Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
D5 sälede- denna Krono-iorde Spannemäl ätnjuteS af Soldaten i grund af Indelnings - Werket och Knekte - Contractkrna, anser Stats - Utskottet för deh del densamma icke böra komma i fräga till nägon indragning, sä länge Konungen och Riksens Ständer likmätigt 8o Z uti Regering- - Formen icke finna nödigt att nägon ändring däruti samfällt göra.
Ständer wdrdsammeligen underställe-.
Pä befallning. t§. kröäelms. Hwad Stat- -Utstollet sig häri utlätit blef af Zkidderstapet och Adeln till alla delar gilladt.
Upp - 4268 Den 16 Dctober.
Utdrag af Prokocollck Mel uti Riksens Högloft.
Ständers StatS - Utskott d. s Octvbcr 1809. S. O. Ml en dek af Professorers med flere tvid Acadcmicr och Lärohus tjenstgörande Personers Löner mätte indragas, säsom emot deras möda och i jämförelse med större delen af Rikets öfrige löntagande Cmbetsmän öfwcrflödige och kunnande käla nägon förminskning, har isrän det Hederwärda Bonde, Ständet blifwit prkadt och föreslagit till en sädan billig jämkning, att hwar och en mätte hafira sin tilliäckcliga bergning och utkomst efter Ständ och tvärve; hivar» jemte lstLksn karsson ifrän Jönköpings
Län med flera af Bonde, Ständct föreslagit att de Prebendcvch Landt - Pastorater som Rikets Biskopar och ätffil» liga Professorer och Lärare wid Acadcmicrne, utom sine dessutom anflagne Cmbclslöner, innehafwa,. mätte idet stället Nied fia io:de och andra Pastoralier i penninge-afgift, aufläS till ersättning för de af Danquen gjorde förssotkcr, sä länge bet tryckande behofwet för»-, drar.
Oä en stor del af Professorers och LärareS wid UnderwksningS - werkcn innehafwande löner grundar sig pä särskilde Donationer och Stiftelser till Llcademicrne och Lärowerkcn, och säledcs alla besparingar deraf icke ingä till Stats-Cassan, utan till desse inrättningar som hafwa sine egna fonder; sä har Stats - Utskottet ansett sig ej tillkomma, att uti nägon pröfning eller tillstyrkande härutinnan ingä.
Men om det skulle befinnas grundadt, hivad uppgifwit blifwit att Cmbetsmän tvid Eclesiastique och Läro - Staten bäde förut och äfwm
Den 16 Octsber. 4269 äfven nu innehafva flere och andre Pastorater, än som efter Stat och Författningar tillhör deras ägande Embete, och hvilket, spncs luta till oordning och orätt» wisa inom Ständet emot andre desi medlemmar, som derigenom gä miste om ett bröd, hvartill de annar- i kraft af bäve skicklighet, en längre tjenstetid och etk tryckande behof ostridigt bordt äga företräde, sä tror StatS »USskottct, att detta förtjena: ben uppmärksamhet af Riksens Höglofl.
Ständer, att hos Kongl.
Maj:t borde i underdänighct anhällas, det sädant, säsom icke grundadt i Presterskapets Privilegier, mätte för framtiden förekommas till bäknad sä wäl för sjelfwa Preste, Ständrts egne Medlemmar, som det Allmänna.
Ständers egen pröfning hem» ställe- detta wörbsammeligen.
PS befallning, ds. krääelius» LiföllS.
x Föredrogs följande: s Utdrag af Protocollet hältet uti Rik sens Höglofl. SkändcrS Stats, Utskott b. 5 Oktober 1809. S. O. C) mindre bet Hedervärda Bonde» Ständet uti meddeldt ProtocollS - Utdrag, än Riksdagsmannen kristers
Adansson frän ästbo Härad 1 Jönköpings
Län med flere uti till Stats - Utskottet rrmitkeradt Memorial, hafva föreslagit indragHng af de Tredje Band.
N:o 201. sr 4270 Den t6 Gctsber. sä kallade Proste - tunnorne, emedan ProstarneS tjcns stc - befattning icke skall wara af större swärighet ekler omfattning, än att den utan arfvode kourwiS stall kunna bestridas af Kprkoherdarne i Contractet.
