Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid 1809 Åts Riksdag inträffade en lika händelse som nu, att 2me Stånd stadnade emot 2me i fråga om Städernas ^rättighet att bränna bränvin, och den afgjh-Hes med RiksensStanders rätt af Oeconomi.
Utskottet, förstärkt enligt grundlagens föreskrift, _
På lika sätt lärer detta ärende såsom Oeconomiskt nu böra afgöras, utan att det möjligen kan förfalla, Pen 27 Juli /•
m - 1255 då beskattningsfrågan derpå beror.
För att öfvertyga Vallofl.
BoigareStåndet om nödvändigheten härutaf, tillstyrker jag derföre vördsammast det beslut, att Betänkandet om Bränvinsafgifteroa hvilar intill dess att beslut är fattadt om Städernas bränningsrättighet.
Så framt Höglofl.
Ridtierskapet och Adeln likväl nu skulle villja hufvudsakeligen pröfva sistnämnda Betänkande, utber jag mig att få fästa Höglofl.
Ridderskapets och Adelns närmare uppmärksamhet på den uppenbara orättvisa, hvilken, på sätt Herrarne
Drufva och af Klinteberg uti deras medföljande särskildta yttranden visat, ligger uti förhållandet imellan afgifterna för pannerymden.
Jag behöfver endast exempelvis nämna jetnförelsen imellan afgiften för en panna om 50 Kannor eller 8 R:d.
16 sk. och den af 90 R:d. för en Panna om 90 Kannor.
Om den förra pannerymden är nödvändig för husbehofs bränning på ett hemman af 5,000 R:d:s värde, måste den sednare icke anses för stor till en proportionerlig afverkning på en egendom af 50,000 R:d;s värde, hvilken ganska ofta är under ett bruk.
Likväl får den, sorn vill begagna 90 Kannors Panna, betala 81 R:d.
32 sk. afgift för de 4° Kannor* rymd, som utgör skilnaden imellan nämnda 2:ne Pannerymder.
_ Denna beskattning saknar mer än ali annan första vilkoret för skattläggning, den, att vara jemnt och T256
Den 27 Juli }■ ni, billigt fördelat!, och ela BevillningstTtskottet i allmänhet icke antagit progressionsprincipen, hade den i detta afseende mindst bort följas.
_ För den Allmänna hushållningen är det ock sa mycket skadligare att för högt beskatta de större tillätna Pannorna, som nian derigenom motverkar fördelarna af bränvin«branning af rotfrukter, hvilken gifver dubbel afkastning utaf samma jordrymd emot bränning af säd, men fovdr^q större bränvinsredskap för tillverkning af samma qvantum bränvin.
Dessutom kan med skäl den allmänna arthiärkning vid detta tillfälle åberopas, att då Be'idningsSumman'på det hela obetydligt blifvit nedsatt, den mindskning, sorn .?kei.t,rick.e kognmit Jordbrukaren till godo, /åft?n Rrasen^ Seander tyckas hafva varit ense derom, att’denna Class bäst behöft lindling.
Detta hade också säkrast kunnat ske genom nedsättning eller borttagande af panlo. rymdsafgiften, såsom en afgift, hvilken närmast träffar Jordbrukaren.
Den mest billiga utvägen hade ina hända varit den, hvilken jag vid lfloc) Ars Riksdag hade äran föreslå och sorn lärer vara under denna Riksdagen af flera i fråga stalld, att afskaffa denna särskilda BeskattningsArtikei, Den £7 Juli /. ni.
.J257 och öfverflytta på Allmänna Bevillningan den afgift, sorn derigenom bör anskaffas.
Herr Spaldencreutz, Areid, som anmält sig alt tala i dptta ämne, yttrade sig af den sist talande Ledamoten vara förekommen i hvad han hade ämnat anföra, och ville endast nu förena sig med Herr Mannerstam och Friherre Cederström.
