Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är sant, att Riddarhusets fonder icke äro anslagne i egenteligt ändamål att vara en publique Låneinrättning; de äro så tillsägandes en Corporations egna tillhörighet, hvilken således äger att föreskrifva de vilkor, sorn sy* 38 Den 3 October e. m. nas den tjenligast, för att göra dessa medel fruktsamma och vinna nödig säkerhet för deras återfående; men, det är Sveriges Ridderskap och Adel som är denna Corporation och hvars medlemmar, hvar och en för sig* kan anses hafva eller fä sin röstandel om dessa medels förvaltning, hvarföre det synes mig orättvist, om de få Ledamöter af vårt stånd* hvilka såsom här närvarande nu ära i tillfälle anordna om RiddarbusFondernes^utlåning, dervid göra sådant stadgande, sorn det hvaremot jag härmed reserverar mig, och hvarigenom det må hända för många af de frånvarande blir omöjligt att erhålla ifrågavarande
Lån, sorn likvist enligt en annan punkt i Reglementet företrädesvis borde lemnäs åt Ridders och Adelsmän.
Och skulle dessa serskildta meningar genom Prot collsutdrag åtfölja det Betänkande, sorn rörande den af Utskottet verkstälde granskning af omförmälte LånRegiemente kommer att till Höglo!!.
JRidderskapet och Adeln af» gifvas. Ut supra.
LSnK eglemente för Låns beviljande från de under RiddarhusDirectionens förvaltning ställde fonder. i §.
RiddarhusDirectionen äger tillse, att de unj Den 3 Octobcr c. m. der dess inseende ställde fonder, så vidt tillgången det medgifver, må göras fruktbara och till den ändan tillåtas Directionen, att, emot pant af fast egendom och laglig ränta samt sex månaders uppsägning, lån meddela utur alla de Cassör och Fonder, der ej särskildta Testamenten annorlunda föreskrifva, dock aldrig öfver io,ooo R:dr Banco; hvarken tillen och samma person eller på en och samma pant. 2 §.
Hypotheker hvarpå lån får göras äro; j;o.
Frälfe, Frälfe [katte och Kronojhattehemman till högst halfva värderingssumman. 3:0.
Försäkrade, väl underhållne och fördelaktigt belägne Stenhus i Stockholm, då BrandförsäkriogsContoiret Fribref derå utgif. vit till högst halfva Brandförsäkring6värdet.
Sorn denna utlåningsproportion är den högsta, sorn får komma i fråga, så böra assecurance- och värderingsinstrumenterne noga pröfvas.
De senare böra vara upprättade enligt Bancomethod, och äger Directionen, att äfven infordra uppgift på det värde hvartill panten blifvit till bevillning taxerad under de sist förflutne fem åren, samt sedan efter omständigheterne läningssumman sä jemka, att 4o Den 3 October e. m.
Cassan i alla hänseenden må äga full säkerhet. 3 §•
Uti den egendom hvarå lån af Riddarhusets Cassör meddelas, må ej annan gällande Inteckning med förmånsrätt framför Cassan äga rum, än ett proportioneradt Bancolån, hvarvid dock alltid iakttages, att sammanräknade beloppet af Bancolånet, och det gom från Caasan beviljas, ej må öfverstiga den för panten i 2 §• medgifna högsta Lånesumman.
Finnes, då lån sökes, annan Inteckning i panten än ofvan nätnndt är, och begär Låntagaren, att densamma må, med först utfsllande del af lånet infrias, då äger
Directionen i sådan händelse meddela nödige föreskrifter för verkställigheten, samt tillse, att den med Cassans medel infriade Skuldgedeln genast varder försatt i det skick, att densammaa ej vidare kan blifva gällande, äfvensom, att Inteckningen inom ett års förlopp varder i laglig ordning dödad.
