Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Härtill tager jag mig friheten lägga en hemställan för egen del , dock utan allt anspråk, men grundad på hvad jag hört sägas, nemi. att arbeten inne i dockor skall consumera mycket manskap i anseende till den fuktiga luft, som efter det utpumpade vattnet qvarstannar i dockorna.
Jag hemställer vördsamt om icke det vore skäl, ifall något nytt systeme i detta hänseende är upptäckt, som kunde leda till besparing, att afvakta än vidare erfarenheten, medelst alt biträda BorgareStrs beslut.
Hr Nordensköld: I anledn. af Hr Hjertås yttrande, anser jag mig böra nämna, att det är ganska sannt att man i Amerika hittat på, om icke ett nytt, åtminstone ett bättre sätt alt upphala fartyg för undergående af reparation; men här är ej fråga om fartygs reparation, utan om deras conservation.
För öfrigt fruktar jag, att om vi skulle bygga så många upphalningsbäddar, som vi hafva stora fartyg, skulle dessa bäddar komma att kosta vida mer än hvad som erfordras för fullbordandet af de redan påbörjade dockorna.
För reparation af fartyg hafva vi en särskild docka, hvarföre icke heller oss göres behof af någon upphalningsbädd ; och hvad beträffar den sjuklighet, som skulle inrita sig hos det manskap, sorn arbetar i dessa dockor, så har jag åtminstone aldrig kommit underfund dermed.
Några dagar efter sedan ett fartyg blifvit insatt i dockan och vattnet är utpumpadt, blir dockan och skeppet torrt, då der är frisk luft, någon gång kanske för frisk.
Jag anser mig slutligen böra yttra, att ehuru jag visserligen hade önskat att StatsUlsk. anslagit medel till ifrågavar. ändamål för 5 år, fäster jag dock ej synnerligt afseende på att så icke skett, utan gifver StatsUlsk. min tacksamhet för hvad Utsk. föreslagit, det är en hyllning åt principen.
Det är redan en vacker början, och jag är öfvertygad att när arbetet väl kommit i gång, skall det ej heller afstanna förrän det nått sin fullbordan, och att hvad som nu väcker utländniugens admiration som en början, skall väcka den i ännu högre grad såsom fullbordadt.
Uppå derefter framställd propo*’, Idef 5 punkten af R. o. Ad. bifallen.
Hr R osen blad:
Med ledning af de skäl, soin StatsUtsk. anfört för sitt beslut, får jag mig deremot reservera, jag anser alt, då bär uppgifvas att det fordras 16 år för att fullborda ifrågavar. arbete, och då under denna lid stora kostnader skola komma att användas för reparation å skepp som angripas af röta, del hade varit stor besparing att bevilja hela anslaget på en gång. 6 : l e punkten.
Då denna fråga förra gången förevar, hade StatsUtsk. fästat sådana villkor vid anslagets medgifvande, att jag ansåg bättre alt della anslag tills vidadare liek och hållet återtogs, oell att Utsk. nu förändrat sitt förra tillsl yrkande, deremot kan jag ej halva något att invända; men deremot bar StatsUtsk. icke hvarken handlat rätt eller conseqvent, då Utsk. tillstyrker ”anställande al en ny undersökning till ntiönande af vattenledningens ulföi hal het, och den dertill erforderliga kostnad:” lietta är redan gjordt; utförbarhelen är gifven och kostnaden likaledes bestämd, hvilken troligen ej skulle komma att öfverskrida hvad uppgifvet är.
Vidare: ”alt höra Carlskrona slads innevånare i afseende på det bidrag, som för vattenledningens framtida underhåll kan af staden påräknas/'’
Staden bar redan en gång medgifvit alt bevilja en viss summa i och för ändamålet att få vatten från de s. k. slampkällorna, som ligga ofvanför Lyckeby och Augerums qvarnar, men sedan ansåg man att denna vattenledning blt-fve för dyr och valtenqvantileten otillräcklig för stadens behof, hvarföre vattnet ansågs böra ledas ifrån Lyckeby å, ofvanför fallet, då det under passagen genom mils långa jernrör skulle blifva lika godt, som om det komme ifrån sjelfva källan.
