Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Un - 20,000 2,^00 3, >5u I 0,000 i ,5oo i,55o 12,333 1,700 1,000 56,000 5,000 3 lo,85o ■BKEKWWaeWWiKS 8.i5,85o 20,58 > Den i Februari. der ovissheten, huru stor behållningen af detta gamla anslaget 8,600 r:dr, efter en sådan åtgärd, kunde blifva, har jag ansett lämpligast föreslå öfverflyttningen af detta anslag till allmänna indragn:s-staten, med undantag af cornmendantens löne-anslag, samt de för civil- och ecclesiastik-personalen, hvilka synas alldeles böra upphöra.
Allmänna fattigvården i Stockholm Allmänna fattigvården i landsorterna Lazarettet i Stockholm . . .
Det synes böra undersökas, huruvida denna inrättning, genom erhållna rika gåfvor, icke borde kunna bestå, utan det statsbidrag, som på denna titel utgått med 5,000 r:dr, och genom hvilkas indragning R.
St. blefvo i tillfälle att, utan statsverkets ytterligare betungande, biträda Carolinska Institutet, såsom säkerligen i mera behof af detta understöd.
På sådan grund har jag väl här för Lazarettet i Stockholm utfört detta anslag ; men anhåller, att om StatsUtsk. skulle, efter pröfning, gilla det här af mig gjorda förslag att indraga anslaget för Lazarettet, detsamma då mätte på Carolinska Institutet öfverflyttas.
Hospital ers och lazare tters underhåll Stora barnhuset i Stockholm Frimurare-barnhuset i Stockholm Barnhusen i landsorterna . . .
Institutet för blinda och döfstumma
Den gamla stats-regleringen upptager blott 7,333 r:dr 16 sk.; men, med anledning af detta instituts nyttiga ändamål, vågar jag föreslå StatsUtsk. att till bispringande af den mest vanlottade delen af menskligheten öka detta anslag.
Summa sjette Hufvud-titeln r:dr b:co 3,000 yt w *o 0 c 0 0 c 45,600 17,300 666 9,700 10,000 — 154,^66
J99 Sjunde Hufvud-titeln.
Pensions-staterna.
Pen sion s-staten för civile embets- och tjenstemän Pensions-staten för civile embets- och tjenstemäns enkor och omyndi- ga barn Pensions-staten för militäre embets- och tjenstemäns, samt under-office- rares enkor och omyndiga barn . 20,000 15.000 23.000 Summa sjunde Hufvud-titeln r:dr b:co 63,000 Åttonde Hufvud-titeln.
Allmanna och extra utgifter.
Lyshållning för kronans hus i Stockholm 4,000 A c c o r d s - f ö r s k o 11 e r och ersätt- ningar, är en titel, hvars föremål icke utur betänkandet till sista stats- regleringen kan inhemtus, men sy- nes vara af natur att ej oupphörligt behöfva fortgå, hvadan summan till StatsUtsk:s pröfvande här utföres med 6,000 Fångars skjuts, underhåll, rn e- dicamenter m. m. samt spinn- husen 245,000 Denna utgifts-post synes böra vara mera specificerad, då den stora an- slags-summan snart villar omdömet vid den föreställning, att correctionshusen medtaga en alltför stor del af anslaget.
Förhållandet lärer likväl vara att, jem- te correctionshusen, pionnier-corpsen på Carlsborg och arbets-compagniet på Drottningskär äfven ingå uti samma summa.
Att det s. k. corrections-sy- stemet hos oss är alldeles förfeladt, lä- rer icke mera lida något tvifvel; och då R.
St. vid sista riksdag begärde
Re- geringens uppmärksamhet å detta makt- påliggande ämne, till vinnande af väl grundade förslag, ej mindre till cor- rections-inrältningarnas bringande till ett med deras ändamål öfverensstäm- mande systeme, än lill minskning uti de fångvården vidlådande stora kost- naderna, hvilka till betydlig del torde utgå ifrån felaktiga författningar Wimle försvarslösheten; bör det vara att för- aoo
Den i Februari. moda, det Styrelsen meddelar Ii.
