Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då en stor del af R. o. Ad. synes vara af tanke att förena sig med Hr von Hartmansdorff om någon framställning i detta ämne, och jag medgifver, att hans förslag är af långt mindre bindande beskaffenhet, än det som StatsUtsk. framställt; så ber jag blott att få fästa uppmärksamheten derpå att, såsom Hr von Hartmansdorffs förslag nu är uppställt (det lyder nemi. sålunda: ”Ifrån och med den dag, då den nya aflöningsstaten träder i verkställighet, skall vid hvart serskildt elementarläroverk meddelas så fullständig undervisning i de till allmän medborgerlig bildning hörande ämnen, som läroverkets omfång medgifver”) så skulle jag tro, att det kunde tydas så, som att äfven nuvar:de lärarepersonal skulle lemna undervisning i alla dessa ämnen, i fall ett läroverk inträdde på den nya aflöningsstaten.
Det tror jag likväl ej blifva på alla ställen möjligt, men om man till förslagets slutord gjorde följande tillägg, så att det komme att heta: ”sorn läroverkets omfång” och öfriga omständigheter ”medgifva”; sä vore det en modifikation, som skulle göra förslagets verkställande möjligt.
Jag vågar derföre hemställa huruvida R. o. Ad. i fall Hr von Hartmansdorffs förslag blifver antaget, skulle vilja göra åtminstone denne modifikation i beslutet.
Såvida någonting skall vinnas med det vilkor, som här är ifrågasatt; så tror jag det vara nödvändigt, att antaga den redaktion, som Hr von Hartmansdorff föreslagit.
Den förändring deruti, som Hr Silfverstolpe föreslagit, skulle leda derhän att hela mom. tjenade till nästan ingenting.
Meningen är väl, att ifrån och med den dag, då den nya aflöningsstaten träder i verk ställighet vid hvarje läroverk, så skall ock sådan ”fullständig undervisning” lemnäs, som med det läroverket afses eller som det skall omfatta.
Den nya aflöningsstaten bör väl ej träda i verket förr, än det nya läroverket ock kan träda i verket; ty annars vet jag ej hvartill anslaget skulle tjena, om man ej dermed vunne det afsedda ändamålet, att vid ett läroverk få den undervisning meddelad, som dermed är afsedd. 348 Den 29 Juni.
Jag kan således ej tillstyrka det tillägg, som Hr Silfverstolpe har yrkat.
Då nu öfverläggningen förklarades vara fulländad, framställde Hr Gr. o. Land tm., att i afseende på det ifrågavande 6:te mom:t alla ledamöter, som yttrat sig, varit ense om afslag a Ulsk:s förslag, men deremot en del yrkat, att detta mom. mätte helt och hållet utgå och andra yrkat att i öfverensstämmelse med Hr von Hartmansdorffs förslag, mom. måtte erhålla följande redaction: ”Ifrån och med den dag, då den nya aflöningsstalen träder i verkställighet, skall vid hvart serskildt elementarläroverk meddelas så fullständig undervisning i de till allmän medborgerlig bildning hörande ämnen, som läroverkets omfång medgifver”; hvarjemte Hr Silfverstolpe sednast yrkat den modifikation af Hr von Hartmansdoi ffs förslag att de sista orden: ”sorn läroverkets omfång medgifver” skulle utbytas emot orden: ”sorn läroverkets omfång och öfriga omständigheter medgifva” ; i anledn. hvaraf Hr Landtm, ansåge sig böra först framställa propos. till afslag å Utsk:s förslag, med R. o. Ad. förbehållen rätt att sedermera pröfva huruvida Hr von Hartmansdorffs förslag, antingen oförändradt eller med den af Hr Silfverstolpe föreslagna modifikation, må antagas, eller ock ifrågavande mom. må helt och hållet utgå.
Utsk:s förslag till redaktion af ifrågavande mom.
