Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Måill ägg magt, att en sadan inrättning, såsom bade för det allmänna och enskildta skadetig, hell och hallik Nphäfwa, hwilket skulle äga rum ej mindre med redan uprättade, än äfmen hädanefter blifwande Fidei-C^mmiss-bref: — Och Den 27 November. 1735 Herr Srats-Secreteraren LsnnerstgsrnL, som war as lika ranka med Herr Asi>chorn von 8c!mntL pä de af honom anförde skäl i hwad han ansett FiderCommisi-Förfaltniiigar böra efter ordaly elsi n följas, yktrade sig deremot af enahanda grund icke kunna tillstyrka att Konungen ffulle wid något tillfälle aga magt uphäswa sadane författningar, dem Herr Stakö-Secrckeraren fann altid böra till sin förestknfne efterföljd förblifwa orubbade, hälst tredje mans rätt derpå beror.
Ordföranden Herr Expeditions-Secreteraren Baron Ltjernlieät, Herr Presidenten Grefwe 6^IIenbor§ och Herr Kammarherren Baron Lenner woö jämwäl fflijaktige i afseende pä propositionen af Beredningens betänkande i fragen, om Fidci-Comm-siförfattningar, hwilken proposition wälbeniälde
Herrar ansägo icke böra, såsom nu, efter Utskottets öfrige Ledamöters tanka, skett, göras ä Beredningens i allmänna och mindre bestämda rerMer upsa,le yttrande, uran derwid följas den ordning memorialet innehöll, och proposition således göras ä hwarje af memorialets Författare till befwarande npgifwcn frasa.
Dcsie särskilde Meningar, jämte den Herr Lagmannen von k^aulsvoijk, som i dag icke war närwarande, wid sista iammainräde afgifwit, fk-ftle genom ProtoeollS-Ucdrag åtfölja U-sikottets Betänkande till Rikets Högloft.
Ständer, vt supra.
Lx protooollo koft. käoImberAton.
Lades pä Bordet.
Ul- « »73* Den 27 November.
Utdrag af P-vkocollet hållit i Högloft R:os-rsk«pet och A elns plenum den 4 November i8oy. S. D. Dä hoS Hoglaft.
Ridderskapet och Adeln, i anledning af stadgandet > Regerings-Formens 75 Z., fräga bi-swit wäck: huru Riddcrsk.ipet och Aoelus Deourerave wid Markegängs Taxors sättande böra utses, har R.dderjkapet och Adeln Veröfwer stadnat i följande besiui: 1 §.
Ingen annan, än inom Länet boende och derstädes saft egendom ägande fullmyndig Adelsman kan till Deputerad »vid Markegång-- Tuxors upräclande wäija eller blifwa wald.
I idelningshiswande myndig Adelsman, som inom Länet bor och derstädes fast egendom äger, ware äfwen behörig att »välja och lolifwa wald, Skads-egendom anses ej i AdelsmanS hand såsom fast egendom. 2 §.
Hvar och en sä q ialificerad Adelsman som i §. sörestkrifwer, äge en röjt, chwad hans egendorn ar större eller nrindre. z Z.
Minst sex weckor före den af Landshöfdingen faststälde bag ull MarkegänqS-T-.xans uprättande, läte han af Predikstolarue kungöra, att »ill wal berättigade Adelsmän böra inom 14 dagar derefter till honom insända deras skrifteliga vota, innehållande de kwänne Adelsmäns namn, hnulka han till Depnrerade utser.
— Utanskriften ställes till Landshöfdmge-Emberet, »ned påskrift Votum. 4 H. Nästa Söcknedag, ssm infaller efter 14 dagar- förlopp, räknade frän den dag kungörelsen om Den 27 November r?37 sin Wals anställande bordt enligt LandshöfdingenS föranstaltande af Predikstolarne upläsas, öpne LandShöfdmg i närwaro as 2:ne as tillkallade Adelsman eller i brist deraf andra gode Män, hwilka ej höra till Landshöfdinge-Embeket eller Lands-Staten, de insände vota, och läte dcröfwer hälla protokoll. A §.
Lyder votum pä flere än lwänne personer, eiler besinnas cn eller bägge af de i voto nämnde personer obehörige, art enligt i komma under wal, eiler är votun» af obehörig Man aifwil, eller esree förrätkadt öpnande af vora inkommit, ware det eller de ej gällande. 6 §.
