Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet pä ett tillfredställande sätt dem besvarat.
Då Herr von Schantz icke yppat några nya hufvudsakliga erinringar, har jag följaktligen icke heller några att vederlägga.
Utskottet har, med noga iaktagande af den grundsatsen, att sparsamt tillstyrka förändringar uti allmänna Lagen och nu gällande författningar, likväl ansett de i fråga ställda rättelser och tillägg uti Goncursstadgan, såsom vigtiga för allmänna crediten, böra nu genast beslutas.
Jag tillstyrker derföre vördsammast bifall till LagUtskottets Betänkande.
Att bifalla detta Betänkande från Höglofl.
Lagutskottet, nödaas jag, för min del, vägra; och det af följande skäl:
Utskottet anser den, som uppger sin Stat, böra behandlas strängare i mån af tillgångarnes otillräcklighet till skuldens betalande.
Denna straffbarhetens beräkning efter ziffror synes vid sjelfva tillämpningen böra blifva obillig.
Det skulle nämligen helt och hållet kunna bero på värderingsmannens godtycke, eller andra till - Ö2o Den ii Juli f. m. f älliga omständigheter, bvi i k oi dera, lagrummet egentligen borde till Detta tyckes Utskottet ock å' habi insett, och derföre »r>*;t förvara den olyckliges
Vält genom pål j het vid sjelfva värderi: .*f u.
Meri det är ej nog härmed.
Da irg-n
Ian noga bestämma, hvad dess förmögenhet kan anses vara värd; så kan han t j heller rikert iakfaga det ögonblick, då han, till undvikande af den större ansvarigheten, bör sin stat uppgifva.
Ej heller kan han, af wmma orsak, på förhand veta, huru hans förhållande skall af Lagen blifva a ufed ii hvilket likväl begreppet otn förbrytelse och straffbarhet tyckes förutsätta.
Men ännu ett skäl till afdag tror jag inig finna deruti, att, då Utskottet stadgat straff för den Bankruttör, sorn beträdes med ett mot sina borgenärer oredligt förhållande, Utskottet likväl later på dessa ankomma, huruvida straffet skall undergås, eller icke.
Utskottet synes här tilldela enskilda «n benådningsrätt, som jag trott ensam kunna tillkomma Kongl. Maj:t.
Härigenom skulle kunna hända, att i den klass af menniskor, hvarest bankrutter oftast förekomma, hvar och en torde vara beredvillig att frikalla från straff, i fruktan att sjelf, kanhända, framdeles komma i samma belägenhet.
Deremot skulle i de öfriga folkklas* Pen 11 Juli /. m. serna, hvarest Statens uppgifvande är mera sä!l«vnt, den "lycklige troligtvis blifva behandlad med mera stränghet; samt Lagen således medgifva en alltför stor olikhet i paföijderna äf en oel* samma handling.
AF dessa skäl förenar jag mig med Herr Asessoin von Schantz i den vördsamma hemställan, om ej Betänkandet helt och ballet bör ogillas.
Herr Maiinerstam:
Den varda talaren har anmärkt, att ett strängare ansvar i män nf tillgångens otilräcklighet blifvit utsatt.
Utskottet har ansett det Stadgande i Concursförordningen väl grundadt, hvarigenom en viss gräns bestämmes, då gä Idenärs ansvarighet vidtager.
Denna föreskrift är i synnerhet nödvändig i afseende på den klass, som Herr Cederschöld förmodligen menar, nämligen, den sorn mest sysselsätter sig med sp-»dilationer, hvarpå mycket är att vinna eller förlora.
Utskottet har häi vid utgått från den grundsatsen, att den, hvilken, utan att äga egna capitaler eller tillgångar att vedervåga, rörer sig m«d andras egendom, bör vara så försigtig i sina beräkningar, att han icke sätter liela den honom anförtrodda egendom på osäkra företag.
Det af dagliga erfarenhreteu be» sannade förhållandet, att den som handlar på credit blir rik, om speculationen lyckas, 022 Den ii Juli f. m. trien nästan ansvarslöst förstör sina tiorge* närers egendom, om företaget misslyckas, visar nödvändigheten af den strängare påföljd för oredlig misshushållning, som är föreslagen.
