Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Grefwe krklörner, -^eknlpir 6öran, trodde att af Pro» tocollet ingen annan mening kunde dragas, än att Niddcrskapct och Adeln ej ansett stg säkra om rätta meningen af Utskottets Betänkande och derföre remitterat Friherre InIsenersrNL'» Anmärkning lill erhäl» lande af en Förklaring.
Det kunde aldrig komma i fräga, att besluta vin, hwad som redan more beslutadt^ Herr DuKImsn, yrkade att det berodde af Rid» derskapet och Adeln alr gilla eller ogilla Stats,Utflot» tets nu afgifne Förklaring Friherre Lellerskrvm, för min del kan jag af Protvcollet ej draga annan slutsats, an att Friherre Ivllsencrantr protesterat emot beslutet, och begärt ups lysning om hwad ban deri ansett twetydigt.
Denna Förklaring är nu gifwen, men skulle Riddcrstapet och Adeln ej dermed wara beläten, kan pä sin höjd er; ytterligare Förklaring begäras, tp sedan Sländertir stadgat sitt beslut kan allt hwad deröfwer ifrän Ulstot» ter nu kan emanera, icke annorlunda anses, än säsom meddelad notitiam.
Friherre IFHencrrLnrr.
Jag förklarade tydeligeq den 2 Mars, och itererade att min protest, icke förr ägde rum, än om Ridderskapet och Adeln, emot min förmodan, skulle gilla den förklaring om antecknings» tiden, som Hanö Excellent:» Grefwe »uultr lämnade.
Grefwe 192 Den 6 Äprik.
Grefwe körner, r^.äolpli Oeiran, upläste StatZs Utsiotters Memorial af den 27 Januari!, lilläggandcs att det more detta Utskottets yttrande, som af Riksens Stander blifwit bifallit.
Dilsencrant^:
Den upläste strophen om talar Engelska Läne-methoden.
Derefter heter det slike A.än.
Jag frågar, kan detta ha rapport pä annat än Permanente Annuiteriw?
Eller kan wäl ö procentS
Län som i mängfalldiga ar blifwit nptagne, anses wara en nyhet, en imitation af Englands Länesätt 2 Grefwe >Inrrier, /rcknlpli Ooran: uti Stats^Utstotkets första Betänkande angäcnde detta ämne, som är i form >rs Protocolls-Utdrag meddeldt Riksens Stander den 14 Augusti sistledne, heter det utkryckeligenr
''Dessa 2:ne söreflagne sätt, till penningars anskaffande, anser Stats, Utffottet icke böra begagnas widare "eller längre än under numarande Riksdag, och en ''uttimat-Tennin af en Mänad efter Kungörelsens ut''färdande härom, bör utsättas, inom hwitken Länet "bör wara tccknadt sch hwarefter »ägor widare Län "pä dessa wilkor ,cke emoicagasSamma intcresseLelalningar och samma method för Länens emottagande, är uti de 2lne följande StatS »UtskottetS Betänkan» den i detta ämne bibehällen som i detta blifwit förestagen.
Uti Betänkandet as det 9 päföljande September , är endast ytterligare fbrklaradt, att den tecknade Summan skulle inom ManadenS stut wara lefwererad.
I det fluteliga och af alla Ständen bifallna Betänkandet af den 2? sistledne Januari!, äro dessa bäda, Läne-sätten, med bibehällande af enahanda willtor och med äberopade af de 2:ne StatS-Utskottets föregäendr Förstag i dessa ämnen ä npo till Riksens Ständers antagande framställde och ingen annan förändring är gjord- än att antecknings - tiden är utsträckt till 6 weckor§ Deri 6 April. 193 wecker, i stället för en Mänad.
D8 ingen stillnad i Betänkandet i anseende härtill är gjord emellan bäd» Läne-sätten, mäste ordet slite
Län förstäs sä wäl om det ena, ssm om det andra, och som det icke war hertvid frägan om att inskränka sig till en blott inrita, tion af Engelska Läne-sältet, mäste icke eller Utskottets mening emot ordalydelsen kunna inskränkas till blott det ena Läne-sättet.
Det är pä denna grund som Utskottet ej heller kunnat afgjfwa nägon annan Förkla, ring, och jag hoppas derwid mätte förblifwa.