De lwänne behörige Adelsmän, som Undsätt fleste rösternc, ware rätteligen walde.
Ar walet obestämdt derigenom, an flere Undsätt lika mänga röster, urröncs genast genom lottning, hwilkett eller hwilka som Deputerade böra anses. 7 §.
Genom Embets bref underrätte
Lands höfdingen
Med omgående post, de Utsedde Depnres rade om deras förordnande och riden till samman^ träder. 8 8- De af ^iidders^apet och Adeln walds Ledamöter lära ej unvanvraqa sig arc sörrältningen bimista, Utan högst gilcige orsaker, hwilka i räner iid böra hos Konungens Befailnuigohafwande tiflr kännagifwas.
9 3 Deputerads ställe, font anmäler laga förfall eller Uteblifwer, kalle Landshöfdingen en sä Zjerde Band. dan 1738 Den 27 November. dan Adelsman, som enligt i §. är behörig akt kunna wäljas. 10 §.
Finnes i Länet ej sädan Adelsman som i Z. uptager, kalle Landshöfdingen af Indelningshaswande eller obesntkne Adelsmän efter eget ival.
De ware ej något wile vnderkastade för Uke« blifwanbe. 11 §.
Kommer pä något af förestkcisne sätt utsedd
Deputerad ej tillstädes tvid sammanträdet, gänge förrättningen likafullt obehindradt för sig. 12 §.
Landshöfdingen ware altiö de Depute. rades Ordförande, dock utan rättighet att Med Vent rösta, eller akt lägga hinder för fattandet af deiÄS beslut.
Landshöfdingen föreläggs altid
Deputerade, de hittills wanlige och af honom ifrän wederbörande infordrade uplysninggr, äge rättighet att göra förre ställningar, och att lara intaga sin mening i prS» toeollet. Hwilket alt Ridderstkapet sch Adel» tvclat ge* nom Utdrag af Prokocollek, de öfrige Respektive Ständen »vänligen tillkännagjfwa.
Ot tuxru.
Utdrag af Protoeollek hällit i Högloft.
Nidderstkapet och Adelns Plenum den 22 November 1809.
S. D° Sedan Ridderskapct och Adeln till pröfning företagit Zämknings.UtffollelS den 18 No vrm - Den 27 Asvember- r?Z9 oember pä bordel lagde förslag till förening äfRikS» Ständens meningar, rörande den af ConstilutionsUtjkottet föreflagne Riksdags-Ordningen - och derwid ätjkilliqe anmärkningar blifwit gjorde, beflöt Ridderstapet och, Adeln, att berörde förflag skulle till Jämknings-Utskottet, ätföljdt af betza anmärkningar, äterförwisaö: och skulle, genom Utdrag af Protokollet, de öfrige Respektive Standell derom rvänliM underrättas; (7k fuxrä.
Utdrag af Protokollet hällllit i Höglofl.
Ridderskapet och Adelns Plenum den November »8c>9- S. D. Föredrogs ä nyo Lag-UtsköltetS deri L8 November upläste och pa bordet lagde Utlakande öfwer de anmärkningar och förflag- hwilka sa wäl hos Högloft..
Ridderjkapet och Adeln sou, Högwördige Preste-Sländet sanik Hedcrwärda Bonbe-Srändet blifwit gjorde i anledning af Ukffottets förut gfgifNa betänkande öm äktenskapö:skiilnad/ och beslöt Ridderskapet och Adeln akt med be i betra senare Nklätande föreflagne förändringar öch tillägg till öag-Ukflottets öfwer delta ämne ben 2^ Augusti afgifne betänkande,lämna silk bifall.
