Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Och när önskningar hos allmänheten göra sig gällande eller behof visa sig af förbättringar i postväsendet, af nya kontor, tätare brefafsändningar eller moderation i porto, och det invändes att sådant icke kan bära sig, är denna invändning stödd pä sanna grunder, så länge Staten icke allenast fortfarande beräknar den ifrågavar:de indirekta fördelen, utan ändock derutöfver gör anspråk på kontant bidrag, då det rättsenligaste i alla händelser vore, att porto för alla bref, som fortskaffas genom postverket borde beräknas och krediteras detsamma, och den summa, som tillhör den fria brefvexlingen, sedermera afskrifvas såsom ett bidrag lill Statsverket för att fä postväsendets balansconto upgjordt i enlighet med verkliga förhållandet?
Hade della räkenskapssätt varit vidtaget för de förflutna åren, så synes det sannolikt, ja glänsande till visshet, alt R.
St. redan före detta hade insett billigheten af, alt åtminstone tillfälligtvis göra någon eftergift i sina anspråk på bidrag från Postverket för alt tillvägabringa ett medelporto, som utan någon underbalans ä postverkets egen räkning, med största lätthet kunde åstadkommas, om detta verk åtminstone på papperet finge räkna sig till godo hvad detsamma rätteligen tillkommer.
Men hvad sora i delta afseende hittills icke skett, kan i alla fall förtjena att icke lemnäs ur sigte vid pröfningen af den nu förevar:de frågan, och måhända skall Höglofl.
Bevilln.Utsk. icke finna alldeles oskäligt hvad jag nu haft äran derom anföra.
Men det finnes ännu en annan sida af saken som förtjenar att tagas i betraktande vid frågan om bestämmandet af ett rättvist medelporlo för brefs befordrande, nemi. att [\\\se, hvad sjelfva transportkostnaden för desamma utgör.
Efter den ännu gällande gästgifveri-ordningen utgöres betalningen för håll- och reservskjuts med 16 sk. b:ko milen för hvarje häst på landet och 20 sk. från städerne, der entreprenader icke åro inrättade, och enl. de kontrakter, som ligga till grund för postföringsskyldigheten, lärer det kunna antagas, alt de onera, från hvilka postföringshemman blifvit befriade i utbyte mot denna skyldighet, icke äro eller varit högre beräknade än efter samma grund.
För att emedlertid icke räkna för knappt och då vissa poster som befordras med gästgifvareskjuls eller efter serskild betalningsgrund torde få betala mera, må det antagas, att all postföring skulle kosta 24 sk. b:ko milen för hvarje häst.
Härtill kommer kostnaden för en postiljon, som i allmänhet torde kunna räknas göra 4 resor i hvarje vecka 6 H. 2 18 Den 5 April.
ä 10 mil hvardera, med en aflöning af 6
R:dr 32 sk. b:ko; hvilket utgör 8 sk. b:ko för milen eller tillsammans med hästlegan 32 sk. b:ko.
Om denna kostnad, hvad postiljonen angår, någongång skulle vara högre, så blir den deremot, fördelad på skjulsafgiften efter miltal, lägre vid alla de tillfällen, då två eller tre hästar begagnas, hvilket är fallet med alla de större posterna från hnfvudstaden.
Enl. gästgifveri-förordningen får föras 1 Sköf efter hvarje häst, utom den åkande; men för att icke i Dagot afseende göra en för sträng beräkning antager jag alt i medeltal endast en fjerdedel af denna tyngd följer med posterna, hvilket i alla händelser är vida mindre än hvad som belöper pä de s. k. stora posterna från hufvudstaden, för hvarje häst lteräknadt.
Denna skjutskostnad af 32 sk. b:ko för fem L:d, utgör, i lodtal beräknad för hvarje lod ^/gtdels ransl- Ptfr mil.
Antages då medeltalet af den våglängd, som brefven emellan serskilda orter i Riket transporteras, till 30 mil, så faller på hvarje lod för sjelfva transporten, postiljonen inberäknad,, en kostnad af 3|:dels runs!.; och för hvarje skilnad af 10 mil utgör tillökningen eller minskningen i denna kostnad l|:dels runst., så att den utgör för 40 mil 4§:dels; för 50 mil 6 runst.; för 60 mil Tedels; för 70 mil 8J:dels; för 80 mil 9|:dels; för 90 mil 10|:dels runst. och för 100 mil 1 sk. b:ko.