Preste - tunnorne härleda stg ifrän äldre tider och begripas under Kloster - io:de; de hafwa blifvit tillagdt Contracts - Prostarne med En tunna säd af Hvarje Kyrkoherbcrge eller Församling uii deras Prosteri, kill ersättning för deras besvär med resor och bref» tvärling, samt för det de stola hälla undersökningar med Kprkoherdarne i Contractet, eller sä kallade Pröfke - ting.
Och dä detta leder till befrämjande af ordning och stick inom Församlingar!», hvilket med den säkerhet ej torde stä att vinnas om denne befattning skulle växelvis fördelas emellan Pastorerne i Conttracket, samt dä Riksens Ständer jemväl sjclfwe, lik, inäklgt 24 Z i Kongl. Resolutionen pä Presterskapets Besvär af d. io Martu 1719, jemförd med Prester. stapctS Privilegier, funnit Prostarne, i anseende kill Le
Embetet vidhängande hvarjehanda besvär, correspondance och systor, böra oförrykt bibehällaS vid den dem bcstädda SpannemälS - tunnan af hvarje tillpdan, de Församlings Kprkoherberge, sä anser Stars-Ut, stöttet stg icke hafwa anledning att nu tillstyrka nä, gon indragning deraf.
Är och dag som förr strifwik stäk. «...
P^ befallning. kroäalius.
Begärdes pä bordett UpplästLS följande.
Den 16 Gctober. 427» Utdrag af Protokollet hältet uti Riksens Högloft.
Ständers Stats - Utskott d. s October 1809. S. D. Sä wäl til!
Riddcrstapck och Udeln som till de Wällofl Borgare - och Hedcrwärda Bonde--Ständcn hade flere Memorial blifwct ingifne och derifrän till StatS-Utskottet remitterade, och hwar, uti blifwit yrkadt, att ben wcderlags-Spannrmäl som bestäS för Pastorernc i Riket mätte tvid timande ledig, het indragas och Staten kill godo komma, hälft den skyldigheten, hwarfbre den samma skall blifwik PrcstcrLkapet tillagd, med Gästgifweri - inrättningen stall upphört.
Stats - Utstottet, har härwid inhämtat beskaffenheten af PreftcrnaS Nederlag wara följande: akk det blifwit af Konung 6081^?
I. anstagit Prestersstapet utaf Kronans Adelar i loide emot det att be Uppläto deras Hemman, som dr i Catholsta tiden innehade och kallades Landtgille, och hwadan vcksä dek som anslogs dem, kallades Nederlag för bortmist Lanbtgille.
Detta som innefattar det sä kallade ständiga nederlaget, äfwcnsom de förläningar, hwilka säsom wcdertäg för andre borrta-iste lägenheter och förmäner blifwit gifne» anser Stats - Utskottet emot z § uti Presterskapets Privilegier af b. 16 Oktober -172Z icke wara nägon indragning eller rubbning undcrkastadt, utan böra framgent wid de Pastoratet och lägenheter, hwarwid detsamma nu ätnjukes, sörblifwa.
Presterstapct ätnjuter wäl derjemte pä de fleste ställen sä kallad behagclig tids förlänings Spattnemäl, hwilken förläning efter 1560 af hwarjehanda tilliälliLt orsaker tillkommits men som redan äro widtagne
För - 4872 Den 16 Oktober.
Författningar rörande stike förläningar vid innehafivarcnS afgäng och hwarom r) mindre Landshöfdingarne än Conststorierne wid hwarje timande ledighet der sädan fbrläningS Spannemäl finnes anfiagen böra hoS Kongl. Maj:t göra underdänig anmälan, sä anser Stats--Utskottet härwid icke nägot widare wara att tillgöra, om icke hos Kongl. MaZ:t Riksens Högloft.
Ständer skulle finna nödigt i underdänighet anhälla Let Kongl. Maj:t täcktes i näder ytterligare förständiga vederbörande att wid Kongl.
Mas:t§ onäd sädant allt framgent owilkorligen iakttaga.
Hvilket Riksens Högloft.
Ständers egen pröfning wördsammeligen hemstälUS.
Är och dag som förr skrifwct stär.