Skulle|Directioen sakna tillfälle till penningars utlånande mot första Inteckningen näst Banken, på sätt ofvan cämndt är, må det vara Directionen tillåtit, att så länge detta förhållande fortfar, och sedan ett allmänt beslut derom blifvit af Directionen fattadt, bevilja Dm 5 October c. m., lån mot inteckning efter annan allman Cassa, af aådane, hvilka vanligen icke uppsäga sine utestående fordringar, hvarvid dock bör iagttagas:
Att beloppet af de förr varande Inteckningar, jemte å hvarje Capital-summa beräknad
Tre års ränta, sammanlagdt med det lån, som af Cassal utgifves, icke må öfverstiga tvåtredjedelar af det värde hvartill enligt 2 §. fast egendom högst må belånas:
Directionen sig äfven pådettasätt icke kunna mot säker inteckning göra Cassans medel fruktbara må den äga, att på högst ett halft års tid utlåna dem emot säkerhet af hypotheker eller borgen; dock vare, i sådant fall de i beslutet deltagande
Directeurerne ansvarige, såsom för egen skuld, för Lånets återbetalning.
Skuldebref hvarå Lån meddelas, bör innehålla: 1:0.
Förbindelse, att efter högst 6 månaders uppsägning lånet återbetala. 2:0.
Åtagande, att'hvarje halftår tills betalning följer betala ränta k 6 procent för åz
Den 5 Octohei' c. rn. 3:0.
Att lantan till det årets slut då lånet medelås, skall liqvidera^, och föriallodagarne sedan derifrån räknas, vid äfventyr, att om räntan inom utsatt tid ej erlägges, anses Capitalet till betalning förfallet. 4:0. a^a inbetalningar till Cassan böra verkställas genom insättning i VexelBanken, för Casgans räkning och BancoAttestens aflemnande.
Att alla de omkostnader, som Cassan till Intecknings förnyelse eller fordringens utsökande kan k'omma att vidkännas, böra af gäldenären ersättas. 6:0.
Skulle de uti 3:dje, 4:de och 5;te punkterna nämnde vilkor uti Skuldebrefvet saknas, äger Directionen, att derå tiga gäldenärens serskildta förbindelse.
För uppfyllandet af de i ofvanskrifne 2,’dra, 31dje och 4tde punkterne föreskrifne åtaganden, bör
I öfrigt äger Directionen, att, i enlighet med ofvan stadgade grunder upprätta forinus
Ven 5 October e, m. laire till Skuldsedel, hvilket Lånsökander, då de derom sig anmäla, till etterrättelse meddelas Anmärkningar: i;o.
Då Lån på hus sökes, ingifves Branda försäkringsContoirets Fribref i hufvudskrift eller ock, om huset är förut uti Banken pantsatt, en af Bankens Registrator bevittnad afskrift deraf, hvarförutan bevis från BrandförsäkringsContoiret, huruvida Huset häftar för Premielån eller ej, skall ansökningen åtfölja. 2:0.
Vid lån å Landtegendomar af här i 2 §. uppräknad natur, ingifves ordentlig värdering, upprättad af Domaren i Orten på sätt nämnde §■ föreskrifver. 3:0.
KammarCollegii bevis, att den ej häftar för bytesbrist eller annan Kronogravation. 4:0.
Handlingar som styrka Lånsökandens ägande rätt till Panten, såsom KöpeBytea- eller Gåfvobref, jemte Fastebref, eller bevis om oklandradt Laga stånd.
Har Lånsökanden sedan sådan åtkomat blifvit
Enkling eller i annat gifte trädt uppvise han ock behörigt afvittringsbevis.
Är Egendomen ärfd, företes Arfslnstrumentet med bevis derom, att det är oklandradt, samt förre ägarens åtkomsthandlingar. 44 Den 3 October c. m, 5:0, Protocollsutdrag öfver meddelad Inteckning, hvarom bevis jemväl bör vara skrifyit å sjelfva OriginalSkuldebrefv«t. 6:0.
