Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Inom Preste-Ståndet: af Biskop af fVingård och Doctor Heurlin: att, på sätt i ofvanberÖrde reservation, uti hvilken de i allo instämt, finnes utveckladt, den gifne föreskriften om deposition af Hypotheks-Föreningarnes reservfond i Riksgälds-Couloret icke skulle leda till någon ökad säkerhet för Staten, men deremot medlöra stora olägenheter, besvär, kostnader och vådor för både Contoret och Föreningarne; att, genom blotta tillvaron af reservfonden, Riksgälds-Contoret vore fullt betryggadt emot alla förluster, helst, då reservfonden utgör §:del af Hypotheks-Föreningens hela Taxeringsvärde och Staten ej garanterar större lån, än som motsvarar y^tdel af detta värde, samma fond öfverstiger det af Staten garanterade lån; och genom de af Utskottet föreslagne stadganden, i afseende på revisionen af Hypotheks-Föreningarnes räkenskaper, samt dessas tillgänglighet när så påfordras, de controler öfver förvaltningen blifvit iakttagne, att någon obehörig förskingring af reservfonden icke kan vara att befara.
Fröt. i834 och i835. 4 Sami. i Afd.
\ Band. 6: te Häftet. 2 Stat.i-Utskoltens Utlåtande N;o 44%- Inom Borgare-Stdndet: af Herr Hessle na. fl., som, med anledning af stadgandet i detta Utlåtande, funnit ett ytterligare skäl derför, att det föreslagne reservfondssyslernet, hvilket vore mindre väl grundadt, borde försvinna; samt, så väi till följd häraf, som på det att Utskottet måtte komma i tillfälle behandla den fråga, som ofvariberörde Utlåtande innefattar, i sammanhang med Memorialet angående hufvudgrunder för Hypotheks-Föreningar, och deröfver, uti ett Betänkande till Rikets Ständer yttrande afgifva, å förstnämnde Utlåtande yrkat återremiss; och har derjemte blifvit föreslaget, att enär, om betydelsen af de orden ”gemensam ansvarighet,” hvilka de 3:ne Riks-Stånden uti dess beslut, angående garauties meddelande å Hypotheks-Föreningarnes upptagande lån, nyttjat, meningarne voro delade, Utskottet borde, innan detsamma befattade sig med hufvudgrundernas uppgörande, inhemta Rikets Ständers bestämda förklarande, hvilken ansvarighet, som med berörde ord egentligen afselts; samt Inom Bonde-Ståndet: r ; , • af Riksdagsfullmägtigen Anders Danielsson från Elfsborgs
Län, hvilken ansett att, då pröfningen af nu ifrågavarande Utlåtande vore beroende af de förändringar, som Memorialet N:o 434 kunde komma att undergå, förstberörde Utlåtande borde till Utskottet återremitteras.
Till en början får Utskottet, som i öfvervägande tagit de här ofvan framställde anmärkningar, förklara, att Utskottet ansett sig icke kunna å den inom Borgare-Ståndet gjorde hemställan, rörande Utlåtandenas hopslagning, fästa något afseende; samt att, i anledning af inom samma Stånd väckt fråga, det Rikets Ständers yttrande borde inhemtas, angående rätta meningen med de orden, ”gemensam ansvarighet”, någon åtgärds vidtagande numera icke torde vara af behofvet påkallad.
Hvad åter beträffar frågan om förslag till formulaire för den förbindelse, som af Hypotheks-Förening skall till Riksgälds-Contoret i och för erhållen garantie afgifvas, så finner Utskottet sig föranlåtet att, på de skäl, som hos Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet blifvit i denna del anförde, nu frångå dess uti Memorialet N:o 425 gjorde tillstyrkan om deposition uti Riksgälds-Contoret af ett emot den garanterade lånesumman svarande belopp reservfonds-obligationer; och får, i öfverensstämmelse dermed, föreslå följande förändrade formulaire till den förbindelse, som Hypotheks-Förening vid garantiens erhållande bör till Riksgälds-Contoret aflemna.