Innan propos. framställes pä Hr von Hartmansdorffs förslag, anhåller jag alt en explikation om meningen deraf måtte ega rum; pä det att jag måtte få veta den verkliga syftningen af förslaget.
Det står: ”Ifrån och med den dag då den nya aflöningsstaten träder i verkställighet” etc.
Menas det den dag dä den nya aflöningsstaten träder i verket vid hela läroverket, eller är det när blott en eller annan lärare öfvergått på den nya aflöningsstaten och de andra förblifva vid den gamla?
Hvarifrån räknas denna dag?
Det önskar jag för min del att veta, innan jag kan rösta ja eller nej om förslaget.
Ar det tillätet att fortsätta öfverläggningen.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade att han ansåge öfverläggningen om det ifrågavande stadgandets mer eller mindre antaglighet ej kunna fortsättas, men alt något hinder icke funnes för meddelande af den begärde upplysningen om samma stadgandes betydelse.
Jag anser ordalagen vara sä tydliga, att de ej borde föranleda lill någon tvekan om rätta meningen.
Der står: ”Ifrån och med den dag, dä den nya aflöningsstaten träder i verkställighet” skall den nya undervisningen taga sin början.
Denna skall ju dä, börjas samtidigt med den nya aflöningsstaten.
Sådant kan, vid ett läroverk ske tidigare, vid ett annat mycket sednare, allt eftersom lärarne antagit de nya lönevilkoren, eller vägrat göra det.
Den 29 Juni. 349 Då härefter Hr Gr. o.
Landtm, hemställde om R. o. Ad. biföll
Hr von Hartmansdorffs förslag till redaction af det ifrågavande 6:le mom:t, ropades starka ja, blandade med nej; hvarpå Hr Landtm, lillkännagaf det han trott sig finna, att denna propos. blifvit besvarad med öfvervägande ja.
Jag anhåller om votering i anseende till sakens stora vigt.
Hr Tersmeden, på förfrågan af Hr Gr. o. Landtm., förklarat det han yrkade, att contrapropos:n skulle innefatta, att 6:te mom. bör helt och hållet utgå, upplästes till justering samt godkändes följande förslag till votenspropos.
Den som bifaller att, i st. f. 6:te mom. af litt. Ä, i StatsUtsk:s förslag, rör:de anslag till elementarläroverken, antages följande stadgande : ”Ifrån och med den dag, dä den nya aflöningsstaten träder i verkställighet, skall vid hvart serskildt elementarläroverk meddelas så fullständig undervisning i de till allmän medborgerlig bildning hörande ämnen, som läroverkets omfång medgifver”; voterar ja; den det ej vill voterar nej; vinner nej, kommer förenämnde 6:te mom. att helt och hållet utgå.
Då tiden är långt framskriden, och del torde hända att öfverläggning uppstår äfven om de återstående punkterna af detta betänk, sä hemställer jag till Hr Gr. o. Landtm, samt H. R. o. Ad., om ej återstoden af detta ärende må uppskjutas till nästa plenum.
Det är väl sant alt tiden är långt framskriden; dock ej sa mycket, att icke vi skulle kunna hinna att afgöra äfven de återstående punkterna.
Jag skulle tro, att R. o. Ad:s ledamöter säkerligen sitta qvar så länge, som Hr Gr. o. Landtm, behagar fortsätta öfverläggningen; åtminstone har jag för min del ingenting deremot.
Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. ansåge att, pä sätt Hr von Hartmansdorff föreslagit, pröfningen af återstående delen af StalsUtsk:s förevaride utlåt, borde uppskjutas till nästa plenum.
Härvid ropades starka nej, blandade med många ja, hvarefter Hr Landtm, förklarade det han trott sig finna denna propos. besvarad med öfvervägande nej.
Jag anhåller, att öfverläggningen åtminstone måtte uppskjutas till dess vi fått ljus här borta; sä att vi må kunna läsa betänk. 350 Den 29 Juni.
