Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:t6 och Kronans nerkeligä fördel, den lil Riksftulden behöfweliga öonäons samt hwarje cnfkilld hushällares sanna interesse ftulle pä et tresalldigt sätt förenas, om Salkpelersfuderi'5tLten med desi asiöningar reäncsraäes och til LasLän amvandes, hvaremot hwarje Heulmansägare ftulle dä gerna contribncra antingen m d Daltpeker in Natura eller i penningar för den stipel at ej beswäras med sädana olägenheter, som för honom ofta borrtragit den adla arbetstiden, och lika ofta äfwentyrat eldswädor inom desi egna hus.
Dä Kongl. Martts nådiga kropoktion - innefattar den äfven för Riket högst nöd.vä norga -Seb<t".-ing til kinance-Werkets uphjelpande, at endast en ruMsort obtineras, sä lärer det blifva det fen sta bin Ståndet wardigt, dä allas önftan och bemöda tl -n häruti sä allmänt förenas, at 'om medlen bertil pä det mest grannlaga satt öfwerlägga, och ej medelst et förhastande Beflut afgöra och antaga någon för Riket mindre nyttig kstnance - plan, om wi än också af de andra Ständen skulle dermed förekommas.
Sedan jag salunda betraktat
Riksftuldens anledningar och nägra fä möjeliga tilgängar til desi afhjelpande, hwartil man, i öfverensstämmelse med förenämnda tilhjelp, allmänt eldas af werkelig nit och patriotisine at hwar i sin mätt pä det kraftigaste befordra och hwartil jag för enftilld del förklarar den basta wilsta förenad med den grannlaga önftan at medlen til winnande af det hela och ftyndesamma botemedlet mätte relativt til förmögenheten proportionaliter fördelas och endast et myntsiag äterwumas; äterstär mig endast yttra den säkra öfvertygelse jag werkeligen hyser, at den kyrkliga irarmonie, svin nu 81 wid detta R'ksmöte och framgent m°sie ''äda emessaw en sä älskad och rättwis Konung sann F l e:s w lt'rakande nmnter, biis,oer den s.,kcaste borgen kil framlida ikuldecs förekommande.
Friherre Lilkverscnölä, dtlls, uptästr följande: Första Faugan som förekommer uti H 'gloss. H' wliga U flottets reäniande, handlar om ea rabacr » Ritsgulos-sedlarna af 4 elier ib^ proLcnt.
Denna fräga synes mig ej behöswa annan uplysning eller förklaring, än det begrep hwar cä) en gör sig, om skyldigheten at upfytla et giftcet löste.
Jag för min del anser för en owitlkorttg plicst, sä wäl för den ena Medborgaren emot den andra, sim Medborgaren emot Samhället, som ock Samh.llet emot hwarje Statens Medlem, at lutlkomligt halla det som en gäng blifvit lofwadt.
Den lag som i denna delen skutte pålägga Medborgare et åliggande, för hwilkct Regeringen eiler M igtägande Ständer frikalladcS, wore i högsta matto obillig.
Med en dylik lag kunde et Samhälle ej lange äga bestånd, häldst dea större d n dyrbara ägande rätten, hnilken warit ibland Hasund-orsakerne, hwarsöre mennistorna ingätt uti Borgerliga Samh tilen.
Rubbningen deraf kunde leda til de wädeligatts följder.
Tideböckerna wilna sa derom som ock at kailiklemont i kinancernL ganska ofta wättak hos andr» Nationer de clyckligaste upträden.
Matte sätedes bade dylika anledningar och påföljder fran wart kä'» Fädernesland asiägsnas/ löfte, om rörer ens Egendem, bör derföre anses ibland de heligaste, och deru i aldrig kunnaske ändring, förr än oförmögenhet hindrar löftets upfyllande, hwilket har ej inträffar.
