna punkt.
Sedan ofverläggningen förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bilall till och dels återremiss af den förev:de punkten, framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bi fall till densamma, hvarvid svarades flere nej jemte ett eller annat ja, och sedermera propos. på återremiss deraf, då svaren utföllo med flere ja jemte ett eller annat nej; och förklarades ja nu haft öfvervigten.
Då jag icke kan inse att någon be tänklighet bör uppstå till följe af att denna paragraf finnes, får jag yrka på dess qvarstående. 40 Den 12 Augusti f. m.
Den grundsats, som af den siste talarea nu blifvit framställd, har visserligen gjort sig gällande från riksdag till riksdag, men resultatet har blifvit konfusion.
BankoUtsk:t har nu utgått från en annan synpunkt och sagt, att hvad som icke behöfves, bör utgå.
Att denna punkt är öfverflödig torde hvar och en inse, och jag åtminstone kan icke föreställa mig, att en person af sådan beskaffenhet, som här omförmäles, kan vinna befordran.
Jag anhåller derföre om bifall till Utsk:ts hemställan.
Om så vore förhållandet, som den siste talaren antydt, att nemi. villrådighet kunde vid tillämpningen af denna § uppstå, skulle jag visst icke motsätta mig densammas borttagande; men då det tvertom ofta kan komma att bero på en enda röst vid tillsättande af dessa tjenster, kan jag ej se annat än att ett bibehållande af denna § har sin nytta med sig.
Jag tillstyrker derföre §:ns qvarstående.
Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till punkten och dels afslag derå samt bibehållande af det i 45:te §:n af nu gällande Banko-reglemente intagna stadgande, framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till punkten, hvartill svarades flere nej jemte ett eller annat ja, oell sedermera propos. på afslag derå och det ifrågav:de stadgandets bibehållande, då svaren utföllo med flere ja jemte ett eller annat nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Bifölls. 20:de punkten.
Äfven på denna §, såsom samman hängande med de föreg:de, får jag yrka återremiss.
Öfverläggningen ansågs härmed slutad och punkten återremitterades.
21:sta och 22:dra punkterna.
Jag kan för min del icke se någon nytta, men väl skada uppstå, om det stadgandet borttages, som säger, att för inträde i R.
Shrs
Bank fordras att hafva undergått någon Akademisk examen; ty, om detta sker, kommer att inträffa, hvad jag förut nämnt, att de, som icke kunna vinna Den 12 Augusti f. m. 41 inträde i något annat embetsverk, komma att söka sig in i banken.
Enär tjenstemännen i banken då alltid komma att i jemförelse med andra tjenstemän stå i en mera underordnad ställning, får jag afstyrka Utsk:ts förslag.
Angående denna punkt har inom Utsk:t varit en ganska vidlyftig och utförlig diskussion.
Orsaken, hvarföre majoriteten stannade i detta beslut, var den att, sedan elementar-läroverken fått den utbildning, som de nu hafva, en student-examen nu för tiden fullkomligt väl motsvarar de kunskaper, som en person förr hade inhemtat genom en a (lagd embetsexamen.
Man har tagit för gifvet att för den, som inträder i bankens tjenst, der någon tillämpning af större kunskaper icke ifrågakommer, det icke vore nyttigt att blifva uppehållen vid universitetet för att der aflägga en embets-examen och således sednare än eljest hinna till sin bergning.
Det är för ingen obekant att afgångs-examen vid ett högre elementarläroverk aflägges vid en ålder af cirka 18 år.
Skall man sedermera taga någon examen vid universitetet, åtgår dertill 1 ä 1^ år.
Att nu ålägga de ynglingar, som vilja inträda i banken, denna uppoffring af tid och penningar, ansåg Utsk:t obehödigt, helst då tjenstgöringen i banken är af en mera mekanisk natur, för hvilkens fullgörande en vid elementarläroverk aflagd afgångs-examen vore en mer än tillräcklig garanti.