Detta är dock endast undanflykter från stadens sida, för att komma ifrån kostnaden, hvilket ej kan gillas, helst stadens innevånare en gång medgifvit ett bidrag till vattenledningens underhåll.
Utsk. fortfar: ”samt att K. M., derest arbetet skulle anses böra öfvergifvas, då täcktes förordna om de till vattenledningen redan uppköpta jérnrörs och andra materialiers försäljning och medlens ingående till Riksg.cont.
:” detta synes vara något förhastadt; man bör väl först vara öfvertygad om outförbarheten af företaget i det ena eller andra afseende!, innan man skrider till en sådan försäljning och medlens inlevererande i Riksg.cont.; ty hvad Utsk. sedermera säger, inbillar jag mig aldrig kunna blifva utaf, nemi. att för framtiden kunna tagas i beräkning i och föranläggning af en vattencistern af ofvaituppgifna beskaffenhet, (nemi. som på Sveaborg) så framt en sådan inrättning skulle anses kunna vid Carlskrona ändamålsenligt tillvägabringas och Den ao Mars c. m. 205 de ifrågavar. medlen lemna tillgäng lill kostnadens bestridande.
Om man nu säljer bort rören oell sedan finnér att man ej kan göra en sådan cistern, hvaruppå jag storligen tviflar, så liar man plottrat bort livad man bade lill en vattenledning, sorn säkerligen skall lyckas.
Jag hemställer således, att man kunde utesluta liela detta StalsTJlskrs raisonuement oell helt simpelt bifalla alt inga medel för närvar. anslås till vattenledningen; ty det ligger en stor motsägelse uti att vilja bortsälja de redan befintliga oell ganska dyra jernrören och med detsamma tala om att bygga en cistern, hvars duglighet först kan utrönas långt efter det att den är fullbordad.
Jag tillstyrker således, att Ii. o. Ad., med uteslutande af allt annat, endast bifaller att inga medel nu beviljas för den ifrågavar. vattenledningen.
Jag anhåller att få instämma med Hr Nordensköld.
Jag har sett de ifrågavar. rören till den föreslagna vattenledningen, de tillverkades på ett bruk i Calmar län med stor kostnad.
Man har ej väl fått dem färdiga, än mindre aobrngla, förrän man vill försälja dem.
Ett sådant vankelmod kan ej annat än borttaga förtroendet till dem som liro så vankelmodige, nemi. till Ständerna.
Jag hemställer således, att R. o. Adis beslut måtte stanna vid ordet ”påräknas,” och att således tillägget — ”samt att Konungen täcktes förordna om de till vattenledningen redan uppköpta jernrörs och andra malerialiers försäljning etc.” måtte utgå.
Hr Nordensköld förenade sig med Hr von Hartmansdorff.
Uppå derefter frnmställd propos. biföll R. o. Ad. första delen af StatsUlsk:s yttrande, eller t. o. m. orden ”få påräknas,’’ och ansåg det öfriga böra uteslutas. 7 : d e punkten.
Hå denna punkt förra gången behandlades inom detta Hus, yttrade jag min åsigt derom vara, att utgiften vore en af de mest onyttiga, dels emedan jag trodde och fortfarande är af den öfvertygelse, alt någon brist i ekvirkesförråden icke förefinnes, ulan snarare öfverskott, dels alt, om någon brist funnes, intet uppbördsmannaansvar finnes för ekvirke, och den ej kan vara större än att man rundligen kunde inköpa för dessa 8000 r:dr hvad som möjligen kunde felas.
Likväl kan nyfikenheten tillfredsställas, och äfven jag skulle önska vela förhållandet härmed om det vore mindre dyrt.
Kanske bör jag tillägga, att, då Ständerne härvid fästat så mycken vigt, det också är lämpligt alt bifalla anslaget.