Likaså för 20 mil 2|:dels, för 10 mil lgtdels runsten, s. v. Afven om ett medelporto af 3 sk:r antages, skulle således den egentliga transportkostnaden, jemte postiljonen, vid 20 mil ej upgå lill mer än omkring -jVdel af portot, vid 30 mil som kunde antagas såsom medeltalet, då afständen och brefvens antal på det hela taget i betraktande gemensamt, en tiondedel, vid 40 mil ej fullt en sjundedel, vid 50 mil jemt en sjettedel o. s. v. och ännu vid 100 mil ej utgöra mer än en tredjedel af portot.
Oaktadt jag tror att denna beräkning skall temligen nära slå in med verkliga förhållandet, år del möjligt, att en uoggrannare granskning pä grund af officiella detalj-upgifter kunde göra någon jemkning och rättelse behöflig, men utslaget deraf lemnar också tillfälle lill hvarje sådan nödig jemkning; ja, äfven om kostnaden skulle räknas dubbelt högre än hvad här är anlaget, så återstår ändock ett tillräckligt öfverskott för att gifva anledning all hemställa till hvars och ens omdöme den frågan, uti hvilket annat företag som helst en så ringa andel af bruttoinkomsten kan få beräknas pä den egentliga material- och ai betskostnaden och allt det öfriga fä användas till betäckande af s. k. faux frais och såsom behållning.
Det kan invändas, att man icke får bedöma en portoinrättning ifrån samma synpunkt som ett enskildt företag af skeppsrederi, fabriker eller andra industriella anstalter, emedan den förstnämnda är en Statens tillhörighet som fordrar större säkerhet och i följd deraf dyrare kontroller.
Men om å ena sidan detta till en viss grad gerna roedgifves, så är det dock å den andra obestridligt alt beräkningen af och förhållandet emellan inkomster och utgifter i hvarje väl ställd inrättning vare sig för Statens eller enskildas läkning, mäste följa vissa naturliga lagar och icke öfverskrida rimlighetens gråns.
Delta Den 5 April.
19 synes emedlertid icke hafva skett i postverkets behandling från Statsverkets sida, då det sednare genom den tvnngna fribref-postföringen i förening med den årliga tributen, lagt på det förra en beskattning, tyngre än någon annan skatt på andra företag, vare sig af tionde, accisser eller hvad som helst, med undantag af tullafgifter på vissa varor tillhörande handeln med utlandet, och på köpet för den största delen af denna skatt icke ens vili tillåta alt den får synas i räkning när det är fråga om inrättningens inkomster och utgifter.
Jag hoppas att det nu anförda skall hvila på en tillräckligt tydlig och i det hufvudsakliga äfven till siffrorna giltig arilhmelisk beräkningsgrund, för alt i alla händelser leda till den öfvertygelsen, att ett medelporto af 3 sk. b:ko lodet är fullt tillräckligt och ännu lemnar öfverskott, om postverket, såsom i likartade förhållanden annars sker, kunde få räkna sig till godo betalning efter samma grund, för hvad det presterar åt enskilda och åt Staten, eller åtminstone får sådant erkändt på papperet, och vågar på denna grund yrka, att flöglofl.
Bevillu.Utsk. mätte, med afseende på den stora och välgörande inflytelse, som ett medelporto af 3 sk. skulle medföra till brefvexlingens ökande, taga i betraktande huruvida icke en tillfällig upoffring i och för ändamålet, som likväl ulan allt tvifvel i en snar framlid blefve mer än godtgjord, kunde och borde i full öfverensstämmelse med rättvisa och billighet, af R.
St. med ■ gifvas, för alt få ett sådant medelporto antaget.
Ulsk. icke tilltro sig all uttaga delta steg, så tillåter jag mig att med anledn. af den nu afgifna Kongl.
Pröposm och såsom ett amendement dertill hemställa och yrka att Ulsk. åtminstone må föreslå R.
