Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då jag icke känner, att något Polskt veto kan hindra Ståndet att här fatta det beslut, som
Ståndet på grund af för handen varande skäl linner lämpligt, så får jag för min del anhålla att majoritetens mening måtte få gälla, utan afseende på huruvida det är en eller flere ledamöter, som yttrat sig deremot.
Då nu H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. vidblefve sitt i ämnet fattade beslut samt godkände 59:de voter:s-propos:n, ropades starka ja, blande med nej, hvarpå H. Ex. tillkännagaf, alt ja öfverröstat nej. 45:de punkten, ang:de förändring i fårtullningssältct för ”Hängslen”.
Sjelfva grundsatsen, som är framställd här, kan jag icke gilla.
Det är nemi. med afseende på det olika sältet att beräkna varuqvantiteterna, som tre Stånd bafva stannat emot det fjerde.
Skulle nu 3 Stånd göra pluralitet i en sådan händelse, så skulle vid många tillfällen vid värdeberäkningen R. o. Ad. varit ansedd öfvervoterad och endast den olika procenten blifvit föremål för votering i förstärkt Utsk.
Denna ide' kan jag icke godkänna, men dä här förekommer en inbjudning till Ståndet alt antaga de andra Ståndens förslag; så får jag för min del hemställa, att Ståndet, med ogillande af sjelfva resonnementet, mätte instämma i slutsatsen.
Som det, på sätt Utsk. här uppgifvit, varit omöjligt att bestämma, att den olika proc.-beräkning, hvilken Hr Rosenblad yrkat, skulle blifva föremål för förstärkt StatsUtsk.; så har Utsk. icke ansett lämpligt att behandla frågan annorlunda, än på sätt som skett.
Detta har varit brukligt äfven vid föreg:de riksdagar, och som det är alldeles omöjligt att utröna den der olikheten, så tror jag äfven det blir omöjligt att uppställa en voler:s-propos. i ämnet.
Icke annat än hvad jag kan finna, så är den anmärkn.
Hr Rosenblad här gjort, ganska väl grundad.
Så t. ex. hafva, hvad hängslen beträffar, två Stånd beslutat, att de skulle förtullas dussinvis emot 2 r:dr per dussin; hvaremot R. o. Ad. vidblifvit den nu gällande bestämmelsen.
Jag finner häruti en fullkomlig likhet med förhållandet i afseende på coeffurer, der Preste-, Borgare- och BondeSt-.n hafva beslutit att de skola förtullas efter vigt, och värdet antagas till 25 r:dr samt iuförselslullen lill 5 r:dr för hvaremot R. o. Ad. vidblifvit sitt förra 4 26 Den 2 April f. m. beslut.
När nu Utsk. i fråga om coeffurer uppställt voter:s-propos., hvaruti jag tror Utsk. hafva förfarit ganska rätt, så tror jag, att Utsk. äfven nu i en likartad fråga hvad hängslen beträffar hade bort uppställa voter:s-propos:r; men som jag lika med Hr Rosenblad anser, att R. o. Ad. här ganska väl kan frångå sitt beslut, så får jag med honom instämma uti yrkandet deraf.
Jag anhåller få fästa Frih.
Tersmedens uppmärksamhet derpå, att förhållandet icke är alldeles detsamma med denna artikel, som med artikeln ”coeffurer”; ty i afseende på artikeln coeffurer hade R. o. Ad. beslutat en annan lull, och det var derföre Utsk. ansåg sig böra göra denna framställning.
Här hafva 3 Stånd stannat i det beslut, att varan skulle förtullas dussinvis med en viss procent, och R. o.
Ad. att den skulle förtullas efter värde med samma proc.
Nu är det klart, att, då Utsk. bestämt ett värde för ett dussin, så har Utsk. tagit ett medelvärde.
Det kan visserligen hända alt under loppet af ett år gröfre hängslen inkomma lill ett större antal än de finare, så att medelvärdet kunde blifva olika; men då icke något bestämdt i denna sak finnes, så har Utsk. icke kunnat bestämma voter:s-propos:n. Hr Rosenblad:
Om det finnes en olikhet i afseende på beslutet rör:de tullen å hängslen emot de många andra, så finnes der likväl en bestämd likhet, ty icke inverkar olikheten af värderingsgrunden efter vigt eller värde på tullen.