Jag anhåller att det sjelfsvåld, som här flera gånger inträffat derigenom att lamporna blifva allt för sent antända, mätte blifva rättadt på ett eller annat sätt.
Sedan härefter lamptändningen blifvit verkställd, förekom 14:de punkten, ang:de 7: de momentet af afdelningen litt. b. i StatsUtsk:s förslag, rör:de elementarläroverken.
Efter uppläsning af ifrågavande morn., yttrade Frih.
Då jag ser flere af StatsUtsk:s ledamöter här närvande, anhåller jag att någon af dem behagade upplysa, hvilka motionärers meningar eller önskningar, som Utsk. menar i denna punkt?
Vi se af betänk, att här äro motionärer, som heta Selander, Schröder, Sundler, Palander, Fahlcrantz, Bjuhr, Stenberg etc; är det alla dessa motionärers yrkande, som K.
M. skall taga i betraktande vid uppgörandet af normalstaten ?
Utsk. har ej ingått i någon pröfning af de serskilda motionerna, som äro väckta om utvidgning af en eller annan skola och nya anslag dertill; så att meningen med denna punkt är, att K.
M. måtte i öfvervägande taga de deruti framställda önskningarne, d. v. s. att Utsk. föreslag ! att åt K.
M. öfverlemna pröfningen af huruvida de förtjena afseend d. v. s. om någon skola verkligen behöfver en sådan förändring etc.
Sådan är Ulsk:s mening med denna punkt.
Jag kan ej neka, att jag anser denna punkt vara öfverflödig; enär jag förmodar att K.
M. i alla händelser täger omständigheter och förhållanden i noggrant öfvervägande, innan K.. M. fattar Sitt beslut om skolornas organisation.
Men om denna punkt skulle bifallas, så blir naturligtvis följden, att uti den underdåniga skrifvelsen alla dessa motionärer måste uppräknas och deras önskningar tillika, enär K.
M. eljest vore i okunnighet om hvad som menades.
Jag hemställer till R. o. Ad., om ej den förra delen af punkten måtte bibehållas och godkännas, men den sednare delen uteslutas; sä att punktens lydelse blefve följande: ”1 män af blifvande ledigheter skola, efter vederböra hörande, de indragningar eller andra förändringar vidtagas, hvilka erfordras för läroverkens fullständiga ordnande”.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att då ingen yrkat bifall till Utsk:s förslag, det endast återstode att pröfva, dels Hr von Hartmansdorffs förslag, hvarenligt ifrågavande mom. borde få följande lydelse : ”1 mån af blifvande ledigheter skola, efter vederbörandes börande, de indragningar eller andra förändringar vidtagas, hvilka erfordras för läroverkets fullständiga ordnande”, och dels Hr Tersmedens yrkande, att detta mom. likasom alla de öfriga vilkoren skulle afsläs.
Den härefter framställda propos:n till bifall å den af Hr von Hartmansdorff föreslagna redactionen af 7:de mom., besvarades med starka ja, jemte åtskilliga nej, hvarpå Hr Landtm, förklarade det han funnit ja härvid hafva varit öfvervägande.
Den 29 Juni. 351 15:de punkten, ang:de 8:de och 9:de momcnterne af litt. i, i Utsk:s förslag rör:de elementarläroverken.
Efter uppläsandet af dessa momenter yttrade Hr von Troil: Då Hr Tersmeden en gång för alla begärt afslag å samtliga morarna, så inskränker jag mig till att blott begära bifall lill det nu föredragna.
Jag anhåller att dessa båda mom. måtte skiljas åt, och anhåller serskildt om afslag å det 8:de.
Jag tror att det innefattar inskränkning i Konungens rätt att efter
Sitt godtfinnande använda besparingarne på hufvudtitlarne.
För min del, tror jag deremot, det vara högst nödigt, att H. o.
Ad. antager 8:de mom.; ty menin gen med de besparingar, som på detta anslag komma att göras, är ju uttryckligen den, att elementarläroverken skola förbättras.