Riksens Ständer wto t?Zp ärS 64; Riksdag Rl^Sg^lds-ftdlarna, med dei uttryckeliga förkarmde, ar om de 620,022 R:d., som pä försök dä u lemar, e-, löp.e mes upgäld e ler L^io, sa fla.llcde » §e' :st i'löja"'. Me) hwad Mm'?
Ao mes l-rruco S- la- e e Zpscie. Anna^
Mynt gass intet.
Är Le' således i e et pollckkt löfte at hwar och en Med-- bo q v e, afnen de jona ej hafva rättighet at sanda F i-Lm > lga lil Riksdagarna, hvilkas egendom wi pa iner sä t are ber.anigade at borrgifwa, flala undfå su.l betalning i banco Sedlar ^ «ör be RiksgälvS Skolår som i grund pä denna S ändernas försäkran de emotagiä
Om llee simes svin i sednare arén samlat Riksg lsssescl Lapncal r emot betydelig rabatt af deras ralla warde, sa gifwes också lika säkert mangs som area 1759 och 1790 förwandlase sina fasta Egendomar och kemnade ,lna sys>or enart Riksg lssSedlar.
Fl-r at betaga de förra en obillig winst, sa ' blir del wrl alarig fl sl, at beröfwa de sednare deras med rätta ätkomna Egendom; utan mä wäl haldre de förre winna hwad de pa et felaktigt Penninge - werk förstått at förvärfwa, än den sednare förlora kanfle
Let högst nödwändiga til sin bärgnrng.
Wid 1792 ärs Riksdag besiöto wäl Riksens da församlade Stander, at den som blef fordrad för en fluls i banco-Seolar, skulle fä bemla den me RclsgäldS-seLlar och 6 jproLents ösiverflolt.
I g bor tro at Riksens Ständer hade anledning til el ladan! best» : mm alorig har nägot bestu' kmauerat frä,!
Rckftns
Ständer som warit mindre om yckc af A.lm mheten, än det, också intet nägot som blifvit mindre esteckef-vad", ehuru st "' förmän det för läniag rude medförde.
Deraf kan Riksens nu församlade
Ständer ej draga anledning at nu sta ga en större rabatt, ej heller wänta at den skulle blifva af Allmänheten med nöfl antagen.
Fle''a fl'l til at bea isa orättv isan af all raKatt a Riksgälds - sedlarna, flulle kunna åberopa: 644 men jag finner för min del deffa har uprepade nog gilltiga för al stadga hos mig det bestulet, at ej samtycka til den af Högloft.
Hemliga Utstottet föreslagna devalvation ä Riksgälds-sedlarna til en sjettedel.
Dä nu den i min tanka swaga grundwal, hwarxä Hemliga U stöttets st.ea1isation8-Plan finnes bygd genom cieva1vatr0N8 förkastande, är kullkastad och P.aneus wertstallighet med det samma omöjlig, fä more det, at onödigtwis uptaga Högloft.
Ridderflapers och Adelns dyrbara tid, om jag företog granskning af Planens flera felaktiga delar, hwarföre jag tror mig derifrån böra asstä, men anser deremot nödigt at förklara, det jag ingalunda will ener stoll undandraga mig at betala, icke allenast den andel som pä mig kan ankomma af de 4,520,0.00
R:dr i Silfwer och ärliga Bewillniugen til Lmortiskements-konäon, som Högloft.
Hemliga Utskottet förestagit til 1<oLii1änon5 werkstallande; utan ock derjamte gerna bidrager trl at öka Summan med ytterligare 500,202 R:dr., hwilka jag tror mindst rvaranö diga, med det förbehåll, at allenast tiden til Bewillningens utgörande bestämmes inom den grans, at den mindre förmögna delen af Landets Jnnewänare ej ruineE, och desslikes en sadan Kealikationg-Plan lridcages, som utan Lan<gusn8 xericlireranäs och Allmänhetens för stora förlust kan werkställas.