Ilen’ Påhlman, Otto Fredric, förenade sig nied Friherre Cederström att frågan icke, med iakttagande af vanlig ordning^ kunde afgöras annorlunda än genom Nämnd, men ansåg denna Nämnd icke vara OeconomieUtskottets, utan StatsUtskottels, heldst frågan i sin grund loide en beskattning.
Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus, instämde med Herr Påhlman deruti, att frågan, såsom beskattning betraktad, tillhörde det förstärkta StatsUt-kottets afgörande.
Men ämnet innefattade tvänne frågor, den ena Oeconornisk, den andra Bevillningsfråga; ”och hvad den förra, eller rättigheten för Städerna att bränna, anginge, ville det synas Herr Grefven, som när tvänne Ständ stadnat emot tvänne, denna fråga icke annat kunde än förfalla.
Det torde redan vara tillräckligt utred t, alt tvänne frågor 1258 Den 27 Juli J. m. finnas i detta ämne: den Oeconomiska, som bör aFgöras af OeconomieUtskottet med Nämnd, och beskattningsfrägan, »ora, i händelse af skiljaktighet, bör af det förstärkta StatsUtskottet afgöras.
Jag förnyar derföre min ödmjukaste hemställan, att Betänkandet om beskattningen må hvila intill dess den Oeconomiska delen är uti alla omständigheter bestämd.
Det har uppstått fråga om hvilken Nämnd det tillhör att afgöra frågan, och yttrats att det vore det förstärkta StatsUtskottet: jag tror mig redan hafva upplyst frågan, men anhåller nu att fä uppläsa 73 §.
Riksdagsordningen, som lemnar tydlig föreskrift deiför, den lyder ....
- För öfrigt får jag förena mig med Lagmannen Mannerstam deri, att frågan om Bevillning för Städernas Bränningsrättfghet måtte hvila, intill dess frågan om Städernas Bränvins bränningsrättighet blifvit difinitivt afgjord.
Grefve von Lantingshausen, Albrecht, eonformerade sig med Grefve vou Schwerin.
Jag får den äran erinra, att frågan om Städernas Bränningsrättighet i sig sjelf icke är annat än et& onskningsmål.
Man vinner så* Den ?7 Juli /• nt. ledes ingenting väsendtligt genom frågans hänvisande till Nämnd, heldst RiksensStänder hufvudsakeligen deröfver icke äga någon beslutande rätt.
Vid hvad den siste värde Ledamoten anfört, får jag anmärka, att frågan, såsom oskiljaktigt foi'- enad med BeviIlningen, aldrig kan anses sora ett önskniugsmål, och det är jast af detta skäl som frågan alldeles icke kan förfalla, Herr af Klinteberg, Wilhelm, anförde, det han gerna skulle tillstyrka hvad Herr Mannerstam föreslagit i afseende på Branvms afgifterna, derest han ej så noga kände, att phjraliteten deremot vöre inom Bevillningsutskottet så fullkomligen gifven. Hans F^xccllence, Herr Grefven och LandtMarshalken, föreslog, att'det nu föredragna Betänkande måtte hvila och frågan om Städernas bränningsrättighet imellertid hänvisas till det förstärkta Oeconott»ieUt»koltetv
Härefter yttrades åtskilligt med och mot, angående sättet att komma till ett lagligt slut på denna fråga: å ena sidan att i26o Den 27 Juli f. til, ett Stånds Ledamöter kunde begå den oformligheten att ej infinna sig i Nämnden; å den andra att frågan om skyldigheten dertill borde kunna remitteras till ConstitutionsUtskottet, m. m.
Friherre Stael von Hollstein, Corfitz, Ludvig, erinrade, att man hade sett, hvilka hinder mött inom Lag- och OeconomieUtskotten i frågan om Näringsfriheten; att tvänne Stånds Ledamöter derstädes formligen förklarat sig icke ens viilji ingå i pröfning af frågan; att tvänne hela RiksStånd
Sedermera gjort detsamma; att några tvångsmedel icke finnas, som kunde förmå dem att gå från det en gång fattade beslut, och att han på dessa skäl ansåg den enda utvägen med detta mål vara att genast öfverlemna det till ConstitutionsUtskottet.