Då mycket medel utan tvifvel kommer att erfordras till läroverkens förändring och dithörande förnödenheters anskaffande, så skulle det ju vara alt aflägsna ändamålets ernående, om besparingarne derå finge användas till utländska resor, lärda arbetens tryckning och hvarjehanda annat, som höra till ecclesiastikstaten — ja till och med för barnmorskors och läkares bildande, hvilka äfven höra dit.
Hr Silfverstolpe instämde med Hr von Hartmansdorff.
Uppå härefter framställd propos. blef det ifrågavande Sale mom. af R. o. Ad. bifallet.
Då sedermera Hr Landtm, hemställde om R. o. Ad. behagade bifalla jemväl det 9:de morn., ropades ja, men derjemte anmälde sig och yttrade Hr Tersmeden:
Jag anser att StatsUtsk. har fästat allt för mycken vigt vid den omtalade öfvergångsstaten, då Utsk. i detta mom. säger, att den ej får i någon mån rubbas, hvarken genom ”mar kegångs- eller andra förhållanden”.
Denna stat är likväl, som jag tror, någorlunda hastigt uppgjord, så att den lätteligen skulle kunna behöfva rättas i åtskilliga delar.
Visserligen är den uppgjord efter uppgifter från de respectiva stiften, men jag tror dock att stor obillighet dervid är begången, och att ganska stor orättvisa skulle vederfaras en del lärare, om denna öfvergångsstat skulle till punkt och pricka följas, utan att K.
M. finge fästa afseende ä de reklamationer, som möjligen på ett och annat håll kunna göras.
Serskildt ber jag alt såsom exempel derpå få nämna, att ifrån Wexiö stift skulle, är det mig sagdt, uppgifterne vara bygdå på olika grund än de öfriga.
Likaledes är det tillförlitligt upplyst, att i afseende på rectorerne embetsgärden, jag tror på nästan intet ställe, blifvit tagen i beräkning; rektorerne hafva dock vid en eller annan skola i st. f. embetsgård serskilda hushyremedel af staden, hvilka dock i öfvergångsstaten blifvit beräknade bland lönevilkoren.
På grund häraf anser jag att detta mom. ej bör antagas utan afslås, eller snarare förändras t. ex. dertill, att denna öfvergångs - 352 Den 29 Juni. stats närmare bestämmelser öfverlemnas till K.
M. att uppgöras i enlighet med de af K.
M. föreslagne och af StatsUtsk. antagne grunder.
Skulle den deremot nu definitivt fastställas i fullkomlig öfverensstämmelse med StatsUtsk:s förslag, tror jag att stora orättvisor blefvo begångna.
Då en gång ordinarie staten skulle inträda, då inträffar också tillfället för Konungen att göra den slutliga jemkningen, som kan vara nödvändig i de föreslagna lönerna; men om, på sätt Hr Tersmeden yttrat, man skulle nu först bestämma en viss stat, sådan t. ex. som StatsUtsk. den föreslagit, och sedermera deruti göra jemnkningar o. s. v. så skulle sådant ske på bekostnad af andre, som derigenom blefvo lidande, och som således skulle komma i mistning af en del utaf de förmåner som blifvit deni till godokände igenom öfvergångsstaten.
Således skulle jag tro, att de jemkningar, hvarom Hr Tersmeden talat, kunna eller böra ej ega rum förr än den slutliga ordinarie regleringen inträder.
På grund häraf anhåller jag om bifall till förevande mom.
Jag skulle tvifvelsutan biträda hvad Hr von Troil framställt, om icke en möjlighet vore för handen att öfvergångsstaten korame att räcka i många år; och då hemställer jag om det är billigt, att en lärare skall förlora, och andra rikta sig pä den förres förlust.
Min tanke instämmer visserligen med Hr Tersmedens derutinnan, att jag tror det hvarken R. o. Ad. för sin del, eller R.