Jag bestrider således icke detsammas beviljande, utan öfverlemna!' åt R. o. Ad. ali göra livad lämpligast synes. 2oS Den ao Mars c. m. Gr.
Det lärer ej mera bero af It. o. Ad. alf fatta beslut, som skulle kunna upphäfva det beslut, hvilket de öfriga Stånden redan fattat.
Det förhåller sig som Stats.
Ulsk. uppgifvit, att Ständerne redan beslutat att en sådan inventering skall äga rum och att medel dertill blifvit anvisade, i följd hvaraf icke heller fråga kan uppstå att inga medel dertill skulle anvisas, utan endast huruvida någon förändring skall äga rum i afseende på summan.
Enär den härtill erforderliga summan af en person med full sakkännedom blifvit uppgifven, förmodar jag att R. o. Ad. dervid icke heller har något att tillgöra.
Jag inser ganska väl det riktiga uti Gr.
Horns anmärkn. att sedan Ständerne beslutat att en inventering skall förrättas och eu sakkunnig man uppgifvit att den ej kan verkställas för ringare kostnad, så måste den ock beviljas.
Men jag måste beklaga, alt, i stället för s. k. för t r o e n d e -anslag ansetts nödigare att göra misstroende-anslag och bortkasta penningar på hvad man förutser blifva onyttigt.
Kan likväl detta misstroende, hvad flottan beträffar, bortköpas med 8000 r:dr, så alt hon framdeles blifver bättre behandlad, så böra medlen ej anses vara bortkastade; ehuru jag finnér utgiften i sig sjelf onödig och onyttig.
Det kan visserligen icke uppstå någon tvekan att bevilja den föreslagna summan, då beviljandet af sjelfva saken redan föregått och ingen bestrid t alt beloppet för det afsedda ändamålet är erforderligt; men, jemte det jag förenar mig om hvad Hr von Hartmarsdorff anfört, anhåller jag derjemte få till prot. yttra: att, då detta troligtvis är det sista ämne rör:de anslag till flottan eller dess organisation, hvarmed StatsUtsk. sig vid denna riksdag sysselsatt, så är det och blir i våra riksdagshäfder en vacker slutsten till den slags omtanka, som StatsUtsk. för fäderneslandet visat, då, på samma gång som StatsUtsk. med den aldra knappaste hand tillskurit hvad som oundgängligen för de mest nyttiga föremål tarfvas, föreslagit utgåendet af en summa af 8000 r:dr till ett alldeles onödigt ändamål.
Det torde lika litet hafva bort undfalla Hr von Hartmansdorff, som någon annan, att misstroende kan vara nyttigt någon gång, för att controllera, om ej förtroendet understundom varit för stort.
7tde punkten blef af R. o. Ad. bifallen.
Hr Rå fe It, Anton:
Jag anhåller att i prot. få nedlägga min reservation emot beslutet om ekvirkesförrådets i Carlskrona inventering samt emot det dertill beviljade anslag, hvilket jag anser vara ett sätt att bortplottra Statens medel. D cn jo Mari e. m.
Bättre hade varit att bevilja den förutnämnda summan för byggandet af skjul öfver det virke, som på Carlskrona varf ligger under bar himmel oell går sin förvandling till mötes.
Lades på bordet nedannämnda från Utsk:n inkomna ullåtrn, mern. och betänk:», nemi. från StatsUtskottet: N:o 454, ang:de de i Reg.Frns 63 § föreskrifna credilivsummors belopp; Nro 455, i anledn. af anmärknrr vid Ulsk:s betänk.
Nro 410, angrde ett föreslaget låneundersöd för stadsförsamlingarna i Carlkrona; Nro 456, ang-.de föreslagna åtgärder till minskning i Carlskrona stads utgifter för presterskapets aflöning, m. m.; N:o 4^7? ang:de arfvode för emottagningen och utdelningen af de vid riksdagens slut öfverblifna exemplar utaf RiksSlrns prolocoll, samt hillänget dertill, m. m.; IST:o 458, i anledn. af BondeShs återremiss å Utskts mern.