Slu"eligen utbeder jag mig fä tillägga:
Flere Herrar hafva yrkat at en bucce8stv Kealikalion, grundao pä Riksgälds-Sedlarnas ärliga amortering, är den enda rätta och möjeliga.
Jag instämmer til atla delar i de Hwrarnas tanka," och tror fulleligen, at hwad annat kke3,lilation8-satt söm widtages, sä stall det bereda Lancpuens 0beställd, i händelse dett blir medwerkande, och onödigtwis utblotta Medborgare.
Wi böre besinna, at wi warit hemsökte med ame ärs miftwäxt, och hotas med det tredje; at handeln i flera ar warit hämmad, at sjöfarten genom de krigande 645 Magternas wäldsamheter want hindrad, och til räga pä wär olycka, at flera betydeliga Lxporr-lvarvr hafwa under samma tid saknats.
Allt detta har nödvändigt wällat en betydelig under-balsnce i när handel, och sä lange den fortsar, sa lare mi, som ej Silfwer - Grufwor inom wära grnrsor, ulan nödga-; staffa den waran frän främmande Magter, förgäfweS arbeta pä et reelt mynts anstaffande, och an uunore kunna påräkna betz bibehållande.
Jag hemställer derföre til Högloft.
Ridocrstape 6 och Adelns mogna ompröfwanbc, om icke försg igheten fordrar, at man undersöker, om icke en successiv Kealiknuion, stlsom den mindst farliga ocy minvjr iväldsanima, kunde u.arbetaS.
Jag anser oen möjelig och wägar alltså förefla twänne srojEer; men ben lid pä hwilken jag dem författat, har warit sä korrt, at jag ej wägar frikalla dem frän mindre fel, tror likwäl med tämmelig uisshet kunna försäkra, at de ej innehålla något huflvudsakeligt.
Försök at bewisa möjligheten af en successiv kealisatioii pä Tols ärs tid.
Sex Ärs^Afgm af lie- Sils- k-mcn- Riksgalds venuer Utgår jatunda: wcr.
Sedlar. r:sia Äret Zoo,ooo Nwr. swea Aret 500,000 Rdr. z:dje Äret 1,020,000 Rdr. 4we Äret 1,. 00,000 Rvr. z:te Arre 1,000,000 Rdr. 6:te Äret 1,002,000 Rdr. 5,000,000 Dermed realiseras i Man as t.delarreei l^onä mot ren utelöpande Sedel - Stocken en kumma flor: 7,500,000 Rwaler Riksgälds Seolar, sale, des — — — — —' — 7,500.000 -7,^00,000 Irsnrxou 5,000,000 7,500,000 7,500,000 64L Sex Ars inkomst i ^i-snrporr 5,002,002 7,500,022 7,522,202 Silfwer genom ärrenäs <lf I isaonre-n » , efter IZ2, O2 R:dr om äret. §22,202 Deremot utgiftvas I,Z52,222 och inlösas r,ZZ2,00O Tiva procent af kanqn>ni8 iian pä Fastigheter» Utgörande förmodligen Z,oo , o., N dr, gör i 6 ar 3-0,202 R'dr, hwarföre wäxlar upköpas, mot hwilka Silfwer indrages. 562,220 Deremot utgifwaS. 540,222 och inlösas.
, 542,c>ss
Efter 6 ars förlopp in» dragas ärligen ig^-.dels xrotssnt af Lanquens Län pa Fastigheter, utgörande 88 proOent eller 2,642.2 o R:>r. llariLo, hivarföre intorks 2,642,22» och utgiftvas 3,962,020 som inlösa 3,962,222 Sex Ärs inkomst i Silfwer genom ärrenäs af Oiraonterns efter 150,202 R or om aret.