Stats-Utskottets Utlåtande N-o 44 3 "Enligt N. N. Hypotheks-Förenings vid allmänt sammanträde oss "lemnade fuilmagt, förbinde vi oss härmedelst, i hela Hypotheks-För'en ingens namn och å dess vägnar, att noggrant ställa oss till efterrättelse följande af Rikets Ständer stadgade hufvudgrunder för Hypo"theks-Föreningar:” (inforas) ”Skulle så oförmodadt inträffa, att Rikets Ständers Riksgälds-Contor, "genom vår uraktlåtenhet i någon raon alt puncluelt fullgöra våra ge”nom Riksgälds-Conloret garanterade skuldförbindelser, hlefve tillskyn”dadt någon utgift af hvad slag den vara må, förbinde vi oss, att, vid 'anfordran, fullt utbetala till så väl capital som ränta allt, hvad Riks”gälds-Contoret, genom dess oss meddelade garantie, blifvit nödsakadt utbetala, och att 3:ne månader efter derom erhållen föreskrift verkställa "de ytterligare afbetalningar, Riksgälds-Contoret, i stöd afi4:de hufvud”grunden, kan finna sig befogadt att oss ålägga.’’ N. N. den (datum).
På N. N.
Hypotheks-Förenings vägnar.
(Underskrifter) Härjemte bör vara hilagd Hypotheks-Föreningens vid allmänt sammanträde utfärdade fuilmagt för
Directionen, att ofvanstående förbindelse, i Föreningens namn och å dess vägnar, utfärda.
Vidkommande slutligen det uti ofvanberörde utlåtande tillika uppgjorda förslag till formulaire för den garantie, som Fullmägtige i Riksgälds-Contoret ega att å Hypotheks-Föreningarnes utfärdade skuldförbindelser meddela, så har Utskottet, som detta förslag i allo vidblifver, skolat detsamma till Rikets Ständers bepröfvande å nyo öfverlemna, helst ingen anmärkning inom Riks-Stånden deremot blifvit gjord.
Stockholm den i5 April 1835.
Reservation: af Herr Halling:
"Emot detta beslut får jag reservera mig, underåberopande af hvad Utskottets Betänkande N:o 4a5 innehåller, jemte förklarande, det jag anser intet medel kunna blifva hvarken för kostsamt eller för besvärligt, då derigenom Riksgälds-Contoret erhåller en säker tillgång för ersättande af de förluster, Coniord, till följd af den beslu - 4 Stats-Utskotlets Memorial N.o 449• tade garantien kan komma alt vidkännas, och tillika måste slyrka crediten till den garanlie man ansell Riksgälds-Contoret böra sig ikläda.
Häruti hafva Prosten Svedelius och Herr Ekerman instämt.
N:o 44.9’ Ankom till Exp.-Utsl. den 16 April.
Memorial, i anledning af erhållen äterre/niss å Stats-Utsh.
Utlåtande JY:o 4-2/- (RGS Afd.) Ifrån Borgare-Ståndet har Utskottet erhållit återremiss å dess under N:o 437 afgifne Utlåtande, öfver en af Herr Falhem väckt motion, rörande sättet för betäckande af den förlust Rikets Ständers Riksgälds— Contor kan komma att vidkännas i och för meddelande garanlie å de af Hypotheks-föreningar upptagande lån.
Men sorn, enligt ankomne ProtocolIs-utdrag, berörde Utlåtande blifvit bifallet af Ridderskapet och Adelil samt Bonde-Slåndet den 3o:de sistIidne Mars, och af Preste-Ståndel den a innevarande månad, så anser Utskottet, lill följd af 75 § Riksdagsordningen, denna fråga vara afgjord, och kan således dermed icke taga någon vidare befattning.
Ankom till Exp.-Ulsk. den 16 April.
Utlåtande, i anledning af Kongl.
Maj.ts Nådiga Skrifvelse till Stats-Utskottet, angående en uppkommande brist i StatsVerkets tillgångar för år i835 genom Rikets Ständers beräkning af Tull- och Bränvins-inkomsterne.
(RGS. Afd.)
(Den Nådiga Skrifvelsen är införd under N:o 77, uti 1 Sami.
