Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag får derföre för min del anhålla om FIr Gr. o. Landtm:s propos. på afslag å det här framställda betänk.
Frih. Cederström, Jakob: Gr.
Lagerbjelke har försökt att gifva grundlagen en tolkning för dess tillämpning, men 83 § Reg.Fm innehåller följande: ”ej må någon för framliden gällande förklaring af grundlagarne stadgas, ulan på det sätt, som enl. föreg:de 2:ne §§ vid ändringar i dem iakttagas bör.
Efter deras ordalydelse skola de i hvarje serskildt fall tillämpas.”
Nu begär jag, alt om den af honom begärda propos. skall kunna af Hr Gr. o. Landtm, framställas, Gr.
Lagerbjelke måtte visa den § i grundlagen som talas om frågor rör:de lagstiftningen för Banken skola förfalla då 2 Stånd stadna emot 2.
I den händelsen torde det prejudikat som blifvit nämnt ingalunda komma i fråga rörde grundlagens tillämpning emedan grundlagen icke får efter prejudikater tillämpas utan ovillkorligen skall efter sin ordalydelse tillämpas.
Då nu Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. bifölle den uti BankoUlsk:s mern.
N:o 90 föreslagna voter:s-propos. ropades ja och nej, hvarefter Hr Landtm, hemställde om R. o.
Ad. afsloge denna voter:s-propos., samt dä härvid ropades starka ja, blandade med nej, förklarade det han trott sig finna att ja varit öfvervägande.
Jag anhåller att till prot. få förklara min protest emot den sista af Hr Gr. o. Landtm, framställde proposm såsom icke förenlig med grundlagen.
Föredrogs ånyo BankoUtsk:s d. 29 sistl.
Juli samt d. 3 dennes på bordet lagrie mern.
N:o 91, i anledn. af RiksSt.-ns beslut rör:de utlåt.
Den nu föredragna voter:s-propos:n är af alldeles samma beskaffenhet som den i föreg:de betänk, befintliga och jag vågar derföre vördsamt föreslå R. o. Ad, att i conse - Den 5 Augusti. 161 conseqvens med det föreg:de beslutet äfven afslå denna votenspropos.
Det är viserligen sanni att R. o. Ad. nyss liar afslagit ett likadant förslag som detta, men jag kan för min del åtminstone icke anse detta fullt förenligt med grundlagarne. 75 § Riksd.Ordn. uttrycker tydligt hvilka frågor som icke kunna förfalla och bland dem äro äfven de som höra lill den 72 §.
Således äfven de sora röra Banken.
Jag anser följaktligen att denna votering bör försiggå.
Den siste värde talaren har visserligen rätt deruti att 75 § Riksd.Ordn. innehåller hvilka frågor som kunna förfalla; men detta är enl. denna § alla frågor.
De frågor åter som icke kunna förfalla äro undantagna i serskilda §§, enl. 66, 69, 70 och 71 §§ Reg.Fra, nemi. statsreglerings- riksgäldsoch bevillnings-frägor; men i 72 § Reg.F:n finnes intet sådant stadgande för banko-frågor.
Det undantag som i 75 § förefinnes gäller endast för att K.
M. har sanctionsrätl i dessa frågor, såsom i alla andra. R. o. Ad. har nyss afgjort principfrågan vid ett föreg:de betänk, och det torde väl icke vara tjenligt att R. o.
Ad. beginge en så stor inconseqvens som alt gå ifrån sitt förut fattade beslut.
Om vid föredragningen af BankoUtsk:s nyss afslagne mern., Frih.
Tersmeden emot detta afslag framställt de betänkligheter, som af honora nu emot en lika beskaffad åtgärd med det förevar:de mern. blifvit yttrade, så skulle jag, för min del, ansett dessa betänkligheter böra vinna afseende.
Men då detta icke skett, så synes conseqvensen fordra, det Frih:n icke bör vilja, att R. o. Ad. nu handlar i strid mot sitt förut i en alldeles lika beskaffad fråga fattade beslut; hvarföre jag till Frih:n hemställer, att han af aktning för R. o. Ad. måtte afstå från vidare försök, alt i förevar:de fråga tillvägabringa ett annat resultat, än det som för ett ögonblick sedan, vid den då förehafda frågans afgörande, inträffade.