Gravationsbevis, upprättadt efter de 10 föregående årens InteckningsProtocollers föranledande, utfärdadt antingen af Domaren i den Orten der egendomen är belägen, eller ock af AdvocatFiscalen i den HofRätt, under hvars Jurisdiction fastigheten lyder; börande detta bevis innefatta ej mindre upplysning om de inteckningar som i egendomen för penningelån eller andre skulder, kunna vara meddeldte och gällande, än ock huruvida något Egendomen till större eller mindre del angående ArrendeContract deruti är intecknadt.
För Landtegendom skola sådatie bevis utfärdas efter det Tingets slut, då Inteckningen för lånet meddeltes, oeh i Staden minst dagen efter den då Inteckningen bief faststäld. 7:0.
Domstols- samt LandsContoirs eller Förmäns bevis, att han ej är Uppbördsman, eller Föreståndare för Magaziner eller Fattiginrättningar, eller om han tillförene haft upp* börd, eller annan så beskaffad befattning om händer, att han för densamma fullkomligen reda gjort, och derföre på intet sätt häftar, .. samt att han ej är Förmyndare, eller har för Barna arf att ansvara, ej eller häftar för någon annan skuld hvarigenom Cassans inteckningsoch förmånsrättjkan göras stridig, eller dess säkerhet vara något äfventyr underkastadt.
Den 3 Octolr c. m, 45 8:0.
Är den erbjudne Panten förut behäftad med Bancolån, skall med uträkning från Banken styrkas,fhuru mycket derå återstår, så till Capital som upplupen ränta. 9:0.
Domstols samtycke till lånet in-J gifvas. 5 §•
Åtkomsthandlingarne skola ingifvasi hufvudakrift, men skulle Låntagaren åstunda att återtaga hufvudskrifterne, böra behörigen vidimerade afskrifter af de samma i stället till Directionen »Aemnäs» Protocollsutdrag eller bevis, som af HäradsRätt eller annan
Domstol afgilves böra vara med Rättens eller Domarens vanliga si.» gill försedt, äfvensom I enskildt mans betyg, bör finnas under namnet utsatt utgilvarens tjenst eller yrke, jemte sigill derunder. 6 $.
När lån utur någon af Cassorne åstundss, »kall skriftelig
Ansökning derom göras hos
Directionen, hv»rvid bifog»s de säkerhet»- handlingar, detta Reglemente föreskrifver och hvilka äfven i ansökningen böra finnas upp-.
Den 5 October e. m. räknade.
Revis öfver ingifvandet meddelas af RiddarhusSecreteraren då sådant äskås. 7 §•
Om Directionen finner Lånehandlingarne fullständige och den erbjudne panten fullgod samt bifaller lånet, utasslgneras antingen hela summan eller delar deraf, i den mohn penningar i Cassan äro att tillgå, för att Låntagaren eller dess lagligen antagne Fulimägtige tillställas.
Afslås gjord anhållan örn lån, äge Lansökanden sina handlingar återtaga.
Samma rätt äge äfven den Lånsökande, hvars anhållan blifvit bifailen, ehuru penningar ej genast kunna erhållas, om denne sedermera icke skulle finna sig belåten, att afvakta den tid, då lånet kan utbetalas. 8 §•
Lånsökande erhålle lån i den ordning han sig anmält och fått sine handlingar prölvade samt godkände.
Skulle på en gång tvenne eller flere sig anmäla, erhålla den eller de företräde, som minsta summan äska.
Äro sumtnorne lika, blifve då den först hulpen, 6om bäste panten bjuder.
Inträffar den händelse, att Adelsman och ofrälse person på simma gång söka lån, äge Adelsman företräde.
Den 3 Octoler e, m, 4? 9 §•
Om inbetalning af ränta eller hufvudstod eller af betalningar ä hufvudstoden skola gälla, måste de, enligt hvad ofvan är föreskrifvit, ske genom insättning i Banken för Cassans räkning och Attesten lemnäs till Kamereraren emot undfående af ett utaf honom undertecknadt, samt af RiddarhusSecreteraren annoteradt, tryckt och nummereradt qvittence. 10 §.