Deremot utgifwas 920,222 1,350,220 och inlösas 1,352,202 1rsns^>. 9,822,220 14,702,202 14,720,228 6L7 ^ 1'rgn8porl 9,8oy^oo 4,722,000 4,700,votz Dessi fda Arén erlägges en ärlig afgift as 150,000 R:dr i RiksGäitsmynr , utgörande 900 ooo R r , hivaras 8 nillen njuter e sättning för förloraoe Räntor ,600,2 2 'R:2r. och zo2,>oo R:dr. smortvrns af Riksgälds-Sedelstocken. Z2O,000 Lamma 9,802,200. 14,702,020.
IZ,2OO0OO.
Wcrksiälliohelen af den ärliga keslitsri"r>: 14 billioner Riksgälds > Sedlar delaS i i;,OJ jot'er a 1O O2Q Riksdal, hwardcra, hwilka stämplas i ^ummer-ral.
As Planen synes nu, huru manga lotter för hwarje är skola reslifsrss.
Pä olika rider af äret werkställes publicfus lottning, som i allma na Dagbiaden kundgöres dagen förut.
Ge wm lottnjngett urrön.S, hwilka numrnr, som straxk reglilersr.
T. ex. en Riksgälds-Srdel, stor ; R>ksd«, som blifwit wid Olsrstste.ui >r> slompi..d med Nlo 9,;7Z förwöxlag lil smärre pä 24,16 och 12 st. Hwarje javan Sedel bibehåller wld utgifwandel sin samma stämpel och nummer 9,57g.
O.tt 'denna ljummar wld någondera af årets lottningar ut« faller, sa inlösas sadan» Sedlar, antingen de äro större oller mindre, med S i wer eller Lonco Sedlar lil fullt belöpa, ester innehafwarens behag.
Salunda gär rosli.
Isu m af hwarje lott pä 10,002 R:dr i följande xroKlS, st >».
Ar agvi — 75 lotter a 12,020 Rdr. gör 752,220. — Lr; v:o I):o 225,200 af lästoon teri 3. — 9 Lito O:o — 90,000 af Lsnco Läner.S twä proLent. 1rsn5port 1,065,200 Rd. R-G. Mynt. 648 / 1>gNSP0l'k 1,065,000 Ar 1822—likaledes. — — — 1,265,202 Rd.R G.Ntt — iLoz— 150 lotter, Om 1,520,200 — 22'- l):o af Viroonterr.L. 225,000 — 9 lotter af Lane» 8 >ne?.s 2 proLsnt. 92,220 1,875,222 Rd. O:o.
Kr 1804 — likaledes. — —- — 1,815,022 — — — 1825 — likaledes. — — — 1,815,222 — —- — 1826 — likaledes. — — — 1,815,222 — — Lamma Lummarum 9,390,022 Rd, Riks^ Gälds mynt.
Lskilissrsäs pa de 6 sörsta arén.
De återstående 5,6 202 Riked.
Riksgäldsmynt rea illerås i> om följande 6 arén , allt estel' som Silfwer hinner inflyta i Lingnéa.
HM viscnnk - Inrättningen. ilo Olsean: sr tillatas med 12 ärs Otiro/ i Stocka holm. Gesie, Abo, Götheborg, Norrköping, Carlscrona och Malmö. 2:0
De röra sig med no Insättnings'Gapirsl an» tinae > j Riksgäldsmynt eller Linea. 2:0 Med Bolagets O > ig i immr likaledes i Riksgälds eller Lancn-mynt.