Cederström, Jakob: Gr.
Lagerbjelke concluderar en förklaring af 75 § Riksd.Ordn. på det sätt alt med 72 §:s undantag i nämnde § icke skulle menas annat än att K.
M:s sanction icke fordras i banko-frågor.
Den värde talaren glömmer att 72 § Reg.F-.n är alldeles tydlig och icke kan blifva tydligare genom 75 § Riksd.Ordn.
Den lyder sä här: ”R.
Sl:s Bank för bl i fver hädanefter, som den hittills varit, under R.
St:s egen garanti och vård, så att den ostörd må förvaltas af de fulImagt ige, hvarje Stånd dertill förordnar, efter de ordningar, stadgar och reglementen, hvilka redan gjorda äro eller vidare af R.
St. göras kunna;” således icke af R.
St. och K. M. Följaktligen kan det omöjligen vara tänkbart att den som skref 72 § Reg.Fm och således äfven 75 § Riksd.- Ordn. har k,unnat mena att Konungens sanction icke behöfves i bankofrågor, ty detta står redan skrifvit i 72 § Reg.F;n och 8 H. 11 162 Den 5 Augusti. banken står ännu qvar under R.
St:s lagstiftande rätt.
Det är således en verklig förtydning af 75 § Reg.F:n att säga: att de frågor som der förekomma angå frågor som icke äro underkastade K.
Der är blott fråga om huruvida målet skall kunnn förfalla eller icke och dervid hafva i 75 § Riksd.- Ordn. vissa frågor blifvit undantagna som röra R.
St:s egen lagstiftande rätt.
Vid förra betänk, som föredrogs lemnade jag mitt ja dertill, blef öfverröstad af R. o. Ad. och kunde dervid icke begära votering, enär jag hörde antalet af röster från ett motsatt beslut vara öfvervägande.
Lagerbjelkes åsigt om grundlagens rätta förstånd härutinnan och tror honom sakna giltig anledn. till den förklaring deraf som han gjort.
Denna fråga kommer jag likaledes att besvara med ja, men förmodar att den pluralitet som förra gången bestämde utgången af frågan kommer äfven att afgöra den nu förevar.-de. Hr von Hartmansdorff, Aug.:
Jag befarar att RiksShn i detta fall hafva gjort både det ena och det andra, beslutat både hvad Frih.
Cederström yrkat och hvad Gr.
Lagerbjelke påstår vara det rätta.
Det kan måhända se tvetydigt ut, men för min del och så vidt jag förstår tolka grundlagens bokstaf, måste Gr.
Lagerbjelke hafva rätt.
Derföre och emedan R. o. Ad. nyss gifvit denna åsigt rätt, så hoppas jag att Ståndet äfven nu måtte vidblifva samma åsigt.
Det skulle eljest blifva en skärande motsägelse emellan 2me beslut i alldeles likartade mål som fattats inom en kort stund.
Jag medgifver visserligen att sedan R. o. Ad. nyss fattat beslut att afslå de uppställda voter:s-propos:ne det måhända äfven torde blifva en nödvändig följd att R. o. Ad. på samma sätt behandlar delta mål.
Det var mitt fel att jag icke var nog uppmärksam vid det första målets föredragande och då icke gjorde de anmärkmr som jag ansåg böra göras emot Gr.
Jag åtnöjer mig således med att reservera mig mot R. o.
Ad:s sist fattade beslut och emot det som R. o. Ad. troligen kommer att fatta i anledn. af detta betänk.
Hr Gr. o. Landtm:s härefter till bifall å den uti förevar:de meÉt. föreslagna voter:s-propos:n framställda propos. besvarades ned ja och nej; hvarpå Hr Landtm, hemställde om R. o.
Ad. afsloge ifrägavar:de voter:s-propos. samt då härvid ropades starka ja, jemte åtskilliga nej, tillkännagaf det han funnit ja här vid hafva öfverrösta! nej.
Cederström reserverade sig emot det fattade beslutet.
Föredrogos och biföllos StalsUtsk:s d. 31 sisth Juli på bordet lagde mern. och utlåtrn N:o 284, med förslag till allmänna bestämmelser, rör:de utgåendet och användandet af de vid innevar:de riksdag för tillfälliga stats-behof anvisade anslag.