Nu har Utsk. här ansett, att del icke inverkar, och derföre trott att tre Ständ kunna öfvervolera det fjerde, samt ansett den delen af R. o. Ad:s beslut vara förfallen.
För min del har jag intet emot att instämma med de öfriga Stånden, så vida man underlåter att i propos:n derom intaga godkännande af de skäl Utsk. framställt.
Jag erkänner, att Hr Rosenblad har alldeles rätt i sin anmärkn. emot formen, som Utsk. begagnat vid behandlingen af detta mål; men jag bestrider Hr Rosenblads och alla andras rättighet att tillstyrka Ståndet att frångå sina beslut.
Det kan icke kallas sammanjemkning- att frångå beslut i bevillningsfrågor, utan när något Ständ är skiljaktigt ifrån de öfriga, så skall frågan undergå votering i förstärkt StalsUtsk.
Jag vill hafva denna reservation för min räkning i prot. intagen.
Sedan jag nu ytterligare uppfattat
Hr Rosenblads tanka i ämnet, så skulle deraf följa, att i fråga om coeffurer och likartade frågor, hade Utsk. bort uppställa 2:ne voter:spropos:r, nemi. först huruvida värde eller vigt skulle blifva gällande, och sedermera ronde tullprocenten.
Om denna princip skulle tillämpas, så hade vi fått ett betydligt större antal voter:s propos:r.
Då dertill kommer att Utsk:s sätt att förfara stödjer sig på ett prejudicat, som ägt rum vid föreg:de riksdag, så torde Utsk:s betänk, i denna del kunna bifallas, utan något särskildt ogillande af de skäl, som legat till grund för Utsk:s tillstyrkande.
Såvida sättet för tullbehandlingen skall vara bestämdt genom tre Stånds beslut, så hade Utsk. bort vid Den 2 April f. m. 27 artikeln coeffurer anse det vara R.
Sl:s beslut, att den artikeln skulle efter vigt behandlas, men deremot uppställa voter:s-propos:r rör:de procenten.
Jag får derföre förena mig med Frihrne Raab och Tersmeden.
Som denna discussion nu bar öfvergått till formfrågan, och derom tyckes hafva varit tillräckligt ordadt, så får jag endast hemställa till R. o. Ad., om man icke, för att förekomma all stridighet, i formfrågan, kunde fatta det beslut att låta härvid bero, enär ingen önskat någon förändring af sjelfva tullen.
Då vunnes äfven hvad Frihrne Raab och Tersmeden åsyftat.
O n Hr Akerman:
Jag nödgas fortsätta min anhållan om bifall till denna punkt af Utslcs betänk., alldenstund bär förekommer i samma betänk, en mängd likartade frågor, och om icke denna punkt nu bifalles, så kommer samma discussion att förnyas vid de återstående punkterna.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. funne för godt att låta bero vid Utsk:s yttrande ang:de artikeln hängslen.
H. Ex. Hr Gr. o. Land tm. tillkännagaf, att sedan R. o. Ad. denna dag frånträdt sitt förra beslut ang-.de artikeln ”Brunsten” samt instämt i de öfriga Riks-St:ns derom fattade beslut, och i följd deraf ansett den i ämnet föreslagna voter:s-propos. förfalla, hade nu från Hederv.
BondeSt. ankommit ett prot.utdr., som innehöll, att BondeSt. instämt med R. o. Ad. samt inbjudit de öfriga Stånden att fatta enahanda beslut.
Vid sådant förhållande syntes det nödigt att R. o. Ad. pröfvade sagde voter:s-propos. och H. Ex. finge derföre hemställa, om R. o. Ad. godkände den rörande artikeln brunsten föreslagna voter:s-propos. N:o 21.
46:te punkten, ang:de den under artikeln ”Jern, gjutet” förekommande rubriken ”tack- och barlast”, och 47.-de punkten, ang-.de den tinder samma artikel upptagna rubriken ”Bomber och kulor” etc. R. o. Ad. lät vid Utsk:s yttranden i dessa punkter bero.