Hwarom de öfrige Respektive Ständen genoM Utdrag af Prötoeöllet »vänligen jkullk Niideträttaö. ilt luxra; S. D. Föredrogs ett ifrän Stats-UiskoM ingifwit Memorial, hwari berörde Utskott tillstyrkt bifall till eN af Högwörbige Prefle-Standet i Utskott rrte ^cvlorolis-Utdrag, rörande RrcogNitionä jkögar« ite» ries försäljning föreslagen sä beskaffad förändring af 8 moni, alk i stället för der deri förekommande rmryck, att pä de ställen der Allmogen haft rätt till mulbete, fistewatten, fävodeftällen pä stogarneS oinräde, med eller utan pxebörd, en sadan Allmogens rättighet mä warda bibehållen, stalie fältas: att pä de ställen der jordägare eller boställs innehafware hast rätt etc- en sädan jordägare eller boställs innchafwarcS rättighet mä warda bibehällen; och bester Ridderstolpe! och Adeln art t!ll denna förändring lämna sitt bifall: hwarom de- öfrige Respektive Standen genom lltdrag af Protokollet wänkigen stnlle underrättas, lflt kupra.
Ridderstaper och Adeln ätstildes klockan r«. ln näsm protocolli ll- plenning.
Den 28 November.
I74l TiöLage» dcn 28 November 1809.
Plenum klockan § 9 förmiddagen.
Herr Grefwen och Landtmttrftalken tiklkänkännagaf alk
Vä i förra Plenum Justluccion f°^ Riksens Ständers Institiä-OmbudSmau blifwik afRiddcrskapec vch Adeln pröfwad och anlagen,hade bliswir förgätit att afgöra, den punkt i Eonstirulisns-lilffolkels betänkande, som angcck Jnstitiä-Ombudsmannens Cancellie-Expedilion.
Heer !sandt-Marskalken lat derföre nu npläsa denna punkt och gjorde proposition till bifall dera, fann art Stats-UllVoltet likutle npdragas att till venn» Expedition förestå nödige medel.
Föredrogs a nyo Stats-Utffottets den 18 November pa bordet lagde memorial, hwari berörde Uistkolt till Riksens Ständer hemställa hnrnwida sedan Preste-Standet protesterat emot upkagandet af alla de frågor som röra Bi>?opSlönerneS indragning, nägon widare ätgärd derwid af Utffotler kunde ä« ga rum.
Herr d^or6enstoIp>o, Anöers.
Af den nn npr läste handling finnes att Preste-Ständet ansett bibehållandet af sitt nuwarande löningesätt för beständigt, såsom as wigt för Religion och Seder, samt sä - >742 Den 28 November. såsom cn Pnvilegii fräga; jag rror att det ej skulle wgtz ra kill Ständers heder om Religion skulle någor befara, derigenom arr Biskops-Embeten skulle sia, ett par ar lediga; der more ett bewis att ve hittills warit illa sörryaltade.
Jag kan ej inse nägot skäl hwarföre nägon Embetsman skulle kunna nndamaKas jfrän glt bispringa Staken dg hon är i nöd.
Ur denna synpunkr är dctrq ej e» privilegii fräga, sä hax icke heller Prestcrskapet altid ansett den samma.
När en Vijkops-Enka erhållit 2 ä z nåd arda har det ej warit ansehl såsom stridande emot Privilegier, men nu, dä dek heter att Staken skall undsättas, nu ropar man derom- Om Religionen deraf skulle lida, more detsamma, som all ett Regemente skulle förlora s!n kunskap i krigsöfningar derföre akt, det ej hade möte hwart är.
Herx kxmtLkköIä, kaul, fräaade om ej med betra memorial säljs nägot särskildt votum, eller «n» dra bilagor.
Herr kLHImsn^ Otlfl krestric, uplyste ats ingq bilagor äkfösjt, ulan att det endast warit Preste?
SigndetS protest, som gifwit Stars-Utskottet anled?
, ning tili Dest härigenom gjorde hemställan.
Grefwe vs la Larclie z, ^scod.
Dä dageliga rrsarcnheten wisar att sällan någon Biskop döde, hwars efterlämnade Enka dä ej satt flere nad-är, hwUka ofta bliswit öfwer manligheten förökade dä Församligen derunder ej lidit, Religionen ej blifwir wanMärdad, klpfsstnngs.Werkel och Skolorne blifwit lika Den 28 November. i74Z rväl stötte af Dom-Capitlet som af Hans HögwörVighet
Biskopen, ser jag ej någon olägenhet, ej något hinder, att, da Statens behof äro sä tryckande, s° dryga bewillningar skola ulga, Skaten genom denna ulwäg skulle erhälla nägon tillgäng.