Den 5 Augusti. 163 N:o 285, i anledn. af väckt motion om statsanslag till lönefyllnad åt häradsskrifvaren i Calix fögderi af Norrbottens län ; samt N:o 286, i anledn. af väckt motion ang:de lönefyllnad åt häradsskrifvaren i Ölands norra Mot, U.
Björklund.
Föredrogs BankoUtsk:s d. 31 sisth Juli på bordet lagda mern.
Nio 94, med förslag till åtskilliga förändrade föreskrifter i 4:de artikeln af nu gällande Banko-reglemente.
Detta mern. företogs punktvis till afgörande. lista punkten, ang:de Utsk:s under N:is 1 och 2 gjorde tillstyrkande och hemställan, 2:dra punkten, ang:de Utsk:s under N:o 3 gjorda tillstyrkande; och 3:dje punkten, ang:de Utsk:s hemställan N:o 4.
Biföllos. 4 punkten, ang:de Utsk:s under N:is 5, 6, 7 och 8 gjorde tillstyrkande.
Om jag ej misstar mig alltför mycket, så innehålla de i Utskis betänk, åberopade §§ i bankoreglementet rättighet för discont-directionen, alt när så pröfvas oundgändligen nödigt och nyttigt, kunna ingå accorder med diskont-verkets gäldenärer; och då ett återtagande eller en inskränkning af denna rättighet skulle snarare leda till förlust än till förmån för diskontverket, enär den ersättning, som genom antagande utan uppskof af ett accords anbud kan vinnas, ofta skulle uteblifva i fall anbudet måste bero på framtida pröfning af ett blifvande BankoUlsk.; så skulle jag för min del tro, att ifrågavaride §§ böra oförändrade bibehållas. Frih.
Den värde talaren som sist yttrade sig har icke tagit kunskap om den instruclion för BankoUtsk. som af R.
St. fastställd är.
Denna instruclion innehåller nemi. att BankoUtsk. alldeles icke eger rättighet att medgifva afskrifning af några lån utan att hemställa sådant till R.
St. och deras pröfning.
Det är således icke fråga om att vänta på BankolJtsk:s tillkomst, ty BankoUtsk. får icke medgifva en sådan afskrifning utan skall gå in till R.
Sl. med tillstyrkande deraf enl.
BankoUlskis instruktion och den här förändringen i §§ är blott en simpel följd af hvad som beslutadt är.
Jag har vid efterseende i Banko-reglementet funnit att förhållandet är sådant, som Frih.
Jag tillstyrker derföre vördsamt att R. o. Ad. mätte antaga betänk. R. o. Ad. biföll den nu ifrågavaride delen af Utskis mern. 5:te punkten, ang:de Utsk:s tillstyrkande N:o 9; samt 6:te punkten, ang:de Utsk:s förslag N:o 10.
Biföllos. 11 * 164 Den n Augusti. 7:de punkten, ang:de Utsk:s förslag N:o 11.
Denna punkt sammanhänger med den, hvarom R. o. Ad. afslagit voter:s-propos.
Jag hemställer således huruvida Ståndet bör företaga denna punkt till ompröfning innan man förnummit huruledes de öfriga Stånden beslutat.
Jag anhåller att Ridd.Secret. måtte få upplysa om några prot.utdr. ankommit rör:de de öfriga Ståndens beslut, och hvad de innehålla.
Ridd.Secret. att prot.-utdr. ankommit, som utvisade att med pröfningen af BankoUtsk:s mern.
N:o 91, PresteSt. vidblifvit sitt beslut och gillat den föreslagna voler:s-propos:n, RorgareSt. icke antagit inbjudningen, ogillat voler:s-propos:n och ansett den deri omförmälda fråga, hvaruti 2 Stånd stannat emot 2, böra förfalla, samt BondeSt., med afslag till inbjudningen, vidblifvit sitt förut fattade beslut i ämnet och godkändt den föreslagna voler:s-propos:n. Hr von Hartmansdorff:
Enär således 2 Stånd afslagit voter:s-propos:n, så lärer saken vara förfallen.
Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. ansåge att, lill följd af de beslut, som, i fråga om tillsättande af en Canslist tilt biträde ät ombudsmannen vid lånekontoret i Götheborg, blifvit vid pröfningen af BankoUtsk:s mern.