48:de punkten, ang-.de de under ”gjutet jern” upptagne rubriker ne ”Hällar öfver lj tums” etc. och ”Hallar af 1} tums” etc.
Jag anser det resultat, hvartill Utsk. kommit genom sitt anförande i denna punkt, vara ganska oriktigt.
Utsk. har nemi. föreslagit R.
St. att tillåta utförsel af hällar, som äro under en tjocklek af Iva tum eller högst två tum tjocka.
Detta förslag hafva två Stånd bifallit.
Utsk. har derjemte gjort en allmän hemställan i afseende på åtskilliga tullbestämmelser, och vidfogat en förteckning på dessa, hvilken förteckning icke blifvit till beslut för R. o. Ad. föredragen.
Det oaktadt har likväl Utsk. an - 28 Den 2 April f. m. selt den vara af fyra Stånd godkänd.
Ehuru nu Slånden icke fattat särskildt beslut i afseende på hvarje artikel uti denna förteckning, sä hafva de likväl specielt beslutat rör:de artikeln hällar.
Nu anser Ulsk., att detta beslut, af lie Slånd faltadt, har förfallit, derföre ali förteckningen icke i afseende på en hel hop persedlar och varor är särskildt godkänd och att icke något tillkännagifvande har kommit till Utsk., att denna artikel hällar af en och en half tums tjocklek och denna förteckning är ogillad.
Då Utsk. gjort ett specielt förslag i afseende på en af arliklarne, så anser jag detta vara ett undantag ifrån det summariska förslag, sorn i öfrigt är af Utsk. framställdt; ty då lie Stånd fattat ett beslut i afseende på den speciella frågan, så gäller detta beslut framför det, som angår den summariska förteckningen på en mängd artiklar.
Dä K. o. Ad. emedlertid icke fattat beslut om godkännande af Utsk:s förslag i afseende på hällar, så är här i min tanka för närvar, visserligen icke något för R. o. Ad. att biträda.
Jag har endast velat i protocollet få rum för min tanka, att Utsk. kommit till en oriktig slutsats i denna fråga.
Det är verkligen något eget, att Bevilln.
Utsk. tillstyrkt Ståndet att, oberoende af de tre öfriga Slånden, besluta en bestämmelse i bevillningsväg och förblifva vid 1841 års taxa.
Jag kan för min del icke tillerkänna Utsk. någon sådan pröfningsrätt af de särskilda RiksSlms beslut, ty Ulsk:s skyldighet att upptaga de särskilda alternativerne till votering är i grundlagen bestämdt föreskrifveu.
Jag anser nödvändigt alt upplysa R. o. Ad. derom, att vid det förhållande, att tre Stånd redan beslutat, att hällar öfver 1| tums tjocklek skulle vara tillåtna lill export, men 4 Stånd, och blund dem naturligtvis äfven de 3 samma Stånden, vid ett sednare beslut, ang:de förteckningen å de artiklar, som fortfarande komma att blifva förbudne, fastställt, att den å nämnde förteckning upptagna artikeln ”hällar af 1^ tums tjocklek” skulle vara förbjuden till utförsel, och de lie Stånden således, troligen genom förbiseende fattat två emot hvarandra rakt stridande beslut; så har naturligtvis Utsk. måst anse det beslutet vara det rätta, hvaruti 4 Slånd sammanstämt.
Bevilln.Utsk. kunde, då Utsk. ingaf sitt betänk., naturligtvis icke på förhand veta huruvida R.
St. ämnade bibehålla förbudet eller icke.
Utsk. tillstyrkte, att förbudet måtte upphäfvas; men på det alt det icke skulle stanna dervid, så ansåg sig Utsk. böra afgifva detta eventuella tillstyrkande.
Det var naturligt, att det Stånd, som godkände det första tillstyrkandet, borde afslå det sednare; men detta hafva icke de tre godkännande Stånden observerat, och således hafva de på det ena stället beslutat att förbudet skall upphöra, och på det andra stället att det skall qvarstå.
När nu tre
Stånd beslutat alt förbudet skall upphöra, och fyra Slånd att del skall qvarstå, sä har Ulsk. ansett sig icke kunna komma lill något annat resultat, än del som nu finnes i betänk.