St. ett gemensamt porto för alla inrikes bref, af högst 4 sk. b:ko för bref till och med ett lod, och med förhöjningar för högre vigt belopp efter det förhållande som i den Kongl. Proposm blifvit antaget.
Till ytterligare ledning vid Utsk:s blifvande öfverläggningar i ämnet, anhåller jag få hänvisa lill en handling, som på ett efter min tanka serdeles uplysande sätt utreder och ådagalägger företrädet af ett medelporto af 4 sk:r framför så väl det af General-Poststyrelsen föreslagna af 5 sk:r, som det af K.
M. föreslagna rayonsporto.
Denna handling, som beklagligen icke lärer medföljt vid ärendets öfverlemnande från vederbörande till K. M., och således icke heller befinnes bland de till Bevilln.Ulsk. öfverlemnade akter rörande detta mål, är General-Poststyrelsens Kammarkont:s utlät., hvilket kontor haft sig updraget, att i första rummet utarbeta ärendet och på hvars upgifter så väl General-Poststyrelsens underd. yttrande som den Kongl. Proposm grundar sig i hvad som angår premisserna, men med den skiljaktighet i beslutet, som här förut blifvit antydd.
Jag anhåller vördsamt, att Utsk. täcktes infordra jemväl delta Utlåt, och förmodar att Ulsk. skall finna det väl löna mödan att deraf taga kännedom.
Skulle slutligen oansedt allt hvad som talar för ettdera af de här ofvan framställda allernativerna, Utsk. ändock icke (inna skäl att föreslå R.
St. antagande af ett raedelporto ens af 4 sk:r, utan 2* 20 Dea 5 Apvii. stanna vid samma system af rayonsporto som i den Kongl.
Propos:n blifvit föreslaget, sä vågar jag hemställa, alt Disk. i sådant fall ålminsloue måtte föreslå den jemkning deri, all den lägre ibland de båda afgifterna för bref som befordras mellan de serskilda postkontoren, eller fyra sk:r, malte få gälla för afstånd af till och med 30 mil, och det högre portot af 6 sk. först vidtaga för längre afstånd, emedan då åtminstone någon verklig lältnad för en större del af korrespondenterna vore vunnen, hvilket knappt kan sägas äga mm om det lägre portot inskränkes inom ett afstånd af 20 mil.
Denna hemställan göres emedlertid under förhoppning, alt Utsk. vid ärendets pröfning tillräckligt skall inse nödvändigheten likasom fördelen af att på en gång få ett billigt medelporto infördt.
Jag anhåller vördsamt att dessa anmärkmr må blifva remitterade till BevillmsUlsk. för att behandlas i sammanhang med den Kongl.
Hr Bråkenhjelms, Pehr Reinh., den 1 dennes på bordet gjorda och lagda hemställan alt en af Doctor C. G. Grähs utgifven hok med titel: ”Reseanteckningar, berättelse lill Kongl. SundhelsColbm, ” måtte remitteras till StatsUtsk. för att tjena till uplysning vid behandlingen af K.
Propos., ang:de anslag för Hospitalernes förbättrande.
Lagerbjelke, Gustaf: Då en Kongl. Propos. remitteras till Utsk., är det visserligen hvarje ledamots rättighet, att, om han vid remissen yttrat sig, få delta sitt yttrande medsändt till Utsk.
Men sådant har icke här varit händelsen.
Hr Bråkenhjelm yttrade sig icke vid remissen af den Kongl. Proposm.
Han bad endast, att en bok, innehållande ”Resebeskrifningar” skulle till Utsk. medsändas.
Denna begäran bordlädes och vi skola nu öfver densamma afgöra.
Om det skulle tillåtas att sålunda göra Ståndet till kommissionär för öfversändande af böcker till Utskms upbyggelse, så skulle det kunna hända, att i st. f. att, såsom vid delta tillfälle händt, en ledamot begär öfversändandet af blott en volum, en annan kunna begära öfversändandet af 24 volumer o. s. v. Olämpligheten af ett sådant förfaringssätt, lärer icke behöfva bevisas, och det så mycket mindre som, i fall detsamma gjorde sig gällande, det stöde hvar och en ledamot flitt att begära upläsoing af boken, hvarigenom lid borttoges och prot. nedtyngdes genom en öfverflödig mängd tryck, samt Utsk. äfvenledes blefve besväradt med densammes upläsning.