I Afd. af Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll.) Stats-Utskottets Utlåtande N:o ^do.
5 Till närmare utredinde af den brist i Tull-iukomslerna föråri835» som kan föranledas af Bevilluings-TJtskotlets af Rikets Ständer godkände förhöjda beräkning, utöfver det belopp, hvartill denna inkomst sannolikt kommer att uppgå, har UlskoLtet ingått i undersökning om förhållandet med Tull-intägten under de sist förflutne aine åren, samt dervid, utaf Bevillnings-Utskottels Betänkande N:o 56, inhemtat, att brutto-behållningen af Stora Sjö-Tulls-Bevillningen år 1833 utgjort
R;dr 2,786,342: 13. 4-5 och alt, enligt serskildt erhållen uppgift, densamma, år i834» med omkring 30,000 R:dr understigit nämnde belopp.
Enligt Bevillnings-Utskottets af 3:ne Riks-Stånd gillade förslag, kommer Tull-inkomsten att i Riks-Staten upptagas till . . R:dr 2,950,000: — — och om nn antages, alt Tull-medel skola innevarande år 1835 inflyta till omkring lika belopp, som år i833, och detta belopp afdrages ifrån ofvanstående, i Riks-Staten upptagne summa, med. . — 2,786,342: i3. 4* visar sig en brist af * . — 163,637: 34- 8. och, när till denna brist i rundt tal ....
. — i63,ooo: lägges hvad som, på sätt ofvananfördt är, i834års Tull-inkomst understigit nästförutgångne årets, eller omkring — 20,000; — — R:dr i83,ooo: — —•
Men till förebyggande af all våda, att den uppkommande bristen skulle komma att öfverstiga närvarande beräkning, torde den få antagas, uppgående i rundt tal, till * .
R:dr 280,000: •—. — oell då härtill kommer skilnaden emellan hvad Bränvins-beskattningen, efter ännu gällande Författning, af så väl Stats-Utskottets i dess Betänkande N:o 2o5, som af Kongl.
Maj:ts i dess nu afgifne Nåd.
Skrifvelse, ansetts böra inbringa, eller 43o,ooO R;dr, och hvad Bevillnings-Utskottet, på grund af vid denna Riksdag åtagne beskattning, ansett densamma framdeles böra uppgå till, eller 780,000 R:dr . —- 320,000: — — så utgör den, genom förhöjda beräkningar af Tulloch Bränvins-bevillningar, uppkommande brist i StatsVerkets tillgångar för år 1835 — 570,000: — — 6 Slals-Utskottets Utlåtande ÅT.o 45o.
Me» hvilken brist likväl minskas i den rnon 1835 års Tull-inkomst skulle öfverstiga det af Utskottet calculerade beloppet.
Utskottet anser det vara af största vigt och angelägenhet, att
Statsverket icke saknar erforderliga tillgångar, att dermed i behörig ordning bestrida de uti Riks-Statén bestämda utgifter.
Och då 1835 års extra Statsbrist skall af Riksgälds-Contoret ersättas, när samma års Rikshufvudbok mot slutet af år 1837 blifvit afslutad, samt följaktligen 1111 endast kan bifva fråga om ett förskott, som af Riksgälds-Contoret emedlertid komme att meddelas, och som af Stats-Verket måste, efter förrätladt Bokslut, till större eller mindre del återbetalas, om emot förmodan den extra Statsbristen skulle befinnas uppgå lill mindre belopp, än hvad Utskottet nu antagit, så har Utskottet skolat tillstyrka, att, under benämning:
Förskott å förmodad extra Statsbrist för år i835 , på Riksgälds-Contoret må anvisas högst 570,000 R:dr Banco till Stats-Ccntorets disposition, att utgå till ena hälften eller 285,ooo R:dr i Januarii månad , och andra hälften i Februarii månad nästkommande år 1836.