N:o 38g, med förfrågan om RiksStrns beslut, ang:de byggnadslånet till staden Wenersborg; Nro 469, i anledn. af erhållen återremiss å StatsUtsk:s utlåt.
Nro a35; N:o 460, i anledn. af väckta motioner, angrde förhöjning i anslaget för tullverket och tullbevakningens förstärkning ; N:o 461 j angrde tiden för nästa revision af stafs-, banco- och riksgäldsverkens förvaltning och räkenskaper; Nro 462, i anledn. af K.
Mrs nåd. skrifvelse, i fråga om mötespassevolancens upphörande och de deraf bestridda kostnaders öfverflyttande på statsverket samt i ämnet väckt motion ; Stats- samt Allm.
Besvärs- och EkonomiUtskotten:
Nro iG3, i anledn. af K- M:s nåd. skrifvelse angrde jemkning i provinsen Skånes ordinarie rotering, m. m.; Nro i64, i anledn. af väckt fråga om dels skyndsam verkställighet af rotejemkningen i Westerbottens och Norrbottens län, och dels rättighet för vederbörande rotehållare vid Westerbottens reg:te att erhålla utdelning af de rolefrihelsmedel, hvilka af vacante, rotar inom nämnda län till statsverket influtit; Nro |65, i anledn. af väckt motion om upphörande af en del quarantaines-afgifter; N:o 166, i anledn. af väckt fråga om åtgärders vidtagande för hofveriets afskaffande; Nro 167, i anledn. af återremiss å utlåt.
N:o 42; Nro 168, i anledn. af återremiss å utlåt.
Nro 46; Nro 16g, i anledn. af återremiss å utlåt.
Nro 495 2 Den ao Mars e. ra.
N:o 170, i anledn. af återremiss å utlåt.
N:o 5g; N:o 171, i anledn. af återremiss å utlåt.
N:o 64; N:o 172, i anleda, af återremiss å utlåt.
N:o 73; N:o 173, i anledn. af erhållen återremiss af utlåt.
N;o 106; N:o 174» i anledn. af erhållen återremiss af utlåt.
N:o 109; N:o 175, i anledn. af erhållen återremiss af utlåt.
N:o 110; N:o 176, i anledn. af återremiss af betänk.
N:o tit; N:o 177, i anledn. af erhållen återremiss af betänk.
N:o 124; Bevil IningsUtskottet: N:o 4r, i anledn. af RiksSt:ns olika beslut ang:de tull— hevillningen; BancoUts kottet; N:o 153, i anleda, af väckt fråga om skyndsam verkställighet af R.
St:s beslut ang:de förhöjning af Manufacturdiscontens creditiv på R.
Sits Bank ; N:o 154, till svar å ett RiksStts återremiss af Utskrs under N:o r41 afgifna utlåtande; N:o 155, i anledn. af väckta frågor om förändring och förtydligande af de för Handels- och Närings-disconlernes lånerörelse, uti 4> 5 och 6 mom. af 2Ö2 §:n i bancoregletnentet af den 26 Maj i835, lemnade föreskrifter, angtde dels antalet af namn, sorn erfordras såsom hypothek för lån utöfver 10,000 r:dr, dels belåningen af vexlar, dels högsta tillåtna skuldsältningsbeloppet, och dels förbudet mot låns omsättning ; N:o 156, i anledn. af väckt fråga, ang;de stadgande i bancoreglementet, att kamereraren vid Bancodisconlverket skall ställa borgen eller annan godkänd säkerhet för den uppbörd honom anförtros; j»:o i5y, i anledn. af direclionens öfver Malmö lånecontor hemställan 0:11 ändring af § 88 mora. 8 uti nu gällande hancoreglemente; Lag- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.Utskotten: N:o 54) i anledn. af väckta motioner rörtde Judereglementet ; N:o 55, i anledn. af väckt motion, rör:de tillämpningen å de utskiftade kronoparkerna på Öland af K. förordningen om jordafsöndring. H. R. o.