St. gemensamt, böra fastställa öfvergångsstaten, utan blott öfverlemna åt Konungen, att densamma efter vederbör:des hörande reglera.
Om staten här för tillfället uppgjordes, utan att förut hafva undergått Statskontorets granskning, torde man svårligen kunna antaga att den blefve med all vederbörlig noggranhet upprättad.
Men detta ämne hörer i alla fall, icke till detta mom.
Det är först i ett sednare mom. som frågan om öfvergångsstaten förekommer.
Här är, i min tanke endast fråga om den löneförhöjning i penningar hvilken kan blifva en eller annan lärare medgifven efter de uppgifter som komma att läggas till grund för öfvergångsstaten.
Denna må nu vara upprättad af Konungen eller af R.
St., så är meningen med detta morn., att den ej skall för hvarje år förändras allt efter som markegången blifver högre eller lägre; ty då skulle följden blifva, att man måste hvarje år göra om denna stat; en svårighet som man bör undvika.
Jag tror följaktligen, att man ganska väl kan antaga detta morn., utan att derföre hafva bundit sig i afseende på bestämmandet af hvem som skall upprätta öfvergångsstaten, antingen R.
St. skola göra det sjelfva, eller om de vilja öfverlemna det åt Konungen.
Jag hemställer derföre till Hr Tersmeden, om ej detta mom. må bifallas.
Hr Gr. o. Landtm, framställde att i afseende på 9:de mom. blifvit yrkadt dels bifall till Utsk:s förslag, och dels af Hr Tersmeden, om Hr Landtm, rätt uppfattat hans framställning, att öfver gångs - Den 29 Juni. 853 gångsslalens närmare bestämmelser böra öfvcrlemnas till K.
M. att fastställas i enlighet med de af K. M. i Dess nådiga propos. uppgifne grunder; hvarjemte Hr Landtm, hemställde om R. o. Ad. bifölle Utsk:s förslag till redaction af 9:de momentet.
Ropades ja. 16:de punkten, ang:de 10:de och 11 :te mom-.ue af litt. b i Utsk:s förslag rör:de elementarläroverken.
När detta ämne förra gången föreliades, gjorde jag anmärkmr vid mom. 10 och 11, anseende dem i deras dåvar:de skick ej kunna skäligen bifallas.
Jag har nu erhållit. underrättelse att PresteSt., i st. f. dessa båda mom. fattat följande beslut: ”R.
St. skola hos K. M. i underdånighet anhålla, att vid en ny reglering af elementarläroverken en sådan förändring i deras styrelse mätte i nåder vidtagas, att sakkunnige personer äfven utom ecclesiastikståndet deruti må kunna intagas”.
Detta beslut anhåller jag alt R. o. Ad. måtte biträda.
Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. behagade, såsom Hr von Hartmansdorff föreslagit, med ogillande af Ulsk:s förslag till redaction af 10 och 11 momme, instämma i PresteSt:s sålydande beslut: ”R.
St. skola hos K. M. i underdånighet anhålla, att vid en ny reglering af elementarläroverken en sådan förändring i deras styrelse måtte i nåder vidtagas, att sakkunnige personer äfven utom ecclesiastikståndet deri må kunna intagas”.
17:de punkten, ang:de den af Utsk. upprättade öfvergängsstat för elementarläroverken.
I öfverensstämmelse med hvad jag för en stund sedan yttrade, anhåller jag alt R. o.
Ad. ej mätte godkänna den öfvergängsstat, som nu är föreslagen, utan besluta att hans upprättande må öfverlåtas åt Konungen, sedan vederbönde hörde blifvit.
Det är visserligen ett både förtjenstfullt och nyttigt arbete, som StatsUtsk. gjort genom sitt förslag; ty derigenom har StatsUtsk. ådagalagt hurusom medlen skulle komma att blifva tillräckliga i det hela, och huruledes de skulle kunna tillflyta de serskilda undervisningsverken hvart för sig.