N:o 91, af RiksSl:n fattade, BankoUlskts under N:o 11, uti förevar:de mern. afgifna förslag hade förfallit.
Cederström, anmälde sin reservation emot detta beslut. 8:de punkten, ang:de Utsk:s under N:is 12 och 13 af gifne förslag.
Hr Gr. o. Landtm, fästade uppmärksamheten derpå, att BankoUtsk:s utlät.
N:o 95, som å föredragms-listan förekom näst efter det nu förevar:de mern., innehöll svar ä äterremiss af Utsk:s betänk, i denna fråga, ang:de befordringsgrunder för banko-ombuden vid lånekontoren, hvaraf nu förevar:de punkt vore beroende samt hemställde i anledn. deraf om R. o. Ad. ansåge att med pröfningen af Ulsk:s ifrågavaride under N:o 12 och 13 afgifne förslag borde anstå, tills R. o. Ad. i fråga om berörde utlåt.
N:o 95, fattat sitt beslut.
Ropades ja. 9:de punkten, ang-.de Utsh:s under N:o 14 afgifna förslag Bifölls.
Föredrogs och bifölls BankoUtsk:s d. 31 sisth Juli på bordet lagda utlåt.
N:o 95, i anledn. af erhållen återremiss å betänk.
De n 5 A u g us t i. 165 N:o 78, ang:de befordringsgrunder för Banko-ombuden vid lånekontoren.
Då härefter Bankoö(sk:s nyss uppskjutne, under N:is 12 oell 13 af mern.
N:o 94 afgifne förslag af Hr Gr. o. Landtm, framställdes till pröfning, blefvo desamma af R. o. Ad. bifallne.
Föredrogs men lades, på begäran af Hr von Hartmansdorff, Aug., och Gr. Lagerbjelke, Gust., ånyo på bordet Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s d. 1 dennes bordlagda utlåt.
N:o 116, i anledn. af erhållne återremisser utaf betänk.
N:o 90, ang:de ordnande af medicinal-undervisningen i riket.
Hr Gripensvärd, Jakob Elof:
Nödsakad till följd af enskilda angelägenheter att aflägsna mig från hufvudstaden, får jag afsäga mig min plats i StatsUtsk. med anhållan att få behålla min riksdagsmannarätt. B. o. Ad. lemnade härtill sitt samtycke; i anledn. hvaraf Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hrr Electorer, att utse en ledamot i StatsUtsk. efter Hr Gripensvärd.
Föredrogs och lades till handlingarne Allm. Besv.- o. Ekon.- U(sk:s d. 1 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 117, i anledu. af erhållen återremiss å Utsk:s betänk.
N:o 96, om förändrad reglering af presterskapets löningssätt m. m.
Vid härefter punktvis företagen pröfning af Allm. Besv.- o. Ekon.Ulsk:s d. 1 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 118, i anledn. af erhållne återremisser af betänk.
N:o 97, ang:de gjorde anmärkmr vid handels-samt fabriks- och handtverks-ordningarne af d. 22 Dec. 1846, biföll R. o. Ad.
Utsk:s i afseende på handelsordningens 25 § gjorda hemställan samt lades öfriga delar af förevar:de utlåt, till handlingarne.
Ekon.Utsk.s d. 1 dennes på bordet lagda utlätm:
N:o 119, i anledn. af väckt fråga om augments-räntornes jemnare fördelning; N:o 120, i anledn. af väckt fråga om utfärdandet af ny instruclion för kronofogdar, länsmän och fjerdingsman; samt N:o 121, i anledn. af väckte motioner om jeruvägs-anläggningar i riket.
Föredrogs och lades till handlingarne Allm. Besv.- o. Ekon.- Utsk:s d. 1 dennes på bordet lagda mern.
N:o 122, ang:de minskning i Utsk:s cansli-personal.
A 166
Föredrogs och biföllos StatsUtsk:s d. 2 dennes på bordet lagde utlåt:n:
Nio 288, i anledn. af väckte motioner, angide förhöjning i lönerne vid åtskilliga häradsskrifvaretjenster ; och N:o 289, i anledn. af väckt motion om anvisande af anslag till lön på stat för en länsman i Loos församling.
Föredrogs och lades till handlingarne StatsDtsk:s d. 2 dennes på bordet lagda mera.
