Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då emellertid det vigtigaste behofvet hos oss för närvarande är bildande af lärarinnor, och då det torde lå antagas, alt de flesta, som till en början komma alt begagna sig af ifrågavarande anstalt, och af hvilkas verksamhet åtminstone det allmänna bör först kunna påräkna ås_y flad t gagn, äro de unga qvinnor, som redan börjat egna sig åt lärarekallet, men vilja begagna detta tillfälle, för att ytterligare förkofra sina kunskaper, då vidare dessa personer i allmänhet säkerligen uppnått den utbildning och sjelfständighet, alt en sådan eftersyn och uppfostran, som vid ett Institut bör meddelas åt de yngre flickor, hvilka der hafva sill hem, torde för de lörra vara mindre behöflig eller lämplig, halva Rikets Ständer för sin del funnit sannolikt, att inrättandet al' ett Seminarium skulle under närvarande förhållanden bäst motsvara del ändamål, sorn hufvudsakligen åsyftas.
Statens kostnader härigenom blifva något mindre, torde väl icke på en fråga af denna beskaffenhet böra väsendtligen inverka; men härtill kommer äfven all, om ett Seminarium först inrättas, den erfarenhet, som vinnes under de första åren af dess verksamhet, måste utgöra den bästa ledning vid uppgörande af en eller vårt land och våra förhållanden afpassad organisation för de anstalter af större omfattning, som framdeles torde blifva behöfliga.
Hvad härefter angår de beräknade kostnaderna lör ett Seminarium, hafva Rikets Ständer åtminstone till en början ansett mindre nödvändigt att etl särskildt hus skulle för denna anstalt inköpas; och Departements-chefens underdåniga yttrande antyder äfven att det icke syntes vara omöjligt att anskaffa en hyrd lokal, som kunde uppfylla de väsendtligaste fordringarna.
Då den årliga hyressumman för ett Institut af Deparlements-chelen blifvit beräknad lill 8,000 R:dr, torde det kunna antagas, att 5,500 R:dr skall utgöra ett tillräckligt belopp till lokals anskaffande för ett Seminarium; hvarjemte Rikets Ständer ansett, att den föreslagna summan af 10.000
R:dr för Seminariets ordnande, inköp af möbler m. m., kunde ulan olägenhet inskränkas till 5,000 R:dr.
På dessa skäl hafva Rikets Ständer till inrättande af ett Seminarium för bildande af lärarinnor, beviljat dels ett årligt anslag af 15,000 R:dr R:mt sålunda fördeladt: till hyra af lokal för Seminariet 5,500: — „ en Föreståndarinna, utom husrum och ved 1,500: — „ en Sludiedirektör - 500: — „ fem lärare 5,850: — „ materiel och diverse utgifter 1,650: — Summa R:dr Runt 15,000: — och dels för en gång ett särskildt anslag af 5,000
R:dr för Seminariets ordnande, inköp af möbler m. m.
Peda po gier na. 47:o. Sedan Rikets Ständer, i underdånig skrifvelse den 18 November 1854, anhållit, det E. K. Maj:t måtte, vid den definitiva regleringen af Elemenlar-läroverken taga i ölvervägande, huruvida de så kallade Pedagogierna eller mindre skolorna i åtskilliga Expeditions-Utskottets Förslag till anderd.
Skrifvelse JS:o 49 7. 179 af Rikets smärre städer kunde sältas i närmare förhållande till Rikets öfriga läroverk, hade E. K.
Maj t vid sistlidna Riksdag föreslagit Rikets Ständer, att 28 af dessa skolor mätte upplagas på Elemenlar-läroverkens stat, med hvardera en Rektor och en Kollega, hvartill ett ökadt anslag aT 63,449 R:dr R:mt fordrades.