St. något genomgripande förslag i denna del: och då man ej kan föreställa sig, att ett sådant skulle kräfva ett större anslag, så utföres det här, under anhållan, att StalsUtsk. behagade uti Riks-staten specificera detsamma så, att fångars skjuts och tractamente m. m. åtskiljes, äfvensom att hvardera slaget af inrättningarna erhålla sina särskildta anslag.
Remisslage Observations- och uppbördsprocent Mantalsskrifning s-provision Reslitu tioner Byggnader och reparationer i Stockholm
Då af denna utgifts-post de i förra Riks-staten uppförde 12,000 r:dr till reparationer å Stockholms slott anses kunna nedsättas till 8,000 r:dr, torde de öfriga byggnaderna kunna underhållas för en summa af 28,000 r:dr .
Byggnader och reparationer i landsorterna Magazin s-byggnad er i Stockholm och landsorterna anses höra vara fulländade med det anslag, som vid sista riksdag beviljades, hvarföre till detta ändamål icke n igot anslag utföres.
Städers friheter . . . '.
Gästgifvares d:o ......
Färjor m. m Tionde-pröfvare Flyinge stuteris dagsverks-er sättning Strömsholms d:o Ii ä s t a f v e
I n s förbättrande
I I i n g s t - p r ae m i e r i allmänhet J o r d för 1 u s t e r genom c a n a I - a n läggningar Barnmorskors underhåll Saltpeter- nä ringens upphjelpa n d e
Ett emot den indragna saltpeterg urd en svarande anslag torde kunna nedsättas till 3,5oo 10,000 io,5oo 4,000 36.000 36.000 27,400 8,600 1 10 460 i,58o 6,5oo 8,000 3,3oo 7,3°° i,55o 5o,ooo I 00,000 In - Den i Februari.
Indelnings b rist i Kopparbergs län D : o i Jemtlands län Transportkostnad f ö r statsverkets koppar och jern .
Odlingshjelp för k r o n o - n y b y g gare •
Hingsthållning i Elfsborgs och Skaraborgslän Extra utgifter StatsUtsk. torde inför R.
St. böra vitsorda behörigheten af nedsättningen uti detta anslag, då hälften deraf blifvit använd för Minister-staten, oaktadt statsregleringen redan för densamma upptager det anslag It.
St. till sådant ändamål beviljat.
Summa åttonde Hufvud-titeln r:dr b:co Nionde Hufvud-titeln.
Åkerbruket, handeln och narin garna i allmänhet Bergsbruket torde nu mera vara uti den lyckliga författning, att icke till understöd behöfva anlita stats-anslaget, hvadan sådant icke heller bär utföres.
Summa nionde Hufvud-titeln r:dr b:co Tionde Hufvud-titeln.
Vid denna titel tager jag mig friheten anmärka, att Clereciels löneinkomster borde, i hela dess vidd, äfvenledes belasta sa väl inkomst- som utgifts-sidan utaf stals-förslaget, till undanrödjande af den, någon gång, alltför synbara böjelsen att förespegla Svenska folkets skattebidrag vida mindre, än de i verkligheten äro.
Emedlertid utföres Clereci-staten Lappmarks Ecclesiastikverk Academi-, gymnasie- och skol staten Sedan anslag en gång blifvit beviljade, är svårigheten större att vinna återbäring, än det hade bort vara att, genom ändamålsenliga organisationer, vinna minskning uti behofvet.
Det i H. I 20 4oo 5.000 3.000 260 36,000 153,6oo 613,58 166.000 7,000 256.000 i5 3,6oo 26 202 Den i Februari. är mera än troligt, att skolans samluanförening med gymnasierna, jemte en allmänt antagen ämnesläsning och fri flyttning, skulle kunna helt och hållet bespara åtminstone de sednast för läroverken anslagna 60,000 r:dr.