, brodelius.
Utdrag af Protocollet hältet utk Riksens Högloft.
Ständers Stats Utskott d. 5.
October 1809. S: O. Till Stats-Utstotkets utlätanbe har jfrän det hedervärda Bonde - Sländct bljfwit remitterad en därstädes wäckt fräg«, angäende äterkallande af sädane donationer och fbrläningar hvarigenom större eller mindre delar af Kongsgärdar eller till och med hela sädana Lägenheter, stola blifvit af Rikets förre
Regentcr upplätne enskilde personer dels pä lifstids bcsttrmng utan all stag» afgäld till Kronan och dels till rwrrdclig ägo bortskänkte.
Me» Den 16 Octöber.
4273 Men som Stats - Utskottet icke har sig nägokr säban händelse bekant ej eller nägot.exempel därpä blifwit uppqifwit, sä kan Utskottet nägot utlätande däröfwer icke afgifwa; hwilket det Hcderwärda BonbeStändet till swax wänligen meddelas skulle» och hwarvm till de öfrige Rcspcctive Riks - Ständen Utdrag af Protocollet jämwäl ffulle expedieras.
Är och dag som förr skrifwet stär.
Pä befallning, kröäeliug. Hwatz Stats-Utffottct här ansört ansäg» wara grundadt.
Herr Iksm, kekr, erindrade det StatsUtskottet häri yttrat, att exempel pä sädana i fräga wrrande donationer ej blifwit företedda, men om sädana skulle kunna uppgifwas, understälde han huru dermed borde fbrhällas, han trodde sig genast kunna nämna ett, neml.
Humlcgärdcn här i Stockholm.
Ha.ns Cxcellence Herr Grefwe R. uut k, Lric: Stats - Utskottet har endast sagt att ingen derpä nägot exempel uppgifwit, och att det säledes ej hade anledning att öfwer denna fräga sig yttra.
Deraf följer att om det uppgifwes, blefwe det ett bf« werläggningsämne för Stats-Utskottet.
Utdrag af Protocollet hältet i Riksens Högloft.
Ständers.
Stats - Utskott b. 5 October 1809. S. D. Uti ett af Herr kl- von lorns M Högloft.
Rrdderskapet och Adeln ingifwrt och derifrä» 4274 Den 16 October.
Lill Stats - Utskottet remittcradt Mnnorial, har säsom pttcrligarc tillgäng att fylla Statens behof bliswit fö-rcstygit att de 9590 Krono, Hemman som ännu sköka finnas, mätte igenom anstälda Auctioner till Skatte försäljas, och dä samma ranta bibehälles, skulle dck Capital som inflöt blifwa för Stats--Catzan en ren Ivinst.
Herr vem Larne dock detta icke annorlunda kunna werkställas, än att nu warande Abo, er först singö en witz präscriptions - lid stg förelagd, änom hwklkcn de borde fä begagna de Författningar som tillägga dem rättighet att emot witza ärs ränka fä klösa sina Hemmall Lill Skatte.
Stats - Utskottet inser nogsamt, lika med Herr von Larius, att om 9592 Krons - Hemman'ännu äro yförsätde, deras försäljande till Skatte skulle till Stats» Castan inbringa en betydclig summa, ehuru ben icke öker Statens ärliga inkomst; men Stats - Utskottet
Har ock wid östverwägande af detta ämne funnit, att detsammas werkställande, pä sätt Herr von L?orntz förcflagrt, icke syneS kunna med billighet förenäs.
Allt »frän de sörsta tider, dä Swensta husHällningcn begynte winna nägvn ordning, har. det wa« nt Allmogens rättighet, att till Skatte köpa sineÄbo» ende Krono - Hemman, hwarutj endast genom särskilde omständigheter uti senare river nägon gang inskränkningar blinvit gjorde, som dock nu mera äro upphäfs ne.
Kongl. Maj:l
Har ock uti 6 H af Skatteköps-- Förordningcn af den 21 Februarii 1789 försäkrat alla Aborr ä Krono- Hemman, att sä länge de till Hus och Jord wäl och förswarligcn häfda deras Äbo« rade Hemman, de och deras Barn skola derä odrifne sitta, Man efter
Man, uti ben ordning särskildt stadgadt är, och att en sädan Äbo stall framför andrs - Den 16 Octoher. 4275 bra äga företrädes - rätt att sitt Äboendr, Hemman till Skatte kbpa.