Den 2 April f. m. 29 Uppå härefter framställd propos. behagade R. o.
Ad. låta hero vid hvad Utsk. uti förevar, punkt yttrat. 4!):de punkten, ang:de den bland ”Gjutet jern” förekommande rubriken ”allt annat gjutet arbete, ej specificeradt” ; och 50:de punkten, tagne rubriken ”spik samt allt annat manufactur- och handtverkssmide, ej specificeradt”. R. o. Ad. vidblef sina härom förut fattade beslut och godkände voter:s-propos:rne N:ris 60, 61 och 62.
5Usla punkten, ang:de tullfri utförsel af ”sliickt Kalk” och ”Kalksten”.
Som här är fråga om en export-tull, hvarom R. o. Ad. stannat i olika beslut emot de öfriga Stånden, så anhåller jag på samma grund, som gjort sig gällande rör:de artikeln ”Anis” m. fl., att R. o. Ad. ville med de öfriga Stånden sig förena. R. o. Ad. instämde i de öfriga RiksStms fattade beslut, och ansåg i följd deraf 63:dje och 64:de voter:s-propos:rne förfalla.
52:dra punkten, ang:de artikeln ”Kemiskt-techniska preparater, ej specificerade”.
Hade jag icke varit sjuk förra gången denna fråga här förevar, så skulle jag då haft tillfälle upplysa huru nödvändigt del är, att Ståndet vidblifver sitt beslut i detta ämne.
Det rörer den term, som finnes i nu gällande tulltaxa, nemi. ”Kemiskt-techniska preparater, ej specificerade”.
Dä vid fråga om de tull-lindringar, som borde göras till förmån för fabrikerna, förberedande arbeten gjordes i Commerce- och Snndhets-collegierna, hvarvid det af lechnologie professoren och en ibland de djupaste kemister uppgafs, hvilka ämnen skulle komma i fråga, så fann man efter långa öfverläggningar att det var omöjligt att kunna specificera mer än de allmännaste, och mäste derföre begagna den allmänna term, som här blifvit använd.
För öfrigt gällde tillåtelsen endast de preparater, som för hvarje särskildt tillfälle pröfvades behöflige för fabrikernas och för medicinska behof.
Skulle nu den här intagna termen ”kemiskt-techuiska preparater” utan tillägget ”ej specificerade” stå i tulltaxan, så skulle denna term komma alt omfatta största delen af artiklarna i tulltaxan, med undantag af några få, som förekomma uti handeln i alldeles samma skick, sorn naturen har alstrat dem, ty alla de andra äro pä ett eller annat sätt kemiskt-techniska preparater.
Jag anhåller, att R. o. Ad. måtte vidblifva sitt förut fattade beslut. R. o. Ad. vidblef sitt förut i ämnet fattade beslut och godkände 65:le voter:s-propos:n. 53:dje punkten, ang:de tullfri utförsel af artiklarne”Kimrök”, ”Kli af andra 'ämnen ån span mai”, samt ”Knapergall och Ekollon, malen eller omulen”. 30 Den 2 April f. m.
Af samma skäl, som jag tagit mig friheten anföra i fråga om artiklar, hvarvid olika beslut endast i afseende å utförseltullen har ägt rum, får jag nu hemställa, att R. o. Ad. ang:de denna artikel måtte instämma i de öfriga Ständens beslut. R. o. Ad. instämde i de öfrige RiksStms rör:de ifrågavar. artiklar fattade beslut, oell ansåg i följd deraf 66:te, 67:de och 68:de voter:s-propos:rne förfalla.
54:de punkten, ang:de den under artikeln ”Hnifvar” förekommande rubriken ”andra slag, samt Gafflar, ej specificerade”. R. o. Ad. vidblef sitt i afseende på ifrågavar. rubrik förut fattade beslut och godkände voter:s-propos:rne N:ris 69 och 70. 55:te punkten, ang.-de artikeln ”Kopparnickel”. R. o. Ad. fann för godt att låta bero vid Utsk:s yttrande i denna punkt.
56:te punkten, ang:de artikeln ”Korkskrufvar”.
Jag hemställer, om icke R. o. Ad. behagade, äfven i detta fall, instämma med Preste- och BoudeStui.