Det är icke svårt, att oupphörligen affordra folket skattebidrag; men slutligen uppkommer äfven ho^ folket anspråk å styrelsepersonalens förmåga att ordna stats-behofven till någorlunda jemnvigt med den skattdragandes förmåga att tillfredsställa dem.
OmStatsUtsk.
, oaktadt den korta tiden för dess verkningsbana, skulle kunna åstadkomma någon minskning uti denna utgift, så vore det tvifvelsutan ganska väl; men anspråken å sakens grundliga behandling komma alltid att riktas emot Styrelsen, liksom missbelåtenheten, då de icke tillfredsställas.
Som denna betydliga anslagssumma utgår till en personal, så anser jag mig icke kunna, ehuru öfvertygad om öfverflödet, häruti föreslå någon minskning, hvarföre summan är utförd i enlighet med förra stats-förslaget.
Gymnastiska central-institutet
Vexel under vis ningens normalskola Mekaniskaskolan Kyrkors underhåll 2,000 Summa tionde Hufvud-titeln r:dr b:co Allmänna Jndragnings-staten.
Som de, under åren sedan sista riksdag, på allmänna indragnings-staten uppkomna besparingar kunna anses motsvara de öfverflyttningar, som här ofvan blifvit till denna stat föreslagna, beräknas den här till . . . li3ggBBgrgi«^BaaeaB!r»a««&esaaE8Egimaa>iMgas!ieK»Bg3 Summa Stats-utgifter r:dr b:co Recapitulation.
Första Hufvud-titeln . . . . Andra d: o ....
Tredje d:o ....
Fjerde d:o ....
Femte d:o ....
Sjette d:o ....
JOO k>2.3oo 565,6oo 200,000 6,545,794 58g,ooo 2,159,187 3,141,128 835,85o 20,583 154,266 Den i Februari. ao3 8,545,794 Sjunde Hufvud-titeln . . . . 63,ooo Åttonde d:o ....
Gi3,58o Nionde d:o .... 153,600 Tionde d:o .... 565,600 Allmänna indragnings-staten . 25o,ooo Stats-inkomster . . 8,419,500.
Stats -utgifter . . . 8,545,794.
Stats-brist: att fyllas genom allmän bevillning 126,294 Riksg:s-contorets behof, sedan nu mera dess räntebetalningar äro obetydliga, och oaktadt de ersättningar, som, till följd af hemmantals-räntans samt lagmans- och häradsliöfdinge-räntans upphörande m. m., kunna erfordras, anses intill nästa riksdag förslagsvis blifva 6,000,000 r:dr, och således årligen 1,200,000 Som den nuvar. allmänna bevill— ningen utgjort omkring 2,600,000 r:dr årligen, och nu endast i,3a6,ooo r:dr skulle erfordras, kunde således den af mig, genom särskild motion, föreslagna nedsättning af allmänna bevilfningen för borgerlig rörelse i städerna äfven utsträckas till nedsättning i personella bevillniugen, om StatsUtsk. hufvudsakligen gillar de här föreslagna inskränkningar i stats-utgifterna.
I hvarje fall synes det mera försigtigt att låta öfverskotter uppstå på allmänna bevillningen, hvarigenom dessa kunna i Riksgts-contoret genast användas till creditiv-anordningar och Riksgäldens betalning, än att, genom en alltför låg beräkning af statsverkets inkomster, lemna så betydliga öfverskotter i Stats-contoret som hittills.
Anckarsvärd uppläste vidare följande anförande:
Inom nationen äro icke nu mera tankarna delade om nödvändigheten af en ändamålsenligare hushållning med statsmedlen och en noggrannare efterföljd af R.
St:s beslut i alla med beskattningen sammanhang ägande ämnen.
Inom stats-fmancen måste beräkningarna på medlens tillräcklighet stödja sig på vissheten att kunna stadga de lämpligaste åtgärderna för deras uppbörd, disposition och redovisning.