Rikets Ständer, som med anledning häraf, beslöto alt till Elemenlar-läroverkens klass uppflytta Irenne Pedagogien funno sig för öfrigt, i saknad af närmare upplysning i afseende å Pedagogiernas antal och förhållande såväl sinsemellan, som till städernas folkskolor m. fl. omständigheter, hvilkas utredning syntes nödig för att kunna uppgöra en bestämd stat för de ifrågavarande läroverken, förhindrade att bifalla onilormälda nådiga förslag; på den grund likväl, att vid den allmänna regleringen af Rikets undervisningsverk det skulle vara obilligt, om de städer, i hvilka skolor af detta slag förefunnes, liksom de närmast intill dem belägna orterna, blefve belt och hållet uteslutna från fördelarne af eli utvidgadt undervisningstillfälle, anvisade Rikets Ständer tillika å Riksgälds-kontnret, för hvartdera af åren 1858, 1859 och 1860 ett reservationsanslag af 30,000 R:dr R:mt alt, stäldt till E. K.
Majlis disposition, användas till löneförbättring åt lärare vid, samt till utvidgning af sådana Stadspedagogien uti hvilka undervisningen vunnit en högre grad af utveckling, äfvensom under samma vilkor åt läraren vid Pedagogien i Avesta, hvarjemte Rikets Ständer i underdånighet anböllo, alt vid påföljande riksdag måtte lemnäs den utredning, angående ifrågavarande slags skolor, hvarom vid 1854 års riksmöte underdånig framställning af Rikets Ständer gjordes.
Då delta ärende, i sammanhang med öfriga iill Åttonde Hufvudliteln hörande stalsregleringsfrågor, den 14 Oktober näst lidet år inför E. K.
Majit i underdånighet anmäldes, hade Departements-chefen, enligt hvad ofta åberopade Stalsråds-protokoll utvisar, dervid yttrat den åsigt, att det ulan tvifvel läge i sakens natur, all flertalet af Pedagogierna i Rikets släder småningom skulle vinna den utveckling och det ökade antal lärjungar, att de borde upplagas bland Elementar-läroverken och ställas under de för dessa gällande föreskrifter.
Deremot syntes det ej nödvändigt alt genom ett beslut åstadkomma en sådan förändring förr, än den af städernas eget behof påkallades, helst det onekligen för vissa släder innebure en fördel, alt läraren vid Pedagogien kunde leda de fåtaliga lärjungarnes undervisning längre, än Skolstadgan för två- eller treklassiga Elementar-läroverk medgifver.
1 anledning häraf och då Pedagogierna i sin nuvarande form syntes närmast vara hänförliga till de högre folkskolorna, hvarföre ock del dem tillkommande understöd ufginge af det å Åttonde Hufvndlileln för folkskolorna uppförda anslag, har E. K.
Majit, jemte (illkännagifvande, att E. K.
Majit ville till Rikets Ständer öfverlemna den, enligt deras underdåniga anhållan, rörande Pedagogierna verkställda utredning, hvilken utredning jemväl sedermera blifvit Rikets Ständer meddelad, i afseende på dessa skolor endast föreslagit Rikets Ständer, att ett belopp af 24,000 Ridr ärligen måtte under instundande statsreglerings-period, i stället för det vid sistlidne riksdag, till utvidgning af och löneförhöjning v/d Pedagogierna, å Riksgälds-kontoret anvisade anslag af 30.000
Ridr årligen, få för samma ändamål användas och. jemte öfriga anslag till folkskolorna, om hvilka E. K.
Majit ämnade besluta särskild nådig framställning, utgå af den för folkskoleväsendets befrämjande alsalia andel af personliga skyddsafgiften.
Uti den särskilda Proposition, E. K.
Majit den 21 Oktober samma år till Rikets Ständer aflålil, angående anslag lill folkundervisningens befrämjande, är i afseende å detta ämne meddeladt, att, då Pedagogierna af ålder varit räknade till folkskolorna, ehuru synnerligen Stadspedagogierna varit afsedda att utgöra ett slags högre folkskolor, hvilket ändamål de flesta bland dem också på ett tillfredsställande sätt uppfyllt, E. 180 Expeditions- UIsko (tels Förslag till underd.