Ad. åtskiljdes kl. £ till 11 e. m.
In fidem protocolli, F. O. Silverstolpe.
Manda - D en a2 Mars f. m.
Måndagen den 22 Mars 184 r.
Plenum lil. g f. m.
Justerades 2:ne prot.utdr. för den 20 dennes.
Skyldig aktning för an* dras öfvertygelse har afhållit mig ifrån att söka strida emot beviljandet af det anslag, som numera lemnats till dockbyggnaden i Carlskrona, så mycket mera som denna öfvertygelse varit allmän, så väl inom StatsUtsk., som inom de särskildta RiksStånden.
Denna grannlagenhet torde likväl nu kunna gifva vika och mig tillåtas att i prot. nedlägga min reservation i afseende å nämnda beslut, af det skäl att jag anser de flestes öfvertygelse i denna fråga snarare grunda sig på en önskan att bevara denna del af vårt försvarsvapen, hvarpå landet användt så stora penningesummor, än på en noggrann kännedom om härmed i sammanhang stående förhållanden.
Jag reserverar mig på den grund, att det varit rättare att först bestämma beskaffenheten och mängden af de fartyg, som skola förvaras i dockorna, innan man gör något anslag för dessas byggande.
Jag vet ganska väl, att man härtill svarar, att dockor behöfvas så väl för den ena som för den andra sortens fartyg; men jag tror likväl att hvarje sjöman skall erkänna, att dockorna böra vara af olika art för olika fartyg.
Jag anser likaledes den plan, som är uppgjord, alt, till besparande af medel, kunna lägga flera fartyg i en enda bassin, vara oriktig, då den afviker ifrån grundläggarens till de nu i Carlskrona befintliga dockor plan, och då den medför den olägenhet, att om en eldsvåda skulle utbryta, så skulle alla de fartyg, som voro i en och samma bassin förlagda, sannolikt gå förlorade.
Ilr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, att Gr. Hamilton, Jacob, ledamot i BancoUtsk., anmält sig af andra göromål vara hindrad att längre såsom ledamot i nämnda Utsk. fortfara , men anhållit att det oaktadt blifva vid sin riksdagsmannarätt bibehållen, och hemställde Hr Landtm., om R. o. Ad. behagade bifalla denna hans begäran.
Hr Landtm, anmodade Hrr Electoror att innan nästa plenum utse en ledamot i BancoUtsk, efter Gr. Hamilton.
Fortsattes pröfningen af StatsUtskts den 3 och i5 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 435 med tillhörande bilagor, 22 H. 27 310
Den 32 Mars f. ra. och börjades nu föredragningen med ullåt.
N:o 435 litt. C, i anledn. af erhållna återremisser af ullåt.
N:o 354 bit.
C. Utsk:s yttrande ang:de anslag till aflöning för den nya Styrelsen för allmänna arbeten med derunder lydande d i s l r i c t c h e f e r.
Redan innan denna fråga väcktes inom detta Stånd, angtde en särskild styrelse för allmänna arbeten, har jag delat den öfvertygelse, attén sådan särskild styrelse behöfdes; men det var derföreicke min mening, att bästa suttet att få densamma vore att inrätta ett särskildt embetsverk.
Jag har trott att elementer härtill funnes i tillräcklig grad inom den redan befintliga administrationen, för att medelst dessa elementers begagnande kunna skapa en sådan styrelse, som vore ändamålsenlig.
Denna åsigt hyllar jag ännu:
Utsk. synes icke heller velat ingå i den speciellare organisationen af denna styrelse, då Utsk.(sid. 5) säger sig icke hafva ansett lämpligt att nu ingå i en speciel granskning af K.