JDen Statsmakt som anslår dem, måste ovillkorligen kunna yrka åtlydnad af de villkor, hvarunder de anslås; och om Regeringsmakten inblandar sig i beskattningsrätten, om den 2o4 Den i Februari. öfversel- med de administrerande verkens ohörsamhet till föreskrifterna för allmänna medlens förvaltning, om den till och med inställer eller förändrar de förordnanden, som R.
St., i egenskap af nationens ombud och, enligt grundlagen, allena utöfvande folkets rätt att sig sjelf beskatta, kunna finna nödigt att besluta; då — är det dessa ombuds pligt, att vädja till folkets opinion, om de sökt uppfylla dess fordringar, eller om den makt, som hindrat deras verksamhet, funnit en bättre väg till allmänna förtroendet och mera än de förmått att gagna samhället.
Det är vlgtigt, att nationen icke blifver den lidande, på de i alldeles olika åsigter handlande Statsmakternas upplösande motverkan; och det är derföre, som jag anser mig böra börja framställningen om några vigtigare, med statsregleringen sammanhang ägande ämnen, med den förklaring: att åtminstone mitt handlingssätt vid denna riksdag, helt och hållit kommer att grunda sig på den öfvertygelsen, att striden emellan llegeringsmaktenoch Nation al-representationen, angrde bes ka 11nings-rä11ens utöfning, en gång för alla måste af göras.
Derest den icke blifver till nationens belåtenhet afgjord, auser jag det vara R.
St:s heliga pligt att lemna nationen en högtidlig förklaring om deras oförmåga att utöfva detta vigtiga förtroende-kall.
-Det är utur denna åsigt, som jag uti det nu afgifna förslaget till statsreglering, sökt att bereda en minskning af omkring en mil liom r:dr.
Men jag vågar begära R. o. Ad:s, samt MedStts uppmärksamhet till några betänkliga förhållanden, hvilka måste noga betraktas vid behandlingen af de förslag, jag nu går att, i sammanhang med den aflemnade statsregleringsplanen, till Stats- och Bevilln:sUtsk:ns upplystare granskning öfverlemna.
Jag har redan anlydt, att nationen är i stort behof af lindring i sina skatter.
Öfver stad och land hvilar omisskännligt en dyster obelåtenhet hos folket; och ibland de flera djupt verkande anledningarna dertill, hvilka icke nu utgöra föremål för denna min framställning, är beskattningens tyngd en, som mängdeu anser härflyta af R.
St:s åtgärder allena.
Det är vigtigt, att denna misstanka häfves; och den kan det endast, genom kraftfulla åtgärder att utöfva folkets beskattningsrätt till dess sanna nytta.
Jordens beskattning, bibehållen i samma skick, som då dess produeter ägde ett jemförelsevis högre värde, nedtrycker jordbrukaren.
Städernas bevillningar, om ock ojemförligt bi i ligell' e än de å jorden, som, utöfver sina gamla onera, äfven drager de nya bevillnts-pålagorna, äro likväl, till följd af näringarnas osäkra tillstånd och stora, inre admiuislrationsutgifter, tryckande.
Minskning i utskylderna bör ske; och den yrkas med gemensam rätt af begge.
Men här uppstår betänkligheten.
Jordens svåraste utskylder bestå i de aldre grundskatter och bevillningar, hvilka sednare, såsom t. ex.
Den i Februari. liem mantals räntan, endast för tillfälliga behof åtagna, egentligen under Polska och Tvska krigen på 1600-talet, sedermera blifvit förvandlade till ständiga skatter, då under Drottning Christinas regering och Garl XI:s minderårighet, adeln och det högre presterskapet till ryck te sig ledningen af styrelsen, samt begagnade makten till Svenska allmogens svåra förtryck.
Det är dessa grundskatter, som företrädesvis borde afskaffas; och jag förmodar, att frågan derom väckes på ett sätt, som genom sakkunskapen i ämnet, bättre än denna korta framställning, skall öfvertyga örn dess vigt.