Friherre Isiljsoeranlr!:
Jag Zberopar rust det samma som Grefwe Mörnsr, men fattar deraf en helt olika mening.
Herr Erefwen och Landt-Marskakken, trod, de att af de Acker Grefwe Mörner upläst, en och hwar skulle finna att beflutet redan more oföränder, ligen fattadt.
För sin egen del wille han förklara, att han ej widare kunde sig dermed befatta, hwarfbre han hemställde om icke de nu gjorda Anmärkningar mätts alldeles förfalla.
Friherre Hljsncranlr, begärde propotion sadan som Herr Grcfwcn och Landtmarjkalken den 2 Mars »velat göra densamma.
Herr Lotsiiieb, klari lllreäric, äberopade Protokollet för den 2 Mars, och »ned upläsandc ä noo af nägra stycken derutur, bewisade att Friherre Dil^ncrankr: endast gjort en Reservation emot beslutet i fall detsamma stulle förstäs sä att tiden för bägge Läno» sätten flulle wara lika, hwaröfwer flukeiigen han hade begärt en Förklaring.
Fri Ridd. och AS.
V»»t. sick?
L-and. rs Äfd. t?.o IA. 194 Den 6 April.
Friherre pästod, att det more öfwer den na Förklaring Ridderskapct och Adeln nu skulle besluta.
Herr Grefwen och Landt-Ma rska l k en:
Friherre luljencraukei erkänner, att han gjort sin reservation endast om ej hans tanka skulle bifallas.
Han hade sedermera begärt uplysning, om beslutets mening, hwilken nu more gifwen.
Protocollet utwisar, att 2:ne Ledamöter af Stats - Utskottet, hwilka ofelbart hafwa mera kännedom sä wäl af Financen i allmänhet som af de beslut ifrän Stats - Utskottet under denna Riksdag blifwit föreslagna, än de steste af Utskottets öfrige Ledamöter, yttrade, att Stats - Utskottet warit af samma tanka med Friherre Hljsncraiitri.
Utskottet har Nu afgifwit sin Förklaring, hwilken sälcdes beror af Ridderskapct och Adeln att gilla eller ej.
Herr Grefwen och Landt-Marskalken, trodde att Herr ^Lillman misitagit sig om Protocollets innehäll.
Herr VäUIinan: Hans Ercellence Herr Grefwe Ruutti yttrade, att om Utskottet ansett nägon olika tid böra bestämmas, för de bägge särskildta Läningssätten, hade det utan twifwel bestämdt yttrat sig deröfwer.
Grefwe Llorner , pistol pti storan , just detta yttrande bewisar, att sä wäl Hans Ercellence Herr Grefwe Ruutti, som jag wore af ostridig tanka med Fris herre Hljsnci-arnr.
Han wille att en olika tid för bägge Läne - slagen skulle utsäcras.
Wi förklarade stt Utskottets mening warit lika för bägge.
Hrrx Den 6 April. 193 Herr Däblmsn, yrkade att sedan nu Utskottet instämt i denna Förklaring, det wore öfwer den som Ridderjkavet och Adeln borde fatta sitt beslut.
Friherre HZgla, instämde häri, tillaggandes att han eljest ej insäge hwartill en Förklaring skulle tjena.
Grefwe körner, swarade, att Förklaringens änLamäl warit, att uplvsa hwad som under öfwerlägg. ningen rörande ett annat ämne, ansägs mörkt.
När det nu wore uplyst att Stats- UtffottetS Memorial af den 27 Januari! wore af Riksens Ständer bifallit, frägade han, huruwida elt sä fattadt beslut kunde ändras. Friherre Eeflsrström, Jacob:
Det högsta sorn Ivid detta tillfälle kunde medgifmas wore att Ridderskapet och Adeln, när det fattade sitt beslut öfwer UtffottetS Betänkande af den 27 Januari!
, ej gif-vit sig nog mööa att granska och förstä detsamma, men sedan det redan blifwit bifallit, kan sädant icke wara ffäl till nägon ändring.
När nu tankaknc öfwer beflutet aro ffiljaktige, och man i anseende till Expeditionens för. fattande begärt uplysning dcröfwer, kan Stats-Utffots tets meddelade förklaring aldrig anses annorlunda, än säsom gifweil blott all nokitiam.
