Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är endast Konungen förbehållet, att till Riksens Ständer öfverlemna sådana, hvilka Ständerna kunna antaga, äfven emot Utskottets tillstyrkande, men ingalunda kan jag inse , att Grundlagen lemoar Riks-Stånden rättighet att, i form af gemensamma anmärkningar, väcka och till Utskottet remittera nya Motioner.
Jag vill i korthet blott anmärka, att dessa punkter redan blifvit af Ridderskapet och Adeln remitterade till Constitutions-Utskottet.
Detta är således icke något nytt Förelag.
Herr Cederschjöld påstår, att Ståndet icke kan aftvinga ConstitutionsUtskottet en viss mening.
Det vet jag ock, tnen jag tror icke heller, att en Ledamot af i86 Den 3 December e, m.
Constitutions-Utskottet äger bestrida Ridderskapet och Adeln dess rättighet, att yttra sin mening öfver ett ämne, som redan blifvit till bemälte Utskott remitteradt.
Jag måste erkänna, att det är tröttande, att ideligen höra Constitutions-Utskottets Ledamöter säga, att Ståndens gemensamma tankar icke få göras gällande hos Utskottet, då det likväl bestämdt åligger Utskottet att rätta sig derefter.
Herr Cederschjöld; Jag delar visserligen den siste Talarens tanka , att det är tiöttande att ofta nödgas upprepa samma ord , men jag vill likväl än en gcång förvara min mening i Frotocollet, på det en kommande tid må döma mellan honom och mig.
I 56 §.
RegeringsFormen står; Tillstyrker Constitutions-Utskottet, hvad en Riksdagsman i sådant afseende hos detsamma föreslagit j eller utlåter sig Utskottet med till- eller af styrkande å en af Konungen i lika ändamål gjord Proposition ; marde Utskottets yttrande vid samma Riksdag öfverlemnadt till Riksens Ständer hvilka vid densamma må derom kunna öfverlägga; men icke vid densamma besluta.
Förhållandet med de Grundlags-frågor, sorn Constitutions Utskottet rörande ifrågavarande ämne emottagit, är alldeles enahanda, som hade Motion derom blifvit af enskildt Ledamot väckt.
När nu inga andra förslag till Grundlags-förändriDgar kunna, enligt stadgandet i 81 §.
Regerings-Formen, blifva föremål för discussion inom Riks-Stän~ Den 3 December e. m, 187 den, än de, som blifvit af Utskottet tillstyrkte , så hemställer jag, huruvida någon äger rätt att i Ståndet nu uppträda och begära återremiss på en anmärkning, som utgör en i sjelfva verket ny fråga , helst Constitutions-Utskottet derpå icke afgifvit något Redactions-förslag.
Detta vore att söka aftvinga Constitutions-Utskottet ett Redactions-förslag , hvilket likväl Grundlagen synes så sorgfälligt hafva velat förebygga, Grefve Löwenhjelm:
Hade jag trott, att allt hvad oss i dessa dagar sysselsatt, endast för att åt en och annan af oss bereda ett lyckligt tillfälle att göra enskildta Motioner, förekommit, så hade visserligen äfven jag väckt flere sådanaj men jag bar deremot trott, att alla åtgärder, som i detta ämne blifvit vidtagne , äga sitt ursprung uti 1818 års Ständers ö. skan till Kongl. Maj;t.
Huru detta ärende skall kunna jemföras med enskildte Riksdagsmäns Motioner, kan jag sannerligen icke linna.
Nu läser jag i Constitutions Utskottets ingress följande ord:
Utskottet har trott den äskade handläggningen böra inskränkas inom den för Utskottet i allmänhet utstakade befattning att sorgfälligt pröfva förslagens enlighet med Grundlagen , att afstyrka dem, som skulle finnas deremot väsendtligen stridande _, och att lill Riksens Ständer för Crundlags-likmätig behandling öf verlemna, med eller utan modificatio/i, de öfriga som ans äges nödiga _, nyttiga och verkställbara, I anledning af den skyldighet Utskottet sjelf anser sig åligga, upptager Utskottet i 8) 9 och io;de punkterne allt 188 Deri 3 December e. m. det, hvarom vi au öfverlagt.