Stats - Utffottet HM den öfwerlygclse att hwarje Krono-Äbo, htvars wilkor sädant medgifwit, icke lärer försummat, akt begagna sig af den tillätne Skatteköps - rättigheten, för att derigenom försäkra sig och efterkommande om ostörd och rolig besittning af det Hemman han och oftast äfwen desi Förfäder ä» bodt och brukat.
Troligen äterstä säledes icke andro Krono »Hemman ofbrsälde, än ssdane hwilkas innehafware icke mägtat, att. dem till Skatte lösa.
Atk nu förelägga defle en wi§ tid inom hwilkcn de antingen borde dem till Skatte kbpa, eller ock i annat falk äfwcntpra, akt Hemmanet blefwc pä öppen Auctiorr till den högstbjudande fbrsäldt, är i Stats, Utskottets tanka ett för härdt wilkor för den meddcllöse och för, ut betungade Jordbrukaren.
Fölgdcn skulle blifwa att dä närwarande tryckande tid torde för de fleste Krono - Hemmans Innehafware göra det till en ren omdjelighet att anskaffa den erforderliga Skatte - köpeskillingen, skulle mängen treflig men fattig Äbo med Hustru och Barn se sig genom en sädan anstalt nbdtwungen att frängä en jord, ä hwars odling han sjelf och äfwen hans Förfäder hade uppoffrat sin mesta tid och anwändt fina yttersta krafter, i hopp att under helgd af Författningarncs försäkringar däraf njuta ett tarfligt bröd för sina öfrige dagar, och en sädan jord skulle deremot wid en skeende Auction kunna falla k händerne pä en som lyckan eller gynnande omständigheter tillskyndat ett öfwerskott, det den fattige med all sin arbetssamhet och flit icke warit i ständ att förwärfwa.
Af sä ömmande anledningar och med afseende ä Författningars helgd kan Stats - Utskottet för dcK de? 427S Den 16 Gctober. brl icke instämma uti Her? von lornes förslag.
Akt' 1 Statens fryckände behof pätänka medes till desi understöd, är en patriotisk pligt af hwar och en, som älskar sitt fosterland.
Men Medborgares rätt och säkerhet mäste noga wärdas, och alla utwägar, sä midt möjcligt är, sorgfälligt undwikaS som medföra nya bördor för den mindre bemedlade Classen af Statens medlemmar.
Stats - Utskottet hemställer delta wördsammellgen Riksens Höglofl.
Är och dag som förr sknfwit stär.
Pä befallning, dl. bwsteiius.
Labcs pä bordet.
Utdrag af Protokollet hältet i Riksens Höglofl.
Ständers Stats- Utffott d. s Oktober 1809. S. v. Genom Protokoll-« Utdrag af ben 19 Ml. Junii och 8 Juli» halma de Rcspective Borgare, och Bonde«Stänben till Stats - Utskottets yttrande bfwerlemnat, huruwida nägre medel för den härstädes inrättade uppfostrings-anstalt för Döfstumma och^ Blin, da kunde wara att tillgä, hwarwid Wällofl.
Borgare, Ständet ansett, att denna inrättning mä genom läm, pellgt understöd till sitt gagnande ändamäl befordras, och att Stats-Utskottet efter föregängen granskning of benna inrättnings tväsendteligen medförande nytta och Den 16 Octsber. 4277 och egenteliga behof, mä hos Riksens Ständers ?!sn» uppgifwa det ena och andra, samt tjcnlige utwägar till det erforderligc understödet förcflä.
Det är wäl utom gränsen af Stats - UtffoktctS befattning att anställa nägon granskning af denna inrättnings wäsendtckigcn medförande nytta och cgenkcli-. ga behof; men det inser Stats, Utskottet, akt om för» floget kan öringas i werkställighct, skall det utan tvifvel hofwa de lyckligaste följder för denne vanlottade och beklaganswärde Clas af medwenniskor, hwilka öfwerlemnade till sitt egit öde, skulle blifrva icke blott 0» Nykkige medlemmar i Samhället, utan äfwen en pläga för. sig sjclfwe och andre.