Det är således ingen person från gatan, som blir extra-ordinarie tjensteman, utan en person med tillräcklig underbyggnad.
Jag hemställer till en och hvar, om icke det mesta af vår bildning är hemtadt från det allmänna lilvet, sedan vi lemnat akademien.
För öfrigt halva vi kommit derhän, att personers anseende icke mätes efter examensbetyg, utan efter den nytta och verksamhet, som han ådagalägger.
Jag kan således icke se någon fara, hvarken för bankens skötande eller för dess tjenstemäns anseende, om de undgå såsom ett oeftergifligt vilkor att behöfva taga en examen vid universitetet; och skulle flere sökande anmäla sig, finnes intet hinder för fullnuge att taga en person, som aflagt en sådan examen.
Jag yrkar bifall till Utsli:s förslag.
Häll meningen vore att locka unge män till att ingå i banken, vore detta stadgande särdeles lämpligt; men jag tror likväl icke att R.
St:r böra biträda till åstadkommandet af sådane resultater.
Det är nemi. ganska säkert, att derest detta förslag antages, en mängd fattiga ynglingar skulle komma att i banken ingå, lockade af att tidigt kunna få en liten lön; och vore delta, enligt min tanke, en stor olycka, ty, då en ung man tager emot en dylik lägre plats, blifver han vanligen qvar der hela sin lifstid.
Vi se t. ex. huru förhållandet är med borgmästarne i våra småstäder.
De få dessa platser mycket tidigt och blifva sedan totalt glömda, 42 Den 12 Augmti f. m.
Något, sorn säkert skulle inträffa, derest detta förslag skulle vinna R.
St:rs bifall, vore att många yngre, som ledsnat vid den själsmördande verksamheten i banken, komme att bittert beklaga sig öfver att hafva ingått i densamma.
Hr Nordenfelts yttrande, att ful!m:ge stöde fritt att äfven och företrädesvis antaga dem, som undergått embets-examen, så kan jag icke förmoda, att så många, som undergått examen, vända sig till ett verk, öppet för hvar och en, som har mekanisk färdighet.
Jag anser visserligen detta förslag nyttigt för banken, men deremot skadligt för det uppväxande slägtet; och anhåller jag på denna sednare grund att R. o. Ad., med afslag å Utsk:ts Retänk., ville bibehålla det nuvarande stadgandet.
Hr af
Donner:
På de af Hr Cederschjöld så tydligen framställda skäl får jag yrka afslag å ifrågavarande punkt af Detänk:t.
Jag måste i afseende å denna punkt vara af alldeles olika mening med dem, som yrka afslag å detta Retänk.
Jag anser nemi. det vara alldeles olämpligt att fordra en embets-examen af dem, som vilja inträda i banken, ty icke kan man gerna fordra att en tjensteman derstädes skall hafva reda på ärendenas gång i embetsverken.
Hvad man fordrar är deremot ett tillräckligt mått af humanistiska kunskaper, hvilket, efter min tanke, den unge mannen visat sig hafva genom aflagd studentexamen.
För öfrigt, Mine Hrr! med den stånds-cirkulation, som tillhör vår tid, kan det ju lätt inträffa, att en person afbryter sin bana, och ej tager någon embetsexamen.
Härigenom vore det ju omöjligt att i bankens tjenst antaga denne person, som måhända härtill vore ganska lämplig.
Det synes mig derföre, att detta Utsk:ts förslag har så många skäl för sig, att jag ej kan annat än på det varmaste förorda detsamma.
Mig veterligen, har ännu icke upp stått något hinder för fullm:ge att erhålla fullt lämplige eller qvalificerade personer till bankens skötande.
Således har icke någon brist i detta afseende vållat uppgörandet af detta förslag.
Hvad beträffar det yttrande af Gr.