I^ilsenci-^ntr:
Det är alltför obel) § igt ntt trötta Nidtcrffapet och Adeln, med äter upprepande af ett och detsamma, men andres repeterade inkast nödga mig dertill.
Ehuru det witzerligen icke är utan erem pe att fattade beslut blifwit ändrade, (säsom beflutet om aeveranteurernes betalande,) är detta säsom jag m nga Sänger sagt, icke min mening- Jag pnstär, att bcfluttt ändras genom Grefwe borner, tolkning, icke af min ber 8«r> Lg6 Den 6 Apri!. gäran, som endast har till föremal, att ät ett uttryck gifwa mera tydlighet.
Herr kslilmrm: ben förklaring
Friherre öderström öfwer denna sak gifwit, betyder att ett Riks-Ständ stulle kunna besluta öfwer en sak, utan att densamma förstä, och att det sedan kunde uppdragas ett Utstött att bestämma sjelfwa beflutet.
Grefwe IWiner, ^klolxd Göran.
Om nu en förän, drlng i ett redan trenne gänger granstadt och widtagst heflut stulle göras, sä komme det ej att behöfwas mera än att en eller twänne Ledamöter af ett Ständ satte sig före att begära en förklaring, och Ständet sedan den more inkommen, efter dessa Ledamöters tanka, resolverade i motsatt mening.
I sädant fall lemnar jag derhän huru nägot nägonsin stulle blifwa beståndande.
Härefter talades nägon stund af flere pä en gäng hwilket ej till Protokollet kunde upptagas.
Herr Grcfwen och Landt-Marstalken:
Dä Friherre lllljencrsntr gjorde sin anmärkning war beflutet redan tagit.
Enligt Protokollet för den 2 Mars, anser Friherre Illljencrant2 sin anmälan blott som en Reservation och begär upplysning öfwer den twetydighet, han trodt sig upptäcka Sedan denna upplysning nu är lemnad, ser jag ej att wid saken nägot widare kan göras.
Skole wi säsom jag nu af nägra Ledamöter hört yrkas, ändra beslut, som sä sormeligen bliswit tagna, stulle aldrig nägon ting kunna blifwa bcständande, och Riksdagen aldrig lida till sitt flut.
Illljsncrsntr:
Det är ett stort misstag att jag önffar ändrande af ett fattadt beslut.
Jag gör det lika litet, som ja- begärt någon förklaring.
Jag har yrkat.
Den 6 April. 197 yrkat, och jag yrkar att beflutet fär följas utan något aditament, hwarigenom det till intet göres.
I min tanka, ar meningen i Ut,Fottets betänkande gansta be» griplig.
Min enda önskan ivar, att denna mening, fean tydeligt följer af sakens natur, skulle uttryckas 'med sä klara ord, att den ej kunde tolkas pä sätt nu sier.
Med Herr kLlllman instämmer jag i wägrande af Utskottets uttydnings rättighet.
Den moro mycket wädeligare, än att en eller flere Ledamöter af ett stand söka bidraga till »verkställighet-af de principer och beslut, som wunnit deras och allmänt bifall.
Herr Grefwe» och Larrdt-Marstalken, förklarade ä npo, att när det Utstött, som gjort förflaget, nu hade förklarat sina tankar, kunde man med fåken icke längre komma.
Propositionen till förändring i det fat» tade beflutet kunde Herr Landt-Marstalken icke göra.
Ätstillige hördes ropa, att ett annat ämne mätte företagas.
Herr Grefwe» och Landt-Marskalken, upp» ropade härefter: Herr UiUnZlioff, Otto Llsxnus, ssm anmält sig att tala.
Friherre Lt^sinstellt, lllsrz 'tVilbelw, LIfbröt Herr r.tickgkoff, anmalnndes, att dä Stats-Utffottet ingenting nämnt rörande Riksgälds-Contoircts Obligationers beläning i Disconten, wille han nu framställa denna fråga, och proponerade, att denna beläning mätte rilläka?
Oellerstlöm, sscob:
Det är led,amt atr ständigt repetera samma sak, men jag fan och bör icke undcrläta att päminna, att det nu utfärdade
Di,contReglemente mäste gälla sä länge Discontens Octrop räcker» 193 Den 6 April. käcker, ekler till och med är 1815.