Det »vöre ett farligt präjudicat, om ett Ständ sig undandroge att göra upoffringar för dei Allmänna.
Med hwad ssäl skall man wänla sadane af andra Srand,när dek Glänt) hwarS Lliggande det är att befordra Religion och moralitet ej dertill ansar sig »villigt.
Jag är förundrad att det Högwördige Preste-Släudck äberopar sig Privilegier.
Hwilka stora upcff.inaar hofwa icke Riddersikapet och Adeln gjort under della Riksmöte, utan att dem citera, uran art omtala sin förlust.
De hafwa ädagalggt akt da Rikets wäl sadant fordrade, de ej räknat pä egna fördelar, och derra är hwad Wi äfwen af det Högwördige Ständer kunnat förmoda.
Ropades Bravo.
Herr käklman, 0-k.
Dä denna fräga tillförene förthades, war del till SkändelS afgörande understäldt, huru wida den kunde behandlas i gemenskap med Herr Ikrcs förstag om indragning af ekk ärs inkomster för alla vacanta Syster.
Riddcrffapet och Adeln gfgjyrde dä art detta mäl »vore as särskild bcffaffenhet, och det har äfwen af Borgare- och BondcSkänden pä lika sätt blifwit ansedt.
Det har da hlifwit Skars UkstkotrekS ffyldighcr akt sarjiktldk upkaga denna fräga- Det oaktadt har Prefte-Slänhet kalladt den ett Privilegie mäl och protesterat mor up - !744 Den 28 November. uptagande, ej allenast af denna sak, man äfwen, alla andra srägor sam kunde leda till rubbning af Dest Privilegier.
Dä jag ar af en annan öswerrygelse, anhäller jag att Herr Grefwen och LandtMarstkalken mätte framställa
Ven proposition att Ridderskapet och Adela ej anser denna fräga såsom ägande gemenffap med Prcste-Skändetö Privilegier, emedan här ej är satt i flaga annar än utdragning af löner efter innchafwarcnas afaäng, och att således Skare-Urffottet matte amhoriseras arr med sitt betänkande rörande jämkningar i Presterskapets löriingssärt till Riksens Ständer inkomma.
Bland andra skäl som Preste-Skändel anfört, är att Der friwilligt will göra motswarande upoffringar, Men jag hemställer till Eder npiysta pröfning, Mine Herrar, hwad man har akt wäma af del Stånds frikostighet, som i inglvarteringsfrägan sä nyligen gifwit
Ost derpå ekt sä träffande exempel. Zerr Grefwen och Landtmarstalken propo. uerade att malek till Skars-Ulstonet ffulle återremitteras oaktadt Prestc-Ständers afgifne protest.
Ropades ett starkt
Ja blandad! med Nej Grefwe Os la 6arche.
Nej, Preste-Ständet
Har sa wida rätt, ali Biskopparne arv werkeligen nämnde i Privilegicrne, del gar ej an att något der« emot besluta, men jag iväntar af detta Ständ att under Statens nöd gä Fäderneslandet till möres med upoffringar.
Här ar ej fräga om asffaffande af nagra Embeten, endast om indragning af inkom - Den 28 November. -745 sterne för witza är.
Jag tror att det Högwördrge Siälidet bör betänka huru manga Enkor och barn lida, sakna det nödwändigaste, och med den yttersta stärfwen till Staten mäste bidraga.
Jgg gör mig försäkrad ait Ständer skall öma för deras nöd, och ej undandraga sig frän billiga upoffringar, men jag kan ej anse Biskops-Embetet såsom ej af Privilcgierne scmctioueradt.
Herr kLKIman.
Jag wägar ej smickra mig med hopp om stora friwilliga upoffringar af PrcsteStänder- Jag medgifwcr att DiskopS-Sysilorne äro genom Privilegierne försäkrade och äfwen genom Regerings-Formen hafwa wunnit ytterligare helgd.
Men annat är att afskaffa ett Embete, annat att till Staten indraga vacance-inkomster och reglera lönerne, derföre har jag förr hemställt att en sadan jämkning i lönings-wilkor ulan ändring af sjelfwa Embete! skulle »verkställas.
Jnga Privilegier kunna säga att en Biskop ewigt skall behålla samma inkomster.
I sjelfwa Pccste-Ständets Privilegier star art de derom försäkras, sä wida Statens tillgängar det medgifwa.