Sparre, att det skulle vara hårdt för banken att ej få tillegna sig en persons verksamhet, hvilken person genom någon tillfällighet ej aflagt embetsexamen, så och då jag är fullkomligt öfvertygad om, att det gifves många personer, som utan att ens hafva tagit studentexamen, hafva stora anlag för tjenstgöring i banken, får jag hemställa till Hr Grin, hvarföre Hr Gr:n ej ock så gerna vill borttaga vilkoret af studentexamens undergående.
Så länge vi vilja betrakta banken såsom ett embetsverk, böra äfven samma vilkor uppställas för banken som för andra Deli 12 Augusti f. m. 43 verk äro gällande.
Jag fortfar i mitt yrkande om afslag å Utsk:ts förslag.
Någon brist på sökande har visserligen icke visat sig, men den tid kan nog komma.
Jag kan t. ex. antaga, att tre till en banktjenst utmärkt väl passande personer anmäla sig såsom sökande, af hvilka den förste aflagt bergsexamen, den andra Mariebergs-examen och den tredje genomgått teknologiska institutet, men ingen af dem tagit kameralexamen.
Vöre det då icke bra löjligt alt neka dessa inträde i banken på grund deraf att den bestämda kameralexamen ej vore tagen.
Det är för öfrigt ej någon småsak för föräldrar att hålla söner vid akademien; och då jag ej anser det vara rätt att utestänga de fattigares söner från lämpliga tjenstebefättningar i banken på den grund att de ej aflagt några akademiska examen, finnér jag mig fullkomligt befogad att yrka bifall till ifrågavtde punkt.
Hr Stedt, Gustal: §:n lyder sålunda: »Till extra-ordinarie tjenstemän inom bankoverket ega fullm:ge att, i mån af behof, antaga skicklige och lämplige personer.»
Då det gifves många personer, hvilka ej hafva aflagt embetsexamen, men som dock visat sig ega tillräckligt kunskapsmått af humaniora, t. ex. de, som aflagt officersexamen, samt då jag ej kan neka till att bra hardt vore, ifall desse ej kunde söka de platser, som äro i fråga, får jag helt och hållet förena mig med Gr.
Sparre i anhållan om bifall till punkten.
Om jag icke misstagit mig, så är ju stu dentexamen nu den preliminärexamen, som tages af dem, som skola blifva militärer.
Jag kan således ej finna annat än, derest Utsk:ts förslag vinner bifall, officerare likaväl som andra kunna i banken vinna inträde.
Att de förmå sköta sådane angelägenheter, se vi ganska tydliga exempel på.
Såsom verkställande direktör i Stockholms enskilda bank är ju en f. d. sjöofficer, och jag har icke hört annat än att han skött sin sak väl.
Likaså har den mängd enskilda bankinrättningar, som vi hafva i landsorten, uppfostrat en mängd bankmän bland Hrr militärer.
Jag kan således icke finna Hr Stedts framställning annat än ganska väl befogad; och anhåller jag fortfarande om bifall till Utsk:ts förslag.
Sedan öfverläggningen förklarats fulländad, samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till den lörevide punkten och dels afslag derå samt bibehållande af de 1111 i ämnet gällande föreskrifter, framställde Hr Gr. och Landtm, först propos. på bifall till punkten, hvartill svarades mångå nej, blandade med ja, och sedermera propos. på afslag derå samt bibehållande af de nu i ämnet gällande föreskrifter, 44 Den 12 Augusti f. m. då svaren utföllo med många ja, blandade med nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Uppsattes och justerades följ:de voter:s-propos.: »Den som bifaller 23:dje punkten i Banko-Utsk;ts Mern.
N:o 44, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner nej, afslår R. o. Ad. punkten och förklarar, att de nu i frågan meddelade föreskrifter fortfarande skola vara gällande.»
Nej — 25.
24:de punkten.
Då det ännu är oafgjordt, huruvida verkställande direktörer komma att finnas eller icke, torde R. o. Ad. finna att en återremiss af denna punkt bör ega rum.
25:te punkten.
Bifölls. 26:te punkten.
Afven i afseende å denna § får jag på samma skäl som vid den föreg:de yrka återremiss.