Nissens
Ständer kunna er besluta förändring i Contractcr, som med Privata btifwit ingängne.
Grefwe lUörncr.
Allt hwad i detta fall kunde göra?, more detsamma som ffedde med de Stats-Obligalioner, hwilka till Leveranteurer stola utlämnasr neml. att Banco-Fullmägtige autori,crades att med afseende ä Reglementet ernoltaga dem såsom goda hypuheque, men en tädan föreskrift behöfs icke.
Det kander af sig sjelf sä wida Djrcctivnen har förtroende för dessa Obligationer.
Herr Grefwe» och Landt-Marstalken, erinrade att denna fräga förut warit wäckt, och efter Åberopande af Reglementet, 'ör allie.
Han anmodade nu ä nyo Herr kitinZi-.oss, att uppläsa sitt yttrande.
Friherre Icklj-mcrsML, afbröt
Herr kitlrigll-iff och frägade om den förra frägan more alldeles stut.
Herr Landt-Marstalken, Swarade ja.
Friherre 1 istcncrontr:
Dä Herr Grcfwens och LandtMarstaikens wagrande, att göra Proposition, medförer enahanda werkan som ett afstag ä min motion, är tiden inne att afgifwa Protest emot ett sadant tolkande af Högloft. Stats-Utstottets fvrflag och Riksens Ständers beslut, som jag här afhort och som gör begge delarne till en illusion och motwcrkar det hopp Allmänheten bordt äga, att den our.dwikliga oreda i Myntsystcrnel, som är en följd af kriget icke skulle ökas med olägenheter, som bordt och kunnat förekomma?.
Herr krintnscllölcl, utbad sig att äfwrn hans Reservation mätte i Protokollet antecknas.
Ändte - Den 6 April. 199 Ändteligen erhöll Herr kitinZdoss
Lrdet och uppläste följande: ödmjukt Memorial! Dä wär Nädiga Konungs sivar angäende Wargerin» zéns indragande, jemte dess crindran till Riksens Stander angäende Landets förswar i händelse af fiendtligt anfall, lämnar Lss nu, sä.wäl som wid alla tillfällen de ojäfakt igaste prof af denna wär Nädiga Konungs hulda och Riksfaderliga. omwärdnad för sine undersätares wäl.
Knappast har under detta länga Riksmöte nägon sak förekommit af mera wigt, som päkallat sä wäl den enstildtes som Allmänhetens kraftiga biständ och niedwerkan till ett gemensamt ändamäl:
Fäderneslandets förswar- — Jag wägar hoppas och tro, det ingen som född Swenfl icke ärft förfäders tänkesätt och mod, jag menar sädane tänkesätt, som Engelbrecht Engels brechtsons och i Sturars tid, warmt flöto i hwarje Swensk Mans ädror; med sädane tänkesätt, och lifwad af en älskad Konungs uppmuntran för ett gemensamt fädernesland , tror jag det böka äligga hwarje redlig Medborgare uppgifwa det han tror wara för Landet tjenligast, möjeligt och anwändbart.
Pä dessa skäl wägar jag andglla om Högwälborne Herr Grefwens och Landt-Marstalkens samt Högloft.
Ridderfkapcts och Adelns ynnestfulla tälamod och öfwersigt, ehuru ofullkomligt jag uppgifwit dessa mina tankar i denna sak.
Ehuru gerna jag wille instämma ? hwad en wärd Ledamot Friherre ttuäolk Lagerström anfort och projceterat, kan jag för min del deri ej ingä, häldst jag tror, att med utskrifning utan wikttor, torde mota mänga swärighetcr, äfvensom underkastad en oundwikkig orättwisa i anseende dertill, att den rike utan Barn, skulle ej hafwa nägon känning, ehuru han i händelse af stöfling hade mäst att förlora:
Ett lika förhällonde more nied en rik SOS Dm 6 Apri!. rik man som blott hade Döttrar, men deremot en fattig som af Försynen blifwit beskärd med flere Söner, komma att utlämna alla besia da de inträffade wid den ätder, som more utstakad lill utskrifning, och detta utan all ersättning.
Jag frågor
Eder mine Herrar, om det wsre ratkwist!