N:o 290, i anledn. af erhållen återrerniss å utlåt.
N:o 291, i anledn. af väckt motion, angide vidsträcktare rätt till skatteköp å kronohemman på Oland.
Föredrogs och lades till handlingarne StatsUlsk:s d. 2 dennes pä bordet lagda raein.
Nio 292, i anledn. af återremiss å utlåt.
Nio 214, angide åtgärder för behöfvandes undsättning i missväxtår.
Föredrogs och bifölls Exp.Utsk:s d. 2 dennes på bordet lagda mera.
Nio 13, angide förhöjdt arfvode åt föreståndaren för tryckeriafdin af Utsk:s cansli.
Sedan, vid föredragning af Allm. Besv.- o. Ekon.Utskis betänk.
N:o 96, ang:de förändrad reglering af presterskapets löningssält ra. m., K. o.
Ad. uppskjutit pröfningen af den deri förekommande punkt Litt. C, angide upphörande af förhöjd tjenstårs-beräkning, blef nu, jemlikt R. o. Ad:s i sista plenum fattade beslut berörde punkt ånyo föredragen.
Hr von Hartmansdorff, Aug., anhöll, att PresteStis i ämnet fattade beslut, derest prot.-utdr. derom ankommit, måtte blifva uppläst.
Sedan Hr Gr. o. Landtm., i anledn. häraf tillkännagifvit, att prot.-utdr. i ämnet frän PresteSl. ankommit och skulle blifva uppläst sä snart det blefve ifrån Ridd.-cansliet inhemtadt, hemställde Hr Landtm, om R. o. Ad. ansåge ifrågavar:de punkt böra momentvis företagas till pröfning.
Efter uppläsningen af detta mora., upplästes det från PresteSt. ankomne prot.-utdr., om hvars innehåll upplysning blifvit begärd, och inhemtades deraf, att PresteSt. ansett sä väl det nu förevar-. de lista sora 2:dra mom. förfalla, i följd af R.
St:s beviljande vid denna riksdag af ett årligt anslag af 90,000 ridr till elementar-läroverken och de med detta anslags beviljande fästade villkor, men deremot bifallit 3:dje till och med 6:te momme af ifrågavaride punkt Litt.
C. Den 5 Augusti. 167 Hr von Hartmansdorff:
Jag hemställer för min del att R. o. Ad. mätte fatta samma beslut som PresteSt., så väl i denna punkt som i de påföljande, på det att öfverensstämmelse i besluten må komma att äga rum.
Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. ansåge förevar:de mom. hafva förfallit, till följe af R.
S(:s beviljande vid denna riksdag af ett årligt anslag af 90,000 r:dr till elementarläroverken och de med detta anslags beviljande fästade villkor.
Ropades ja. 2:dra momentet.
Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. ansåge äfven detta mom. hafva förfallit på enahanda skäl som i afseende på det l:sla mom. blifvit åberopade.
Ropades ja. 3:dje, 4:de, 5:le och 6:le momenterne.
St:s skrifvelser till K. M.:
N:o 167, ang:de anstånd med återbetalningen af det för hamnbyggnaden vid Cimbritshamn under 1840 och 1841 årens riksdag beviljade lån; och N:o 168, ang:de präglande af kopparskiljemynt å 4 sk. b:co valör.
Äfvenledes upplästes till justering samt godkändes Exp.Utsk:s nedannämnde förslag till §§ i Riksdagsbeslutet: N:o 19, ang:de Bankens lane- och kreditiv-rörelse; och N:o 20, ang:de Bankens metalliska kassa.
Anmäldes till justering, men lades på begäran af Gr.