Hitintills har alltid i detta hänseende så tillgått, att om någon riksdagsman velat delgifva böcker åt ett Utsk., så har han sjelf tillsändt Utsk. sina presenter.
För min del kan jag icke finna annat än alt vid delta tillfälle äfven på det sättet bör tillgå, och jag kan och bör således icke annat än begära afslag på Hr Bråkenhjelms anhållan.
Hr Gr. o. Landtm., enär ingen yrkat bifall till Hr Bråkenhjelms ifrågavar:de hemställan framställde propos. till af - Den 5 April. 21 slag å densamma, ropades starka
Ja blandade med några Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade alt han funnit
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Ulskm inkomne Utlåt:n, Mern. och Beläuk:n nemi. från Stats-Utskottet:
JVs Ö6, ang-.de regleringen af utgifterna under Riks-Statens Första Hufvud-Titel.
JVs 67, ang:de regleringen af utgifterna under Riks-Statens Andra Hufvud-Titel.
JVs 68, ang:de regleringen af utgifterna under Riks-Statens Tredje Hufvud-Titel.
M 69, ang:de regleringen af utgifterna under Riks-Statens Fjerde Hufvud-Titel.
M 70, angrde regleringen af utgifterna under RiksStatens Femte Hufvud-Titet.
JVs 71, ang:de regleringen af utgifterna under Riks-Statens Sjette. Hufvud-Titel.
Jl? 72. ang:de regleringen af utgifterna under Riks-Statens Sjunde Hufvud-Titel.
JVf 75, i anledn. af väckt fråga om medels anvisande till lån för kyrkobyggnad.
JVs 76, angtde beviljandet af ett lån till Markaryds församling i Kronobergs län, för der förestående kyrkobyggnad.
JVi 77, i anledn af väckt motion om ett lån för Oskars församling i Kalmar län. JJ? 78, angule ett föreslaget nytt låns beviljande åt det för hamnanläggningen vid Kungsbacka bildade aktie-bolag.
JVs 79, i anledn. af väckt fråga om lån till inrättande af en benmjöls-fabrik.
JVs 80, ang:de ett föreslaget lån till staden
Umeå för den å dervarande kyrka företagna reparation.
JVs 81, i anledn. af väckte frågor om inlösning af r:gs-sedlar, som inom den derför stadgade preskriptionstid icke blifvit till invexling företedda.
JVs 82, i anledn. af K. M:s Nåd.
Propos. om försäljning af det s. k. material-huset JVs 274 i Kalmar stads vestra qvarter. jn 83, i anledn. af återremisser å StatsUtsk:s Utlåt.
JVs 20.
JVs 84, i anledn. af väckt motion om utbyte af Komministers bostället Mörby emot Troxhammars kronohemman. JW 85, i anledn. af K. M:s Nåd.
St., ang:de 22 De 5 April. utbyte af indragna pukslagare-boställel Hvetlanda, Thomas- och Kulla-gårdarne emot Häradsh.-bostället Repperda Drakegården i Jönköpings län.
JS1 86, i anledn. af K. i\I:s Nåd.
St., ang:de utbyte af ett Häradshöfd, i Öfre Fryksdals samt Öfre och Nedre Elfdals Tingslagers domsaga på lön anslaget qvarnställe.
JV° 29, i anledn. af väckt fråga om förhöjd pension åt Enkan efter afl.
Stereotyperings- och Tryckeri-föreståndaren C. A. Broling.
JVS 30, ang:de Riks-Sl:ns skiljaktiga beslut, i anledn. af Utsk:s Mern.
JVs 28, med upgifl om och huruvida någon del af den sedan 1851 års början uplupna Bankovinst erfordras för Bankens konsoliderande.
JV2 31, i anledn. af erhållen återremiss å Utlåt JVs 20. Lag-Utskottet: J\s 14, i anledn. af väckta motioner om arfsrätt för oäkta barn.
JVs 15, i anledn. af väckt motion om förändrad! formulär till vittnesed.
JVi 16, i anledn. af väckt motion om Urtima Tings hållande för handläggning af civila mål.