Deremot instämmer jag till alla delar i hwad en wärd Ledamot Friherre 8t»el von tkolstein yktrat att nemligen, den tom äger' jord eller hwad fort nä» ring och förmögenhet som häldst, hör efter desi mer eller mindre betydenhet dertill bidraga.
Jag fär derföre förcflä följande rcpm riston i händelse af fiendtligt anfall. i.'y
Att hwarjc anie Mantal Säteri och oroterad Jordyrken, samt Näringar pä Landet, oe sednare conffderera-e efter deras godhet mot Hemmantalen, upsatte r Man, htvarwid dock borde undantagas alla frän och med Subalterus till och med den minsta Militairc-Boställs innehafware, men alla andra deri deltaga. so Alla sädane Hemman, som förut äro roterade bora för hwarje z
Mantal upsätta i Man, hwilken kunde smara emot den af besia Hemman förut i krigstider utförde Wargerings-karl. Z:o Ätt af Städttna, utom den rotering, som förut warit benn alagd, en tillökning considererad efter deras yrken, NäringarS godhet och wälmäga, sä att de ej koniMe att utgöra niindre än dubbelt antal manskap mot hwad de förut utgjort, men wäl mer, häraf uppkomme <N friwillig tillökning, som minst upgick till 30,000 man. 4:0
Detta manskap skulle aflämnas till Kongl. Majit schllKronans Ombud, inom hwarje Härad eller Stad, sist r:ne Westor ester sedan kriget blifwit kungjordt; manffa» pet Den 6 April. pet wara manbart, men pä längden borde ej hafwas afseende. 5:0
Till förekommande af ett flitt missöde, som Landtwärnct sist sörflutnc kriget träffat, borde de genast klistra införlifwade med hwarje Orts Ordinaire MilitaireCvrps, dä de böra wara försedde af Rotarne med en förswarlig Mundering efter den Modell, som det Ordinaire Regimentet i Orten brukar. 6:0 Att Rotarne slipper dem sedan bekläda och recrkitcra, i händelse afgäng pä ett ell-r annat rvis skulle tima, och efter slupadt krig, sä wal manstapet svin Rotarne wara frie, och de sednare frän allt underhäll af denna Troupp. 7:0 Att i händelse ej Rotarne skulle tvid infallande krig kunna hinna, eller icke wara möjeligt, att för lega erhälla manskap, äfwcnsom att detina Armering, ej skulle försiä, sä sär jag fluteligen anmärka, att utskrifningen wäl mä förutgå, i enlighet med hwad Friherre kallvik sellerström projecterat, men med det wilkor som oswall» till är nämdt noga bör obftrweras, nemligen: att drN förmögne som ej äger barn eller ock endast
Döttrar mä med Contantcr ersatta hwad han ej med Landets förswarare kan ästadkomma, hwilkcn Summa proportionaliter bör som ersättning utdelas till dem, som dertill mer eller mindre med barn eller förswarare bidragit.
Detta mitt Memorial anhäller jag mätte till Oeconomie--och BeswärsUtffotlet blifwa remittcradt.
Detta Memorial blef af Herr kntllliek, Larl k,ellitt, begärt pä bordel, men sedan han ifrän denna begäran asp stätt, till Allmänna BeswärS - och Oeconomie-Utskottet remitleradt.
L02 Den 6 April.
Herr krintrzcdälö, kaul, uplaste följande:
Nedan för 6 Mänader sedan, eller derutöfwer, gjor^ de hos Högloft.
Ridderstapet och Adeln jag en framställning angäende till widtagande anstalter och Författningar, som ester hwad iag förmodade skulle bidraga till wirmande af en för Rikets Fabrigucr, blifwandc förökad tillgäng, pä inhemst Ull, och i samma nian, till ett minffadt behof af den Utländske.
Hwilken af mig wackte motion Högwalborne Herr Grefwe» och Landt-Marstalkcn, samt Högloft.
Ridderstapet och Adel» behagade remittera till Högloft Lag - samt Beswars- och Leconomie - Utskotten.
Sedermera eller den iZ Januarii innewarande är hade jag äran, att uti ett hos Högloft.