Om någonsin, äro nu Statens tillgängar knappa; och hwad är för billighet deruti att en Biskop skall ägq 4 ä A gängor större inkomster an hans »vederlikar.
Jag hemställer derföre om ej Högloft.
Ridderskapet och Adeln wille göra skillnad emellan desie bägge olika frägor och updraga ät Sia s-Uiskottet att med sitt förslag till jämkning af löncrne till Riksens Ständer inkomma.
Gref - »746
Den 28 November Ge sivi- Oe la Osräie.
Om BisVopparne skulle wara de enda Embetsman, hwilkag lönings wiikor cj c.f SlänDer skulle kunna regleras, more. det rätt illa.
Jag kan ej se att dek är Riksens Stän. der bcraqit akt öka och minska löner.
När Konung 6ullak lil ökade inkomsterne för Biskopparne i Gä» thedora och Linköping med nya präbenden klagads ingen Biffop.
Jag kror alt förhållandet nu ak detsamma.
H ffillige hördes begära proposition.
Herr Grefwen och Landtmarffalken- Rid. derskapct och Aocln synes hafwa erkänt atk Bi, skops-Emberet är grundad! i Preste-Ständers Priv!» legiér och qkt således någon indragning deraf cj kan komma i fräga; ,nen deremot tyfies ve fielie anse att Srats-Utskottet bör inkomma med förslag till jämkningar i lönerne för framtiden, samt indragning af Nad-är lill Slaten.
Herr klingsporr, 6erfit.
Här är ej fräga om Embekel men om lönerne.
Herr kotblicb.
I hnfwudsaken instämmer jag fullkomligen Med Herr käblman; men dä enligt Regerings-Formen Biskopvar af Konungen skola tillsättas; dä de skola wid Riksdagar wara Fullmägtige för sitt Ständ, fär jag fräga huru Biskops-- Embeten kunna pä längre eller körnare tid stä vacante, och huru deras löner skola kunna minskas, utan Preste SrandetS egir begifvande.
Jag tror att vese Den 28 November. 1747 Embeten böra succesiivt tillsättas, men att likwäl näsell reglering och jämkning bör ske med deras läner för framtiden, Staten till nägon lindring och besparing.
Dä de öfrige Ständen och i synnerhet Ridderstksptt och Adeln under detta biiksmöte gjort de största och kännbaraste upoffringar af enskilda frioch rättigheter, bör man wäl icke förmoda att P.este-Slänoei skall undandraga sig, sa mycket mindre, som ifrägawarande reglering med Biskops-löncrne icke drabbar de nu waraude Biffopar ulan peras efterträdare.
Herr kftblmgn.
Denna fräga innefattar twänye delar.
Den ena huruwida S.acs Utskottet sär befatta sig med den gjorde motion, sedan PresteSländet deremot anmält sin protest.
Den andra att Ridderffapet och Adeln mätte afgöra pä förhand huru jämkningar för framtiden i Presterskapets lö» nings-wjlkor skall werkställas.
Jag anhäller alt afseende matte göras pä besia bägge olika frågor, och ett bestämdt beslut deröfver fattas.
Herr kotklleb.
Som Preste-Ständer emot hela frägan protestera!, ggr del ej an art genast äter remittera densamma tils Stars-Ulskottct.
Det är, ester min öfvertygelse nödigt, att wi först inhämte Preste StändetS yttrande, innan nägon widare åtgärd nnd delta mai blifwer möjlig Herr 8trsle, Larl Usgxnus.
Sedan Tre Ständ stadna! i ett sammanstämmande beslut, synes der ' mig 1748 Den 28 November. mig ej behöfwas, att öfwer delta mäl inhämta Prestc-SrandetS kanka.
Herr Grcsiven och Landtm a rskalken förmälte alt Borgare-Siandet ärerremilleral detta ma! till Stats-Utskottet.
Friherre Ztaöl von klolliein trodde att denna fräga med största försigtighet borde behandlas.
Om tre Ständ skulle besluta om det g.:de blefwe följden art alia privilegier uphafdeS.
Detta wore solklart.
Wi anfölle nu Preste-Ständers Privilegier:
Härnäst tomine ordningen till Ost.
Herr KImZtxorr, 6arstt.