Jer beloppet as detza sedtmre sättes oourion. z 0 V^ccimsrria sä i Lsnguen lana pa ^l/^oklieguo om de behaga. 4:0 I) c nr.Räntan nedsättes til 5 proOsnr. 5:0 Regeringen reviä-trar när som häldst Bolagets Lisäji-G.li för ak undersöka LsuiionL-säkerhettn. 6ro - —' 649 6:o Högstbjudande, som upfylla de fövsfkrifna wil. koren, undfå Disccmk-rättighete,,. 7.0
De ^rivillAeraäs
Oisconrerirs äga rättighet, ak i de mindre Städer, Marknadsplatser, Socknar upratta underlydande vis-rumer med antingen Statens mynt eller Hufwudbolagets ObliZarioner efter Nystnämn» da förbehåll af ksvilwn och Lauriona En annan k^ealikarions-plan, utan ak Lsnguen behöfwer inköpa Silfwer. Sifwer Lanco-Sed^ Nlksg.M. 6
Ars afgift, utgörande 5,000,000 7,522,202 7,500,000 De 6 första arens VI,Lont ^rrenäs. 900,200 i,z 50,002 1,350,202 Lanco-Lan pa Fastigheter. —» >— — — 3,222,022 De 6 sednare arens vi»- coni: - ^rrenäa. 922/202 1,350/200 1,352,222 Riksgälds-Sedlar amorteros til er bel»pp af 322,002 Rdn ärligen. — — 1,^22,222 LullllNa 6,822,222 10,222,2*2 IZ,222,222 Anmärkning. 1:0 Til Myntstockens ökande beräknas de nu utelöpande Lanco-Sedlar, Silfwer och Kopparmynt, utgörande mindst t,vOO,0LO.
R:d i fall Laneo-Sedlarna til äswentyrs redan äro Rsaliieracle. 2:0 1800,000 R:d.
Riksgäldsmynt inga iBewillNingen under de 6 sidsta arén och beräknas ej i Loktningen, utan amorteras zoo,ooo R:dr ärligen de 6 sidsta «ren» Således är RMlilstioneN werkställd pa 12 är. 22 ^ Grefwe Ibuutb^ Lrie, uplaste följande til krorocollslt Näppeligen kan et ämne af större wigt, än det förewarande, hos Höglofliga Ridderskapct och Adeln til afgörande förekomma.
Dek skall grunda ek samtida folks upkomst och trefnad och efterkommandes tacksamhet, eller ttvärtom.
Oktwor i mynter kunna ej annat, an werka oredor i allmänna hushållningen, och det är likwäl pä denna grundpelare, som Rikens säkerhet och bestånd hwilar.
Ingen sinnes af ost, mine Herrar, som ej är förwisiad härom!
Ingen, som icke mill af yttersta krafter bidraga til ek sa stort ändamål!
Det ankommer således endast uppå medlen, som i 'sädant afseende skola brukas, och walet af dem är fördenskull» et afgörande beslut, som skall dana folkets wäl, eller'tilskapa nya olägenheter, ätsöljda af medborgares olyckor och Rikets »vanmagt.
Ehuru jag warit och blir af den tankan, atén ivo» sssstvo ^moriirsemLNk af R. G.
Sedlarna är den rätta och sanna methodc til rsrlitskion af dem, anser jag af förekomna stal den plan, som Högloft.
Hemliga Utskottet, med Konungens Nådiga bifall, til Riksens Ständers klena öfwerlemnat, sadan, at jag med någon jämnkning icke har betänkande ar den samma antaga.
Denna jämnkning bestar hufwudfakeligm cch först derur!, ar ks-ckiisrivn mä ske pä en gäng mot hela nu eiioulerancks Lreclir Sedelstocken, utan ar behöfwa uti rörelsen bibehålla ksnco-lXioter eller kaneo-Lvuram Sedlar.
Detza fruktar jag af manga skäl icke blifwa löpande uran uröfwer der a fatta , och torde desiutom blifwa förknippade med ftera olägenheter, som skola drabba den fattiga och mindre förmögna LIsslsn af Medborgare, i synnerhet wid upbörden af Lrarens och Riksgälds Werkers inkomstcr» Dm Vebsr-SM som i siikt afseende lemnäs til den statkdragande, kan wal sä inrättas, ar den neno wijär hwad som skall eriäggas k Lrnco loeeiL och Lanc.a Islotcr; mc» da den betalande icke äger annat, än et slag af defia myntmamie han da alltid är nog god räknemästare at sjelf kunna göra uträknings!! huru mycket, som fordras af der flags mynt han har för at betala sa mycket som han bär i kancaspecia och i Lanea lVmer.