Skrifvelsa N:o 197.
K. Majit på sätt uti Propositionen angående Statsverket blifvit antydt, funnit ledande till Större enkelhet och ordning att del understöd, som af statsmedel kunde blifva Pedagogierna meddelad!, ulginge lika med öfriga mera tillfälliga bidrag till folkskolorna af den personliga skyddsafgiften, hvarföre E. K.
Majit icke äskat fortfarandet under nästkommande stalsreglerings-period, af det extra statsanslag, 30,000 Ridr årligen, som vid sisllidne riksdag blef å Åttonde Hufvndliteln upplördl.
Af detta anslag hade åt lärarne vid nästan alla de Sladspedagogier, der undervisningen vunnit någon högre grad af utveckling, beviljats löneförhöjning lill så stort belopp, att årliga lönen, oberäknadt boställe eller hvresmedel, uppginge til! 1,000 R:dr för dem, hvilka aflagt sådana prof, som för behörighet till Adjunkts- och Kollega-befattning äro föreskrifna och för öfriga lärare till 800 R:dr.
Sammanräknade beloppet af dessa löneförhöjningar belöpte sig till omkring 10.000
R:dr år ligen, och mäste under nästa statsregleringsperiod för samma ändamål åtminstone 12,000 R:dr kunna disponeras, såvida det skulle blifva möjligt alt för ifrågavarande lärarebefattningar erhålla personer med erforderlig skicklighet, och jemväl bereda löneförbättring åt lärarne vid de
Stadspedagogien der undervisningen under’ den närmaste framtiden kunde vinna en hittills saknad utveckling.
Af ofvannämnda extra anslag hade ytterligare 12,000 R:dr, för år räknadt, utgått till nya löner vid 12 sladspedagogier, der E. K. Maj:t förordnat, att en,extra lärare skulle för innevarande stalsregleringsperiod anställas; varande dessa Sladspedagogier följande:
Söderhamn, Enköping, Hjo, Södertelge, Köping, Nora, Arboga, Hedemora, Grenna, Kongsbacka, Kongelf och Borgholm.
Det årliga arlvodet för omförmälde lärare, hvilka borde hafva aflagt de prof, som för Adjunkts- eller Kollegabefattning vid Elementar-läroverken erfordras, vore bestämdt till 1,000 R:dr, och syntes den utvidgning, ifrågavarande skolor endast tillsvidare erhållit, fortfarande vara behöflig, såväl med afseende å undervisningens omfång, städernas folkmängd och lärjungarnas antal, som på vissa städers lage i närheten af större Elementar läroverk, hvilkas lägre klasser redan voro öfverbefolkade.
Statens bidrag för inrättande af högre folkskolor a landet icke utgjorde mer än tvåtredjedelar a! kostnaden, hvaremot vederbörande skoldistrikt vöre, förpligtade att tillskjuta drn återstående tredjedelen, svntes äfven de städer, som, i saknad af Elernenlar-läroverk, ville inrätta nya eller utvidga förutvarande högre folkskolor, utöfver hvad de vid innevarande statsregleringsperiods början vore, eiler ytterligare förhöja Pedagogernes löner utöfver de belopp, hvilka E. K.
Maj t funnit skäl ali utan vilkor af bidrag från städernas sida i nåder bevilja, icke böra undandraga sig att, i samma förhållande sorn skoldistrikt å landet i kostnaden deltaga.
Under denna förutsättning har E. K. Majit ansett, att sammanlagda beloppet af det årliga anslag, som under nästkommande statsregleringsperiod vore behöflig! till löneförbättring vid och utvidgning af Stadspedagogien^ och Pedagogien i Avesta, ej skulle öfverstiga 24,000 R:dr, hvilket belopp E. K.
Majit allisa äskat alt af de medel, som blefve anordnade lill folkundervisningens befrämjande, utgå till löneförhöjningen vid samt till, utvidgning af Sladspedagogier och Pedagogien i Avesta.