Allt hvad Cassan till Capitalets eller Interressets infordrande äfvensom till inteckningars förnyande 6amt lånens bevakande i hvad måtto det vara må, nödgas förskjuta, kommer Låntagaren till last, och skall af honom, jemte årliga räntan , eller på derom skeende tjll^ sagelse, Ovägerligen återbetalas. it §•
Låntagaren i rätt tid erlägger räntan, och i öfrigt fullgör sina skyldigheter, samt någon anledning till osäkerhet för Cassan ej förekommer, må lånet, om Cassan icke är i behof af sine penningar, hos honom innestå.
RiddarhusFiscalen bör göra sig underrättad i Brandförsäkringsverket, om något af RiddarhusDireciionen belänt hus skulle försämras, så att Brandförsäkringssumman nedsättas, på det Directionen då må kunna länet uppsäga. 48 Ben 3 October e, m. 12 §.
Underlåter Låntagare att, då han sig dertill förbundit, vid årets slut inbetala den då upplupne ränta, bör han genom RiddarhusFiscalen genast anmanas att sådant fullgöra, och; om det oaktadt med räntana inbetalande tvenne månader skulle fördröjas, bör Lagsökning för Capital och ränta genast varda afFiscalen anstäld. 13 §•
När någon till Cassans säkerhet intecknad egendom genom köp kommer utur förra ägarens hand, åligger pantens nya ägare, sedan han första uppbudet erhållit, om han lånet bibehålla vill, sig hoa Directionen härom ovilkorligtn anmäla.
Hörssmste
Ridderskapet och A.- deln den 5:te dennes ingifvet Memorial , har Herr Sparre, Bengt Erland , anfört, att ehuru Höglofl.
Ridderskapet och Adeln bifallit Statsoch EconomieUtskottens Betänkande! angående den af honom väckta Motion om åtskilliga åtgärders vidtagande, för att rigta de bildade - Den 3 Octo ber e. m. dadé MedborgareCIasserne till deltagande i Samhällets productiva yrken, hvarigenom blifvit tillstyrkt, att hos Kongl. Majit måtte i underdånighet anhållas, att uppmärksamhet åt denna angelägenhet kunde lemnäs samt att någre utvägar till ändamålets vinnande måtte anvisas; återstode likväl, efter Herr Sparres tanka en vigtig omständighet, den, att genom allmänna uppmuntringar och genom ett offentligt gillande af grundtankan, förmå personer, att gå den nya väg man önskade} och då Utskotten ansett de för Lärdomsyrken stiftade Kongl. Stipendier icke kunna från sina stiftelser rubbas och på nya föremål öfverflyttas, men det vore af vigt, att något äfven i denna del af ämnet frill gjordes, om ändamålet skulle vinnas, enär den enskildte medborgaren lättare kunde inse nyttan af en ny Mkcrnas ordning, än verkställa sådant sorn strider emot gamla vanor, fattade fördomar och falske åsigter, derest han ej i sitt bemödande underlättas af allmänna anstalter; har Herr Sparre föreslagit, det Ridderskapet och Adeln måtte af de Fonder, som RiddarhusCassan ägde, eller så fort sig göra lät, af sådane sorn framdeles inflyta, eller af enskildtes till Riddarhusets disposition lemnade medel till studerandes understöd, vid hvilka något bestämdt vilkor om sättet ick» vöre fästadt, stifta tvenne stipendier, hvardera af 100 eller 150 R:dr årligen för Adeiiga ynglingar, sorn allvarligen ägna sig åt cäringarne, helst vig - Bil, till Ridd. 0, Ad.