Ofverläggnirigen ansågs härmed slutad ock punkten återremitterades.
27:de punkten.
Afven denna § sammanhänger med frågan om verkställande direktör; och anser jag mig på denna grund böra yrka på dess återremitterande.
Efter härmed slutad öfverläggning blef punkten, uppå framställd propos., till Utsk:t återremitterad.
28:de punkten.
Den 12 Augusti f. m. 45 29:de punkten.
I anledning af denna §:s sammanhang med den lista, får jag yrka på dess återremitterande.
Då här icke mer än på ett ställe förekommer orden verkställande direktör, torde ej någon återremiss vara nödvändig, utan anhåller jag om bifall till §:n.
I motsats till den föreg:de värde ta laren anser jag såväl §:ns sammanhang med den första som konseqvensen fordra, att R. o. Ad. äfven nu beslutar en återremiss.
För öfrigt har ju
Hr Nordenfelt anhållit, att man skulle yttra sig öfver förslaget i dess helhet.
Jag afstår från mitt yrkande på bifall.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos. } blef punkten till Utsk:t återremitterad. 30:de, 3lista och 32:dra punkterna.
Biföllos. 33:dje punkten.
Då denna punkt, derest förslaget om antagande af verkställande direktörer icke antages, måste omskrifvas, torde bäst vara, om R. o.
Ad. återremitterade densamma.
Ofverläggningen ansågs härmed slutad och punkten återremitterades. 34:de punkten.
I anledning af §:ns sammanhang med den första, får jag påyrka densammas återremitterande.
, blef punkten till Utsk:t återremitterad. 35:te punkten.
Hr Cederschjöld: R. o. Ad. torde finna att, till följd af de föreg:de besluten, en återremiss här bör ega rum.
Då orsaken till en återremiss i denna § endast förefinnes i det första mom:t, får jag hemställa, om icke R. o. Ad. ville godkänna 2:dra mom:t och endast återremittera det första. 46
Sedan öfverläggningen förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att då särskilda yrkanden blifvit framställda i afseende å den förev:de punktens 2:ne mom:r, komme delning af proposm att ega rum; framställdes först propos. på återremiss af mom:t 1, samt besvarades med ja.
Sedermera yttrade Hr Gr. o. Landtm., att, hvad det sednare mom:t beträffade, hade såväl bifall dertill som ock återremiss deraf blifvit yrkadt; hvarefter propos. på bifall till mom:t framställdes och med ja besvarades.
36:te punkten.
Hr Cederschjöld: R. o.
Ad. torde inse att äfven här en återremiss bör ega rum.
Hr Cederschjöld uppläste en motion, N:o 271, innehållande begäran om upplysning, huruledes stadgandet i 6:te §:n af bankoreglementet, ang:de årlig inventering i riksbankens alla kassor, blifvit iakttaget.
Remitterades till Banko-(Jtsk:t.
Hr Munck af Rosenskjöld, Thomas:
Som af R. och Ad:s ledamöter och suppleanter inom Konst.-Utsk:t endast få för närv:de finnas i staden, får jag anhålla att 3:ne nya suppleanter måtte blifva utsedde.
Sedan R. o. Ad. härtill lemnat bifall, anmodades Elektorerne att utse ytterligare 3 suppleanter i Konst.-Utsk:t. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £2 e. m.
Den 12 Augusti e. m. 47 Onsdagen den 12 xiugusti 1863.
Justerades 3 prot.-utdrag för förmiddagens plemum.
Föredrogs ånyo Banko-Utsk:ts den 5 och 8 dennes på bordet lagda Betänk.
N:o 45, med förslag till förändrad uppställning af föreskrifterna ang:de bankens metalliska kassa, m. m.
Hr Gr. o. Landtm, hemställde, att detta Betänk, skulle punktvis företagas till afgörande, hvilket bifölls.