Ridderstapet och Adeln »plast och inlemnadt Memorial, uppä andragne stät och anledningar, i ödmjukhet söreflä och tillstyrka det mätte en sädan oföränderlig
Lag wara stadgad, hwarigenom ratttigheten och skyldigheten i frägor om afhandlingar och förbindelser, emellan Staten och Undcrsätarne, blefwe reciproque, sä att lika som Staten kan Lagligen tillhälla Undersåten fullgöra dest löften, denne sednare jemwäl mä äga stadgad wäg och rättighet, att om sä nödigt blifwer, af Staten dest ratt Lagligen utkrafwa; Och detta Memorial behagade Högloft.
Ridderstapet och Adeln remittera till Högloft Lag-Utskottet.
Ehuru ostvan omförmäldte 2:ne frägor efter min tanka och öfwertygelse, aro af tämmelig wigt, har dock sä midt mig är bekant, hittills icke nägot utlätande deröfwer, frän Högloft.
Utskotten, till Högloft.
Ridderstapet och Adeln 'nkommit; Äfwensom icke eller jag under tiden welat bes smara Utskotten med påminnelser derom.
Men dä nu Riksmötet, inom fä dagar, stall uphöra, föranlätes jag ödmjukast hemställa, om icke Högbemälle -me Utskott kunde blif - Den 6 April. 20Z wa derom erindrade och anmodade, att flyndesamligen, till Riksens Högloft.
Ständer, inkomma med deras infordrade yttranden, som troligen för detta mäste wara bereds de, och tilläfwcntyrs redan färdige till afsändning.
För öfrigt fär jemwal derom ödmjukeligen anhälla, att derest förbemäldtc af mig wäckte Z:ne frågor, nu mera icke kunna bliswa afgjorde, det mä wara mig höggunstigt ^illätit, om jag sä för godt finner, mine derom ingifne Meniorialer, till trycket befordra lära.
Herr von lksusvvllk, Larl 6ust»k llleinbolck: Wille als lenast i anledning af detta Herr HnniLscbAlls yttrande, trim ra, att om man frägade Ledamöter af Utskottet om de nplyöningar man ästundar, stulle man ej behöfwa -.ned påminnelser beswära Ständet.
Hwad den fragen an» ginge som rörde Lag-Utskottet, kunde Herr von llzu^vollk nu upgifwa, att dcn redan för längre tid sedan afUtffottct bliswit granstad, och att Riksens Ständer, otwifwelagtigt antingen redan erhällit eller snart erhåller Utskottets i anledning deraf gistna yttrande.
Häri instämde äfwen Friherre Lhernsteclt, e->rl 6u stsk.
He«r Grcfwen och Land t - Marskalken, till» sännagaf att nägre Acker ifrän Lag-Utskottet, nyligen moro inkomne, hwaribland troligen den, som rörde detta ämne, äfwen skulle finnas.
Ytterligare anmälte Herr Grcfwen och LandtMarstalken, att Friherre ttermeUn, Zswuel OuLisl, skriftcligcn tillkännagifwet. det han more hindrad attlangre deltaga i Allmänna Veswärs - och Oeconomie - Utskottets göromäl, i anledning hwaraf Herr Grcfwen och Landt-- Marffalken anmodade Herrar Electorer af första Clasten, atr Dm 6 Äpril. att sä snart möjeligen ste kunde, i anseende tiss detta Uts stotts wigtiga och pätrangande göromäl i Friherre ttermeUnz ställe en annan Ledamot utwälja.
Derefter tillkännagaf Herr Grefwen och Landt» Marstalken att Preste - Ständet wid den af Högloft.
Riddcrstapets och Adelns gillade underdäniga strifwelse tiss Kongl. Maj:t rörande Författning i upfostrings-anstalterne i Riket anmärkt det mätte ordet grundelig utgå.
Det i anledning häraf meddelade Protocolls »Utdrag upplästes sä lpdande:
Utdrag af Protokollet, hällit hos Högwordige Prés ste-Ständet den 2 April r8io. S. D. Dä Erpeditions-Utskottets
Förstag till underdånig strifwelse, angäcnde förbättring uti Rikets Upfost» rings - och Underwisnings-Anstaltcr nu till justering up» lästes, ansäg Preste-Ständet det, framfor ordet kännedom förekommande ordet grundeliga böra uteslutas.