Dessa 3 förslag har Constitutions-Utskottet upptagit, och sedan det uppgifvit sin åsigt, handlagt sjelfva målet med förslagets afstyrkande.
Jag inser således icke, hvad som skiljer detta ärende från de öfriga ändrings-förslagen. jag finner väl, att
Utskottet icke uppgifvit något förslag till förändrad redaction ; men då målet hitkommit, på sätt som skett, tror jag det äfven vara riktigt att upptaga anmärkningar mot denna del, men oriktigt deremot att söka framställa dem, som Grundlags-Motioner af enskildte.
Jag anhåller, att få fortsätta läsningen af <;6 §.
Regerings Formen några räder ifrån der Herr Cederschjöld slutade.
Han slutar med orden: men icke vid densamma besluta.
Det visste hvar och en Riksdagsman förut.
Men formen af frågan kan slutligen förändras, och det sker genom Nämd.
Orden i §. lyda, som föijer: Göras åter i Riks-Ståndens Plena emot Utskottets yttrande anmärkningar ; blifva de hvilka hvarje Riksstånd. serskildt förklarar utgöra dess gemensamma tankar, till Constitutions-Utskottet hänvisade.
Nu må icke Utskottet tro sig äga rätt, att hindra Stånden ifrån att få ett Grundlagsförslag uppgjordt; ty det är icke längre en enskildt motion, hvilken icke hade kunnat remitteras, utan förhållandet är alldeles detsamma 60m om förslaget kommit från Konungen.
Jag vågar derföre hos Herr Grefven och Laiult-Margkalken anhålla em förnyad Proposition.
Den 3 December c, m.
Jag är den siste värde
Talaren mycket förbunden för de ord han uppläst ur 56 §, till försvar för sin mening, emedan de just utgöra ett bevis för min Thes.
De lyda sålunda t Göras i Riksens Ständers Plena icke några anmärkningar emot Constitutions-Utskottets yttrande hvite detsamma såsom ett Riksens Ständers Utlåtande hvaröfver först vid nästa Riksdag och då endast med Ja eller Nej skall kunna beslutas och gälla då föreskriften i y5 Riksdags-Ordningen.
Göras åter i Riks-Ståndens Plena emot Utskottets yttrande anmärkningar, blifva dej hvilka hvarje Riks-Ständ serskildt förklarar utgöra dess gemensamma tankar, till Constitutions- Utskottet hänvisade.
Följakteligen måste det vara något Utlåtande, nemi. Redactions-Förslag, vid hvilket anmärkning skall kunna göras; men nu hemställer jag, om något sådant här finnes?
Ty Utskottets blotta raisonnement kan icke blifva föremål för ett sådant slags anmärkning.
Att detta icke heller är ett utlåtande öfver en Kongl. Proposition, bevisas bäst deraf, att Konungens Propositioner i sådana ämnen alltid böra innehålla ett bestämdt Redactions.förslag.
Jag hade nyss den äran anmärka , att någon skillnad måtte finnas emellan sådana Motioner om Grundlagsändringar, som af enskildte Ledamöter väckas, och emellan nu förevarande ämne.
Om Motion väckes af enskildt Ledamot, äger Constitutions-Utskottet rättighet att qväfva dea igo Den 3 December e, »t. i sia linda , och en sådan Motion kommer aldrig till Ståndens kunskap.
Jag gjorde år 1812 fem Motioner om Grundlagsändringar, de slocknade alla i Utskottet.
Uti nu förevarande ämne deremot har Utskottet inkommit med ett yttrande till Stånden.
Om icke för att vi derom skola få öfverlägga ?
Herr von Hohenhausen: jag skulle förmoda , att, då man icke kan anse denna fråga , hvarken för enskild Motion , eller en Kongl. Proposition i vanlig form, är den efter all analogie likväl till y^delar det sednare.