Beträffande åter de, i och för berörde förskott, erforderlige medel, så får Utskottet tillstyrka, att desamma må af Riksgälds-Contoret, i händelse annan tillgång icke skulle förefinnas, genom upplåning anskaffas, och för hvilken tillfälliga upplåning tillräcklig ränteoch amortissements-fond redan är beredd genom de 100,000 R:dr, hvilka blifvit Contoret årligen tillslagne utöfver hvad Stats-Utskottet uti Betänkandet
N;o 4*7 uppgifvit sig anse erforderligt till betäckande af Contorets ränte- och amortissements-utgifter.
Reservation: af Herr Petre’, Th.:
'Ifrågavarande Statsbrist, som uppenbarat omöjligheten för Stats-Utskottet, att vid den tid, då reda erfordras, från vederbörande Embets-Verk erhålla de nöjaktiga uppgifter om Stals-Verkets tillstånd, som böra ligga till grund för angifvande af cathegoriska, på approximativa calculer fotade utlåtanden i ämnen af denna beskaffenhet, synes mig böra, vid en kommande Riksdag, fästa uppmärksamheten på nyttan och nödvändigheten deraf, att extra Bevillningen, i stället för att, såsom Stas-UlskoKets Memorial N.o 45 i. 7 nu, ingå till Stats-Yeiket, måtte få uppbäras af Riksgälds-Contoret, genom hvilken öfverflyttning den fördel dessutom kunde vinnas, alt sistnämnde Verk aldrig, vid bedrifvandet af sin vidsträckta penningerörelse, pericliterar någon förlägenhet.
En icke mindre vigtig sak, hvartill förevarande fråga bör, vid nästföljande Riksdag, återföra uppmärksamheten, är angelägenheten af Stats- och Bevillnings-Ulskottens oskiljaktiga förening; hvarom Constitulions-Utskoltet nyligen gjort förslag, som beklagligen blifvit, vid omröstning i ett nyligen förstärkt Constilutions-Utskott, ogilladt N:o 45 f.
Ankom till Exp.-Utsk. den 16 April i835.
Memorial, med anmälan af Riks-Ståndens fattade olika beslut, i fråga om en årlig nådegåfva t1/11 förre t. f.
Öfver-Commissarien vid General-Assistance-Contoret P. I.
Åhman.
(RGS Afd.)
Sedan, genom Memorial ^N:o 420), Utskottet tillstyrkt, att, till förre t. f.
Öfver-Commissarien vid f. d. General-Assistance-Conloret, Pehr Isaac Åhman, måtte tills vidare från Riksgälds-Contoret utbetalas en årlig nådegåfva af 3oo R:dr Banco, så har, enligt Utskottet tillhandakomne Protocolls-Utdrag, Ridderskapet och Adeln, sedan de hos detta Riks-Ståud gjorda anmärkningar blifvit, genom Utlåtandet N:o 4^7, besvarade, den g innevarande April bifallit Betänkandet och Preste-Ståndet likaledes den g nasti.
Mars; hvaremot Borgare-Ståndet den 12 samt Bonde-Ståndet den g i sistberörde månad detsamma afslagit.
Och då således två Stånd stannat emot två i olika beslut, så får Utskottet inbjuda Borgare- och BondeSlånden, alt med Ridd. och Adeln samt Preste-Ståndet sig förena; men om intetdera af förstnämnde 2:ne Riks-Stånd skulle vilja häruti ingå, utan frågan komma att afgöras i Förstärkt Stats-Utskott, föreslås följande Voterings-proposition:
Den, som bifaller, att till förre t. f. öfver-Commissaren vid f. d. General-Assistance-Contoret Pehr Isaac Åhman tills vidare från RiksgäldsContoret utbetalas en årlig nådegåfva af 3oo R:dr Banco, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej.
Nej, förfaller frågan.
Stockholm den 16 April 1835. a Stais-Utskottets Memorial X.o 45 2.
N:o 4^2.
Ankom till Exp.-Utsk. den 16 April.
Under den 6:te innevarande April, har Kongl. Majit lill Stats-Utskotlet aflåtit Nådig Skrifvelse, innefattande underrättelse om handelsställningen i Colonien S:t Barthelemy, de deraf beroende inkomster m. m., och hvaraf inhemtas, att den ringa inkomst Colonien, under nu existerande förhållanden, lemnat och fortfar alt lemna, oaktadt skedd indragning af flera angelägne tjenster vid dess förvaltning och lönernes möjligaste nedsättning för de återstående, ej kunnat lemna något öfverskott till bestridande af de, å Barthelemyska Cassan, härstädes anvisade utgifter, eller ens göra tillfyllest för de oundgänglige behofven.