Ständernas rättighet att derom besluta kan ej betviflas, ehuru den blifvit bestridd af Regeringen; och Konungens vägran, om den ock aldrig i detta fall kan blifva lagenlig, skulle dock nu, liksom förut, leda derhän att, sedan stats-regleringen, grundad på hemmantals-rantans uteslutande ur Riks-staten, vöre afgjord, verkställigheten af beslutet hindrades, och en betydlig skattebörda utöfver statsbehofven skulle då komma att utkräfvas af nationen.
Ehuru en sådan af R.
St. icke beräknad inkomst-titel, endast genom våldförande äfven af deras anslags rättighet, kunde disponeras af Regeringen, skulle den likväl utan ändamål öka öfversko t ten och onödigt utpressas af jordbruket.
Staderna åter skulle komma att åtnjuta en alldeles oproportionerad lindring, om allmänna bevillningen af R.
St. ensamt nedsattes till hvad ett efter utgifts-besparingarnas möjlighet lampadt inkomst-belopp »u kan medgifvas; ty det är den å rörelsen lagda bevillning, som i städerna motsvarar bördan af jordbrukets grundskatter.
Under sådana inbördes förhållanden emellan landets och städernas intressen vid beskattningarnas bestämmande, inses det lätt, att en Regeringsmakt, som endast synes intagen af egoistisk känsla för sina egna inbillade rättigheter, och sorn icke under 3o år visat sig respeetera nationens önskningar eller behof, lätt kunde få vunnet spel, om Stånden splittrade sina åsigter; och folket skulle då blifva lidande på representanternas oförsigtighet, att med påräknad verkan af beslutens verkställighet åtskiljas, utan att hafva förutsett möjligheten af en sådan verkställighets uteblifvande, och för detta fall förordnat det kraftfulla steg, som skall göra nationen till den oväldiga domaren emellan Konungen och R.
Det är således för att, med all den kraft grundlagarna lagt i Natiorial-representationens händer, befordra den länge önskade och nödvändiga nedsättningen i grundskatterna och på samma gång bereda möjligheten af en dermed jemförlig lindring för de industri-idkande och arbetande classerna i städerna, på ett sätt, att
Regeringsmaktens möjligen vågade grundlagsvidriga steg att hindra dessa beslut, hvarken kunna leda till splittrade intressen för de olika folkclasserna, hvilka gemensamt böra försvara nationens urgamla- sjelfbeskuttuings-rätt, eller till det nedtryckande re - 206 Den J Februari. sultatet, att nuvar. stora bevillnts-anslag, jemte den fortfarande grundskatten, af Regeringens embetsman skulle lunna folket afförd ras, som jag nu går att föreslå följande motioner: 1:0 att R.
St. måtte besluta hemmantals- eller extra ordinarie räntans upphäfvande, ifrån och med i84i års början; hvarom jag anhåller om remiss tili Stats-Utsk.; 2:0 att R.
St. måtte besluta nedsättning i allmänna bevillningen efter andra Art. §5 9> l2) *3 tili hälften, för handlande, fabrikanter, manufacturister, handtverkare och samtlige borgare i städerna, samt för deras betjening och arbetare; hvarom jag anhåller om remiss till Bevilln:sTJtsk.; 3:o att dessa beslut måtte ställas i sådant sammanhang, att derest, genom Konungens vägran, hemmantals-räntans upphäfvande icke af vederbör, verkställes, beslutet angtde bevillningens nedsättning för, städernas borgerskap, inställas; hvarom begäres remiss till förenade Stats- och Bevilln:sUtskotten; 4:o att i R.
St:s Bevilln:s-förordn. måtte intagas det förordnande: att, i fall Konungen skulle vägra verkställighet åt R.
St:s beslut, ang:de upphäfvandet af hemmantalsräntan ifrån och med år 184r 5 eller anbefalla dess ånyo debitering och uppbörd, sedan densamma en gång upphört, all uppbörd af allmänna bevillningen efter i:sta Art. samt efter 2:dra Art. §§ 21, 22, 2 3, 28, 29, 33 och 35 för hemman och lägenheter, verk och inrättningar m. m. under ägande rätt, och § 18 för fastigheter i städerna, genast skall inställas; så att den bevillning R.