TIerr Friherre af JVetterstedt, Gustaf, föreslog, att det nu föredragna Betänkandet måtte hvila, intill dess Högvördiga PrestStåndets beslut öfver frågan om Städernas Bränningsrätlighet hunnit inkomma.
Såsom redan vore af flera värda Ledamöter anmärkt, innefattade detta ämne tvänne frågor, den ena rent oeconomisk, den andra af Bevillningsnatur.
Herr Friherren insåge ej annat än att om i den förra två Stånd stadnade emot två, förfölle det vid denna Riksdag gjorda förslag att Städerna Den 27 Juli f. m. 1263 icke skulle få bränna och saken förblefve i sitt förra skick, Kongl.
Maj:t alltid förbehållet, att det oaktadt bevillja eller Vägra Städerna bränningsrättigheten.
I alla fall förutsåge man tillräckligt, hvilka nästan oöfvervinnerliga hinder mötte för de tvänne
Ståndens förmående att betrakta saken på lika sätt som Ridderskapet och Adeln och BondeStåndct; upprepandes slutligen Herr Friherre af Wetterstedt sin redan gjorda hemställan om afvaktande af PrestStåndets beslut.
Herr LandtJVEarskalhen gjorde härå proposition, hvilken Bifölls.
Till handlingarna lades Bevillningsutskottets den 25 Juli på Bordet lagda Memorial, i anledning af Grefve Gyllenborgs Memorial angående den Bevillning, sorn rörer Bränvinstillverkningen och Consumtionen i Riket.
Vid förnyad föredragning bifölls Bevillningsutskottets den 25 Juli på Bordet ^agda Memorial, angående Chartas Sigillatae Försäljningsprocenten i Stockholm.
Ä nyo föredrogoS och biföllos följande den 22 dennes på Bordet lagda Memorial frön BancoUtskottet: 1*0 T anledning af återreniiss af Utskottets Betänkande, rörande utlåning på fast Egendom. 2:o Angående förhättrade lönevilkor för Bankens Emhets* och Tjenstemän, m. m. 3:0 Angående förändring i Fötfattnin» garna om BancoAuetioner.
Upplästes och bifölls OeconomietJtskottets sedan den 22 Juli pl Bordet hvilanda Betänkande, i anledning af Väckt fråga om Frälsehemmans skyldighet att utgöra Fång* skjuts lika med Krono* Skattehemman.
Likaledes upplästes å nyö och bifölls Stats- samt OeconomielJtskottens den 22 dennes på Bordet lagda Betänkande, angående en farleds öppnande från Sulevik g®* nom Sjöarna Bänken och Hugn till Norr* ska Riksgränsen.
Justerades följande?
Den 27 -hdi /. m. 1265 Utdrag af Protocollet, hållet i Högloft.
Ridderskapets och Adelns Plenum den 27 Juli 1815. S. D.
Vid förnyad föredragning biföllos Stats- och Bevillningsutskottens den 22 dennes på Bordet lagda gemensamma Betänkanden af den 19 sistlidne? 1:0 Om Lönförbättring för Häradsskrifvare i och för Mantalsskrifningen. 2:0
Om eftergift af Mantalspenningar och andra allmänna utskylder för Barn till en viss ålder, som från Barnhusen uttagas. 3:0
Angående frihet för Löntagare att tjena för Begrafningshjelp, och erlägga Bevillning för deras Löner. 4 :o Beträffande Fribrefsrättighet för Städernas Magistrater vid uppbördens remitterande och Brottmålsransakningars öf* Versändande. 5:0
Om befrielse från Export-Tull å Trävirke, som utskeppas. 6:0
Om ändring i tiden till Capitations-, BränvinsConsumtions- och Pannerymdsafgifterna» uppbärande.