1 sammanhang med denna nådiga framställning hafva Rikets
Ständer jemväl lill pröfning förehåll flera särskilda inom Riksstånden väckta förslag angående utvidgning af vissa Pedagogier samt grunderna för dessa läroanstalters ordnande.
Vid jemförelse!) mellan dessa förslag och E. K. Majlis nådiga Proposition visar sig, att tvänne i viss mån skiljaktiga åsigt er förefinnas, beträffande lämpligaste sättet att för framtiden ordna undervisningen vid Pedagogierna.
Då nemligen E. K.
Majits nådiga förslag i ämnet endast afser beviljandet af behöflig löneförbättring för lärarne samt utvidgning af åtskilliga Pedagogier, utan att desamma skulle upptagas bland Elementar-läroverken, Expeditions-ldlskattets Förslug till underd.
Skrifvelse is :o i07.
181 hafva deremot de inom Riksstånden gjorda framställningarne utgått från den förutsättning, att alla större och mera besökta Pedagngier nu borde såsom sådana upphöra och bland Elementarläroverken uppflyttas.
Ständer halva för sin del ej kunnat undgå att erkänna giltigheten i allmänhet af det skäl, som väsendtligen legat till grund för E. K.
Majlis i detta hänseende tillkännagifna åsigt.
Då nemligen pedagogierna tillhöra folkundervisningens område och följaktligen deras hufvudsakliga ändamål i allmänhet mäste vara att bereda sina elever en så beskaffad undervisning, sorn kan vara nödig och lämplig för dem, hvilka antagligen icke komma att fortsätta sina studier vid Elementarläroverken, synes det Rikets Ständer icke vara följdriktigt eller ändamålsenligt, att dessa skolor skulle, så snart lärjungeantalet något mera tillväxer, blifva förvandlade till Elementarläroverk, hvarigenom undervisningen från första början komme att erhålla del strängt begränsade omfång i hvarje lärokurs, som vid nämnda läroverk eger rum, och för dem är icke allenast lämpligt utan äfven nödvändigt, under förutsättning, att deras lärjungar i allmänhet genomgå flera klasser af skolan.
Den större frihet med hänsigt lill undervisningens omfång, som folkskolestadgan medgifver, utgör derföre, enligt Rikets Ständers tanka, en väsendtlig fördel, hvilken det ej synes vara skäl att undandraga pedagogierna i andra fall, än der deras förändring till flerklassiga Elementarläroverk af särdeles vigtiga omständigheter påkallas.
När fråga om sådan förändring uppslår, lärer väl någon pedagogis utvidgning till mer än tvåklassigt läroverk icke medgifvas, utan alt Rikets Ständer dertill beviljat erforderligt anslag: men beträffande de peda gogien som redan blifvit eller framdeles blifva försedda med (vänne lärare, hafva Rikets Ständer öfverlemna! till E. K. Maj:ts nådiga pröfning och afgörande, om och när sådana omständigheter kunna vara för handen, att vid en eller annan af dessa pedagogier undervisningen bör ordnas i enlighet med Stadgan för Rikets Elementarläroverk, Ö O O O “ _ 7 oell denna skola således uppflyttas från tvåklassig pedagogi till tvåklassigt Elementarläroverk.
Hvad vidare angår lärarnes ställning vid dessa skolor hafva Rikets Ständer icke kunnat förbise, att de, som äro anställde vid större pedagogien, mäste i anseende lill beskaffenheten af den dem åliggande tjenstgöring i allmänhet vara fullt jeinlörliga med lärare vid Elementarläroverken, samt alt de i vissa fall, såsom till en de! just i följd af den större friheten vid undervisningen, torde vid uppfyllandet af sitt ansvarsfulla kall hafva större svårigheter att bekämpa.