Häruti instämde Hr von Hohenhausen.
Då tulltaxan första gången förevar till discussion inom delta Stånd, uppstod en, såsom mig syntes, ganska upplysande meningsstrid rör:de den rätta tullbehandlingen af manufacl ursin ide, hvarvid åtskillige personer, som ganska noga kände förhållandet vid Eskilstuna, och deribland äfven Hr Skogman, yttrade sig.
På Hr Skogmans förslag var det, som R. o. Ad. antog sina tullbestämmelser, och beslöt, att denna artikel skulle uteslutas, emedan den kom att inflyta i de öfriga arliklarne, hvarom intet af Hr Skogman föreslogs. R. o. Ad. fann sig då hafva ålagt tillräcklig skyddstull; hvarföre jag skulle anse, att om denna artikeln nu förändrades, en rubbning skulle ske i det system, som låg till grund för de bestämmelser R. o. Ad. förra gången beslöt.
Jag anhåller derföre, att R. o. Ad. måtte vidblifva sitt beslut, och det så mycket mera, som äfven ett annat Stånd stannat i samma beslut.
Om R. o. Ad. nu skulle frånträda sitt beslut, så undvikes således i alla fall icke derigenom en votering i förstärkt Utsk. R. o.
Ad. vidblef sitt i afseende på artikeln korkskrufvar förut fattade beslut och godkände voter:s-propos:n N:o 71. 57:de punkten, ang:de artikeln ”Kreatur”. R. o. Ad. vidblef sitt i fråga om denna artikel förut fattade beslut samt godkände voter:s-propos:rne N:ris 72, 73, 74, 75, 76 och 77. 58:de punkten, angide artikeln ’'
Kr akma k a re-arbeten, ej specificerade”.
Den 2 April f. m. 31 Hr von Hartmansdorff:
Jag hemställer, att R. o. Ad, måtte förena sig med de öfriga Stånden, hvarigenom dessa voter:s* propos:r komma att förfalla.
I motsats emot Hr von Hartmansdorff, får jag anhålla, alt R. o.
Ad. ville vidblifva sitt beslut och godkänna voter:s-propos:rne. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. vidblefve sitt i afseende på denna artikel fattade beslut och godkände 78:de voter:s-propos:n. Ropades starka ja, blandade med nej, hvarpå II.
Ex. tillkännagaf, att ja öfverröstat nej. 5!):de punkten, ang:de artikeln ”Käppar, alla slag”. R. o. Ad. lät bero vid Utsk:s yttrande om denna artikels förtullning efter vigt samt godkände 79:de voter:s-propos:n.
GO:de punkten, ang:de artikeln "Kött”.
Så vida R. o. Ad. behagade frångå sitt beslut i afseende på färskt kött, så kunde voter:s-propos. förfalla.
För att upplysa om hvad vigt denna artikel egentligen har, får jag meddela den underrättelsen, att import-tabellerne för år 1842 visa, att endast 13J
L$ färskt kött det året blifvit införda.
Om man tager i beräkning det förhållande, att färskt kött icke kan införskaffas i betydligare qvantiteter, och då det gör en obetydlig skillnad uti slatsinkomsterne om denna ringa qvantitet belägges med 8 sk. högre eller lägre tull, så är det af ingen vigt, att R. o. Ad. vid detta tillfälle vidhåller sitt beslut.
Jag hemställer derföre, om icke R. o. Ad. skulle vilja frångå detsamma och förena sig med de öfriga Stånden i afseende på tullen å färskt kött.
Hr von Hartmansdorff och Frih. Akerli j e 1 m.
Uppå härefter framställd propos. instämde R. o. Ad. i de öfriga RiksSl:ns beslut ang:de införselstullen å färskt kött, och ansågs till följd deraf voter:s-propos:n N:o 80 förfalla, men vidblef R. o. Ad. sitt förut fattade beslut ang:de införselstullen å saltadt samt lorkadt eller rökt kött, hvarjemte voter:s-propos:rne N:ris 81, S2 och 83 godkändes.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade uppskjuta med den återstående pröfningen af Bevilln.Utsk:s förevar, mern. till eftermiddagens plenum ; hvilket bifölls. H. R. o. Ad. åtskildes kl. 3 e. m.