Expeditions-Utskottet: M 7, ang:de bestämmande af dag för R.
Stms nästa Lagtima sammanträde.
Höglofl. R. o.
Ad. åtskiljdes kl. | lill 8 e. m.
Den 8 April. 23 Onsdagen den 8 April 1854.
Justerades ett prot.utdr. för d. 5 dennes samt p!eni-prot:n för d. lista sistl. Mars f. och e. m.
Uplästes till justering och godkändes Exped.Utskis nedannämnde förslag till R.
St:rs underd. skrifvelser till K. M. M 39, angide inkomsten af de s. k. Preste-tunnorna under extra nådår; Al 40, i fråga om rättighet för allmogen i de norra länen att afhemta tjäruved å kronans skogar; Al 41, angide inkomsten af stomhemman vid pastorater i Calmar stift under extra nådår; JYs 42, Tacksägelse-adress i anledn. af den å de Förenade Rikenas vägnar aflåtna neutralilets-förklaring samt de från främmande makter derå afgifne svar.
Öpnades Hrr Elektorers listor vid val af Utskis ledamöter; och befunnos dertill utsedde i Constitutions-Utskoiteti att inträda under den ordinarie Ledamoten JYs 245, Frih.
Lagerfelt, Israel Carl Adam, beviljade ledighet, från och med d. 5 dennes lill och med den 20 i samma månad; Al 331.
Frih. Adlercreutz, Carl Gustaf. Banko-Utskottet: alt inträda under den ordinarie Ledamoten JYs 2082.
A. Hr Mannerskantz, Carl Axel, beviljade trenue veckors ledighet, räknad från och med d. 8 dennes; Al 2109.
A. Hr Anckarsvärd, Fullm.
Hr Mannerskantz, AdolfFredrik.
Besv.- o. E kon.U t sk o ttet: efter Al 1905.
Hr von Rosen,-Fullm.
Gr. Wrangel, Fredrik Ulrik; Al 2248.
Särskildta Utskottet: alt inträda under den ordinarie Ledamoten JYs 70, Gr.
Horn till 24 Oen 8 April. Rautzien, Fullm.
Raab, Adam Christian, beviljade 14 dagars ledighet, räknad från och med d. 4 dennes; M 243.
Frih. von Roxsendorff, Fullm.
De Géer, Louis.
Riddar hus-Utskottet: efter M 192.
Frih. Slackelberg, Berndt, Oscar; M 1979.
Hr Brakel, Mauritz Gustaf. Frih.
Af mina tjensteålig ganden vid Reg:tet förhindrad alt fortfara med förtroendet att vara ledamot i Bevilln.Utsk. anhåller jag om entledigande derifrån, med bibehållande af riksdagsmanna-rätt. R. o. Ad. lemnade härtill sitt bifall.
Frih. af Schmidt, Carl Joli.
Med bibehållande af min riksdagsmanna-rätt, anhåller äfven jag att fä afsäga mig mina befattningar såsom ledamot i Bevilln.Utsk. och Bänkman, från och med Onsdagen d. 12 dennes.
Äfven härtill lemnade R. o. Ad. sitt bifall. öplästes ett af Gr. Wrangel, Tönnes Reinh., inlemnadt sålydande Mern.:
Af tjensteärenden nödsakad att för en längre tid aflägsna mig från hufvudstaden, får jag härmedelst afsäga mig att vara ledamot uti H. Riddarh.Utsk. samt Bänkman inom Andra Bänkrms-afdeln. utbedjande mig alt vid min riksdagsmanna-rätt varda bibehållen.
Uplästes följande af Hr Carlheim Gyllenskjöld, Henr.
Adolf Oscar, inlemnade Mern.:
Hos Hr Gr. o. Landtm, samt II. R. o. Ad., anhåller jag, att i anseende till en angelägen resa lill utrikes ort, få, med bibehållen riksdagsmanna-rätt frånträda min plats såsom Supppleant i StatsUtsk. R. o.