Rikets Ständer erkänna således icke allenast billigheten deraf, att dessa lärare fortfarande komma i åtnjutande af de förbättrade aflöningsvilkor, E. K.
Majit för innevarande statsreglerings-period dem beviljat samt afsett alt framgent bereda dem, utan anse derjemte nyss anförda förhållande innebära grundad anledning dertill, att lärarne vid de tvåklassiga pedagogierna må berättigas till enahanda aflöningslörmåner, som äro medgifna lärarne vid Rikets Elementarläroverk, dock under förutsättning att de förre fullgjort samma prof, som fordras för att er hålla ordinarie anställning vid sistnämnda skolor.
Med öfverlemnande till E. K.
Majits nådiga pröfning och afgörande, huruvida för en eller annan af de pedagogier, hvilka blifvit eller blifva utvidgade till tvåklassiga skolor, anledning må förefinnas, att, i anseende till lärjungarnes ökade antal eller andra omständigheter, derstädes ordna undervisningen i enlighet med Stadgan för Rikets Elementarläroverk, hafva Rikets
Ständer således medgifvit att lärarne vid sådana pedagogier, vid hvilka, efter E. K.
Majits nådiga pröfning, (vänne lärare blifvit anställde, må, med vilkor att de hafva fullgjort stadgade prof för kompetens till lärarebefattning vid Rikets Elementarläroverk, erhålla enahanda aflöningslörmåner, som lärare vid tvåklassiga läroverk, och att således för Rektor vid en dylik pedagogi bestämmes en lön 182 Expeditions-Utskottets
Skrifvelse JS:o i91. af 2,000 och för lärarne af 1,000 R:dr, mod rådighet lill löneförhöjning efter vissa år, på sätt för de förre är stadgadt; dock alt den förhöjda lönetnren rnä beräknas först från och med året efter det, då pedagogiens utvidgning till två klasser trädt i verksamhet.
Beträffande särskildt de hos Rikets Ständer gjorda framställningar, hvilka afse vissa pedagogiers förändring (ill treklassiga Elementarläroverk, hafva Rikets Ständer i afseende å pedagogierna i Arboga, Enköping och Söderhamn, funnit skäl att lill berörde framställningar lemna bifall; och hafva Rikets Ständer alltså beslutat, alt pedagogierna i Arboga, Enköping och Söderhamn skola å stat uppföras såsom treklassiga Elementarläroverk, med enahanda anslag till löner för 1 Rektor och 2 Adjunkter, som för andra sådana läroanstalter utgå; hvarvid dock Rikets Ständer fästat det vilkor, att läroverkshusens byggnad och underhåll icke skall af Staten bekostas.
Hvad slutligen angår anvisandet af den utgiftssumma, som bör afses för pedagogiernas utvidgning samt till löneförbättring åt de vid dessa skolor anställda lärare, har E. K.
Majit, såsom ofvan är anfördl, föreslagit, att ett belopp af 24,000 Ridr årligen mätte härtill anvisas att utgå af den för folkskoleväsendets befrämjande afsalia, andel af personliga skyddsalgiften.
Då emellertid utgifterna för dessa pedagogier torde hädanefter blifva af lika ständig beskaffenhet som anslagen till Elementarläroverken, samt äfven lärarne vid ett stort antal af ifrågavarande skolor, i afseende å aflöningsförmåner och lönelur erhålla samma rättigheter som lärarne vid Elementarläroverken, hafva Rikets Ständer ansell det vara lämpligast, alt de medel, som varda anvisade för pedagogierna, upplagas i Riksstaten såsom ordinarie anslag och sammanföras med det för folkskolorna anvisade belopp under den gemensamma rubriken pedugogier orh folkskolor.
I afseende åter å anslagets belopp förekommer, alt då E. K.