När nu Utskottet inkommit med sitt yttrande, och Grundlagen icke innehåller, att detta yttrande nödvändigt skall vära precist ett redactionsförslag , emedan der står:
Göras emot Utskottets yttrande anmärkningar; så hemställer jag, om icke Utskottet behandlat frågan såsom en Kongl. Proposition och icke såsom en enskildt Motion.
Jag kan derföre icke finna något Grundlagsstridigt uti, att härvid göra anmärkningar.
Hvad serskildt beträffar Hof-Cancellerens befattning med periodiska skrifter, synes mig denna stå närmare tillsammans med Utrikes Ärendernas förvaltning , än med Ecclesiastik-ärenderna.
Jag ville blott hafva äran yttra detta till Protocollet.
Jag vill endast till Protocollet vördsamt: anmäla orsaken , hvarföre jag så mycket ifrat i denna sak.
Det är nemi. emedan jag anser Rikets Ständers frihet och säkerhet för kommande tider bero på ett nog - Den 3'
December e. m. jgi grant iakttagande af de lagar, som betrygga folkets sjelfständighet.
Man måste derför# respectera Grundlagen i alla dess former , såsom den enda garantien mot godtycket.
Jag hemställer derföre , då icke något redactions-förslag i denna fråga från Constitutions-Utskottet inkommit, om icke hvarje annat Förslag derom är att anse såsom en ny Motion , och hvilken således icke får i Ståndets Plenum väckas.
Manner stam:
För att undanrödja Herr Cederschjölds betänkligheter, anhåller jag få fästa dess uppmärksamhet på ordalagen i Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse angående detta ämne.
Der står nemligen: ”Uti Committerades Förslag förekomma ”några få ändringar i våra Grundlagar, äfvenJ, som i allmänna Lagens stadganden , hvilka ”således fordra att i vanlig ordning behandlas.”
Nu var i Committerades Förslag fråga aFven väckt om Hof-Cancellers-Embetets indragning , och således har behandlingen af denna fråga skett i Grundlaglig ordning.
Jag är lika stor älskare, som någon annan, af Grundlagens tolkning efter ordalydelsen j men då i 56 §. står, att det är vid Utskottets yttrandeicke blott redactions-förslag sorn anmärkningar kunna beslutas , och Utskottets Utlåtande öfver den nu discuterade puncten äfven måste anses som ett yttrande, emedan mer än 2 sidor upptagas *9* Den 3 December e, mi af frågan om Hof Cancelleren, så vågar jag anse en återremiss deraf fullkomligen öfverensstämmande med Grundlagens bokstafliga föreskrift.
Herr Grefven och Landt - Marskalken hemställde å ny o, om Ridderskapet och Adeln behagade godkänna hvad Särskildta Utskottet, rörande Hof-Cancellers-Embetets beskaffenhet och verksamhet, föreslagit och tillstyrkt.
Ropades J a. Herr Munck af Rosenskjöld:
Jag anhåller vördsamt, att Herr Grefven och Landt-Marskalken jemväl täcktes inhemta Ridderskapets och Adelns tanka, huruvida namnet af HofCanceller skall bibehållas, eller icke.
Jag kan icke anse den af Herr Munck af Rosenskjöld begärda Proposition för formenlig, då sådant hvarken af Särskildta Utskottet eller ConstitutionsUtskottet blifvit föreslaget.
Herr Grefven och Landt-Marskalken förklarade, att den af Herr Munck af Rosenskjöld, angående Hof-Cancellers-Embetets benämning, väckte fråga redan blifvit genom Ridderskapets och Adelns nyss fattade beslut afgjord» §• 8- Ej må Konungen fatta något' beslut i de mål, hvaröfver Stats-Rådet höras bör , derest icke Den 3 December e. m. icke minst Tre af dess Ledamöter jemte vederbörande Föredragandej tillstädes äro:
Stats* Ministrarne och samtlige icke föredragande Stats-Rädj der de icke laga förfall äga, skola - - - med flere af dylik beskaffenhet Herr von Hartmansdorff':
Constitutions Utskottet har föreslagit, att minst 3 icke Föredragande Stats-Råd skola V3ra tillstädes vid hvarje beslut, som fattas af Konungen.