Jemte anmälan om emottagandet af högslberörde Nådiga Skrifvelse, får Stats-Utskoltet, som anser densamma icke föranleda till någon åtgärd, i afseende på dess innehåll, hänvisa till N:o 78 i irsta Sand. 1 Afdela af Bihanget lill Riks-Ståndens Protocoll, der samma Nådiga Skrifvelse finnes in extenso införd.
Stockholm den 16 April i835.
STOCKHOLM, tryckt i Ecksteinska.
Boktryckeriet i835. Siats-Utskottets Utlåtande N.o 453, t N:o 453.
Ankom till Exp-Utsk. den ao April.
Utlåtande, i anledning af erhållen återreniiss å Betänkandet N'o 429> angående Friherre Franc Sparres motion, om medels anvisande å 8:de Hufvud-Titeln, så väl för underhållet af Arbets-Compagnierne på Kungsholmen, som för desses sjsselsättande med Jästningsbyggnadsarbetet vid Carlskrona. (U. A.) Berörde Betänkande, •— deruti Utskottet, pä anförde skäl, afstyrkt motionen, i livad densamma afsåg anvisandet af tillökadt Stats-anslag å Åttonde Hufvud-Titeln, men deremot, med erkännande af ändamålets vigt, Kungsholms fästningsbyggnads fullbordande, yttrat den förmodan, att genom en ändamålsenlig reglering af utgifterne under 3:dje och fade Hufvudtitlarne, erforderlig tillgång å dessa Titlars anslagssummor skulle kunna beredas och fördenskull äfven sökt undanröja det hinder, som möjligen kunde anses möta för användandet till detta föremål af de besparingar, som å 3:dje Titeln kunna uppkomma, — har af Bonde-Ståndet blifvit bifallet, men deremot återremilleradt från Ridd. och Adeln, Preste- och Borgare-Stånden.
Af Protocollen öfver den i ämnet uti nämnde 3:ne Riks-Slånd förda discussiou, har Utskottet inhemtat, att egentligen arne stridiga meningar sökt göra sig gällande, den ena för bifall till Utskottets Betänkande, under åberopande af deri upptagne skäl och med anförande i öfrigt: af det grundlagsvidriga i att återuppiaga en, genom Förstärkta Stals-Utskottet, Rikets Ständers Stora Nämnd, redan afgjord fråga: att förlägenhet icke rimligen lät tänka sig för ett, såsom högst vigtigt erkändt behof af 22,000 R:dr, om .regleringen af 3:dje och /\:de Hufvud-Titlarnes utgifter, med en sammanräknad anslagssumma af vida öfver 4 millioner, verkställdes med planmässighet och beräkning på verkligt gagneliga och utförbara företag: att ej obelydliga behållningar af de vid sista Riksdag beviljade Extra anslag ännu finnas: att 3:dje Hufvud-Titeln eger en serskild underafdelning, för ”oförulsedde militaire behol” med en årlig summa af icke mindre än 5o,ooo R:dr och att 3:dje Hufvud-Titelns tillgångar i allmänhet icke måtte vara så Oih. till R.
Fröt. l834 och i835.