St. till bestämdt belopp sig intill nästa riksdag åtaga, endast kommer att utgöras efter de återstående nuvar. grunder för bevillningens utgörande; hvarom remiss begäres till Bevil ln:sUtsk.; 5:o att i reglementet för Riksg:s-contorets styrelse och förvaltning måtte intagas den föreskrift, att för det fall Konungen skulle vägra verkställighet åt R.
St:s beslut, att ifrån och med år 1841 upphäfva hemmantals-räntan, eiler förordna om dess å nyo debitering och uppbörd , sedan densamma en gång upphört, Riksg:s-contoi'et skulle vara pligtigt att vägra all utbetalning till statsverket af den del utaf allmänna bevillningen, som sålunda anses motsvara, hvad hemmantalsräntan kunnat utgöra; hvarom remiss begäres till StatsUtsk.
De särskildt motiverade motionerna får jag härmed till prot, aflemna.
Derefter uppläste
Hr Grefven följande 5 motioner, så lydande: 1.
Då jag vördsamt föreslår R.
St. att besluta den s. k. exlra-ordinarie- eller hemmantals-räntans upphäfvande ifrån Den i Fe Lina r i. och med 1841 års början, anser jag 111ig icke behöfva inga i bevisning 0111 jordbrukets behof af nedsättning i sina tryckande utlagor; ett förhållande, som är alltför välbekant för nationens representanter i allmänhet, för att säkert af StaisUtsk:s ledamöter medgifvas och besinnas.
Jag anser mig ej heller behöfva ingå i en speciel utveckling af de skatters verkliga bevillnrs natur, som under denna titel innefattas, nemi.: ”1 an dtågs-gärden”, beviljad år 1617 tili fortsättning af Polska kriget; ’’by ggningsh jeI pen," beviljad för befrielsen att biträda vid byggnad å slotten och kungsgårdarna; ”sa 1 tp et er h j el pen”, hvilken genom ett besynnerligt misstag synes bibehållen, äfven sedan nationen, medelst en annan och ännu drygare beskattning, beredt Statens behof af denna behofs-artikel för försvars-verket; ”boskapspenningar n e’’, som egentligen utgjort en bevillning till riks-skuldens amorterande i början af 1600-talet, och i följd af denna ursprungliga bestämmelse redan upphäfdes år i65o, men åter upptagits i riksd:s-besluten, ehuru blott för vissa år, intilldess den under Carl XI:s regering synes hafva blifvit ansedd såsom beståndande grundskatt; ”sk j utsfä rd spenningarne”, hvilka beviljades för befrielse från en skjutsskyldighet, hvilken likväl icke i ordets egentliga bemärkelse upphört, sedan jordbrukaren blifvit äfven den mest penningbetalande skattdragaren i Riket; och ”da gs v er k s-p e n n i ngarne”, beviljade i ersättning för de körslor och dagsverken, som fordom utgjordes till slott och fästningar inuti landet, men oaktadt dessa till största delen försvunnit, likväl bibehållits.
StatsUtsk. saknar icke tillgång till upplysningar i detta afseende, så väl inom embetsverken, som af flera i ämnet utgifna tryckta arbeten, motioner och betänkanden vid förra riksdagar, hvaribland jag, hvad allmänna förhållandet med jordens grundskatter angår, anser mig synnerligen böra recommendera aflidne Riksdagsm.
Danielssons i detta ämne afgifna motion vid sisth riksdag, som dd lill Utsk. remitterades; och jag förmodar, att ganska sakrika motioner äfven nu komma att till Utsk. derom aflemnas.
Jag tror ej heller, att StatsUtsk. vid den anställande pröfningen af stats-utgifternas beskaffenhet, och det belopp, som egentligen är nödigt för att betrygga stats-machinens gang, skall anse betänkligt alt uppfylla nationens billiga fordringar på sparsamhet och inskränkningar; och Utsk. lärer då finna, att denna ränta bör och kan borttagas, sedan de extra-ordinarie bevillningarna nu mera lemna så högst betydliga öfverskott.