Stats , Utskottet tror, att en sädan wälgörande anstalt, hvarigenom detze olycklige, ehuru beröfwade bruket af ett eller annat af de utwärkes sinnen, likwäl kan beredas cu utwäg till utveckling af de egenskaper, hwilka Försynen hos dem nedlagt, förtjenar all mbjclig uppmuntran och understöd.
Möjelighetcn af ett sädant förflags werkställanbe har redan i andra Länder blifwit bewist; och StatSUkikottct önskade, att Statens tillgängar hade medgifwit nägot understöd; men dä det närwarande utblottade tillständ dertill icke lämnar nägon tillgäng, anser Stats - Utskottet nägon annan' utwäg icke öfrig, än att genom nägon afgift pä nägon witz öfwerflöds» wara som ifrän flinkes orter hit införes, säsom t. ex. Utländske Tobaksblader, härtill skaffa nägon sond.
Ständer, det Stat- - Utskottet tror sig icke böra draga i llivlfwelsmäl, täckas omfatta denna för den lidande menskligheten gagnande inrättning med deras ynnest och beskydd, och sälebcs gilla den af Stats - Utskottet föreslagna utwäg till betz understöd, sä fär Stats, Utskottet vördsammeligen hems 4278 Den r6 (Vctober. hemställa, om icke Bewillnings - Utskottet mätte upp« dragas, att föreflä, sä wal hwilken öfwerflöds - wara kunde med nägon afgift för detta ändamäl beläggas, som ock beloppet af samma afgift.
Ständer underställeS detta ämne wördsammeligcn.
Är och dag som förr skrjfwiL stär.
Pä befallning, kröäslius.
Friherre ^uflbsck, Alexandr, fös reflog, att i anledning af det i förmiddags fattade beflutet, en Beredning af BewillningSs och Stats - Uts skotten skulle nedsättas, att undersöka detta ämne, BegärdeS pä Bordet, Upplästes följande:
Utdrag af Protokollet hältet k Riksens Högloft.
Ständers Stats , Utskott d. 5 Octo ber 1809. S. V. Uti Protocolls, Utdrag af d. 25 sistl.
September har det Hcderwärda Bonde - Ständet giftört StatS-Utskottet tillkänna, att wid betraktande af de mänga och widsträckta gbrvmäl som för StatsUtffottet ännu äterstä och ben tid, som oumgängekigen fordras, innan Utskottets förwäntade expeditioner bin» »a att inkomma, har hos Bonde«Srändct fräga blif wtt - Den M October. 4279 wit wäckt, om icke sedan Riksdagens fLrlängande nu blifvit projecteradk, nägon sädan utväg borde vidtagas, hvarigenom Stats - Utskottet ställes i tillfälle, att tidigt förc-d. urte nästkommande Novembxr, kunna berörde desi utlätandcn afgifva, pä det Riksens
Ständer sedermera mä äga tillräcklig öfvlläggningstid i de wigtjga ärenden hvarmed Stars - Utskottet sig spslosatt; och af hwitken anledning Bonde - Ständet annwdat Stats - Utskottet att bestämdt uppgifva-, huruvida det tilltror sig, att kunna affluta granskningen af alla pä dest handläggning beroende ämnen pä sä korrt tid, att Utskottets göromäl kunna af Ständenprbfwas före den tidepunkt,-dä
Riksdagen med den tillstyrkte förlängningen mäste wara siurad, utan att Utskottet behbfwcr nägon förstärkning af Lcdamöter;men derest Utskottet skulle anse sig däraf wara i behof, fin, ner Bonde - Ständet' Utskottet böra föreflä det antalaf hvarje Ständ, som till ändamäletS vinnande erfordras, dä Bonde - Ständet ^br dess del icke will
UN-. derläta att en sä beskaffad fbrstäkckning meddela.
Stats - Utskottet fär i anledning - häraf det Hedervärda Bonde - Ständet till swar härö vänligen meddela, det Stats - Utskottet oafbrutit fortsatt betz arbete, oftast bäde för- och eftermiddagar, dels in pierro och dels pä särskildte afdelningen' och beredningar, för att sä fort möjligen ske kunde, detsamma fullända; ocksä har Stats - Utskottet redan aflemnat dess yttrande till Riksens Högloft.