Här är icke frägr om Privilegier, endast om jämkning as löner.
Ftael von klotliein.
Jag skulle önska ark sa se privilegierne för att öswcnygas.
Jag har åtminstone hörr dem äberopas ganska osta när fräga warit om Pcest-rättigherer. Grefwe Oe la 6arZ,s fragade om Herr kali!- ruan wistke med säkerhet att Preste-SländetS Privilegier innehölls det willor han hade anfört.
Friherre Iverta, kroöric, anhöll ali privilegierne matte upläsas, pä det man mätte derom kanna sörwista fig sjelf.
Herr käklmsn.
Att privilegierne innehälla pä ett ställe, att Preste-Ständets löniugar skola bibe.
Den 28 November. r/49 hällas oförändrade sä wida Skakens tillgångar der medgifwa. derom kror jag inig wara sulikomligen säker.
Men da, jag möjligrivis kuiurar mistwga mig, får jag förena wig i den önskan ark privilegicroe wärre upläfaS.
Derefter nplästcs 2 , Z och 4 §. §. af PrcsteSrändelS Privilegier.
Herr kotlstied.
L>m jag ej fattat meningen orätt, synes ordalydelsen werkeligen wara javan, sorn Herr käklmgn npgismit, men för öfrigt innehålla besia § §>. termer, sam försäkra Prestc-Sländek vm en orubbad njutning af sine förmäner, om Det ej sjelf deri mebgifwer någon förändring.
Jag tror således akt ätcrremisi af denna fräga till SratSUtskotket ej bör äga rum, innan sä »val PresteStandet, som de öfrige Skändcnö meningar haröfwer blifwa inhämtade.
H'rr käblman.
Da jag finner af de upläste §. §. i privilegier»,?
att jag misitagik mia. och arr det deruti bestfttcliga wilkoret, sa wida Srareins tillgångar det medgifwa, endast rörer Scholä-WerketS lönings-wilkor, ar det ej pä betra skäl, som en aterremitz till StalS-Utsketlet kan grundas.
Men del synes mig likwäl tillhöra Konungen och Ständer att reglera och jämka lönerne för tillkommande Biskoppar emedan PrivilcgierNe ej kunna sträcka sin kraft »torn deras nuwarande innehafware; Aiminstone bör en sadan jämkning kunna ske förslagsans och asisen besintaö med »vilkor akt den as Preste Siam ber I?so Den S8 November. del gillas.
— Jag anser derföre nödigt akt Ridder» stapel och Adcln afgör det Slats-Ukstoktel matte fa befatta sig nied denne fräga oaktadt Preste-Ständet ej stu le deltaga i öfwerläggningarne deröfwer, ty man har allid att wärna att delta Stånds Ledamöter göra sin protest gällande i Urstoltet.
Om ej rtt sädank befllit fattas, stall aldrig nägon förbättring erhällas i det soM redan i Secler warit felaktigt G efwe l)e la 6aräie.
Jag kan i Preste» Ståndets protest ej finNa något hinder emot detta bestlin
Den ar stålv allenast emot indragningar af BistopS-lbnerNe ha obestämd tid.
Njutningen af Vesta länet katt ej genom Pritzilegierne wada försäkrad ät andre, ätt Ve personer, joni deste Embeteii nu innehaftva- Jag frägar oin Preste-Ständet stul^ le nu wara ber enda som i Statens olyckliga belägenhet ej stulle görg upoffringar.
Friherre NUnnerKeim, I-srs August.
Htvaö ben wärde Ledamotens Herr PLNImans stutsatts beträffar alt ptivilegierne endast kunde röra de nuwarande innehafware as Bistops-Embeten fär jag deni äraN enndra atk privilegiet, äfwett när de angä Embeten ej kunna wara personliga, utan tillhörande hela Suttestionen och hela Ständct.
Om deri stutsattsen stulle antagas, att Preste-Ständet Pribi» kegier eNdast gälla för detas nu warande innehafware, fär jag hemställa oM icke det samMa kunds sägas om Riddcrstapet och ÄtelnS privilegier- hwil - Den 28 November. 1751 ket wore en conclusion hwari de fleste af OK troligen ogärna instämde.
Jag får underställa Höqlofl.