Men jag vågar deremot anhålla om Utsk:s noggranna och sorgfälliga pröfning af de fördelar, som för framtiden kunde vinnas, om detta afgörande steg nu af R.
St. vidtages.
I trettio år hafva vi förgäfves väntat på en reglering af de i en mängd persedlar utsatta gamla grundskatterna för jordbruket.
Ständerna hafva begärt den; Regeringen har ao8 Den i Februari. yttrat sig inse behofvet, ja — till och med godkändt grunderna för densamma; och ändock stå vi på samina punkt nu, ett hundrade år sedan jordeboks- och hemmantalsräntans utgörande i bestämda penningebelopp första gången beslutades (i744)* ^et Norrska folket, som vid början af sitt nya statsskick ägde samma felaktiga beskattningssätl (den s. k. ma t r i kel-sk y Iden) ehuru mindre kännbart, såsom' redan hufvudsakligen i penningevärde bestämdt, har likväl lyckats att på icke fyllest i5 år utbyta detsamma emot enklare och rättvisare beskattnings-grunder; och detta folk står nu befriadt från en grundskatt, sorn, utom det irrationella i dess beskaffenhet, tillika invecklade uppbörden och redovisningen.
Om äfven vi med kraft och allvar sökte ett sådant mål, synes det icke svårt att uppnå- Redan lemna oss tull-, brännvins-, chartas-sig. och post-bevillningarna ett sådant årligt öfverskott, att detta tydligt angifven möjligheten af en millions årlig nedsättning i skatterna, örn på samma gång stats-utgifterna inskränkas till närmare öfverensstämmelse med de verkliga behofven och grunderna för tull-afgifterna, brännvins-brähnings-afgiften rn. m. lämpas efter klokare och mera ekonomiska principer.
.Skulle följderna — hvilket icke synes omöjligt, om man äfven i detta afseende vill öfvergifva fördomar och enskildta intressen — visa, att R.
St. vid nästa riksdag kunna ytterligare fortgå på denna väg, vore det ej omöjligt, att äfven snart se jordeboks-räntan försvinna; och de fördelar, som derigenom vunnos; icke endast för de skattdragande, utan för hela samhället genom debiteringens, uppbördens, redovisningens och controllens förenklade skick, som verkade till besparingar ända ifrån fögderierna och lands-contoren till collegierna och Stats-contoret, kunna ej betviflas.
Det är ett sådant mål, jag anser R.
St. nu böra åsyfta; och då det icke med ett enda steg kan vinnas, synes det likväl vara deras pligt att vidtaga det första.
Hvad dess lagenlighet beträffar, har väl denna blifvit ifrågasatt ifrån ett håll, der tankan på nationens fördel länge tyckes hafva blifvit i, snart sagdt, alla afseenden åsidosatt, och de synbara biafsigterna med hvarje handling endast varit att söka göra en öfverlåten makt alltmer oberoende af dem, för hvilkas bästa den blef upphöjd till sin höga bestämmelse; men i den särskilda framställning jag skall hafva äran öfverlemna till Stats- och Bevilln.'sUtsk:ns gemensamma handläggning angtde en sådan förbindelse emellan denna motion och en annan angtde bevillningens nedsättning, att all ökad beskattning genom
Regeringens vägran af verkställighet åt besluten må kunna tillintetgöras, hoppas jag hafva häft hvarje betänklighet i detta afseende.
Det återstår mig således endast, sedan Utsk. förmodligen är i tillfälle snart vinna kännedom om beloppet af de ersätt - Den i Februari. ersättningar, som kunna ifrågakomma åt ränte-innehafvare, alt utbedja mig Utsk:s benägna medverkan till denna vigtiga åtgärd, som jag vågar tro, mera äti de flesta andra ännu föreslagna, skulle bidraga lill de jordbrukande classernas förkofran. 2.