Den 27 Juli /. nu 7:0 Rörande nedsättning af Fustaf giften for alla till och i ifrån nerikes orter afgående neli ankommande bref. ö:o Om Ovainlullens elier Mantals penningnrnes beräkning och erläggande af Stockholms Stad, ni. 111. 9:0 Beträffande förhöjning i Lots och Båkafgifterna, samt SjöTull^n.
Ut Supra. S. D. Återremitterades StatsUtskottets den 25 dennes på Bordet lagda
Be tänkande af den 24 nästföregående, angående Skrifvarhjelp ät ExpeditionsUtskotlets Betjening, arlvode för tryckningen af hillänget till RiksStåndens Protocoll m. ni.
Ut Supra. S. D. Föredro gS å nyo och bifölls StatsUtskottets den 19, 21, 25 och 24 i denna månad aflåtna och den 22 och 25 sistlidne på Bordet lagde Betänkanden: 1:0
Om förhöjning i Remisslaget för LandtRentmästaie. 2:0
Angående lönförhöjning för Riksens Höglofl.
Ständers Justitieombudsman och tjenstgörande vid hans Expedition, samt TryckfrihetsCommittéen. 3:0 V. 2.
Den 27 Juli f. m. W65 5:0
Rörande anslag af löner för ti 11- nkt antal Ledamöter och Betjening i Kongl. Götha Ho (Rätt. 4:0
I anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande om tillökt anslag för de Fria Konsternas Academie. 5:0
I anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande örn lindring uti Båtsmansindelningen i Blekinge. 6:0 Angående Herr Grefve Ankarsvärds ra celi KammarRättsRådet Stråles befrielse isån ansvarighet för aflidne LandtRentmästaren von Sydows balance. 7:0
Om anslag af medel till Allmän* na Arbets- och Correctionshus. 0:0 Oin restitution af den Bevillning Uddevalla Stad erlagt utöfver det genom t8to års Förordning bestämda belopp; 9:0
Beträffande förväxling af forslitua Banco- och Riksgäldssedel'. ic:o Angående förändringar i Regie* tti en te t lör General AssistanöeContoiret, sauit afskrifning af en i dess Räkenska-1 prr halancsrad Summa.
Frol. 159. 160. 1266
Den 27 Juli }. m. 11:0
Rörande aflöningen för General Assis lauce Con toiret. 12:0 I anledning af några af Riksens Ständers Revisorer ar- 1813 väckta frågor, rörande redovisningen för StatsVerkets medel. 13:0
I anledning af gjorda anmärk»ingar vid Utskottets Betänkande, om un. <lerstöd för utgifvande af Skriften Svensk Botanik. 14:0
Angående rättighet för indehlå Civila Embets- och Tjenstemäns Sterbhus, att få åtnjuta begrafningshjelpen, efter förvandling och markegång. 15:0
Om eftergift af en, uti Qvamtullen eller Mantalspenningarna för Stock* holms Stad, de sednare åren yppad brist.
Ut Supra. 5.
D. Bifölls Stats- Samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens den 15 Juli afgifna, och den 22 derpåföljande på Bordet lagda Betänkande, rörande en föreslagen farleds öppnande från Sulevik genom Sjöarna Ranken och Hugn till Norr* fka Riksgränsen.
Den 27 Juli f m S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Bevillning&Ulskottets den 25 dennes på Bordet lagda Betänkande af samma dag, angående förhöjning i ProCenten för Char* tae Sigillatae Försäljningen i Stockholm.
Ut Supra. S. D. Bifölls Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets den 19 dennes afgifna och den 22 derpåföljande på Bordet lagda Betänkande, i anledning af väckt fråga otu Frälsehemmans skyldighet att utgöra Fångskjuts lika med Krono-Skatteheinman.
Ut Supra. S. D. I anledning af gjorda anmärkningar vid StatsUtskottets den 21 dennes »flatna och den 23 sistlidne på Bordet lagda Betänkande, angående ^Revisionen af 1808 och 1809 årens Krigsredogörelse, samt Biksens Ständers deltagande uti ÖfverRevisionen af sednare Krigsårehs
Räkenskaper; klef detsamma af Höglofl.