Ad. lemnade äfven härtill sitt bifall; hvarefter Hr Gr. o. Landtm., med tillkännagifvaude, att Hr Wolffelt, Mauritz Constantin, såsom ledamot af Bevilln:sUtsk. begärt och erhållit 14 dagars ledighet ifrån d. 12 dennes, anmodade Hrr Elektorer att sammanträda till val af 2:ne ledamöter i Bevilln:sUtsk. efter Frih:ne Leijonhufvud och af Schmidt, en ledamot att inträda i samma Utsk. under Hr Wolffelts frånvaro, en ledamot i Riddarh.-Csk. efter Gr. Wrangel samt en Suppleant i StatsUtsk. efter Hr Carlheim Gyllenskjöld.
Äfvenledes blefvo Hrr Bänkman af Hr Gr. o. Landtm, anmodade att vid deras nästa sammanträde utse en Elektor i st. f. Frih.
Åkerhjelm, Claes, som inlemnat sin Riksdagsmanna-pollett.
Den 8 Å pri 1. 25 Föredrogos, men bordlädes ånyo, på begäran af Frih. Åkerhjelm, Carl, m. fl. ledamöter, StalsUtsk. nedannämnde d. 5 dennes på bordet lagde utlåtm:
JM 66, ang:de regleringen af utgifterna under RiksStatens Första Hufvud-titel; JV2 67, ang:de regleringen af utgifterna under RiksStatens Andra Hufvud)itel; JM 6S, ang:de regleringen af utgifterna linder RiksStatens Tredje Hufvudlilel; JM 69, ang:de regleringen af utgifterna under RiksStatens Fjerde Hufvudlilel JM 70, angide reglering af utgifterna under RiksStatens Femte Hufvudtitel; JM 71, ang:de regleringen af utgifterne under RiksStatens Sjette Hufvudtitel; samt JM 72, ang:de regleringen af utgifterne under RiksStatens Sjunde Hufvudtitel.
Härefter tillkännagaf Hr Gr. o. Landtm., alt
Talmännen vid deras sednasle sammanträde öfverenskommit, att hos RiksStm hemställa, om de behagade besluta att uti försl inträffade plenum i nästa vecka till afgörande företaga StatsUtsk:s utlåtm M 66, 67 och 68, angide 1, 2 och 3 Hufvudtme, samt att öfrige nu bordlagde utlåtm angrde
Hufvudtme ej må företagas till pröfning före det näst efter Påsk inträffande plenum; hvarefter R. o. Ad., uppå derom nu fram stål d propos., biföll denna ordning för nämnde måls pröfning.
Föredrogos och bi föllos StatsUtskis nedannämnde d. 5 dennes på bordet lagde utlåtm : M 75, i ani. af väckt fråga om medels anvisande till lån för kyrkobyggnad; JM 76, ang:de beviljandet af ett lån till Markaryds församling i Kronobergs län, för der förestående kyrkobyggnad; JM 77, i ani. af väckt motion om ett lån för Oskars församling i Kalmar län; och M 78, ang:de ett föreslaget nytt låns beviljande åt det för hamnanläggningen vid Kungsbacka bildade aktie-bolag.
Föredrogs StatsUtskis d. 5 dennes på bordet lagda utlåt.
JM 79, i anledn. af vackt fråga om lån till inrättande af en benmjölsfabrik.
Frih. af Schmidt, Carl Joh.
Jag får på det högsta beklaga alt min motion rönt så ringa framgång i Utsk., enär ?6
Den 8 4 pr il - jag genom densamma velat sätta en gräns för utförsel af detta nyttiga gödningsämne, hvarom här är fråga.
Utsk. har icke ansett lämpligt, att i hufvudstaden anlägges på statens bekostnad en sådan större benmjölsfabrik, som jag föreslagit, och jag får af sådan anledn. uplysa, att jag ansett hufvudstaden lämplig, just derföre att den är centralisationspunkten för landet, och vidare derföre alt den utförseln af ben under sistförflutne 10 åren egt rum ifrån Stockholm.
Således skulle denna för landet skadliga utförsel här motas af en sådan fabrik.
Utsk. har vidare sagt, att den af mig föreslagna fabriken vore obehöflig, emedan den kunde anläggas med mindre kostnad, och något statsanslag således icke behöfvas.
Jag tager mig likväl friheten att fästa upmärksamheten derpå, att jag föreslagit en större fabrik, pä det alt benmjölet skulle kunna säljas till ett någorlunda billigt pris.