Jag anser detta band på Stats-Rådets Ledamöter icke så lämpligt.
Vi känne redan, hvad svårigheter det förorsakar i Högsta Domstolen, att lika många Frälse och Ofrälse städse skola vara tillstädes.
Huru skulle man väl bete sig , om Konungen ville medtaga någre Stats-RådsLedamöter på en resa, och icke valde så jemnt emellan Föredragande och icke Föredragande.
Band. 13 *)
Af nästföljande discussion inhemtns, att Ridderskapet och Adeln, under förmodan, det ConstitutionsUtskottet uti 8 §•
Regerings-Formen föreslagit, att de Tre Stats-Rådets Ledamöter, utom hvilkas närvaro Konungen icke finge fatta något beslut, skulle vara icke föredragande. godkänt denna förmodade Redaction; men när Ståndet, vid justerin, gun af Protocolls-Utdraget rörande detta ämne den 8 December förmiddagen, blef upplyst om misstaget i afseende ä Constitutions-Utskottets Redaction, beslöts, att den gillade meningen skulle, i egenskap af Ståndets anmärkning mot Constitutions-Utskottets Redaction, tili Utskottet remitteras.
Se vidare härom Ridderskapets och Adelns Protocoll för den 8 December förmiddagen. ig4 Den 3 December e. m.
Blott trenne Ledamötet äro närvarande , synes det mig icke behöfva bestämmas, om de skola vara Föredragande , eller ej, Herr Cederschjöld: Constitutions
Utskot tet har trott det vara angeläget, att icke minska de närvarande Rådgifvarnes antal nior hvad det hittills varit.
Således är det förut föreskrifna antalet af Tre bibehållet.
Utskottet har också välbetän t föreslagit, att desse trenne Ledamöter borde , likasom hittills, vara icke Föredragande , på det målen icke måtte behandlas endast af Ministrar.
Herr Lefren } Johan Pehr:
Sedan genom den sista voteringen blifvit bestämdt , att de Föredragande Stats-Rådens benämning kommer att förändras till Ministrar, hemställer jag, om icke äfven i denna §. borde vidtagas någon förändring.
Det står nu 3:ne icke Föredragande Stats-Råd.
Jag föreslår vördsamt, att detta uttryck må ändras till: 3.ne af 3tats-Rådets icke föredragande Ledamöter.
Jag får blott den ä ran påminna, att i g § kallas alia samtelige, äfven Ministrärne, Ledamöter af Stats-Rädet, Då vågar jag hemställa, huruvida den af Herr Lefrén föreslagna ändring behöfves.
Hvarje Ledamot af Stats-Rådet är ock sjelf Stats-Räd.
Här är blott fråga om att uttrycka dem , som icke hafva portefeuille.
Jag instämmer med Herr Den 3 December c. m. von Hartmansdorff deruti, att orden : icke Fö^ redragande j må borttagas.
Om Kong!.
Majit finner nödigt att på en resa till Norrige taga med sig 3 icke Föredragande Stats-Råd, sä återstå blott 5 bemma, och om då skulle inträffa, att 2 bland dessa y vore sjuka, sä uppkomme derigenom en stor svårighet att kunna uträtta något i Stcts-Rådet, i fallen enda af de öfiige skulle vara hindrad.
Det lärer icke va ra Grundlagens mening , att flere än frenne af Stats-Rådets Ledamöter nödvändigt böra vara närvarande.
Då nu äfven de Föredragande anses som Stats-Råd , lärer det göra tillfyllest, endast antalet icke understiger fyra. jag s:r således icke , hvarföre ej en Föredragande Ledamot äfvenså väl skulle kunna uppfylla ändamålet vid ett tillfälle, då icke han sjelf, utan en annan, hrr Föredragningen.