Ridderskapet °ch Adeln återremitteradt.
Vid förnyad föredragning af HevillningsUtskottets den 25 dennes på bordet lagda Memorial af samina dag, roed uppgift på skiljaktigheterna uti de re■ *Pectiva RiksStåndens beslut, angåenda Allmänna Bevillningen, blef detsamma af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln till det j268 Den 27 Juli f. m. förstärkta StatsUtskottets åtgärd öfverlcmnadt.
Ut Supra. S. D. Biföll Höglo fl.
Riddersfcapr-t och Adeln BancoUtskottets flen 15 och iö dennes afgifna, fanit flen 22 sistlidne pä Bordet lagda Betan leanden: • 1:0
I anledning af återremiss om utlåning pä fast Egendom. 2:0 Angående förbättrade Lönevilknr för Bankens Embets- och Tjenstemän ni. m. 5:0
Rörande yrkad förändring i Författningarna om BancoAuctioner.
Ridderskapet och Adeln åtskildes klockan 2.
Plenum kl. 5 efter middagen.
Justerades följande underdåniga Skrivelser till Kongl. Maj:t:
Den 27 Juli f. m. 1269 1:0
Om inskränkning uti den åt in* vånarne uti en viss trakt af Elfsborgs
Län förunnade rättighet att idka Gårdfarihandel. 2:0
Om medel till Svenska Klädes Fabrikernas upphjelpande. 3:0
Om sökt befrielse för Skeppare och Forbönder, att vid Tallkamrarna uttaga förpassning. 4:0
Om understöd för Hjelmare Slussverk. 5:0
Om förändring i Domstolarnes antal och organisation. 6:0
Om aflöning för 4 Canzlister i Bevillningsutskottet samt arfvode för ÖfverCommissarien Ek.j . 7?o
Om sorgfälligt iakttagande af ro §•
RegeringsFormen vid Föredragningar, samt om Protocollens förande i KrigsExpeditionen. 8:0
Om förrättad granskning af Stats Rådets Protocoll. 9:0 Om GöthaCanal
Bolags förpligtan de» att när någon Rote-Soldat i och för J27<> Den 27 Juli f. m. arbetet blifver oduglig til! krigstjenst, ersätta kostnaden till annan karls anskaffande i stället. 10:0
Om fångars bevakande under forslandet. 11:0
Innehållande ingress och slutmening till BevillningsFörordningen. 12:0
Om anslag af medel för LänsLazaretterna. 13:0
Om afskrifning af 5283 Pi:d 5 sk. 5 rst.
Banco, som af Statsverket blifvit RiksgäldsContoiret ersatte. 14:0
Om anslag af medel till tryckning af Historiska Samlingar.
Vid denna sista underdåniga Skrifvelse, beslöts det tillaga, att den i det bifallna Betänkandet lemnade anvisning på Extra utgiftsmedlen, matte i denna Skrifvelses slutmening intagas.
TJpoLästes och godkändes fyra §.§• a‘ RiksdagsBeslutet, med det tillägg sorn, enligt ProtocollsUtdrag af denna dag, Hog* vördiga PrestStändet gjärt, att på tjenlig* ställe skulle intagas, att Hans Kongl. Rög - t)en 27 Juli f. nu 1271 het KronPrinsen för sin del afsagt sig den Hans Kongl. Höghet erbjudna tillökning ut» dess Hof-Stats Summa.
Äfven upplästes ett förslag till underdånig Skrifvelse till Kongl. Maj:t om lindring uti Båtsmans Indelningen uti Blekinge Län, Denna skrifvelse skulle hvila till vidare upplysning rörande de deruti förekommande termer Båtsmans Indelning och Var* geving.
Upplästes ett Protocolls Utdrag från Vällofl.