I fråga om kostnaden för denna fabrik, har jag i samråd med sakkunnig person upgjort en aproximativ kalkyl, hvilken, då den är helt kort, jag anhåller att fä upläsa, så lydande: ”En 6 å 8 hästars ångmaschin med förstorad panna för ånga utom den för maschin-driften nödiga och 2 par krossvalsar med sigtinrättning, utväxling och förbindelse med ångmaschinen; ångrör för ledningen lill felt-extraktionen: varmrör från eldstaden till och omkring kölnor för de med ånga behandlande benens uttorkning, jemte upsättuing och inmurning deraf, lärer icke kunna beräknas till mindre än . . .
B:ko R:dr 6,500:
Öfrige inventarier » 1,000:
Hyra för lokalen pr år » 1,000:
Aflöning åt 3 å 4 arbetare pr år . . . . ' » 1,000:
Bränsle pr år )) 2,000: 48,000 Lti Ben ä 12 sk. . . . ... » 12.000:
Summa B:ko K:dr 23,500:”
Uti denna kalkyl är mycket utelemnadt, som skulle kunna dit hänföras.
Ibland annat är qvantiteten ben uptagen ganska ringa mot hvad som under årets lopp kan vid fabriken förbrukas.
Emellertid visar kalkylen tillräckligt, att kostnaden öfversliger med ett par tusen R:dr b:ko det belopp jag begärt såsom lån.
Jag hade önskat, alt min motion kunnat i dess helhet bifallas, åtminstone har jag trott, alt det varit skäl att den till någon del blifvit bifallen.
Jag yrkar likväl icke återremiss, emedan äfven jag anser tidpunkten nu icke vara inne med de stora utgifter statsverket genom de förändrade förhållanden, som inträdt efter det jag väckte min motion, måste vidkännas, utan jag har endast velat hafva dessa ord i prot. antecknade, på det att saken framdeles må vinna den upmärksamhet, hon så väl förtjenar.
Då den siste talaren icke yrkat återremiss på Betänk., inskränker jag mig till att, på de skäl,- som i Utsk:s förslag äro anförde, instämma i sednare delen af Frih. af Schmidts yttrande eller anhållan om bifall på ifrågav. utlät.
Dep 8 Aprjl. 27 StatsUtsk:s förevande utlåt, blef uppå härefter framstäld propos. bifallet.
Föredrogos och biföllos StatsUtsk:s nedannämnde d. 5 dennes på bordet lagde utlåtrn och mern.:
JYs 80, ang:de ett föreslaget län till staden
Umeå för den ä dervar:de kyrka företagna reparation; JYs 81, i ani. af väckte frågor om inlösning af Riksgäldssedlar, som inom den derför stadgade preskriptionstid icke blifvit till invexling företedde; JYs 82, i enl. af K.
Propos. om försäljning af det s. k.
Material-huset JYS 274, i Kalmar stads vestra qvarter; JYs 83, i ani. af återremisser å StatsUtsk:s utlåt.
JYs 20; JYS 84, i ani. af väckt motion om utbyte af Komministers bostället Mörby emot Troxhammars kronohemman; JYs 85, i ani. af K. M:s Nåd.
St:r, ang:de utbyte af indragna pukslagare-bostället Hvetlanda Thomas- och Kullagårdarne mot Häradsb.-bostället Repperda Drakegården i Jönköpings län; samt JYs 86, i ani. af K.
St:r, ang:de utbyte af ett Häradshöfd, i Öfre Fryksdals samt Öfre och Nedre Elfdals tingslagens domsaga på lön anslaget qvarnställe.
Föredrogos och biföllos
BankoUtskis nedannämnde d. 5 dennes på bordet lagde utlåt, och mern.:
JYs 29, i ani. af väckt fråga om förhöjd pension åt Enkan efter afl. Stereotyperings- och Tryckeri-föreståndaren C. A. Broling; och JYs 30, ang:de RiksStins skiljaktiga beslut, i ani. af Utsk:s Mern.
JYs 28, med upgift om och huruvida någon del af den se* dan 1851 års början uplupna Banko-vinst erfordras för Bankens konsoliderande.