Det var förmodligen er> miss-sägelse af Herr Cederschjöld, då han yttrade, att i §:n menas endast de, som icke hafva Portefeuilie, emedan der står bestämdt : jemte Vederbörande Föredragande.
Denna §. står i ett nära sammanhang med den 43:dje §.
RegeringsFormen. som föreskrifver, huru Regeringen skall organiseras vid Konungens bortresa.
Constitutions-Utskottet har vid uppgörandet af denna §. trott, att bland den tillförordnade Regeringens Ledamöter icke må räknas några Ministrar.
På samma grund har Utskottet på detta ställe trott, att de närvarande Ledamöterne all - Den 3 December e. m. tid böra utgöras af trenne egenteliga Rådgifvare; ty om detta icke blir uctryckeiigen stadgadt, kunde någon gång hända . att i StatsRådet endast Föredragande komme tillstädes; och då är lätt att supponera, att den ena kunde ge efter för den andra en gång, för att en annan gång sjelf få fram sin idé.
Jag önskar derföre , att det kunde förblifva vid hvad Utskottet tillstyrkt.
Jag hemställer huruvida det uttrycket: egenteliga Rådgifvarej som Herr Cederschjöld begagnat , är riktigt.
Efter Utskottets förslag äro alla Stats-Rådets Ledamöter , att anse som egenteliga Rådgifvare.
Jag tror icke någon skillnad dem emellan bör göras.
Jag instämmer således med Friherre Cederström och Herr von Hartmansdorff.
Då man besinnar, huru sysselsatt en Föredragande ständigt måste vara, iemnar jag derhän, hvad tillfälle hankan hafva att äfven öfvervara andras Föredragningar.
Jag tror knappt det kan blifva möjligt för någon af dem, att hinna taga en fullkomlig kännedom af de mål, som tillhöra de öfrigas föredragning.
Jag anhåller att få fram ställa ännu ett skäl, hvarföre de närvarande 3:ne Stats-Råden böra vara ibland de trenne icke Föredragande, nemligen den kännedom jag har af en Styrelse, der alla äro Föredragande.
För det att den ene alltid behöfver se sin Den 3 December e. m. r97 myndighet gällande i hans Fack, så ger han efter för de andra, när de föredraga i deras.
Herr Grefven och Landt Marskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln instämde i Herr von Hartmansdorffs anmärkning , att uttrycket:
Tre af dess icke Föredragande Ledalnöter borde förändras till Tre af dess Ledamöter, . Ropades Nej. §• 9- Uti alla mål, som hos Konungen i StatsRådet förekomma, skall Protocoll föras.
De tillstädes varande Stats-Rudets Ledamöter vare ovilkorligen förbundne - - - - såsom i i06 §. derom vidare stadgas.
Vid denna §. gjordes icke någon anmärkning. §. io. Innan Åren derna hos Konungen uti Stats - Rådet anmälasj skola de , sedan nödiga upplysningar deröfver ifrån vederbörande Collegier och Embetsmän blifvit infordrade och inkommit, beredas af den Föredragande inför StatsRådet. hvarvid minst Tre icke Föredragande Ledamöter böra vara tillstädes. Denna Stats-Rads-Beredning j hvars arbets-orclmng genom serskilt Reglemente af Konungen fö - Den 3 December c. m. reskrifves eige jemväl _, när sä nödigt pröfvcis, att frän personeraf hvilka ytterligare upplysningar i förekommande mål kunna meddelas j sådana , till skrifteligt eller munteligt af gifvande infordra.
Vid denna §. var det, som jag, under discussionen öfver motiverne, yrkade att Stats-Råds-beredningen icke borde i Grundlagen nämnas, eller åtminstone ingen föreskrift gifvas om Protocolls-förande öfver dess rådplägningar.
Herr Lefre'n\ Jag instämmer till alla delar uti den anmärkning Herr von Hartmansdorff nu framställt , emedan jag tror att Protocolls-föring i Stats - Råds - beredningen icke blott för ärendernas behandling kommer att förorsaka mycken omgång, utan äfven bl ifver ett indirect sätt att allmängöra Stats-Rådets Protocoll.