M:s förslag till organisation af denna styrelse, utan egentligen yttrat sig (raden 3i pu samma sida) beträffande aflöningsbeloppet och icke i afseende å den speciella organisationen.
Jag röstar för bifall till det i betänk, föreslagna aflöningsbelopp, men hyser den^öfvertygelse, att besparingar till icke så ringa belopp kunna äga rum, om den nya styrelsen inpassas i den redan befintliga Ingeniör-corpsen, hvilka besparingar kunde komma sjelfva arbetena till godo.
Likväl vill jag icke föreslå en sådan speciel organisation, utan hemställer, att det måtte öfvei lemnäs till K.
M. ali göra den, sådan Konungen lämpligast finner med afseende på möjligheten att kunna införlifva denna nya styrelse med Ingeniörcorpsen.
Jag skulle kunna nämna åtskilliga fördelar, som af ett sådant inpassande, som jag föreslagit, skulle uppstå, men jag inskränker mig att endast vidröra den mest verkande, nemi. den ekonomiska.
Uti det egentligen s. k.
Ingeniör-contoret finnas för särskildta ärendens behandling, kamererare-befattning, secreterare-befattning, o. s. v. At innehafvarne af dessa tjenster kunde naturligtvis anförtros äfven den sysselsättning, som skulle föranledas genom den nya styrelsens behof af tjenstemän i detta afseende, och de skulle säkerligen, som ersättning härföre, åtnöjas med ganska ringa arfvoden.
Sjelfva chefsbefattningen för denna afdelning behöfde ej förses med någon särskild aflöning, derigenom alt chefen för Ingeniör-corpsen skulle finna det vara sig ålagdt, till följe af detta införlifvande, att utau något arfvode besörja detta öfverinseende å den nya styrelsen, med anledn. af sitt förut innehafvande chefskap öfver förenämnda corps.
Min mening vore äfven, att de arbeten, som genom den nya styrelsen verkställdes, i afseende på undersökning och jemväl verkställighet af företagen skulle inpassas på Ingeniör-corpsen, men subordinera under, och hafva sitt sammanlopp i Civil - Den aa Mar s f. m. an departementet.
Mången torde anse underligt, att en sådan tjenstgöring i afseende på undersökning och verkställighet blir satt inom militär-administrationen och skulle sedan få sitt förmanskap inom Civil-departementel; men sådant har skett i alla tider och sker ännu i dag, att vissa framställningar, hörande till militär-administrationen, föredragas genom Finance-minislern.
Emot mitt förslag i detta afseende möter således intet hinder, ifall man vill saken.
Det ligger äfven i dessa ärendens särskilda art, alt vissa personer skola befatta sig med sjöcommunicationer, och andra med dylika lill lands.
Jag tror icke att vi kunna förete någon mera nitisk och verksam fosterlandsvän än frami.
Gr. von Platen ; han organiserade en afdelning, ett slags embetsverk för valtencouimunicationer, och uti instructionen för detsamma finnes äfven intagen vägärendens administration.
Det oaktadt kommo ärenden af denna art icke i fråga mera än till en viss del under hans tid, och det stora behofvet af vattencommuniealioner har vållat att alla medel till det mesta åtgått till detta ändamål, emedan man ej, utan stor förlust, kunde låta arbeten blifva stående sedan de voro påbörjade.
Jag anhåller, att man ej måtte skapa ett nytt embetsverk, ulan att personalen inom Ingeniör-corpsen så mycket som möjligt måtte användas äfven till de med den nya styrelsen afsedda ändamål.
Hr v o 11 Hohenhausen, Michael Silvius:
Jag skulle anhålla att blifva upplyst huruvida R. o. Ad. genom något prot.utdr. erhållit underrättelse huru Preste- och BorgareStm afgjort denna fråga, hvarefter jag torde återfå ordet.