Majit redan löre aflåtande af den nådiga Propositionen i della ämne förordnat om en extra lärares anställande vid de 12 pedagogier, der sådant ansetts företrädesvis behöfligt, nemligen i Söderhamn, Enköping, Hjo, Södertelje, Köping, Nora, Arboga, Hedemora, Grenna, Kongsbacka, Kongelf och Borgholm, och då enahanda utvidgning sedermera blifvit, enligt hvad Rikets Ständer inhemta!, i nåder beviljad för pedagogien i Sköfde, skulle de af E. K.
Majit till 24,000 Ridr årligen beräknade utgifter för pedagogierna, på grund af hvad Rikets Ständer nu beslutat, ökas med hvad som erfordras för all höja lektorslönerna vid dessa 13 skolor från 1,200 lill 2,000 Ridr eller tillhopa 10,400 Ridr.
Enligt de upplysningar som blifvit Rikets Ständer meddelade, finnas likväl, utom nu ifrågavarande anslag för pedagogierna, särskilda af donationer m. m. uppkomna tillgångar, hvilka kunna uppskattas åtminstone till 3,000 k 4,000
Ridr, och skulle således det erforderliga anslaget utgöra omkring 31,000: — hvilken summa, med afseende derå, att något aflöningsbidrag från vederbörande kommuner hädanefter icke lärer vara all påräkna för de pedagogier, hvilkas lärare komma i samma ställning som lärarne vid Elementarläroverken, synes böra ytterligare ökas med ett belopp af 4,000: — Tillsammans 35,000: — Deremot, och då pedagogierna i Arboga, Enköping och Söderhamn numera komma att såsom sådana upphöra, hafva Rikets Ständer ansett sistnämnde belopp kunna, i anseende härtill, skäligen minskas med en rund summa al 7.000: — eller till R:dr 28,000: — Expeditions- Utskottets Förslag lill underd.
Skrifvelse iY:o -/S7. 183 Transporl 28.000; — Och skulle alltså, i stället för Riksstalens anslag till folkskolorna, sorn, med iakttagande af de, enligt 41:a punkten beslutade öfverflytlningar, utgör ^ . 21,713; - komma att för Pedagogier och Folkskolor uppföras en summa af ... 49,713; — Härvid förekommer emellertid, att för de nuvarande pedagogierna i Arboga, Enköping och Söderhamn finnas i Riksslalen anvisade åtskilliga smärre anslag af såväl penningar, som indelta räntor och indelt spanmäl, nemligen: åt pedagogien i Arboga: kontant 54: 97. indelt spanmål, 20 kubikfot 9 kannor, å 2 R:dr 41: 80. yg. 77 åt pedagogien i Enköping: kontant 17: 24. indelta räntor med förslagsvärde 187: — indelt spanmål, 24 kubiklöt, å 2 R:dr. 48: — 252: 24. åt pedagogien i Söderhamn: indelt spanmål, 181 kubikfot, å 2 R:dr 363; 40. eller tillsammans 712; 41.
Då nu treklassiga läroverk skola uti dessa tre städer i stället inrättas, bör, i likhet med hvad vid näslförflulna riksdag under enahanda förhållanden vidtogs, i afseende å skolorna i Norrtelje, Lidköping och Christinehamn, de förstnämnda Irenne pedagogiernes nuvarande anslag till Statsverket indragas, men deremot den belöpande nja ärliga kostnaden, tillsammans 13,500 R:dr, tilläggas Staten för Elementarläroverken ; kommande, i följd häraf, ofvannämnde summa R:dr 49,713: — ytterligare alt minskas med omlörmälde , „ 712: 41. eller till . . .T „ 49,000: 59.
Och hafva alltså, mod uteslutande för summans jemnande, af förestående 59 öre, Rikets Ständer bestämt att, i stället för Riksstalens anslag till folkskolorna, må för Pedagogier och Folkskolor uppföras en summa af 49,000 R:dr; börande tillökningen i detta anslag användas till löneförbättring vid samt utvidgning af sådana pedagogier, uti hvilka undervisningen vunnit en högre grad af utveckling. 48:o. Reträftande Folkundervisningen hafva Rikets Ständer fått emottaga en af E., K. Majit den 21 Oktober nästlidna år allåten nådig
Proposition angående anslag till denna undervisnings befrämjande.