I afseende på redacfionen får jag fästa uppmärksamheten derpå , att Constitutions-Utskottet just nyttjat samma redaction,som jag föreslog vid förra §.
Månge ifrade då för orden: icke Föredragande Stats-Räd_, och ibland dem Herr Cederschjöld.
Jag hemställer då, om man endast bör söka att undvika tavtologi, och derföre nyttja ett ombytligt språk, då frågan arom att vinna tydlighet och enhet i uttrycken.
Till besvarande af den siste värde Talarens anmärkning emot mig, vill jag blott uppläsa §:s redaction , och dervid hemställa till hvars och ens öra , oin icke Den 3 December e. m. '99 meningen och uttrycken falla sig bäst, såsom de lyda i Constirutions-Utskottets förslag: ”Innan Ärendena hos Konungen uti Stats”Rådet anmälas, skola de, sedan nödiga upplysningar deröfver ifrån vederbörande Colle”gier och Embetsman blifvit infordrade, beredas af den Föredragande inför Stats Rudet, ”hvarvid minst tre icke Föredragande Ledamö3’ter böra vara tillstädes &c ” Då ordet StatsPaid förut är nämndt i samina period, tror jag, att man icke tydligare kan uttrycka meningen, än genom den derpå följande benämningen icke Föredragande Ledamöter.
Hvad för öfrigt beträffar
Herr von Hartmansdorffs anmärkning, att icke något Protocoll bör föras, så har Constitutions-Utskottet öfverlemnat åt Kongl. Maj:t att derutinnan uppgöra Reglemente, emedan det på Honom ensam ankommer att bestämma arbets-ordningen.
Herr Manner stam \
Jag instämmer med de Herrar, som tillstyrkt, att icke någon StatsRåds - beredning behöfver äga rum såsom en Constitutionel inrättning.
Visserligen bör det vara Kongl. Maj:t obetagef, att låta Stats-Råden sammanträda, för att bereda målen, innan de hos Kongl Majit slutligen föredragas ; men såsom en constitutionel inrättning bör detta icke föreskrifvas.
Om Kongl. Majit vill låta dem inför sig föredragas utan någon föregående beredning , ser jag deremot imet hinder.
Jag anhåller att Ridderskapet och Adeln täcktes godkänna denna anmärkning.
200 Den 3 December c. m.
Instämmande i den begä ran, att hela denna punkt må uteslutas, hemställer jag likväl, att en opinion må uttryckas genom tydliga ord , och att man icke genom obestämde termer må blottställa Konunga-Makten för den anmärkning , att Reglementet icke vore utfärdadt enligt med de åsigter, som sedermera kunnat dragas ur de obestämda uttrycken.
Huruvida orden äro tvetydiga, lemnar jag till hvar och en att sjelf bedöma.
De äro följande : ’’Denna Stats Råds-beredning, hvars arbets - ordning, genom ”särskildt Reglementes af Konungen föreskrift ”ves.j åge jemväl, när så nödigt pröfvas, &c:’
Der står temmeligen tydligt, att Konungen äger bestämma arbets-ordningen.
Jag bekänner, att jag i Constitutions-Utskottet mycket tvekade att gå in på någon Stats-Råds-beredning , emedan jag ansåg, att, i fall ingen sådan funnes, Stats-Råden skulle yttra sig så mycket utförligare i Conseillen.
Men det var en consideration , som jag fann öfverväga alla betänkligheter och som gjorde att jag frångick denna tanka, nemligen att genom inrättandet af en StatsRåds-beredning skulle de Föredragande säkrast sättas ur stånd att möjligen kunna surprenera Stats-Rådets öfriga Ledamöter genom föredragning af vigtiga ärenden, hvarpa de voro alldeles oberedda.
Grefve Löwenhjelm Carl Axel:
Jagskall inskränka mig till, att yttra den öfvertygelse, det icke någon Stats-Råds-beredning bör i Den 3 December e. m. 20 r Grundlagen nämnas.