Härefter anmälte sig och yttrade Hr Nordenfelt:
Då uti det nu föredragna Betänk:t på flera ställen förekomma §§, som äro föreslagna att oförändrade bibehållas, får jag anhålla att K. o. Ad., såsom i förmiddagens plenum skedde, måtte medgifva att någon uppläsning af dylika §§ icke behöfde ske, derest icke sådant för något fall särskildt begåres; samt, för den händelse att någon eller några punkter kunna blifva till Utsk:t återremitterade, lemna Utsk:t frihet alt äfven i afseende å de punkter, som blifvit af Ståndet godkända, vidtaga de förändringar, som kunna af återremisserna föranledas.
I anledning häraf och uppå särskilda, af Hr Gr. o. Landtm, framställda propos:r, beslöt R. o. Ad., dels att de punkter i Betänkit, som innehålla stadganden alldeles lika med dem, som i nu gällande Banko-reglemente förefinnas, icke skulle uppläsas, derest sådant ej af någon ledamot särskildt äskades, utan vid föredragningen endast anmälas, dels ock att, för den händelse åtskilliga punkter komme att återremitteras, men andra bilölles, Utsk:t skulle ega för sig öppet att vid ärendets förnyade handläggning föreslå sådana ändringar i de godkända punterna, som antingen påkallades af blifvande förändringar i de återremitterade punkterna eller eljest betingades af sammanhanget med R. o. Ad:s i ämnet fattade beslut.
Sedermera förekommo: lista—4:de punkterna.
Biföllos. 48 Den S2 Augusti e. m. 5:te punkten. 1:sta—4:de mom:n.
5:te moral Hr Nordenfelt:
Då det icke ännu blifvit bestämdt, om verkställande direktörer skola finnas eller icke, torde det vara nödigt att detta morn. till Utsk:t återremitteras, hvarpå jag anhåller att Hr Gr. o. Landtm, måtte framställa propos.
, blef förev:de mom. till Utsk:t återremitteradt. 6:te mom:t.
Bifölls. 7:de mom:t.
Af nyss nämnda skäl får jag anhålla att äfven detta mom. måtte återremitteras.
Ofverläggningen förklarades slutad och mom:t återremitteradas. 8:de och 9:de mom:n.
Biföllos. 10:de mom:n. Frih.
Gederström, Thure:
Afven detta mom. torde böra till Utsk:t återremitteras, emedan deri förekomma stadganden ang:de »verkställande direktör.»
Ofverläggningen ansågs härmed slutad och mom:t återremitterades. ll:te—14:de mom:n.
Biföllos. fide—38:de punkterna.
Föredrogos ånyo och biföllos Banko-Utsk:ts den 5 och 8 dennes bordlagde Mermr: N:o 46, ang:de 17l:sta §:n i nu gällande Banko-reglemente; och N:o Den 12 Anguati e. m. 49 N:o 47, ang:de föreskrifterna i lista artikeln af Banko reglementet.
Föredrogos och biföllos Banko-Utsk:t den 8 dennes bordlagde Utlåt:n: N:o 48, i ani. af förre Handlanden J. A.
Carlqvists ansökning om eftergift af upplupen ränta å en till Banko-diskontverket inbetald skuld; N:o 49, i fråga om ett af förre Apothekaren G, P.
Lidmans hustru, Jenny Lidman, född Benzelstjerna, gjordt ackordsanbud; N:o 50, ang:de föreskrifterna i 8:de artikeln af Bankoreglementet; samt N:o 51, i ani. af väckt motion, att granskningen af Bankodiskontverkets räkenskaper och förvaltning hädanefter må verkställas af R.
St:rs revisorer öfver Stats-, Banko- och Riksgäldsverken.
Hr Nordenfelt: Då R. o.
Ad. bifallit Banko-Utsk:ts hemställan att Riks-Stånden skulle hvart och ett för sig aflåta den underdåniga skrifvelse, hvartill Banko-Utsk:ts nyss bifallna Utlåt, föranleder, får jag vördsamt anhålla att det Höglofl.