Den andra af Herr Cederschöld gjorda erinran är mera grundad.
Det kan icke bestridas, att oredlighet bör straffas hvar den ock uppenbaras.
Lagutskottet har likväl af de väckta frågorna icke trott sig böra hämta anledning att i detta fall ändra Concursstadgans föreskrift.
Till densamma Hanes det skäl, att, då de enskilde eftergifvit
&in rätt till betalning hvarpå de endast förlora, har man ansett lagens fordran af straff i detta fall äfven kunna efterskänkas.
Utan att gilla denna antagna grund, ar jag likväl af den tankan, att i fråga varanda rättelse icke är lika mycket af allmänna nyttan påkallad, som de öfriga tillägg och ändringar, som Utskottet föreslagit.
Då jag således icke, för min del, finner någon omständighet anförd, som bör hindra antagandet af LagUtskottets Betänkande, vågar jag förnya min hemställan derom.
Herr Grefven och LandtMar skalken gjorde proposition till godkännande af LagUtskottets Memorial, hvilken Bifölls.
Dsn 11 Juli /• m> 623 Godkändes StatsUtskottets, den 7 dennes på Bordet lagda och nu å nyo föredragna, Berättelse om General-AssistanceContoiret.
Efter förnyad föredragning bifölls StatsUtskottets, sedan den 7 dennes på Bordet hvilande, Betänkande i anledning af gjorda motioner om fortfarande bidrag af Statens medel till Södertelge Canalinrättning.
Å nyo föredrogs StatsUtskottets, den 7 dennes pl Bordet lagda Betänkande angående Kronohemmanet Lindö, belägeti Härads socken, Akers härad och Södermanlands län.
Herr Danckwardt, Carl Gustaf:
Det är blott i afseende på den af StatsUtskottet tillstyrkta optionsrättighet för nu varande innehafvaren, som jag finner mig böra vördsamt göra en anmärkning vid Utskottet nu upplästa Betänkan^:
Ehuru jag är öfvertygad, att Kongl.Maj:t, i likhet med hvad
I sådana fall förut blifvit i Nåder beslutadt, icke skall bifalla att Kronans lägenheter må kunna under sådana vilkor på Arrendeauction utbjudas, tror jag likväl, att Riksens Ständer sjelfve ick* böra gifva an - 624 Den 11 Juli f. m, ledning till ett suclionssätt» med hvilket, i grund af sakens natur och den ringa täflan som dervid mäste aga rum, sa mycket missbruk kan vara förenadt; och jag anser derföre, att denna del af StatsUtskottets tillstyrkande bör ur Betänkandet utgå.
Uppå gjord proposition blef Betänkandet af Ridderskapet och Adeln bifallet.
Följ inde, den 7 Juli på Bordet lagda Belänkanden, frän StatsUtskottet, föredrogos å nyo och biföllos. 1:0 Angående Fjerdingsmans aflöning och deras boställens indragning. c:o I anledning af återremissen af Utskottets Betänkande rörande yrkad postfrihet för sådana Tidningar,' sorn anses landa till allmän upplysning, och hvarigenom Utskottets första Betänkande godkännes. 3:0
Börande väckt fråga om tillökt anslag för Kongl. Bibliotheket.
Till afgörande företogs LagUtskottets, den 7 Juli på Bordet lagda, Memorial rörande åverkan tå skogsplanteringar. lim Deu it Juli. f. m.
Herr af Klinteberg, Wilhelm'.
Då skogarnes försummade värd i allmänhet t>ll ovanlig höjd ökat priset ä denna nödvändighetsvara:
Då Skogbristen, i synnerhet i Riket* Södra orter, uppdrifvit värdet dera, åtmindstone i Malmöhus län, till 36 å 4° Rd. för hvarje Långfamn:
Och då en framtid hotar med total brist, derest ej kloka anstalter äro mägtiga. att afvända denna hotande utsigt; så hafva Malmöhus
Lans invånare varit omtänkte att genom plantering af hvart 5o:de Tunland af deras ägor bereda deras efterkommande ett hopp, hvaraf ue sjelfva icke kunna vänta att sig begagna.