Manne man ej kan säga, at det ankommer pä Upbördsmannens redlighet:
Joivisstrligen, häldst man med wisthet kan mse, ak mange af de» kunnigare delen af folket icke kunna göra denna uträkning.
Annu flera och rätt betydelkga stal finnas at anföra emot osta berörda Lanca-dll -rer, hwilka til en stor de! af flera warda Ledamöter aro uptagna och utförde.
Men för at undgå widlöftigher, will jag endast nämna der, at Riket icke sär et monk, dä Larma-§pscia och Lanaa-I^mer tilsammans stola finnas uti circalarwn, hwilket likwäl enligt Hemliga Utskottets Leotacalis Utdrag af den 20. i denna manad, af Konungen Nadigst och pä ypperliga grunder blifwit förkiaradt w^-a
Dest önstan och åstundan, och at salunda den plan, som Hemliga Utskottet föreslagit, icke är fullkomligen svarande til dec ändamål, som Kongl» Maj:t i den delen a sy ft ut. )tf hwad jag haft äran anföra, wägak jag mig fördenstuld förestå, om icke Högloft.
Nidderstapet och Adeln ställe behaga bifalla, ak den jämnkning i Hemliga Utskottets xrajeQeraäs rcnlisiuions-plan af NikögäDLSedlarna, matte bliswa Konungen i undecdäiiigher heniställd, sä at L.e»IilLki.on af dem til deras fulla belopp göres, pä der Riket marce erhälla et mnnt, ukanL.s^reLsmLliver, som icke äg» full valma i Silfwer.
Det är klart at til »verkställighet häraf, erfordras rn större Silfwer-kjlgäng., än dä allenast kwa trediedc?
S;r lar af 6reäit.Sedlarnas innehåll til rsslil-nion kommer uti sräga! men mine Herrar, til tvinnande af et stort ändamål mäste man cmmänva stora medel.
Wi äge dem!
Hvilken finnes ibland ost, som will draga sig un»
Lan al nyttja dem, som ej ntzll med sit goda i det yt, kersta biträda, da del gäller Fäderneslandets mai.
Jag är försäkrad, ak Höglofliga Ridderskapet och Adeln ej mitzbilligar mina tankar, icke twekar at göra upoffringar sa midt och sa långt, som tilgangar aro ar finn», och derigenom föregå de öfriga Risö - Ständer, med et »värdigt efterdöme.
Denna förökade afgift, likasom den af Hemliga Ut. skottet föreslagna, beror af en wäl afpafiad fördelning, lämpad sä, at den förmögnare, i xro^nnion af sin rilgäng betalar mera, och den mindre förmögne den fattige, pä lika sätt ringare.
En sadan fördelning torde Bewillnings -Utskottet förestå.
Grunderna kil deras beräkning kunna ej blifwa andra, än antingen förmögenhet eller inkomst: den sednare synes mig blifwa den paliteligaste: den tager ej af Opir-ilst och är lättast at äisxonera, och jag hemställer stuteligen wördfammast, om icke Höglofl.
Ridderskapet och Adeln skulle finna kjenligast ac bijalla den.
Herr lVIalm strol st, LenjLmin, upläste föl» sande: Wid öswcrläggningcn, om der wigtiga och för Riket högst bekydeliga ämne, som nu sörehafweg, får jag
Len äran i korrthet yttra mina tankar.
Dä mid märt sednaste krig, de stora utgifter, bertil fordrades, ej kunde bestridas med luscia eller fullgod!
Mynt, togs dei, utwäg at, jamte Utrikes Län, bertil nyttja Lreäu-Sede lar, som wid da warande omständighet ivar en stor förmäl, och lindring, ty eljest skulle det skett igenom stora och odrägeliga palagor, som wart Land dä pä en gang ej kunde bara.