Ståndet måtte åt Riddarh.-Utsk:t uppdraga att uppsätta berörda skrifvelse.
Hr Gr. o. Landtm, förmälte, att Hr Nordenfelt hade föreslagit, alt R. o. Ad. skulle uppdraga åt Riddarli.-Utsk:t att uppsätta och till R. o. Ad. inkomma med det förslag lill underd. skrifvelse till K. M., som R. o. Ad. för sin del borde aflåta, derest Banko-Utsk:ts af R. o. Ad. nyss bifallna Utlåt.
N:o 51 blefve R.
Sl:rs beslut; hvarefter Hr Gr. o.
Landtm, hemställde, huruvida R. o. Ad. behagade till detta förslag lemna sitt bifall.
Ropades ja. R. o. Ad. åtskiljdes kl. j 8 e. m.
In fidem, 0. Brakel. H. VI. 4 10 Dtn 15 Aagmti.
Lördagen den 15 Augusti 1863.
Justerades 4 prot.-utdrag för den 12 dennes samt pleniprot:t för den 6 sisth Maj e. m.
Hrr Elektorers lista vid val af ytterligare 3 suppleanter i Konst.-Utsk:t; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 213.
Frih. Armfelt, Magnus; » 1011.
Hr Lagercrantz, Carl Gustaf; » 140.
Björnstjerna, Carl Magnus Ludvig.
Öppnades Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i Lag-Utsk:t efter N:o 1199 Hr Simmingskjöld, fullm.
Gr. Hamilton, Gustaf; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 2240.
Hr von Afzelius, fullm.
Hr Olivecrona, Samuel Detlof Knut.
Öppnades Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:t efter N:o 1187 Hr Haij, fullm.
Gr. Lagerberg, Gustaf Fredrik; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 1878.
Hr Malmerfelt, fullm.
Hr Belfrage, Johan Gustaf Wilhelm.
Företog R. o. Ad. val af ytterligare 10 suppleanter i Förstärkt Bevilln:s-Utsk.; och befunnos, efter valförrättningens slut, dertill hafva blifvit utsedde: N:o 678.
Hr Bildt, Gillis, med 36 röster; » 2308. » af Ström, Carl Ferdinand, med 36 röster; » 1479. » Ulfhjelm, fullm.
Hr Edelstam, Carl Fabian, med 36 röster; » 311.
Frih. af Ugglas, Curt Gustaf, med 36 röster; Den 15 Augusti. 51 N:o 2075.
Hr af Huss, fullm.
Hr Törnebladh, Carl Ottomar, med 36 röster; » 167.
» Geete, fullm.
Leijonhufvud, Carl Gustaf, med 36 röster; » 70.
Gr. Horn, fullm.
Hr Munck af Rosenschjöld, Tho mas, med 36 röster; » 213.
Frih. Armfelt, Magnus, med 35 röster; » 2080.
Hr von Konow, fullm.
Hr Paijkull, Lars Gustaf, med 35 röster; » 2319. » Westerstrand, Carl Adil, med 30 röster; sedan särskilda lottningar blifvit verkställde dels emellan dem, som erhållit 36 röster, och dels dem, som erhållit 35 röster, ang:de ordningen, i hvilken de såsom suppleanter skulle ingå.
Föredrogs Högvörd.
Preste-St:s den 12 dennes bordlagda prot.-utdrag N:o 366, innehållande inbjudning till de öfriga RiksStånden att biträda Preste-St:s beslut rörande litte och 21:sta §§:na i Sammans.
Stats-, Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.- IJtsktts uti Betänk:t N:o 34 afgifna förslag till ny Jagt-stadga.
Jag anhåller att Ståndet måtte erhålla upplysning ang:de de beslut, som af R. o. Ad. samt de öfriga Stånden blifvit i frågan fattade.
I anledning häraf tillkännagaf undertecknad, att de delar af ifrågav:de §§, hvarå inbjudningen hade afseende, blifvit af R. o. Ad. samt Borgare- och Bonde-St:n godkända.