Preste-Ständet erkänner nogsamt, att Rectorn Mas gifter Lllkverstolpss Förstag, rörande detta amne i wiste delar röjer en grundelig kännedom, men da Allmänna Be-> wars - och Ljeconomic-Utskottct uti dest betänkande, hwilkct, af Z:ne Ständ till assa delar gilladt, ligger till grund, förkastat bemalte Rectors Förstag, trodde Prcfte-Ständct det icke wara lämpligt att Riksens Ständer genom ett mitsord om grundelig kännedom i allmänhet likasom skulle godkänna hwad de pä sätt ofwanförmäldt är, i wista delar ogillat.
Vt Luxr». klx protocollc» /. ist. ^linc^ujät.
Hers Den 6 April. 803 Herr Grefwen och Landt,Marskalken, frä« gade härefter om Högloft.
Ridderftapct och Adeln ansäg -enna förändring nödig?
Ropades Nj.
Uplästes ett ifrän Stats-Utffottet ingiswit sä lydande Wördsamt Memorial!
Uti Protocolls-Utdrag af den zr sistl.
Marti! och den 3 i denne Män ad hafwa Högloft.
Nidderflapet och Adeln samt Högwördige Preste-Ständet anmodat Stats-Utstottet, att för Committerade till Tryckfrihetens wärd föreflä Samlings - och Expeditions - rum samt medel till Wed, Ljus, Skrifmaterialer och renflrifning.
Hwad först angär Samlings - och Expeditions-rum; sä anser Stats-Utskottet, att dä Justitie-Ombudsmannen enligt Regerings-Formen och Riksdags-Ordningen är Ord, förande i Tryckfrihets» Commiteen och dest Secreterare äfwen kommer att bestrida Secreterare, tjenste» i bemälte Committé, synas äfwen de Embets- och Expeditions-rum, som för Justitie - Ombudsmannen blifwa utsedde, kunna utan olägenhet för hans Embets utöfning, begagnas för Tryckfrihets Commitöcns Sammanträden.
Widkommande dernäst nödige medel till Wed, Ljus, Skrifmaterialer och renffrifning; Sä har Stats-Utffottet funnit ett sädant anflag desto mera nödwändigt, som u, tom Secreterare!!, nägot särftildt biträde af Betjening icke blifwit för denna Corn mitt-te bestädt.
Sedan den nu til* zätne widsträktare och Allmännare Tryckfxihet ofelbart koms -mer art medföra bäde mänga och särstildta göromäl för Commitsen, syiiks det ock blifwa en nödwändighet, att CyMk 206 Den 6 April.
Comiiutköen försis med erforderliga medel, pä det Com» mitten icke mätte i saknad däraf, finna sig ur ständ satt kunna »vederbörligen bestrida de ärender, som till dest ät» gard höra.
Med afseende härä har Stats - Utskottet icke trott fig böra föreslä ringare Summa för i frägawarande behof an 402 Nd.
Banco om äret emel behörig redogörelse, och hwilken Stats-Utskottct altsä hemställer mätte af RiksgäldsContoiret ärligen uppä
Committens reguisition utbetalas, därom, i händelse af Riksens Högloft.
Ständers bifall, Stats-Utskottct torde tillätas, att meddela Herrar Fullmägtige i Riksgälds »Contoiret förestrift till efterrättelse och behörigt i akttagande.
Ständer hemställes detta ivörd» sammeligen.
Stockholm den 4 April iZio.
Ridderstapets och Adelns Ledamöters wägnar Lines Elemin A. Pä Högwördige Preste-Ständets Ledamöters wägnar lingstaäius.
Pä Wällofl. Borgarc-Ständets Ledamöters magnar Abra k.
LnZel.
Pä Hederw. Bonde-Ständets Ledamöters wägnar / o ir.
I?rö Zelius.
Den 6 April. 207 Uplästes ett sä lydande, ifrän Stats-Utskottet sck dlotitism afgifivit Wördfaint
I anledning as Stats-Utskottets hemställan uti Memorial af den 25 sistl.
Martii, angäcnde de grunder hwarkfter de nu ledige eller framdeles ledige blifwande Kungsoch Kungs-Ladugärdar böra försäljas, hafwa Högwördige Preste-Ständet och Wällöf!. Borgare-Standet, som sig i denna fräga förut icke yttrat, uti medkelte Protocolls-Utdraget af den Zi sistl.