Lagerbjelke, Gustaf, m. fl. ledamöter, på bordet följande från Exp.- Utsk. inkomna förslag till §§ i Riksdagsbeslutet: N:o 18, ang:de disposition af bankovinsten; N:o 21, ang:de upphörande af utgifning från banken af åtskilliga skillingssedlar; N:o 22, ang:de åtgärder i händelse af privat-bankers upphörande; samt N:o 23, ang:de afskrifning af f. d. riks-discont-verkets balancerade fordringar.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utskm inkomne mern. och betänkm, nemi. från: Stats-Utskottet:
N:o 280, med förslag till stadgande i riksg:s-kont:s Dya reg - 16S Den 5 Augusti. lemente, ang:de åtskilliga vid föregtde riksdagar beviljade, men ännu icke verkställde utbetalningar; N:o 293, med förslag till den afdelning af riksg:s-kont:s reglemente, som handlar om styrelsen och betjeningen vid detta verk; N:o 294, ang:de verkställd omröstning i anledn. af RiksStms olika beslut, ang:de grunderne och villkoren för tillverkning och försäljning af bränvin; .Yo 295, med förslag till åtskilliga §§ i det nya reglementet för Riksg:s-konloret; N:o 296, med förslag till aflönings- och pensions-stater för riksg:s-kontorel; Lag- samt Allm.
Bes v.- o. Ekon.Utskottet: N:o 28, i anledn. af väckt motion om ändring af kammarcollegii circulär-bref d. 4 October 1*746 och d. 18 Juni 1779, i fråga om skyldighet för den med underrätts utslag missnöjde, att lösa flere än eli diarii-bevis; N:o 29, i anledn. af återremiss af betänk.
N:o 17, i fråga om prygel-bestraffningens upphörande; N:o 30, i anledn. af återremiss af betänk.
N:o 18; N:o 31, i anledn. af väckt fråga om upphörande tills vidare af uppläsning frän predikstolen af 1814 års sammandrag af författningar, eller ock om ett nytt reviderark sammandrag deraf; N:o 32, i anledn. af väckte frågor, dels om bestämmande af hvad med ”matlag” bör förstås, dels ock om ändring uti K. kammar-collegii kungörelse d. 20 Juli 1830, om sammanläggande af hemmansdelar under olika nummer i samma skifteslag; N:o 33, i anledn. af serskilde motioner om förändrade bestämmelser, rör:de anläggning eller ändring af mjöl- och säg-qvarnar med flere i sammanhang härmed väckte frågor; samt N:o 34, om samraanjerakning af RiksStms skiljaktiga beslut i anledn. af Utskms betänk.
N:o 12. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. | till 3 e. m.
Onsdagen den 9 Augusti 1848.
Justerades 14 prot.-utdr. för d. 5 dennes.
Hr Lind af Hageby, Carl Au g.
Ludv., uppläste en sålydande motion:
Den 9 Augusti. 169 Sedan H. St. nyligen beslutat att nuvar:de Hr Landtnäs porträtt skall målas af vår skickligaste målare, och det således är att emotse att besagde porträtt blifver så ulfördt att det utom andra förtjenster och värden för R. o. Ad., äfven kommer att äga den af ett varaktigt konststycke; hemställer jag att detsamma måtte blifva försedt med passande ram, samt får i sammanhang härmed föreslå, att alla de i Riddarh.direktionens sessionsrum befintlige
Landtmarskalks-porträtter äfvenledes måtte blifva försedda med ramar, dels emedan de i sitt nuvar:de oberamade skick, fara illa, och dels emedan det rum hvaruti de befinnas, är det som mest af utlänningar och resande besökes.
Efter uppläsningen häraf tilläde Hr Lind af Hageby:
Enl. den uppgift jag erhållit af en ledamot i Ridd.direkt:n, skulle kostnaden för hvar och en af dylika ramar komma att uppgå till omkring 14 ä 15 r:dr b:co.
Jag hade visserligen äfven önskat, att de i Secreta-Utsk:s-rummen befintlige porträtter, blifva med nya ramar försedde, men på det alt Riddarh.kassan icke måtte belastas med för dryga kostnader, inskränker jag mig till att endast önska, att de i Riddarh.direktms sessionsrum befintliga porträtter måtte blifva med ramar försedde.
Jag anhåller att få utsträcka motionen äfven till de landtm:s-porträtter, som linnas i Secreta-Utsk:s-rummen.
Företogs val af en Bänkman inom öde Bånkm:s-afd:n efter Frih.
Cederström, Claes Rud.; men vid uppropet inställde sig icke någon af de lill denna Bänkm:s-afd. hörande ledamöter.
Vidare företogs val af en Bänkman inom 8:de Bänkm:safd:n efter N:o 359.
Hr Aminoff, Joban Fredrik; och befanns dertill hafva blifvit utsedd?: N:o 369.
Frih. Lagerstråhle, fullm.