BorgareStåndet, hvaruti Ståndet tillkännagifver att Bevillningsutskottets Memorial, rörande shiljaktigheterna i RiksStåndens beslut om förslaget till en ny Bevill»ingsStadga, blifvit af BorgareStåndet gilladt, endast med de anmärkningar, att bland de till afgörande hos det förstärkta StatsUtskottet framställda propositioner, contrapropositionen rörande Bevillningen för Advocater samt propositionen om Bevillningsafdrag å rentan förRiksgäldsContoirets emottagna lån borde förtydligas och i den sednare propositionen bestämdt uttryckas, att dea endast angår de
Lån, för hvilka 6 pro. 1570 Den 27 Juli f. m. arbetet blifver oduglig til! krigstjenst, ersätta kostnaden till annan karls anskaffande i stället. 10:0
Om fångars bevakande under forslandet. 11:0 Innehållande ingress och slutmening till BevillningsFörordningen. 12:0
Om afskrifning af 5283 R-'d 3 sk. 5 TSt.
Banco, som af Statsverket blifvit RiksgäldsContoiret ersatte. 14:o
Vid denna sista underdåniga Skrifvelse beslöts det tillägg, att den i det bifallna
Bf tänkandet lemnade anvisning på Extra utgiftsmedlen, mätte i denna Skrifvelses slutmening intagas. »•
Upplästes och godkändes fyra §.§. af BiksdagsBeslutet, med det tillägg som, enligt ProtocollsUtdrag af denna dag, Högvördiga PrestStiiudet gj irt, att på tjenligt ställe skull© intagas, att Haus Kongl. Hög - Den 27 JUH /• nu »271 het KronPrinsen för sin del afsagt sig den Hans Kongl. Höghet erbjudna tillökning uti dess Hof-Stats Summa.
Äfven upplästes ett förslag till underdånig Skrifvelse till Kongl. Maj:t om lindring uti Båtsmans Indelningen uti Blekinge Län, Denna skrifvelse skulle hvila till vidare upplysning rörande de deruti förekommande termer Båtsmans Indelning och Var» gering.
Upplästes ett Protocolls Utdrag från Vallört.
BorgareStåndet, hvaruti Ståndet tillkännagifver att Bevillningsutskottets Memorial, rörande skiljaktigheterna i RiksStåndens beslut om förslaget till en ny BevillningsStadga, blifvit af BorgareStåndet gilladt, endast med de anmärkningar, att bland de till afgörande hos det förstärkta StatsUtSkottet framställda propositioner, contrapropositionen rörande Bevillningen för Advocater samt propositionen om Bevillningsafdrag å rentan förRiksgäldsContoiretsemottagna lån borde förtydligas och i den sednare propositionen bestämdt uttryckas, att den endast angår de
Lån, för hvilka 6 pro.
1272 Den 27 Juli f. 7>i. eeuts ärlig renta erlägges, sedan alla
Ian med lägre renta blifvit i allmänhet från Revillningéh uifdantagne.
Uppå af Herr Grefven och LanäbMnrfhnlhen fjord proposition, beslut Kogjofl. Ridderskapet och Adeln att häruti instämma, A nyo föredrogs O e co n o-m ieU t s k o t tet s sedan dea 22 dennes pa bordet hvilande Betänkande, i anledning af vgekt fråga örn nödr vändigheten af en förbättring mi Organisations- och Administration s-sattet för TullVerket.
Herr Printzensköld, Pehr Adolf : Höglo fl. Särskildta Utskottet har visserligen föreslagit det hufvudsakliga af hvad mitt Memorial innehåller, och detta är också antaget; dock kan jag ej dela lika mening med Högloft.
Utskottet, att det tillhör Regeringen och ej Rikets Ständer om Tullverket förordna, lag medgdver gerna för min enskilda del, att, denna gäng, det nia vara Regeringen uppdraget, a(t, enligt de önskningar hvilka af Särskildta Utshottet blifvit framställde och inom detta Riksstånd antagne, förordna om driftigare Tullstyrelse samt ny organisation och administration., i det glada hopp, att så kloka Förfatlain - Den 27 Uh /. »i, T273 gar i alla Tullverkets delar blifva vid tagne, att Rikets Ständer, hvarken nästa eller påfölj nide Riksdagar, behöfva återtaga sin ostvidiga rättighet.