Defia creäil - Sedlar hafwa af alla Fyra Rikets Ständ bliswit xgrsmersäe, helt sä - 65; kerr i den kanka af, sa snart makligt wars, infria sch betala dem.
Nar nu Nationens Fullmägtige ingått denna förbindelse, bär den wäl ock af Narionen fullgö» ras; i widrigt fall ffulle Riksens Ständers försäkran och beslut förlora det wärde, de böra äga, och Allmänheten blifrva lidande, I förtröstan pa sörenänmda sä. kra xarLnlis hafwa således beha Sedlar blifwit gäng, bara och nyttjade i hela Riket, sa wal til TjenstemänS lönjngar, lefwerantftrs betalande och Lontriburionerr erläggande, som köp och handel, med mera.
I flera är efter kriget hafwa d?sia Sedlar kunnat anmändas med en obe^delig förlust, helt nära den, Riksens Ständer sjelfwa utsatt.
Men pä en gäng hafwa fruktan och mihrroende ästadkommit ek högt som efter behag blifwit styrdt och fördt as nägra elaka och winningslystna menniskor, ^Ziureursr; hwilket hast den olyckeliga följK, at alla behof och waror stigit til högt pris och omattelig dyrhet uran gräns, förorsakat ccmtulwn och osäkerhet i all rörelse, egendomars warde, ac.
Denna svara och tryckande belägenhet känne wj någor hwar, och at, om den skulle fortfara, blefivo någre fa mycker rika och dro go til stg all förmögenhet, största delen af Jnnewanartz rolslement ruinersäa, och Riket igenom utländffa skulden alldeles utblottadk.
Det är således hög lid, al detta onda blir hulhet, men det lärer ej kunna ske uran et allmänt bemödande, med äsidosälkande as egna inksres sen, at hwar och en i sin män harri! bidrager.
I följe af Hans Masiks Naviga krapnlirisn til Riksens nu församlade Ständer, at sätta i ordning och hjelpa, wart äelsbrereäs Penningewerk, har nu det Hemliga Ulskottet i detta afseende lil ?Ienr afgisivit sit Betänkande.
För min del kan jag ej annar finna, än at dek leder til detta stora ändamäls tvinnande.
De upgifna medel härtil äro wäl kännbara, men uran någon upoffring lärer werkställandet wara omöjeligt- En bygg, nåd kan ej företagas utan gifwen I^orxk, således mäste yödwändigt til grundläggning häraf et allmänt samMitL 654 skott göras.
En stixulsraä mindre afgift af förmögen, het i lmänne ar utgär l sin proporiion as den rikare, äfwensom af den mindre förmögna, uran at någon derigenom kan blifma ri^inerack; en större Bewiiinuig än förut lärer ock mara nödig, ty eljest kunde
Dlakens ut, gifter, jamie /Llnorrisfomonken ej bestridas; en rabakk af l6^ ^raLsnr pa Riksgälds ° Sedlar, hamras ajnar 6, som förut af Ständer är sörordnadt, ar mal det »ärmaste man kan komina full betalning, således Riksens Ständers Zgraniis behörigen fullgjord, da ej mera an 10^ prvLsm förloras, med hmiikec kilstotr och drägeliga förlust jag säkert tror största delen Innehafware af Riksgälds-Sedlar lärer mara nöjd.
Jag förbigår, för at ej mara midlöfkig, de flera delar, som skola werka ul förandet af den upgifna planen, hwilken ger alst hopp, at dyrhet ej lil - utan afkager, förekommer /Hgst- ksurors förderfwcliga operationer, samt ger säkerhet och stadga riri wart Penningewerk, uti all rörelse och Näringar, Egendomars warde, med mera.