Men med denna anstalt hafva de fästat det ovilkorliga förbehåll, att straffet för planteringars åverkan måtte skärpas, samt att bevisningen af brottet måtte underlättas, så vida omtanhan i nämnda hänseende skall vinna någon framgång.
Då Kongl. Majit härå fästat den tipp* märksamhet, att berörda ärende blifvit meddelat Riksens Högloft.
Ständer, för att derå lemna deras utlåtande, så hade jag väntat, att det åsyftade ändamålet skolat omfattas med mera nit och åhåga för allmänt väl, än som i Höglofl.
LagUtskottets deröfver åfgifna Betänkande utmärkes.
Jag hade väntat, att om åverkan å planteringar, om tillgrepp af planterade träd ej kunnat arillidd. o, Ad.
Prat. 79. 80, t 626 Den ii Juiri nt. ses tinder lika egenskap nied annan tjufnad, straffet åtraindstone skolat hänföras till sådana nidingsbrolt, hvilkas qualification föranleder, till en svårare påföljd, an för skogsåverkan nu linnes utstakad, på det genom en hårdare bestraffning räddhågan för straffet matte återhålla brottets begående.
Och jag hade väntat denna påföljd med destomera skäl, sorn, då Lagutskottet tillstyrkt eti förökadt ansvar för annan skogsåverkan, Lagens, analogie synts påfordra < n lika ökad påföljd för ett svårare brott af Samma natur:
Då Lagutskottet likväl ansett sig bin C? t-' dradt för en sådan tillämpning, hufvudsakligen af det skäl, att den tillförordnade LagCommitléen har sig uppdraget utarbetandet af en ny brottmålslag, så linner jag ändå i detta föreburna hinder för straffets skärpande en sådan, princip iakttagen, som med det projecterade tillökade straffet för en enskild skogsåverkan icke gerna står att förena, och jag nödgas vid detta förevetande fästa till LagCotninittéens förväntade project, en förhoppning, sorn ehuru med lika tillförsigt till Lagutskottet, ändå felslagit.
1 afseende på bevisningens underlättande får jag dock utbedja mig Ridderskapets och Adelns benägna uppmärksamhet, medan då, genom 1805 års Skogsordning, Kronans Jägeribetjente är tillåtet vittna om Deu 11 Juli. f. m. 627 de Skogsåverkare, som de kunna anträffa, destomera nödigt blir att enahanda princip följes och tillämpas, i anseende till de tillsyningsman, som för plauteringarnes vård tillsättas; medan, då enligt träffad öfverenskommelse, Jäger i betjeningen ej kommer att vid den planterade skogens vård äga någon tillsyn, det blir ytterst inoöriequent alt beVisningen vid åverkan å Kronoskogar mera skyddas och understödjas ar Lagen, än bevisningen rörande särskilda personers dika beskaffade egendom, och på det att hinder må undanrödja i anseende till den mera vigt Lagutskottet Synes hafva fästat å Jägeri heljen ingens åtgärd derföre att de med publik autoritet tillkommit, framför deni som af enskilda personer äro antagne, så hemställer jag, om icke 1805 års Skogsordning, hvad angar Skogsbetjentes rätt att sjelfve vittna i Stal otn skogsåverkan, må deri gen tfmvinna en allmän tillämpning, att sedan skogsägarne antagit vissa personer?
till den erforderliga skogsvården, desse varda med Konungens Befallningshafvandes förordnande bekräftade i beställningen, och derigenom satte med Skogsbetjente i lika verksamhet, befattning och anseende, heldst r annat fall, genom bevisningens försvå räntie, den möda, tidspillan och kostnad vöre förgäfves, som å skogsplantering kommer' att vidare användas.
Den ii Juli ’/. TT-.