4 Samt. 1 Afd. 4 B“nd. 1 j:de Häftet. a Stats-Utskotteis Utlåtande N.o 4$3. alldeles otillräcklige, enär besparingarne derå genast efter förra Riksdagens slut kunde lemna tillfälle till lönförhöjning vid Gardes-Regementena med omkring 18,000
R:dr, och äfven nu fråga lärer vara, att med Titelns besparingar fylla de brister i nuvarande Stater, som genom Rikets Ständers vägran af tillökning i anslagen dertill uppstått; — hvaremot, till stöd för den andra meningen, åsyftande bifall till Friherre Franc Sparres motion, blifvit anfördt: den misshushållning, som, efter hvad Motionairen ådagalagt, obestridligen skulle blifva en följd af vägradt anslag: den stora vådan af att lemna Marinetablissementet i Carlskrona utan tillbörligt försvar: origtigheten och förderfligheten för det allmänna af den princip, att arbetsfångarne skola af Staten underhållas, men ej förses med sysselsättning: den ojemnförligt drygare utgift, som för Stats-Verket skall uppkomma, om verkstäder och fabriker skola anläggas eller andre motsvarande anstalter vidtagas för användandet af fångpersonalens arbetskraft, och slutligen, att anvisningen på 3 och 4;de IIufvud-Tillarnes besparingar ulgör på det hela detsamma som ett afstyrka lide, enär man med visshet kan förutse, att de möjligen uppkommande besparingarne fullt erfordras för att betacka de brister, som blifva en följd af vid denna Riksdag vägrade anslag till redan fastställd-e utgifter.
Inom Preste- och Borgare-Stånden har fråga väl blifvit väckt om anvisning af den för Kungsholms fästningsbyggnads fullbordande erforderlige summa å Lilla Creditivet — och inom sistnämnde Stånd alternativt om dylik anvisning å blifvande öfverskott på Tull- och Bränvins-intraderne; men dessa framställningar hafva redan af Ledamöter inom nämnde bägge Stånd blifvit bestridde och vederlagde.
Vid öfvervägande af hvad sålunda förekommit, har Utskottet å ena sidan väl funnit några nya skäl i ämnet icke vara förebragte och alt Utskottet sålunda icke nu, mera än förra gången, kan för Kungsholms fästningsbyggnads fullbordande tillstyrka något bestämdt anslag; men a a,ndra sidan kan Utskottet icke undgå inse oundvikligheten deraf, att desåkallade Arbets-Compagnien varda på lämpligt sätt sysselsatte; och då den slutsats af hvad i denna fråga blifvit åtgjordt möjligen skulle kunna dragas, som vore Kongl. Majit förhindrad, att af 8:de Hufvud-Titelns anslag för fångars vård, underhåll m. m. disponera erforderlige medel för ArbetskarlsCompagniens fortfarande användande vid fästningsbyggnadsarbetet,ifalldenna sysselsättning skulle finnas vara den mest ändamålsenliga, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer, geaom underd. skrifvelse till Kongl. Maj:t undanröja anledningen till en sådan misstydning, men dar - Stats-Utshottets Utlåtande N:o 4^3. 3 jemte underdånigst tillkännagifva, att, i händelse fångarne blifva använde vid fäslningsarbetet, de i och för detta arbetes utförande erforderlige Instrumentalier och Inventarier äro utgifter, hvilka icke tillböra 8:de Idufvud-Titeln, utan böra af andre disponible medel beslridas, och att således kostnaden, hvilken äfven i Kongl. Maj:ls Nådiga Proposition blifvit uppgifven till högst 34.ooo R:dr årligen, bör förminskas med åtminstone så stort belopp, som motsvarar livad årligen åtgår till inköp och underhåll af nyssnämnde effecter.
Reservationer: af Herr Werrn j J.: ”Att Stats-Ulskotlet uti förestående Betänkande, sorn med blott en enda rösts majoritet blifvit af Utskottet antaget, i sjelfva verket tillstyrkt ett nytt och obestämdt anslag, lärer vara uppenbart för en hvar, som känner att 8:de Hufvud-Titelns tillgångar redan förut äro otillräcklige för de dermed afsedde ändamål.
Det torde icke heller vara tvetydigt, att detta tillstyrkande jemväl är i dubbel måtto formvidrigt, så väl med afseende på Rikets Ständers i hufvud frågan förut fattade beslut, som ock i afseende på den vådliga förblandning och sammanbindning detsamma innebär af de olika föremålen för Riks-Slatens Hufvudtitlar.
Måste det nemligen å ena sidan medgifvas, att arbetskarls-compagniens vård och underhåll tillhör 8:de Hufvud-Titelns utgifter, så är det, å den andra, lika bestämdt, att den inkomst, som en klok användning af manskapets arbetskraft bör inbringa, måste komma samma IIufvud-Titel till godo.