Jag har sjelf sett. hur liten nytta den kan åstadkomma, utan att nämna den oformlighet den förorsakar i målens behandling.
Jag förenar mig i den åsigt , att man icke bör göra Stats-Råds-beredningen till ConstitutioneT.
Jag anser detta så mycket mera olämpligt, som man vill afskaffa en Beredning af ätta skicklige och oväldige män , emedan de icke hinna med göromålen.
Att då sätta en Beredning af frenne Stats-Råd i stället , synes mig vara inconsequent handlade
Men jag ber om förlåtelse, om jag i detta yttrande synes nog gammalmodig.
Rikets allmänna ärenders Beredning icke så onyttig , som den nu i allmänhet tros vara.
Slutet af io § öfvertygar mig derom.
Det lyder sålunda: ”Till det Protocoll, som uti den ina Allmänna Beredning föres, afgifve uti alla ''der förekommande mål den Föredragande och ”öfrige Ledamöterne sina yttranden, hvilka se-”dermera hos Konungen uti Stats-Rådet komma ”att anmälas/-’
Man ser således af denna punkt, att den Föredragande är skyldig, att inför en allmän autoritet yttra sin mening, innan han gör det inför Thronen, och derpå bör, i min tanka, sättas ett stort värde.
Jag tror nemli gen, att då man icke kan se Stats-Råds-Protocollen, och sålunda ej vet motiverne till Stats Secreterarnes Föredragning i allmänna oeco. nomiska ärenden, är det vigtigt, att han förut inför Allmänna Beredningen måste hafva uttryckt sin öfvertygelse, innan den yttras inför
Konun - 202 Den 3 December e. m. gen, samt att den finnes i Beredningens Protocoll, som ej är hemlighet underkastadt.
Det är denna sak jag anser vigtigare , än upplösandet af den Allmänna Beredningen.
Jag medger visserligen, att den icke alltid varit så handhafd, som den bordt , och jag har till och med en gång här vågat betvifla, om man i Stats-Rådet någonsin läst den §, af Regerings-Formen, som handlar om densamma , till punkt.
Men jag tror, att den icke vore öfverflödig , om den bestod af g^skicklige och oväldige
Män , inför hvilka Stats-Secreteraren borde yttra sina åsigter i alla allmänna ceconomiska mål.
Det är således förnämligast i afseende på Föredragandens moralité och publiciteten, som jag anser den vara gagnelig.
Jag kan icke tro, att bibehållandet af Rikets Allmänna ärenders Beredning är af den vigt, som en värd Ledamot tyckes anse.
Det är icke sannolikt, att en Embets-myndigbet utan ansvar skall kunna blifva af någon särdeles betydelse för ärendernas behandling.
Beredningen saknar egen Betjening, eget Archiv , ja! allt hvad sorn eljest plägar constituera en Embets-myndighet.
Detta förhållande synes mig blott bevisa, att man lyckats att i stället för det fordna RiksRådet sätta något annat, som ej i sjelfva verket skulle svara deremot , och som alldeles förlorat sin betydelse , sedan vi fått ett ordentligt Stats-Råd. jag tror dessutom det vara enligt med andan af alla grundlagliga samhällen, att då man har en direct ansvarighet på de Före - Den 3 December e. m. ao3 dragande och Rådgifvande, man bör befria ä rendernas gång från de små controllör, som under enväldet behöfde tillitas för att motväga den godtyckliga makten, men sorn sedermera uppehålla sakerna utan att gifva den stora controllen Grundlaglig ansvarighet, större vigt.
Detta om beståndet af den gamla Beredningen.
Beträffande den nya Stats-Räds-beredningen, så instämmer jag helt och hållet deruti, att den icke bör omtalas i Grundlagen.
Enar , såsom jag redan anmärkt, en Regent sällan lärer hafva så tid, att låta hvarje sak inför
Sig genomdiscuteras af sina Rådgifvare, sä behöfva de sjelfva förut af hvarannan inhemta målens beskaffenhet och sammanhang innan de kunna derom upplysa Regenten och gifva Honom sina råd.