Ridd.Secret. tillkännagaf, att PresteSt. till styrelsen för allmänna arbeten beviljat ett anslag, intill nästa riksdag, af 8,000 r:dr om året, eller för 4 år 3t2,ooo t-Äir, dock ulan*att i samma summa ingå de i,2Öo r:dl-, hvilka blifvit föreslagna att dels från riksslatens fade hufvudtitel (1,000 r;dr) dels från gtde hufvudliteln (2Öo r:dr) för detta ändamål användas; kommande dessa i,25o r:dr sålunda att på sagda hufvudtitlar fortfarande qvarstå; BorgareSt. hade uppskjutit pröfningen af denna fråga.
Sedan det numera blifvit upplyst, att PresteSt., endast med en högst obetydlig förändring, bifallit Ulsk:s betänk, i denna punkt, så, på det att 2tne Stånd må hafva kommit till enahanda beslut, tillstyrker jag att R. o.
Ad. måtte förena sig i PresteStis åsigt.
Till ilen sista talaren hemställer jag, huruvida det nu kan vara lämpligt, närUtsk:n öfverlemnat organisationen af denna styrelse till Konungen, och Ständerne äro fördelade på 4 rum, der de hvar för sig skola besluta, att nu väcka fråga om särskildta förslag i den delen, eller om fördelning på Ingeniör-corpsen af den nya styrelsen.
Jag bestrider ic - 312 Den 22 Ma rs f. m. ke den besparing, icke eller den nytta, som en sådan anstalt kunde åstadkomma, men då bör förslaget utgå ifrån Styrelsen.
Om man nu på förhand vill framkomma dermed, anser jag ej vara rätt, utan må ett sådant förfogande komma att utgöra en cura postelion Jag anhåller, alt R. o. Ad. ville förena sig med PresteSt.
, hvarigenom 2 Stånd blefve ense om ett och samma beslut.
Så högst nyttigt det är att anvisa medel på sätt Utsk. föreslagit eller enligt med PresteSlts beslut, 8,000 r:dr årligen i 4 år, med tillsammans 32,000 r;dr efter afdrag af den utaf Utsk. äfven föreslagna summan af 5i6 ridr 12 sk., för att användas till undersökningar och planers uppgörande, för så väl väganläggningar, som vattencommunicationer och broars byggande m. m., så högst skadligt och menligt inverkande på ordningen inom Riket skulle det blifva, om en särskild styrelse organiserades, som med alla dessa särskilda befattningar skulle få något att skaffa.
Vi måste erinra oss, att i afseende på väganläggningar, brobyggnader och mera dylikt, måste man i Sverige förfara efter allmän lag; att således häradet, inom hvilket sådana arbeten kunna komma i fråga att verkställas, skall inför häradsrätten höras öfver en slik fråga, och att det af häradet beror om t. ex. en väganläggning skall ske, så framt denna anläggning skall af häradet bekostas, och att det således icke går an att skapa styrelser, som möjligen kunde pålägga häradena andra skyldigheter, än de förut i lagen hafva sig ålagda.
Nåväl! jag kan således icke annat än för min del afstyrka organisationen afen ny styrelse för dessa slags ändamål.
Vi äga, mine herrar! styrelse nog hos Konungen, och behöfva inga collegiala anstalter under Honom för så speciella fall som dessa; jag tillstyrker likväl R. o. Ad. alt bifalla anslaget och öfverlemna detsamma till
Konungen för att användas till arfvoden åt de personer af Jngeniör-corpsens båda afdelningar, som kunna anförtros att hvar i sitt fach verkställa de förberedande undersökningarna för alt sedan göra för Konungen klart, huruledes och i hvilken ordning arbetena kunna blifva nyttigast utförda, hvarefter, och sedan i vanlig väg, genom vederbör, landsliöfdingar, raenigheterne inför häradsrätt, i de fall der desse skola deltaga i kostnaderna, blifvit hörde, samt landshöfdingarnes utlåtanden deröfver inkommit och blifvit antingen godkände eller förkastade, Konungen blir i tillfälle att sitt nådiga beslut i ämnet fatta.
All annan åtgärd skulle inveckla oss i onödiga svårigheter.