Af Rikets sednast församlade Ständer bestämdes, enligt deras underdåniga skrifvelse den 2 Mars 1858, del sammanlagda bidrag, hvilket för innevarande slalsregleringsperiod borde af allmänna medel lemnäs för folkundervisningens befrämjande, till den personliga skyddsalgifiens halfva belopp, som antogs uppgå till omkring 250,000 R:dr R:int; hvarjemte Rikets Ständer, i afseende på fördelningen af dessa medel, medgäfvo, alt lill uppmuntran för småskolors ändamålsenliga inrättande och lill understöd för examinerade folkskolelärare skulle afsättas ett årligt belopp af .
R.mt R:dr 100,000: — all under vissa vilkor utgå, samt tdl understöd för högre folkskolor „ 24,000: — och anvisade Rikets Ständer till E. K.
Maj:ts nådiga disposition följande anslagssummor, att likaledes årligen utgå, nemligen: «) lill Seminarierna . „ 26,000: — b) till understöd för Seminarie-elever „ 20,000: — Transport R:mt R:dr 170,000: — 184 Expeditions-Utskottets Eörslag till underd.
Skri/velse JS’:o i91.
Transport Ruut R:dr 170,000: — c) lill förbättrande och tillhandahållande af undervisningsmateriel samt till understöd för utgifvande af lämpliga läroböcker, kartor, m. m. för Folkskolorna . . „ 12,000: — Runt R:dr 182,000: — hvadan således lill E. K.
Majlis nådiga disposition för andia til! folkundervisningen hörande föremål återstod ett belopp af 68,000 R:dr Runi.
Enligt hvad uti högstberörde nådiga Proposition omförmäles, hade de medel, Rikets Ständer sålunda för folkundervisningens befrämjande anvisat, i de flesta fall visat sig fullt motsvara behofvet
Bet deltagande, Rikets Ständer egnat denna för samhället högst vigtiga angelägenhet, borde i en ej aflägsen framtid bära välgörande frukter.
Härtill fordrades likväl icke blott, alt Folkskolan ännu en längre lid åt njöte den uppmuntran och det understöd, som bragt henne till lif, utan ock alt ytterligare åtgärder till hennes fullkomnande vidtoges, i hvilket afseende E. K.
Majit påräknade Rikets Ständers fortfarande medverkan.
, Hvad försl anginge de dels till understöd för inrätt ande af mindre, skolor för den första förberedande undervisningen och dels till löne förhöjning
Jör examinerad# folkskolelärare, under vissa vilkor, afsalte 100,000 R:dr, hade af dessa medel i nåder blifvit beviljade 64,277 Ridr 49 öre ärligen för 1,017 nya småskolor, samt 4.871 R:dr 26 öre lill förhöjning i examinerade Folkskolelärares löner, hvaremot vederbörande församlingar åtagit sig utgifter lill dubbla beloppet, eller 138,297 R:dr 40 öre.
Oaktadt dessa berömvärda bemödanden ä församlingarnas sida, kunde likväl såsom sannolikt antagas, att den utomordentliga tillväxten i folkskolornas antal, under den korta tiden al' omkring ett är, skulle lemna rum för ett nära lika hastigt altagande, derest det af statsmedel ål dem beviljade understöd kmnme att med nästa år upphöra.
Det vore jemväl antagligt, alt antalet af småskolor skulle, till väsendtlig vinst för undervisningen, småningom ökas, och del För dem afsedda anslag således tagas i stigande anspråk.
1 afseende pä Folkskolelärarnes löner hade förekommit, att 964 Folkskolelärare från Upsala, Linköpings, Strengnäs, Wexiö, Lunds, Göteborgs och Wisby stift bos E. K.
Majit i underdånighet anhållit, att, enär deras löner vore i högsta målto otillräckliga, E. K.