IX Band. 4 5o Den 3 Or t ober e. m. ten icke lage för närvarande på gåfvan» storlek utan fastmera på Ridderskapets Och Adelnä, genom sjelfva stiftelsen, högtidligen lemnade godkännande af den grundsats , att det icke vore oförenligt med Adelig Börd och vårdad uppfostran, att agna sig åt näringarne; hvarjemte Herr Sparre, till vidare utveckling af sitt i berörde måtto gjorda förslag, på anförde skäl, hemställt, att af de föreslagne Sti— pendierne må förbehållas sådane Adelige ynglingar, hvilka ingå i någon Fabriks-, Manufactur- eller Handtverksrörelse och dert’11 inhämtat studier vid det Institut för Tecknisk undervisning, som i öfverensstämmelse med hvad Stats- och EconomieLJtskotten, i deras omförtnäldte Betänkande, tillstyrkt, framdeles torde blifva i Hufvudstaden inrättadt, eller i händelse ett sådant icke skulle komma till stånd, skafta de bevis, att han på annat sätt, och förenadt med verkelig handläggning, söker förvärfva de kunskaper, som höra till det valda yrket, samt att det andra Stipendium måtte få begagnas af sådane Adeliga ynglingar, ifrån i6:de till 2ode året, hvilka, i brist af någon allmän skoleinrättning för Landtbru. kets practiska utöfning, på större Landtegen-, domar, och der Landtbruket vetterligen systematiskt drifves, studera detta yrke; och har Ridderskapet och Adeln förstnäfnnde dag behagat samma Memorial, tillika med de af Herr Hammarsköld, Lorentzo, Friherre Ankarsvärd, Carl Hindric, Grefve von Schverin, Fredric Bogislaus, Friherre Björnstjerna,Magnus, samt Herr von Hartmansdorff, August, i anledning Den 3 Öetöbet' e. tit.
St deraf gjorde anföranden till RiddarhnsUtskot* tets utlåtande remittera.
Då Utskottet nu går, att sådant åliggaö* de fullgöra, anser Utskottet sig först böra, efter sin åsigt, bestämma det begrépp Utskottet fästat vid uttrycket Stipendium, och hvad som vid tilldelandet deraf egenteligen synas hafva varit åsyftadt.
Stipendiers tillskapande förnämligast varit föranledt å ena sidan, af Statens behof af kunnige Embetsmän och vettenskapsidkare, och å den andra af meddellösheten hos större delen af Nationen, hvarigenom föräldrar betagits tillfälle, att gifva ät sina barn den vetenskapliga bildning,'som de under en lyckligare ställning kunnat emottaga, och som för Statens tjenst är behöflig.
Bevis för detta förhållande finnes på mångå ställen uti Fäderneslandets Historia under början af Konung Gustaf I:s Regering, der denne store Konung ofta utbrister i klagan deröfver, att skicklige
Embetsmän af landets egne barn saknades, hvarigenom Han fann sig nödsakad , att anförtro flere vigtiga delar af Statsförvaltningen åt Utländska personers händer.
Det Var för att afhjelpa denna briat och för att sätta obemedlade Svenska ynglingar i stånd att besöka Lärosäten, der en högre förstånds odling kunde vinnas, som denne Konung först, Och efter Honom flere Sveriges framfarne Regenter äfvensom enskildte Medborgare anslogo summor till understöd för fattige ynglingar vidi deras studiers fortsättande.
På detta sätt haf* 52 Den 3 Octol/er r. m. va stipendier fått deras upprinnelse och se” dermera blifvit i enahanda afsigt bibehållna; och ett stipendium torde således egGnteligen böra anses icke såsom en belöning, utan såsom ett bidrag till den studerande ynglingens uppehälle under det han, såsom Herr von Hartmansdorff, ganska rigtigt anmärkt, uppoffrar sin tid och sin möda på förvärfvande af sådane kunskaper, hvilka ej under läroåren och må hända ej på lång tid derefter gifva deras Idkare en inkomst, hvarifrån han kan hämta en tarflig bergning.