Ridderskapet och Adeln, sorn ansäg da pj irda anmärkningarna hindra antagandet af Utskottets Betänkande, biföll den proposition, sorn af Herr LandtMar skalken gjordes, att Betänkandet återremittera.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om icke, dåj i afseende på sådana frågor, som af Statsoch BevillningsUtskottet blifvit behandlade, skiljaktigheter RiksStånden imellan torde uppstå, som fordra afgörande genom Nämnd eller det sä kallade förstärkta StatsUtskottet, Ridderskapet och Adeln, vid det val, som härtill komme att anstälbis, ansäge, utom de 2i ordinarie ledamöter, hvarmed StatsUtskottet borde förstärkas, afven 6 suppleanter vara af nöden att utse. * Bifölls.
Justerades följande underdåniga skrif* velser till Kongl. Maj:t: 1:0
Om förbud mot anläggande af sa beskaffadt Vattenverk, hvarigenom, förme* deist uppdämningar, angränsande ägors uppodling förhindras. b:o Om Landsvägarne* utvidgning* Den 11 Juli /■ in. ‘5,i9 5:0
Om Luderplatser och allmänna Skallgångar. * 4:0 Om Löfås Silfververk 1 Schedevi Socken och Kopparbergs Län. 5:0
Om inrättande af en praktisk BergSchola. 6:0 Om Mästare- och Vägpenningar. 7:0 Om medol till Vaccinationens be*, främjande. 8:0 Om Stockholms stads samt de öfriga städernas Källarfriheter. 9:0
Öm förhöjning i dagtractamente för Länsmän. 10:0 Om Skuldebrefs executiva påföljd.
Justerades följande Utdrag af Protocollet, hållet i Hög* lofl, Ridderskapets och Adelns Ple* nupv-den 1 Juli 1815. S. D, Föredrogos å nyo och biföllos följande StatsUtskottets, den 17 Juli pä Den ir Juli /. m, Bordet lagda Betänkanden af den 3 och Juli nämligen: 1:0
I anledning afen af Rikets Herrar» jr. in. Herr Grefve E, Ruuths till Utskottet inknutna anmärkning om prolongation med. afoetalriingen pä de 2:ne lån, sorn Hans Exctllence uti RiksgäldsContoiret innehar.
2:0 J anledning af Handelsman Hägermans Memorial om medel till Casernbyggnåd för 2:ne i Ystad förlagda Esquadroner af Mörnerska HusarRegementet.
5:0 J anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande öfver Grefve Gyllenborgs motion otti ersättning för inqvartering m. m, 4:0
I anledning af gjorda motioner om fortfarande bidrag af Statens medel till Södertelge Canalinrättning. 5:0 Angående Kronohemmanet Lindö, beläget i Härads Socken, Akers Härad och Södermanlands Län. 6:0 Angående
Fjerdingsmans aflöning och deras boställens indragning. 7:0 Öfver Herr Kyrkoherden Luttemans Memorial otti tillök t anslag för Kongl, Bibliotheket, Den ix Juli /• m - 8’0 Angående Anmärkningar vid Statsutskottets Utlåtande öfver Herr von Törnes Memorial om Postfrihet för sådana Tidningar, som anses lända till allmän upplysning, tillika med Utskottets den 27 April härom äfgifna Betänkande.
Ut Supra. S. D. I anledning af gjorda anmärkningar vid Bevillningsutskottets, den 1 Juli afgtfna och påföljande dag på Bordet landa Memoria', rörandeAllmännaBevillningen, beslöt Högloft.
Ridderskapet och Adeln att detsamma återremittera, med anmodan till Utskottet att skyndsamligen med Utlåtande öfver de gjorda anmarkningarne till RiksStånden inkomma.
Återremitterade Ilöglofl.
Rid. derskapet och Adeln LagUtskottets, den 7 dennes på Bordet lagda, Memorial, af den 27 Juni i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse angående ansvar för åverkan ä Skogsplanteringar.
StatsUtskottets den 4 Ju^* na och den 7 på Bordet lagda Berättelse och Utlåtande om General-AssistanceContciret, blef nu ånyo föredraget, och af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln godkändt.