Härtll kommer den stora cilsrcdsställelse för något hwar at hafwa bidragit til allmänt mål, som ej lärer fela, om mi tillika indi åge ösmerflöd och sa litet, som möjeligt ar, nyitje utländska waror.
I betraktande a? allt detta, tilstyrkcr jag, för min del, antagandet af Hemliga Utstottctä uplästa Betän, tande.
Grefwe I^e^venstsupr, Olss.
Menskliga befattningar äro oftast af den beskaffenhet, at äfWsn mindre kunnigs med skäl kunna synas häckla det arbete widsträckca knndflapcr och mogen erfarenhet åstadkommit.
Delta härleder sig ifrän en lika vlyckelig som ostridig sanning, at det är lättare upipsa än sammansätta; ock) det ar denna öfvertygelse, som ashäller mig ifrån all granskning af förewarande ämne.
Dä jag under denna synpunkt betraktar den klnzucs - Plan Hemliga Utffot - —b,; ttzt os; förelagt; dä jag härlil lagger, det NidderstapetS och Adelns Harrar blloökorer sä wäl som de af andra S anden, onekeligen warit högst sorgfällige at i detta bl,kokt insätt- sadnna Ledamöter, som, kil utredande af be w!gt'aa och ej okända ämnen, dem skulle updragaS, aade bade will a och förmåga; och dä jag j synnerhet dcrwid säster msg, at diste Herrar och Män, med dy, lika ogenstaper begafwade, under trägnaste arbete, in, börd s säinja och upiysustg, likwistt behöft nära
Nis rinck» s tid at stadga el best ut, skulle jag anse af mig lika för -.äeet, so-n för ber allmänna wädcligt, ak NN mera ( edan ben i G undlagen utstakade Riksdagstiden sa - ä a nalkas stt stut) framkasta anmärkningar, hwilka, churu i bästa upsät gjorda, kunde ieda tkl betänkeligajie svljder.
Hustoflige Ridderskap och Adol! Det Offer,' man af ost oskar, är stort, men ändamälek ar ännu större.
D t är Swerige, som lider; och wi äre Swenffar; wi bade kunne och böre hjelpa det.
Ja! hwilken Sw-ust 8.idde,-eman lemnar ej med glädje stt lif, myckel snarare «n d>l ak sin förmögenhet, för at rädda ek kärtWosterland och i och med det samma befrämja en alstad Ko»ungs högsta cilsredsställelse!
Af sa bewekande stal soranlaten, wagar jag H'glofligt Ridderffapet och Adeln trlstyrka a» i hela st» widd bifalla H mliga Ucstokkeks betänkande.
Herr Lrsäk, Joban Hxs!.
Såsom sedamst af Hemliga Utstotkek, hwaruti detta ämne blifwit bcrede, som nu utgör Högloflige Ridderffapetö och Adelns brndsamma öswerlaggning, borde jag ej uptaga Högloflige RidderstapctS och ÄdelnZ dyra lid med mina tankars framställande; men til min ursägt torde wara gällande, ak jag under denna ?inrnce - Plans utarbetande warit utaf stilljaktiga tänk sätt uti de flesta delarna med xluoch krotoeolisros wittna, hur., fag sökt rsz, Nervers mig rättighet at uti mit Stånds klsno fa framlägga mina skäl och orsaker bertil.
Jag önskade wäl fa framlägga det kUnanLL - krojeA til Höglofiige RldderskapetS och AdelnS mogna och radiga bepröfwande- som jag uti Hemliga Utskottet framgiftvil; mett da nu endast fragan torde wara at antaga elier assia detta af H mliga Utskottet äecretersäs kinancs-kröjsel, katt jag för min del ingalunda rilstyrka dest antagande; ty at fiirst atnöjas med en räkärr eller äccorrering af sitt lagligen förwärfda egendom; sedan göra upoffring af det keddaraste, som Uii hwarje Medborgares gömo sinneS och anda hafina twänne stags