Utgående från denna synpunkt, tror Utskottet, att om Stipeodilnrättningen skall bibehållas vid sitt rätta ändamål, så måste de summor, sorn dertill anslås endast komma sådane personer till godo, hvilka hafva för afsigt att vid ett Läroverk förvärfva kunskaper, som i vidsträcktare män kunna bidraga till att öka subjectets intellectuella bildning, han må sedermera använda den skörd han sålunda upphemtat till gagn, antingen för Staten directe derigenom, att han ingår i dess tjenst eller för sådane näringsyrken, hvilka äro i behof af vettenskapernes biträde för att bringas till en högre grad af fullkomlighet; men deremot synes det vara aldeles främmande för berörde anstallt, att tilldela stipendium åt personer, hvilka blott vilja sysselsätta sig med yrken som inom kort tid lätt kunna läras, och för hvilkas skickliga utöfvande endast vana, eller hvad man kallar handlag fordras, enär nybegynnare!! uti slike yrken redan under lärotiden kan genom det arbete lian förrättar, erhålla åtminstone uppe - Pc:i 3 Oololar e. m. hälle; och till detta sia;': af näringsyrken anser Utskottet allt hvad sorn vanligen förstås under namn af handtverk böra räknas.
Utskottet kan icke förena sig med Motionairen i den öfvertygelse, att någon verklig fördom inom AdelsStåndet finnes deremot, att dess Medlemmar ingå i de produetiva Näringarna , enär flere exempel på motsatsen kunna anföras.
Tvertom synes det tankesätt alltmera försvinna, som i allmänna samhällslifvet uteslutande gör afseende på bördens företräd® eller de yttre utmärkelser, hvilka vanligen åtfölja Statens Tjenstemän, utan man önskar häldre att bestämma Medborgarens värde efter en annan mera säker och mera rättvis måttstock,- den — af ädelhet i tanke- och handlingssätt förenad med redbarhet i kunskaper.
Utskottet nekar dock icke , att åtskilligt kan göras för befrämjandet af en sådan tanke, sättets utveckling, hvarigenom den uppväxan-i de Adelige ynglingen må lära , att icke blott de ofTentelige
Statens värf, krigsyrket eller Embetsmannens kall, äga rätt till hans bemödande och nit: att äfven det enskildta lifvet, då det användes till det allmännas gagn, äger anspråk på hvar tänkande Medborgares aktning; att
Landtmannens eller varuförädlarens fredliga yrken äro förtjente af hans uppmärksamhet och äga sitt värde, helst de både öppna för sine idkare, ehuru med mindre yttre utmärkelse, ett lika rikt tillfälle med de föregående, att gagna det allmänna, samt erbjuda åt dem genom tidigare utsigter till trefnad och Den ä Octobcr e. m. välstånd, ec mera snar belöning för försakelser och mödor, än den andre sysselsättningar jnå hända förmå gifva.
Det bör ej kunna med skäl häremot invändas, att Adelsmannen om han inträder bland Näringsidkares Class, afviker från sin egenteliga bestämmelse, att vara medlem af Representationen och föra Folkets talan i allmänna angelägenheter.
Utskottet är åtminstone öfvertygadt, att icke allenast det allmänna utan äfven Ståndet enskildt skulle vinna derpå, om bland dess medlemmar på Riddarhuset män funnos hvilka i särskildta näringsgrenar äga grundeliga kunskaper, ey derigenom skall otvifvelaktigt en mångsidighet i sanna och gagneliga åsigtcr uppkomma, hvaraf åter visa beslut och en förbättrad allmän hushållning och economisk ställning inom landet skola blifva välgörande följder.