In fidem protocolli, Albert Munck. 32 Den 2 April e. m.
Onsdagen den 2 April 1845.
Justerades pleniprot. för d. 26 sistl.
Hrr Electorers lista vid val af en ledamot i Bevilln. Ulsk., efter N:o 249.
Adelsvärd, Erik Seth; och befans dertill hafva blifvit utsedd: N:o 1841.
Ilr von Heland, Isak Fredrik.
Fortsattes pröfningen af Bevilln.Utsk:s meni.
N:o 30, i anledn. af RiksStms olika beslut ang:de tullbevillningen.
6Esta punkten, ang:dc förtullningen af ”Lackerade arbeten, ej specificerade”. R. o. Ad. lät bero vid hvad Utsk. i denna punkt yttrat. 62:dra punkten, ang:de införselstullen å ”Lin, ohäckladt”. R. o. Ad. vidblef sitt i ämnet förut fattade beslut och godkände den föreslagna voter:s-propos:n N:o 84. 63:dje punkten, ang:de artikeln ”Ljuskronor”. R. o. Ad. lät bero vid Utsk:s ang:de denna artikel afgifna yttrande.
64:de punkten, ang:de artikeln ”Luktvatten, alla slag”.
Jag tager mig friheten hemställa, huruvida R. o. Ad. icke skulle finna för godt att frångå sitt förra beslut, och förena sig med de öfrige Stånden, helst icke på annat sätt beslut i afseende på tullen ä luktvatten blifvit fattadt, än i sammanhang med andra bestämmelser, som icke varit föremål för R. o. Ad:s särskilda pröfning, utan summariskt ansetts böra förblifva vid hvad förut varit.
Saken är ej af särdeles vigt, huruvida tullen å denna artikel bör vara 4 sk. lägre eller högre; och detta tullhelopp torde luktvatten kunna tåla, hvarföre jag hemställer, att It. o. Ad. ville förena sig med de öfrige Stånden.
Hr von Hartmansdorff, Aug. R. o.
Ad. fann för godt att instämma uti de öfriga RiksStms ang:de ifrågavar. artikel fattade beslut, samt ansåg till följd deraf voter:s-propos:n N:o 85 förfalla. 65:te punkten, an gide tullfri utförsel af ”Lunta”.
På samma sätt, som i afseende på öfrige artiklar, der ulförseltull varit i fråga, och der R. o. Ad. stått ensamt mot de öfrige Stånden, föreslår jag, att R.
Den 2 April e. m. 33 R. o. Ad. äfven här måtte med dem sig förena, och således låta denna votens-propos. förfalla. R. o. Ad. instämde i de öfriga RiksStms härom fattade beslut samt ansåg 86:te voter:s-propos:n i följd deraf förfalla.
66:te punkten, ang:de förtullningen af artikeln ”Lus”. R. o. Ad. vidblef sitt i ämnet fattade beslut och godkände 87:de voter:s-propos:n. 67:de punkten, ang:de BorgareSt.s särskilda mening om lydelsen af den under artikeln ”Lader, mer eller mindre berndi” förekommande rubriken ”Karduans-, samt färgade eller tryckta skinn”.
Utsk:s yttrande i denna punkt blef af R. o. Ad. bifallet.
68:de punkten, ang:de förtullningssättet af artikeln ”Lader, mer eller mindre beredt”.
Jag hemställer, huruvida icke R. o. Ad. skulle vilja förena sig med de öfrige Stånden, på de skäl, som af Utsk. blifvit anförda.
Det är visserligen sant, att tullen på hudar och skinn blifvit förhöjd med 1 sk.; deremot har Utsk. förhöjt tullen på beredda hudar från 1 r:dr 12 sk. lill 1 r:dr 24 sk.
Jag skulle för min del anhålla, att tullen finge blifva oförändrad, d. v. s. att § bifalles sådan den är.
Uppå härefter framställd propos. vidblef R. o. Ad. sitt ang:de ifrågavar. artikel fattade beslut samt godkändes voter:s-propos:rne N:ris 88, 89 och 90. 69:de punkten, ang:de artikeln ”Läder-arbeten, ej specificerade, lackerade”. R. o. Ad. vidblef sitt i ämnet fattade beslut och godkände voter:s-propos:rne N:ris 91 och 92.