Ridderskapet och Adelns uplysta bedömande, hurU» lebes ekt
Embete kan jämföras med en egendom.
Förhållandet Mätte wara ganska olika,, mellan dö wilkor hwarMed någon besitter ett Fidei-Commist och de under hwilka nagön inNchafwer eli Biskops Embete.
Hwad de senare angar sinner jag ej ari någon orättwisa sker, allenast man ingen king täger »frän den eller deln, som nu äro i besittning deraf.
Eljest wore wi wekkeligen i en olycklig belägenhet VIN wi ej kunde hoppas nägott förbättring
Frih kre 8tse1 von kjojstain.
Ilag beklagar
Stt pluraliteten syltes wara emot mig, men jag kati ej gä ifrän min öswertygelfe eller bli fast wid någor partie.
Här bör ej kunna upstä fräga att explicera privilegier, VM de äro personelle eller PerpctuelleBokstafwett är klar-
Att handla deremot wore art rubba all ordning- Öm Riker ej kan hjelpc.6 utan Uposiring af Privilegier »Näste det wäl ske, Men jag hemställer huruwida i detta afseende det ena Ständer kan fordra och besluta Nägot öfwer ber andra.
Om Ridderskapet och Adeln nu pä delta fäkt skulle behandla Prcsie-Stänöet, kaN ju en annan gäng ordningen komma till Osi, och de andre
Ständen fordra och besluta vrU wara privilegier, och huru gar det da?
Herr !7A2 Den 28 November Herr KotbUeb. kika med den warde Ledgmotea, som sist raladc, kan jag ej eller gä ifrän min öfwertygelse, otc privilegier ej äro personlige uran tillhöra hela Siandet colleckivl.
Men om Ridderskapct och Adeln skulle falka ekt bestnr att önska reglering af Preste-SländetS loner och de öfrige Gränden i en sadan önskan skulle sammanstämma, borde man wäi ej kunna wanka art Prefte-Srändel lwärt enior den patriorisme, som bör lisma alla Medborgare och rwarr enior esprircn af Dest andeliga kall stille neka en jämkning af somlige Biskoppars ofankeliga löner, men dä endast pä denna wäg en sadan reglering ar möjlig, anser jag nödwändigl akt Preste-StändekS mening först inhämtad, och art man öfwerlämnar till Dest nit för det allmänna basta, akt i detta afseende för framtiden medgiswa hwad rätt och billigt är.
Friherre Osterström, .sacob.
Af de nu uplaste H- §. af privilcgiernc finnes gil Presterskapets systlor derigenom äro helgade.
Riddcrskapet och Adelle har under denna Riksdag sjelf medgifivit ätskillige upoffringar af sine Privilegier.
Jag tror ej art Wi deri hade ingått, om andre Gränd förut derom hade beslutir.
Samma förhälsande mäste wara om Wi skulle besluta om ekl annar Skänds-Privilegier» Jag underställer derförer om Wi icke först' borde föreställa Preste Grandet Stats-Werkets behof och anmoda Detsamma, grt kill dest understöd upossra någre af sina förmäner'och dcrwid förestå, arr tvistat systlor till Skarens fördel pä bestämd tid skulle fä sta ledige.
Pg della säll kror jag art ändgmälct lät - Den 28 November. r?Z3 lättast och enligast
Med tegarne Mlle minnas.
Wi hasme ej rätt att rubba hwad Regerings-Formen i den n4 §. föreffrifwcr.
Friherre Werta, -^xe!.
Jag får wökdsaMmaft underställa Höglofl.
Ridderstapet och Adeln ont någonsin den stund inträffar dä Presterskapet kan fä tillräckligt.
Här sitta Biffoppar med 10 till r2,002 R:dr. i ärlig inkomst och de haima wäl råd akt förlora »agot.
Eljest får jag i hufwudfaken förena mig med Grefwe Oe la Oarst-e.
Dä Friherre Uannerkieim och flere wärde Ledamöter äro emot mig, är det för mig tillräckligt skäl att frukta der jag misikagit mig.
Om dek är gifwit att privilegier sträcka sig utom innehaswarena kan jag ej bestrida Friherre Leäsrliroms anförande, men jag b.känNer akt jag ej kunnat för» stä annorlunda än att ett Embete är personelt för innehafware».