Är nu en arbetskarls dagsverke vid fästniugs-byggnaden per medium värdt t. ex. 12 sk. och Compagnien kunna i rund summa lemna t. ex. 60,000 dagsverken på året, hvilken summa naturligtvis beror af manskapets större eller mindre numerair, så blir följden af Utskottets förslag, alt 8:de Hufvud-Titcln årligen contribuerar lill den 3:dje en summa af i5,ooo R:dr, förutom den tillökning i bekladnadsslilning, bevakningskostnad m. fl. faux frais, som måste uppstå, då manskapet användes till fästningsbyggnad; icke dervid förgätandes den, tvifvelsutan ganska betydliga betalningen för manskapets öfverbelingsförtjenster, som också i sådan händelse skulle drabba 8:de Hufvud-Titeln, och hvilket allt sammanlagdt icke torde finnas för högt beräknadt, om det antages till 33| procent af förenämnde calcul-summa, den der sålunda kommer att uppgå till circa 20,000 R:dr Banco, hvar - 4 Stals-Utskottets Utlåtande N:0 4^3. med alltså en förut otillräckligt försedd IIufvud-Titel i sjelfva verket belastas till fördel för en annan.
Tages härvid ytterligare i betraktande, för det första: att den administrativa magtens obestridliga rättighet, att till Kungsholmen eller Carlskrona förlägga så mänga arbets-compagnier den för godt finnér, icke kan inskränkas genom det i slutet af Utskottets förslag besynnerligt nog förekommande åberopandet af den Kongl.
Anslags-propositionen för Kungsholms befästning, alldenstund en sådan myndighet i administrativ väg icke tillkommer Rikets Ständer, och emedan i öfrigt den Kongl Propositionen, såsom af Ständerne afslagen, måste anses förfallen samt sålunda icke mera kan såsom kostnadsbegränsning rättsenlig! och fullgiltigt åberopas, aldraminst i svar på en enskild motion; samt för det andra: alt Utskottet i första rummet tillstyrkt Rikets Ständer, att i underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t undanröja anledningen till en sådan tydning af hvad i detta ämne blifvit åtgjordt, ”sorn vore Kongl. Maj:t förhindrad att af 8:de Hufvud-Titelns anslag för fångars vård, underhåll, m. m disponera erforderlige medel för arbelskarls-compagniens fortfarande användande vid fästningsbyggnads-arbetet, i fall denna sysselsättning skulle finnas vara den mest ändamålsenliga;” så torde det för mångens Ögon linnas klart, alt i Utskottets förslag verkligen innefattas ej mindre det mest obegränsade, ehuru skickligt beslöjade anslagstillstyi kande, som vid denna Riksdag varit afgifvet, än också, i händelse detsamma skulle af Rikets Ständer bifallas, ett prejudicat af alldeles ny och egen ait, ledande derhän, att den administrativa magten skulle uti 8;de Hufvul-Titeln finna en inkomstkälla och ett ofelbart medel till utförande af allt, hvad med så kallade arbetskalls-compagnier verkställas kan, utan allt afseende uppå hvad den representativa magten, rörande anslag för sådane ändamål, må besluta.
Huruvida ett sådant resultat är förenligt med Rikets Ständers i Grundlagen bestämde rättigheter och skyldigheter, samt huruvida Stals-Utskottet alltså i detta Betänkande fästat behörigt afseende på Rikets Ständers constitutionela rätt och värdighet såsom statsmagt, vill jag här icke tillåta mig att bedöma.
För min del har jag reserverat mig emot Utskottets beslut och ansett, alt Utskottet bort antaga Utgifts-Afdelningens förslag, sorn var, alt vidblifva det Utlåtande, hvilket innefattas i Betänkandet N:o 4.29.
Till samma resultat har jag äfven trott mig komma på en annan vä<>.
Det är nemligen bekant, att Rikets Ständer vid innevarande Riksdag afslagit åtskilliga anslag, ibland annat äfven till Försvarsverkets iståndsättande, och bland desse jern väl det här ifrågavarande till Kungsholms befästning.