Ut Supra. S. D. Till afgörande företogs LagUtskottets, den 27 Juni afgifna och den 7 $5?
Den ii Juli J. m. dennes på Bordet lagda, Memorial angående skärpning i st.rafFet för Skogsåverkan; och fann Ridderskapet och Adeln för godt atl lemna sitt bifall till de uti Betänkandet främst framställda alternativ.
Ut Supra. S. D. Biföll Höglofl.
Ridderskapet och Adeln följande LagUtskottets den 50 Joni och 4 Jul» afgifna och den 7 juli på Bordet lagda, Memorial; 1:0 I anledning af Kongl. Map.ts Nådiga Proposition angående tillägg vid 9 Gap. Q §.
ByggningsBalken, 2:0 l anledning af de anmärkningar som blifvit gjorda vid Utskottets Betänkande angående ändringar i Concursförfattningarna.
Upplästes ånyo och hiföilos föl| inde Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets den 4 ocb 6 Juli på Bordet lagda Betänkanden och Memorial :] 1:0
Angående flera öfverklagade olägenheter för Båtsmans Rotehållare. .< 2:0
I anledning af de anmärkningar som blifvit gjorda vid Utskottets Memorial om Allmogens på Gothland skyldighet att underhålla Strandridare-boställsbyggnader, m, in. Ut Supra.
V Den 11 Juli f. nr. 633 S. D.
Följande den 4 Juli afgifna och åen 7 på Bordet lagda, gemensamma Memorial från Lag- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskotten, föredrogos å nyo och bifollos: 1:0 Rörande yrkad förändring i Kongl. Förordningen den 2 Februari 1807, angående Enskiften.
I anledning af Riksdagsmannen Olof Olofssons och Johan M.
Wessings motioner oni Förändringen i vissa delar af Kongl. Förordningen den 9 Februari 1812, angående Stängselskyldigheten. 5:0
I anledning af Riksdagsmannen Anders Larssons Motion om rättelser och. tillägg i andra delar af samma Förordning.
S. D. Bifölls LagUtskottets, den 4 Ju* li afgifna och på Bordet lagda, Memorial i anledning af de anmärkningar, som blifvit gjorda vid Utskottets Memorial om forum för mål som röra försummelse vid Skjuts, Väglagning och Snöskottning., Höglofl.
Ridderskapet och Adeln åtskildes klockan §• till 3.
Ö34 Den 11 Juli e. ra.
Tisdalen den 11 Juli. o Plenum klockan 5 eftermiddagen.
Justerades följande Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl, Majit 1:0'
Om de Rotsbiften, som varit nytjade af Söderhamns GevärsFactories Betjening och Arbetare. 2:0
Om tractamente för Nämndemän. 3:0 Om Arbets- och Correctionshus för lösdrifvare. 4:0
Om fortfarande af de till hamnbyggnaderna i Helsingborg anslagna bidrag #f allmänna medel. 510 Om Svanshamrars anläggande m. m. 6:0
Om Bergsförfattningarnas öfverseende. 7:0 Om Lönförbättring för Landshöf* dingen i Christianstads Län. 8:0 Om Lösens tecknande å Kongl, Majits Nådiga Domar och Utslag, m. 1x1, Den 11 Juli e. m, 635 9:0 Örn Allmänna Straff- och Correctionshus. 10:0 Om Bytes-Yeikct.
Justerades följande Utdrag af Protocollet hållet i Hög. loll.
Ridderskapets och Adelns Plenum den 11 Juli 1815.
S. D. Togs a nyo under öfvervägande Kongl. M j:ts Nådiga Skrifvelse till StatsUtskottet af den 29 sistlidne Juni, innefattande en framställning af anslagen å öfverskottsinkomsterna för 1812, 1813 och 1814 utaf Ön St.