En sådan utredning är naturligtvis af värde när man vill gä lill väga med säkerhet i sina beräkningar; men det är dock möjligt, alt misstag insmugit sig vid statens upprättande, och man kan ej vänta annat, då den måst i en sådan hast uppgöras.
Till förekommande af flere sådane, och på det att staten må med all möjlig noggranhet upprättas, är det som jag tagit mig friheten göra den af mig framställda begäran.
För min del har jag ingenting att invända emot den framställning, som Hr von Hartmansdorff gjort; men derest R. o. Ad. skulle vilja bifalla den af StatsUtsk. föreslagna 6 H. 23 354 Den 29 Juni, staten, sä anhåller jag, att emot densamma få göra en anmärka., Som nndföll mig förra gången ämnet här förevar, och hvilken nu blifvit gjord inom ett annat
Stånd; den nemi. att för den äldste läraren vid Upsala cathedral-skola äro de 250 r:dr, som honom lemnäs af Upsala stad såsom ersättning för embetsjorden, upptagna i öfvergångsstaten såsom hörande till den ordinarie lönen; ehuru vid alla andra skolor embetsjorden, eller ersättningen derför, är alldeles ur beräkningen af den nya staten utesluten.
Sålunda, så framt den ifrågavar:de skollärarens embetsjord, liksom de öfriges, ej skall blifva i staten beräknad, så måste de nämda 250 r:dr ur StatsUtskrs beräkning såsom kontant tillgång utgå; så att, i st. f. att StatsUtsk. nu upptagit 1,450 r:dr såsom var:de lön och 50 r:dr såsom tillökning, blott 1,200 r:dr måtte komma att upptagas såsom hittills utgående lön och följaktligen 300 r:dr såsom lönetillökning.
I fall R. o. Ad. skulle ingå i pröfning af staten, får jag således hemställa, att den förändring mätte göras i staten för den äldste läraren vid Upsala cathedral-skola, att hans lön anses nu vara 1,200 r:dr.
Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad., i öfverensstämmelse med Hr von Hartmansdorffs förslag, ansäge den af Utsk. uppgjorda öfvergångsstat icke kunna godkännas, utan en sådan stats upprättande böra öfverlåtas åt K. M., sedan vederbönde hörde blifvit.
Ropades ja. l8:de punkten, ang:de års-ansia gets för nya elementarskolan i Stockholm uppförande pä ständig stat. R. o. Ad. fann Utsk:s yttrande i denna punkt icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarne.
19:de punkten, ang:de det å 8:de hufvudtiteln till emeritiilöner för lärare vid elementarläroverken anförde anslags öfverjlyttning till allmänna indragnings staten.
Efter den förklaring, som här af StatsUtsk. blifvit gjord, finner jag visserligen intet hinder möta för detta anslags öfverförande på indragningsstaten, hvarom frågan i alla fall är genom 3 Stånds bifall afgjord.
Jag är imedlertid glad öfver att anmärkmn blifvit framställd, och att den gjorda förklaringen derigenom blifvit framkallad. R. o. Ad. fann Utsk:s yttrande i denna punkt ej erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarne.
20:de punkten, ang:de äskad tillökning i gymnastiska central-institutets anslag.
Denna punkt lades, med vidblifvande af R. o. Ad:s förut i ämnet fattade beslut, till handlingarne. 21:sta punkten, ang:de dels förhöjning i det såsom arfvode för granskning af Apotheks-räkmngar å Sundhets-collegti stat uppförde anslag, dels det å Carolinska Medico-chi - Den 29 Juni. 355 vurgiska institutets stal uppförde anslag till arfvode ät en professor i kliniken för barnsjukdomar, saint dels äskad tillökning i ursanslaget för Feterinär-inrättningen i Stockholm. R. o. Ad. fann denna punkt ej föranleda till annan åtgärd, än att läggas till handlingarne.
22:dra punkten, an g: de förhöjning af anslaget för musikaliska akademien.