Gr. Gyldenstolpe, Emanuel Romanus.
Hrr Electorers listor vid val af ledamöter i Stats-, Bevilln.- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskm; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde i S t a t s - U t s k o 11 e t: efter N:o 381.
Guslaf; N:o 389.
Frih. von Kraemer, Robert Fredrik; N:o 678.
Hr Bildt, Didrik Gillis, och N:o 2183.
Hr Gripensvärd, Olof: N:o 1661.
Hr Carlheim Gyllenskjöld, Oscar; — 1939.
Silfverstolpe, David Ludvig; — 2013.B.
Hr Rosenblad, Bernhard, och — 2114.
Hr Nordensvan, Otto. 170 Den 9 Augusti. Bevillnings-Utskottet: efter N:o 212.
Hr Lind af Hageby, Carl August Ludvig: N:o 189.
Allm. Besv.- o. Ekon.Utskottet: efter N:o 279.
Cederström, Claes Rudolf: N:o 1918.A.
Hr von Strussenfelt, fullm.
Hr Brakel, Mauritz.
Hrr Electorers listor vid val af ledamöter att, i permitterades ställe, inträda i Stats- och Bevilln.Utskm; och hade dertill blifvit utsedde i S t a ts-U tsk o t le t: under ordinarie ledamoten N:o 338.
Frih. Tersmeden, Wilhelm Fredrik, beviljad 3:ne veckors ledighet från d. 8 dennes: N:o 135.
Gr. Cederström, fullm.
Frih. Cederström, Jakob. Be v ilin.-Utskottet: under ordinarie ledamoten N:o 1428.
Hr Ridderborg, Jakob Fredrik Georg, beviljad 3:ne veckors ledighet: N:o 192.
Frih. Stackelberg, Berndt Hjalmar.
Äfvenledes öppnades Hrr Electorers lista vid val af en Suppleant i StatsUtsk.; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: lN:o 2258.
Hr af Georgii, Carl Ewert.
Landtm, tillkännagaf, att Frih. Oxenstjerna, Cari Gabr., som varit ledamot af BankoUlsk., anmält sig af enskilda angelägenheter vara nödsakad att för längre tid lemna hufvudstaden, samt derföre anhållit att med bibehållande af sin riksdagsmannarätt få afsäga sig sin plats såsom Utsk:s-ledamot.
Sedan R. o. Ad. härtill lemnat sitt samtycke, tillkännagaf Hr Gr. o. Landtm., dels att Frih. Funck, Fredrik Alexander, som af Hrr Electorer varit utsedd att under permitterad ledamots frånvaro inträda i BankoUlsk., samt sedermera blifvit utsedd till ledamot i Bevilln.Ulsk., i dag inlemr.at sin riksdagsmanna-pollet, dels ock att Hr Silfverstolpe, David Ludv., som enl. nyss öppnad vallista blifvit utsedd lill ledamot af StatsUtsk., anmält det han vore hindrad att detta förtroende emottaga; hvarjemte Hr Landtm, anmodade Hrr Electorer att sammanträda till val af ledamot i BankoUtsk. efter Frih.
Oxenstjerna, en ledamot i StatsUtsk. i st. f. Hr Silfverstolpe, en ledamot i Bevilln.Ulsk., i st. f. Frih.
Funck, samt en ledamot att under permitterad ledamots frånvaro inträda i BankoUtsk.
Hr von Troil, Sam. Gust., uppläste en så lydande motion: Sedan R. o.
Ad:s sista sammanträde, har första stjernan på Sveriges vetenskapliga himmel nedgått.
Berzelius är icke mer, Den 9 Augusti. 171 han, som så länge utgjort föremålet för vår stolthet och ära.
— Att inför R. o. Ad. söka, äfven i de mest allmänna ordalag, framlägga en teckning af Frih. Berzelii förljensler, vore att lika mycket misskänna detta Stånd, som den aflidne.
Hvem är den Europé och framför allt den Svensk, med ringaste anspråk på bildning, som ej vet att uppskatta dem?
Frih. Berzelius tillhörde ej oss ensamt, utan hela vår verldsdel; men vårt fädernesland tillkommer äran af, att hafva sett honom bland oss födas, utveckla sina underbara anlag och här välja platsen för sin hufvudsakliga verksamhet.