Ständers Illena' öfwer alla de änrncn, som warit af den egenskap, att de kunnat särskildt utredas och bcswaras.
Stats-Utskottet önskar ingen ting högre, än att ju förr ju häldre kunna till Riksens Högloft.
Ständcp afgifva betz slutliga Betänkande, angäende Stats - Regleringen i allmänhet och Riksgäldswerket, samt ben dermed gemen - 4280 Den 16 Octobev. menskap. ägande Financc - Planest, men de/ är icke St-tL-Utskottet nstjcligt att kunna bestämdt uppgifwa hliruwida detta kan medhinnas till den ii:te nästkommande November, i synnerhet som Stats - Utskottet nästan dödeligen crhälltr remisser ifrän Riksens.
Ständers klena till te frågor.
Stats - Utskottet bör dessutom härwid wänligen ärindra, att. regleringen^ af hela Rikets StaksWerk, till bädc dess JNromstcr och Utgifter, jemte Riksgälds - Werket innefattar ett .ämne af bäd.t! widlöftig och mängfaldig beskaffenhet.
U-stottet har hwarken welat eller kunnat fortstynda detta arbete i annan mohn, än ben grannlagenhet och fullständighet, sou» härwid säsom ett hufwudwillkor nödwändigt mäste an» Nrändas och sökas, möjcligcn medgifwa, för att dcrige» nom, sä wikt pä Utskottet ankomnicr, söka förekomma en äterförwiSning, till förnyad handläggning af likstol» tet, som stnlle än ytterligare förlänga Riksdagen.
Ät» Aillige ärenden hwaröfwer Utstvttet dels redan afgifwit dess ullätande, dels ost är i beredskap, sä fort medhinnas kan, att stg yttra, äro ock af den egenskap, att be fordra Riksens Högloft.
Ständers preliminaira swar och förordnande innan det hela kan bringas till rtt ändtcligct stut.
I bctracktande af allt detta tilltror Statsutskottet stg icke kunna uppgifwa, huruwida det läter sig göra, att till ben utte November hinna afgöra alla de ärenden, som pä StatS - Utskottets ätgärd be» ro; och Stats - Utskottet tror icke att nägon större eller mindre förstärkning af Ledamöter i Stats - Utskottet skall bidraga till nägot tidigare winnande af detta ändamäl, än som i alla fall kan beredas af nu tvarande antal Ledamöter, hwilka redan inhämtat om ärenberne en kännedom, bwartill för nya Ledamöter r» längre lid skulle erfordras.
Den i6 October. 4231.
Af denna SWs - Utskottets tänka skulle de öfrige Respectivc Riks - Ständcn genom Utdrag af Protokollet wördsammeligen. lemnäs del.
Är och dag som förr ffrifwet stör.
PS befallning. kröäeliuS.
Utdrag af Protokollet hältet ut!
Riksens Höglofi.
Ständers StatS-Utskott d. s October iZoy. S. D.
I den betryckta belägenhet hvarut!
Rikets Stats-Werk för det närwarand* sig befinner, dä betz inkomster ingalunda synas fbrflä till dess oundwikclige och nddwändigaste utgifters bestridande, har bet hoS Stats - Utskottet wäckt bekymmersamma bfwerläggningar, hwad utwägar ffulle kunna widtagaS till behofwens fyllande med den möjeligcn minsta tunga för Landets JnwSnare.
Utaf Statens inkomster, hwilka af Rikets inbyggare till Staten utgöras, äro nästan föga nägre af sädan egenskap, att de kunna förhöjaUtöfwer deras nu warande belopp; likwäl har tvid granskningen häraf Stats«Utskottet funnit MantalSpenniiigarne i wi§t'fall härwid kunna täla ett undantag, och wara de som med minsta känning skulle kunna medgifva nägon förhöjning
Mantals - penningarne leda sin upprinnelse ifrän Konung tid.
Lill 4282 Den 16 Gctobek.