Barthelemi, hvilken, enligt 9 §. i 1812 års RiksdagsBeslnt, blifvit af Riksens Ständer tagen undan från Sveriges Statsförfattning, Administration och Drätsel, under ingen annan förbindelse å Kongl. Majits sida, än att vid hvarje Riksdag låta till Riksens Ständers kunskap komma hvad i denna del af Styrelsen sig tilldragit, hvad fördel deraf för moderlandet kunnat vinnas; och att enär något öfverskott af de influtna medel skulle sig yppa, deraf alltid hålla tillhanda hvad som till fyllande af bristerna, derest sådana skulle uppkomma, erfordras, och då Ridderskapet och v Den it Juli e. m.
Audin häraf erfor, hvilka betydliga Summor af dessa inkomster, under o fean berörd a tid blifvit af Hans Maj:t använda till Sveriges omedelbara nytta, samt i följe deraf till lättnad för Svenska Statsverket och lisa uti Nationens bördor; beslöt Ridderskapet och Adeln, intagen, af detta Hans Maj:ts ädla handlingssätt, föreslå sina respectiva MedStänder att deröfver, genom en gemensam underdånig Skrifvelse, frambära gärden af sin upprigtiga och vördnadsfulla tacksamhet.
Ut Supra. S. D. Beslöt Högloft.
Riddersfcapet och Adeln att inbjuda sina respectiva MedStånd till instämmande deri, alt det af Friherre Anders Cederström till Bevillningsutskottet under denna Riksdag afgifna RevillningsFörsIag med dertill hörande värderingsmethod, samt alla härmed gemenskap ägande handlingar, så af ProtocollsUtdrag och Remisser, som Bevillningsutskottets i afseende häruppå hållna öfverläggningar och tagna beslut, må genom anslag å Riksdagskostnadsmedlen, af trycket till Allmänhetens kunskap utgå, för att, efter ett sådant allmängörande, vid en framdeles inträffande Riksdag, kunna blifva föremål för Riksens Ständers uppmärksamhet.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den 7 dennes på Bordet lagda Den 11 Juli s- nt, Utlåtande af den 50 Tuni i anledning af anmärkningar vid diss Betänkande om anslag af medel till förlag vid tryckning af Historiska Samlingar, blef detsamma af Ridder
Skrifvelse hos Kona!.
Majit an o ^ , Jf halla, det matte för ifrågavarande ändamål pen* ningeumlerstöd företrädesvis blifva i Nåder anordnadt: uti hvilket beslut de öfriga respectiva Stånden skulle vänligen anrftodas att instämma.
Upplästes å nyo och bifölls OecönomieUtskottets, sedan den 7 Juli på Bordet hvilanda, Utlåtande öfver de anmärkningar, som blifvit gjorda vid Utskottets Betänkande angående upphandlingar för Kongl» Majus och Kronans Räkning.
Å nyo föredrogs StatsUtskottets, den 7 Juli på Bordet lagda, Betänkande, angående f. d. vice Talemannen Jon Jonsson» Memorial om lindring uti Batsmans-Indeiningen uti Blekinge Län.
Grefve Gyllenborg, Johan Henning, anförde:
I ett till StatsUtskottet remittcradl
Me» niorial har vice Talemannen J in Jonason i .Blekingen yrkat lindring i Batsmanslndelningen i Blekinge Län, hvaröfver StåtsUtskottet det utlåtande meddelt, att hos Kongl M, j:t skulle den underdåniga anhållan framställas, det Konni.
M;.j-t mätte i Nåder täckas att intill nästa Lagtima Riksdag låta anställa behörig undersökning, rörande ej ut; a dre Bätsmans-Roteringen i Blekingen, ån Rusthållsinclelningen samt • o . .
Soldat- och BatsmansRoteringcn-i Rikets öfriga Provinser, sorn da håde Kongl. Majit och Riksens Ständer kunna blifva i till lulle, att sig yttra i det sammanhang, om och hvad jemkningar dertill kunnat finnas nödiga.