Denna punkt lades, med vidblifvande af R. o. Ad:s förut fattade beslut, till handlingarne.
23:dje punkten, ang:de dels förhöjning i förslagsanslaget till skrifmaterialier och expenser m. m. och dels anslag f ör utskrifning af s. k. registratur i K. M:s canzli.
Denna punkt befanns icke erfordra annan åtgärd, än att läggas lill handlingarne.
24:de punkten, angide anslag för inköp och bebyggande af prestboställen i Lekvattnets och Bogens kapellf örsamlingar inom Wermlands finnmark.
Jag har visserligen för närvande till hands den 57:de punkten af utlåt.
N:o 124, men jag vill erinra mig, att någon rättelse deruti erfordras i anledn. af det beslut, sorn R. o. Ad. i dag fattat, rör:de löneanslag för predikanterne i Lekvattnets och Rogens kapellförsamlingar.
Palmstjerna: StatsUtsk:s utlåt.
N:o 124 innehåller i denna punkt, ”att de af K. M., för inköp af prestboställe inom Lekvattnets församling, äfvensom för bebyggande af delta och af bostället för predikanter i Rogens församling äskade serskilda anslag, tillsammans 6,600 r:dr, måtte af R.
St. beviljas, under förbehåll, dels att de blifvande åbyggnaderna å dessa boställen af församlingarne i all framtid behörigen underhållas, dels att aflöningen för de inom församlingarne anställde prestman, utan statsverkets betungande, af församlingsboerne bekostas”.
Det första förbehållet, i afseende på boställenas underhåll af församlingarna ”i all framtid”, anser jag böra qvarstå; men i afseende på del sednare förbehållet, ”att aflöningen för de inom församlingarne anställde prestmän, utan statsverkets betungande, af församlingsboerne bekostas”; i afseende derpå anser jag, i likhet med Hr Silfverstolpe, att det bör, till följd af R. o. Ad:s förut fattade beslut, förfalla.
Jag instämmer fullkomligt med Frih. Palmstjerna.
Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. bifölle den del af Utsk:s i 56 punkten af betänk.
N:o 124 gjorda hemställan, som innehölle, att de af K.
M. för inköp af prestboställe inom Lekvattnets församling, äfvensom för bebyggande af detta och af bostället för predikanter i Rogens församling äskade serskildta anslag, till - Den 29 Joni. sammans <5,000 r:dr, måtte af R.
St. beviljas, under förbehåll, att de blifvande åbyggnaderne å dessa boställen af församlingar i all framtid behörigen underhållas.
Ropades ja. 25:te punkten, ang:de statsbidrag för ombyggandet af Veterinär-inrättningens i Stockholm smedja. R. o. Ad. fann denna punkt icke erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarne.
26:te punken, ang:de äskadt ärligt anslag af 1,000 r:dr under 3 års tid till Svenska Nykterhetssällskapet.
Hr von Hartmansdorff: K. M. har, för Svenska Nykterhets-sällskapet äskat ett årligt anslag af 1,000 r:dr, att, under 3 år, utgå med tillsammans 3,000 r:dr, för att, efter omständigheterna, af sällskapets direktion användas både till nykterhetsskrifters lifgifvande och för nykterhetstalares kringsändande.
Dessa utvägar äro de, som ansetts verksammast bidraga till den goda sakens befrämjande, men sällskapet har, i anseende till sina tillgångars ringhet endast kunnat i inskränktare mån dem begagna. R. o. Ad. behagade återremittera denna punkt, emedan StatsUtsk. för bristande tillgångar hade afstyrkt anslagets beviljande.
StatsUtsk. har nu förnyat sitt afstyrkaude.
Jag tror deremot, att fä anslag torde vara så nyttiga och så mycket till besparing ledande, som detta.
Det är nemi. otvifvelaktig!, och torde af en hvar, som tagit saken i närmare betraktande, erkännas, att nykterhetssällskapens bemödanden inom riket icke ringa verkat till fylleriets hämmande.