Lill understöd wkd Pohlska krkgets utförande bcwiljade Riksens Ständer wid 162^ ärs Riksdag till Krigsmagtens- underhäll, en sä kallad Qwarn - Tull af all den Säd eller Spannemäl,som fördes till Qwarn att malas, ehwem den tillhörde, Adel eller Oädel, Lekt eller Lärd, ingen undantagande, som under SwcrigcS Krona war besutten eller der tvistades, och gälle lika ehwad Qwarnen hörde Kronan, Frälsct eller Skatten till.
Och pä det de fattige mätte känna nägon lisa, och de förmögne som bättre räd hade , och krästigare wille lcfwa, mätte draga sä mycken swärare börda, sä blef uti Riksdags - Beslutet af d. 2:dra April ostvan, nämnde är faststäldt att denne Qwarn-Tull skulle er, läggas för bwarje tunna Hafre eller Blandkorn som fördes till Qwarns, med - , - 2 öre Srmt.
För 1 Lunna rent Korn - - -- - z öre S För 1 T mira blandad Räg med Korn - 4 öre - För 1 Tunna Malt , - - - S z öre » För. 1 Tunna Ärter - - , » B 6 öre B För 1 Tunna Bohwekc - - - - 6 öre S För 1 Tulina ren Räg - - , - - 8 dre s För 1 Tunna Hwetc - - » S 12 öre F hwilkcn Tull jemte mäldcn skulle ssickaS till qwarnen och godwilligcn öfwer lefwereras.
Men som det befanns, att genom de brukclige handqwar,larne skedde mycket underslef, och att mjöl.
Tullen derigenom icke hade fbrskgit som skje kunde och Riksens nöd kräfde, sä faststälkes wid 1627 Ärs Riksdag, enligt 4:be punctcn uti Riksdags - Bcflutet af d. 24'.de
Dcccmber samma Är, alt Presterskapet och gemene allmogen skulle erlägga en mark Swensk för hivall hjon, sou! öfwer sine rolf är kommit war, och hos dc>!> fanns, dock skulle de wara pligrige att dehu, tom betala Tullen för hwad mjöl de malandeS warde, lik - Den r.6 October. 423Z likmätigt den utfärdade Qwarntulls - Ordningen.
— Och blef denna nya afgift kallad Mantals qwarntullspenningar.
Utaf i6Zs Ärs Krono - Räkcnssaper har inhämtats, att Mantals qwarntnllspcnningarne dä utgätt med Tre mark, men genom hwad författning och när en sädan förökning ssekt, har icke kunnat utredas.
Grunden härtill lärer dock fdrmodeligen warit den, att ester hwad Riksdags - Beslutet af den ls:de December l6sl uti första punkten innchäller, QwarnLullen är 16Z4 för nägre dä inwiknc mistbrukr skull, bllfwit provisionaliter till Kongl. Majus widare Förordning suspenderad. Wid i6<sL ärs Riksdag, enligt z:d)c punkten uti samma ärs Riksdags-Beslut, stadgades att Mantals-penningarne efter förra qvantitö ssulle derefter utgöras och Uppbäras och i hwart Landshöfdingedöme tvista Commistarier sbrordnas, som alla sä Mans- som Qwins-pcrsoner, som worv öfwer is och under 6z
Sr ssulle anteckna och uppssrifwa, thesittje pä Hemman eller tjene androm, eller gä ledige och Herrelöse, och att sedan utan ätssillnad thet ware sig Präster, Borgare, Bönder, Tjenste- och Drifter Folk, Man eller Qwinna, af bein ssulle fordraMantals - penningar efter gammal och förra ordningen.
Mantalspenningar»!: hofwa sedermera oafbrutit fortfa, rit, och finnas äfwcn enligt 4:de punkten uti Kongl. Resolutionen pä Allmogens Beswär af den 29 Augusti 1664 hafwa warit bortt - arrenderade, för att derigenom förekomma de mistbruk, som wid deras erläg, gande förelupit.
Qwarn - Tullen deremot lät Kongl. Maj:t enligt 9:de punkten i Kongl. Resolutionen pä Städerncs Beswär af den 26 November 1660 i de smä Städeme upphöra och i dest ställe tagas Mantals pen - 4284 Den 16 October. penningar.