Härvid har jag intet att erinra, hvad Blekingen angår, hvarom ftåga blifvit Vackt; men då jag icke sällan funnit, alt man sökt utsträcka Rust- och Rothållares förbindelser; dä jag afven nyligen af ett Oeco» nomieUtskottets Betänkande inhämtat, att på Motioner om Knek)Contracternas efterlefnad, i stället för tillstyrkande för Rothållares utvidgade förbindelser blifvit af Ut* skottet föreslagne: då jag således befarar, att medgifvande af jemkningar icke torde föranleda till Rust- och Rotehållares fördel utan möjligen tiil deras ytterligare betungande; Utskottet äfven i min öfvertygelse icke ägt för hela
Riket föreslå fö» renämnda undersökning, enär hvarken Kongl. Den 11 Juli e- m. 639 Majrt genom
Nådig proposition frågan härom i Nåder framställt eller Memorial af någon Riksdagsman dertill föranledt, så anser jig StatsUtskottets , utöfver behöriga gränsör, utsträckta åigärd böra undergå den inskränkning i ett förändradt Betänkande. att hvad icke Blekingen rörer må utesluta*; så att några undersökningar i afseende på den öfiiga delen af Riket icke må före<las.
Jag anhåller ödmjukeligen, att Utskottets Betänkande med dessa anmärkningar må återremitteras, TTerr Berghman, Ambrosius Magnus, yttrade:
Meningen med den föreslagna jemkningen i Roteringen kan väl ej vara, att en sådan skulle företagas inom eller samfäldt öfver hela Riket.
En sådan låter sig ej göra; ty hvarje provins har förbundit sig att igenom Knekthåll, utgöra ett visst antal Solda*er, och detta antal kan hvarken ökas eller mimiskas, utan att KnektContracterna violeras.
Afsigten med väckta Motionen måste således varit, att Roteringsrökning skulle ske inom hvarje Län.
Vid första påseendet skulle en sådan icke vara obillig, då ganska goda Hemman befinnas
Vara lika roterade med rätt dåliga; men då man med temlig visshet kan antaga för säkert, att vid Roteringen, alla Hemman fin - 64° Den II Juli e. m. go
Roteringstunga ofver deras dåvarande beskaffenhet, kari den sig nu företeende skiljaktighet ej hafva uppkommit af annan Orsak, an att de goda Hemman haft trefna och flitiga åboer, hvilka dels i äldre, men troligen mest i senare tider, igenom odlingar och förbättringar, fått dessa Hemman i den beskaffenhet, som nu väcker uppmärksamhet.
Deremot de dåliga Hemman innehafts af tröga ooh försumliga brukare, hvarigenom dessa Hemman nu äro i ungefärligen samma ofördelaktiga tillstånd da vid Roteringen sig befunno.
Om, efter projectet, en jemkning skulle företagas, blefve väl följden, att de goda Hemman belastades med en större och de dåliga lingö en lindringare rotering.
Det ville säga, de idoge Hemmansegarne lingö plikta för deras flit, och de försumlige få lättnad i utskylder för deras vårdslöshet.
En för flit och arbetsamhet icke uppmuntrande åtgärd.
En annan consideration förekommer ock emot det uppgifna förslaget till Rotejemkning, den att innehafvarne af de förmonligare hemman hafva till högre pris inköpt desamma, än hvartill de sednare blifvit betalte, så att om dessa sednare äro efter beskaffenheten högt roterade, har åtkomsten varit desto mindre dyr.
För min del han jag alltså ej annat än afstyrka all rubbning, såsom både olaglig och obillig, samt endast ledande till oredor.
En V. Den ii Juli e. nt. 641 En af Herr Grefven och J-andtJMar
•t skalken framställd fråga om de gjorda snmärkningarne ansågos hindra antagandet af Utskottets Betänkande, äfvensom H. jr LaiA»tMarskalkens propositioner, dels till bifall dels till afslag å Betänkandet, bbfvo alla med Ja och
Nej besvarade; men slutligen förenade sig Ridderskapet och Adeln olli Betan kan dels återremitterande. företogs till afgörande StatsUislcottets, Sedan den 7 Juli hvilanda, Betänkavide angående en gjord motion om understöd af allmänna medel för utgifvandet af Skrifteni Svensk Botanik.