7ö:de punkten, stix” och ”Mjöl af vegetabilier, sorn ej kunna inbegripas under spanmål eller hänföras till medicinalier”.
På förut anförde skäl anhåller jag, att utförseln å mastix mätte förfalla, och att R. o. Ad. måtte förena sig i de öfrige Ståndens beslut, hvarigenom 93;dje och 94:de voter:s-propos:rne skulle komma att utgå. R. o. Ad. instämde i de öfriga RiksStms i ämnet fattade beslut och ansåg, till följd deraf, 93:dje och 94:de voter:s-propos:rne förfalla. 74 :sla punkten, ang:de artikeln ”Nyckelringar och Nyckelhakar”. R. o. Ad. vidblef sitt i afseende på denna artikel förut fattade beslut och godkände 95:te voter:s-propos:n. 9 H. 5 34 Den 2 April e. m. 72:dra punkten, ang.-de artikeln ”Papparbeten, alla slag, olackerade, lackerade”.
Det synes mig som R. o. Afl., utan att begå någon inconseqvens, kunde frångå sitt beslut i afseende på papparbeten, och förena sig med öfrige Stånden, som godkänt Ulsk-.s förslag att något litet höja tullen å denna artikel. R. o. Ad. fattade icke något särskildt beslut i detta fall vid första föredragningen, utan blott summariskt, tillsammans med åtskilliga andra artiklar.
Hr von Hartmansdorff förenade sig med Frih.
Palmstjerna. R. o. Ad. instämde i de öfriga RiksStms rör:de denna artikel fattade beslut, samt ansåg i föl jd deraf voter:s-propos:rne N:ris 9G och 97 förfalla.
73:dje punkten, ang:de tullbestämmelserne för ”Papperstapeter och border”.
Jag hemställer, att R. o. Ad. behagade i detta hänseende instämma med Preste- och BondeStm, som antagit Ulsk:s förslag.
Jag vet, att vid återremissen af det förra betänk., denna artikel väckte åtskilliga debatter inom BorgareSt., der meningarne voro delade.
För min del skulle jag tro, att ännu icke våra Svenska fabriker i afseende på tapeter och border äro så för sig komna, att det är skäl att allt för mycket höja tullen på en vara, som behöfves för bättre rum; och månne icke följden deraf skulle blifva, att den täflan en utländsk vara uppväcker, skulle förfalla.
Jag anser, alt det vore för tidigt att nu ytterligare höja denna tullbestämmelse, och anhåller derföre om bifall till propos. sådan sorn den är. R. o. Ad. vidblef sitt i afseende på förevar, artikel fattade beslut och godkände 98 voter.propos:n. 74:de punkten, ang:de II. o. Jäts särskilda beslut om förtullning efter värde af ”Paraplyer och Parasoller”. R. o. Ad. lät vid Utsk-.s yttrande i denna puukt bero. 75:te punkten, ang:de åtskilliga redactions- och tullbestämmelser för ”Paraplyer och Parasoller”. R. o.
Ad. godkände den i denna punkt föreslagna 99 voter.- proposm. 76:le punkten, ang-.de införselstullen å den vid artikeln ”Pelsverk eller Pelterier”, bland ”Får- och Lammskinn” förekommande rubriken ”alla andra oklipta”. R. o. Ad. vidblef s.itt i ämnet fattade beslut och godkände voter.proposm N:o 100. 77-.de verk eller Pelterier” upptagna rubriken ”alla andra slag”.
Den 2 April e. m. 35 Frih.
Den 101 voler.propos:n angår frågan, huruvida till contrapropos., vid blifvande hufvudvolering, BorgareSl:s afslag eller R. o. Ad:s beslut skall utgöra contrapropos.
Nu är skillnaden mellan begge dessa beslut den, att BorgareSt. antagit förtullningen efter vigt och R. o. Ad. behållit den gamla methoden efter värde; men dessa båda beslut gå ut pä detsamma, nemi. 10 proc. af varuvärdet.