I frågan åter om medels erhållande till så beskaffade stipendier sorn nu äro i fråga, får Utskottet upplysa, att sila de Fonder hvarifrån Riddarhusstipendier nu utgå, med undan* tag af den så kallade Adeliga CadettskoleFonden, hafva tillkommit genom enskildt» personers donationer, dervid det uttryckeliga vilkor blifvit fästadt, att Stipendierna böra tillgodonjutas endast af sådane Adeliga ynglingar, hvilka vilja studera vid Rikets Universiteter, och i hvilken föreskrift således någon rubbning icke ksn göras', att deremot CadettSkoleFouden, hvilken egentligen tillkommit ige - Den 3 October c, m, 55 nom de afglfter, som vid Introductioners erhållande till Riddarhuset erläggas,kan ien frami tid, genom den tillväxt
Fonden på detta sätt åra ligen vinner, lemna tillgång för inrättandet af Stipendier, hvilkas föremål Ridderskapet och Adeln synas vara oförhindrade att sjelfve bestämma; dock bör Utskottet härvid icke obemäldt lemna,’att Ridderskapet och Adeln redan vid 1817 och 1818 årens Riksdag förordnadt, att i den mån afkastningen på denna Fond tillväxte skulle deraf alternativt tillskapas ett högre Academiskt stipendium på 240 R:dr Banco, och ett FriCadetfrum på Carlberg, hvilket beslut, så vidt tillgångarne det medgifvit, äfven gätt i verkställighet, och att följagteligen, derest Ridderskapet och Adeln skulle finna för godt, att Fondens blifvande odisponerade afkastning borde till förut icke vanliga ändamål användas, berörde förordnande måste, på längre eller kortare tid blifva h vilande.
På dessa grunder, och då det syne» vara Ridderskapet och Adeln värdigt, att, genom lemnadt understöd åt sådane obemedlade Adaliga ynglingar, hvilka uti de närande yrkena önska söka deras utkomst och i sådant afseende, utom praktisk färdighet vilja vid något Läroverk inhemta de vettenskaper, som kunna befrämja en fullkomligare utöfning af det yrke de valt, gifva, på sätt Herr Sparre sig yttrat, ett högtidligt godkännande af den grundsats, att det icke är oförenligt med Adelig Börd och vårdad uppfostran, att Ståndets med? s6 D»n 5 October e. m: lemmar ägna sig åt näringarne; får RiddarhusUtskottet i så måtto tillstyrka bifall å elen af Herr Sparre framställda Motion, att i den man blifvande Räntebesparingar å Adeliga Cadcttskolefonden det ■ medgifva, och då tjenliga Läroanstalter för näringarne och jordbruket kunna varda inrättade, 2.me Stipendier till lika belopp med de nu varande lägre Acadsmiska Stipendierne, eller 160 R;dr Banco hvardera cm året må berörde fond anslås, för att, enligt de hittills gällande allmänna grunder för Stipendiers bortgifvande, tilldelas åt de Adeliga ynglingar, hvilka på sätt berördt är åstunda att förvärfva sig vettenskaplig underbyggnad för näringarnes fullkomligare bedrifvande; och att det må öfverlemnas åt RiddarhusDirectioncn, ntt i afseende på tid och vilkor för dylike stipendiers innehafvande, för hvarje stipendiat serskildt göra de bestämmelser, sorn efter hvarje Näringsgrens olika beskaffenhet och andre omständigheter kunna finnas nödige; dock att au ifrågavarande stipendier ej må under längre tid, än högst 5 år af en och samma person åtnjutas, Och kommer såsom en följd af detta tillstyrkande, så vida Ridderskapet och Adeln dertill lemnar dess bifall, enär RiddarhusDirectionen finnér oftanämnde stipendier i afseende på de dervid fästade vilkor kunna utgå, den af Ridderskapet och Adeln år 1818 meddeldta föreskrift ofn den behållne räntans användande, att förblifva hvilande intill dess den summa, sorn för oftanänmds tvenne Stipendier erfordtas, blifvit till iullo afsatt; hvilket allt jern* Den 3 O c Löher c. m. 56 te tvenne Ledamöters serskildta mening till Höglofl.
Ridderskap^tä och Adelns vidare pröfning vördsamt öfverlemnas. Stockholm den 33 September 1823.
På RiddaihuiUtskottets vägnar Polycarpus Cronhjelm.
Utdrag af Protocollet, hållit i RiddarhusUtskottet vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 23 September 1823. S. D.
Vid afgörande af den utaf Herr Sparre, Bengt Erland, väckta och till RiddarhusUtskottets utlåtande remitterade Motion angående Stipendiers anslående till de Adelige ynglingar, hvilka allvarligen ägna sig åt Näringarne, var Grefve Cronhjelm, Polycarpus, af serskild mening och yttrade-.