OeconomieUtskottet tror, att de af mig i mitt Memorial af den ti Maj anmälda Tullverkets fel och brister äro genom SärskildtaUtskottets Betänkande och gjorda önskningar afhulpne, och tror äfven sig ej böra afgifva yttrande härom.
Jag instämmer fullkomligt i Utskottets mening, men får erinra, att allt hvad deruti är anmäldt rörande Tullverket, kunde ej komma till öfverläggning inom Utskottet; ty Jag har blott föreslagit att ledamöter af RiksStanden till en särskild Gommittée-skulle väljas, för att utarbeta eli tjenligt organisations-system för Tullverket.
Oeconomie* Utskoltet bar besvarat denna fiåga endast med den upplysning, att Kongl. Majit redan organiserat en dylik Committé©, och trott att det således vore tillräckligt.
Jag lemnar till hvarje patriotisk Riksdagsmans bepröfvande att bedöma, örn OeconomieUtskottet behandlat denna högst vigjga fiåga med deri noggrannhet den förtjent.
Utskottet har alldeles icke gifvit sitt yttrande på hvad skäl det grundade sin förmodan att ej Tullverkets organisation tillhörde Rikets Ständer, utan endast sagt, Ven VJ Juli f. n. nit Särskildta Utskottet så och så ullätit sig, och synes således hilliga detta utlåtande.
Att Kongl, Maj:t organiserat en Corn-, mittée- var mig vid Riksdagens början noga bekant; men som donna Committée ej hunnit utfärda några hufvudsakliga författningar, och det af Herr Assessoren Bodell på Committeens begäran utgifna Reglemente för Ofver- oell Under- Olljcianter vid Sjk>- och Gränse-Tullverket i Riket blifvit vederbörligen fiscaliseradt (formodeligen också med Committeens bifall), ansåg jag af största vigt, att Rikets Ständer sjelfva lade hand vid en så högst nödvändig reform af Tullverket, och derigenom det onda, Lurendrägeri och Tullförsnillning, verksamt motades.
Den ledning denna sak erhållit genom det Särskildta Utskottets Betänkande, är för mig högst tillfredsställande, ty jag bör hoppas, att önskningar af Rikets Ständer, uti ett deras egen handläggning tillhörande mål, böra och skola noga iakttagas af en Regering, som, upplyst om brister, så gerna helar dem.
Riksdagen närmas sitt slut; öfverläggningar och Utskottens handläggning böra Snart upphöra; jag anhåller på denna grund ej om återremiss af OeconomieUtskottett
Den 27 Juli f. m Betänkande, i synnerhet som detsamma innehåller hvarken afslag eller tillstyrkande, utan endast berättelse om hvad ?om skett och förut varit kändt.
Hos Herr Grefven och Landtmarskalken anhåller jag således, att proposition må göras till bifall att OeconomieUtskottets
Betänkande utan afseende må läggas till de öfriga handlingarna.
Som Högloft.
OeoonomieUtskottets
Betänkande hufvudsakeligen instämmer med Särskildta Utskottets redan bifallna Betänkande; så finnér jag ingen anledning att icke bifalla det nu upplästa; jag har blott en anmärkning emot ett der infördt yttrande, att det icke lärer vara Riksens Ständers rätt att i det reglementariska göra några föreskrifter.
Jag har för detta sökt visa, att det är Ständernas obestrideliga rätt, att derom förordna, då Tullmedlen äro Bevillning; denna min mening, långt ifrån att försvagas. bestyrkes deremot snarare af Utskottets dubieusa Uttryck, att det lärer..
Hade i Grundlagen något ställe funnits som tillagt Konungen denna rättighet, hade man mäst säga positivt: det är _ i kraft af den §. i Grudlagen; nu kan sådant icke uppvisas, men väl att Riksens Ständer vid tvänU. e föregående Riksdagar utofvat denia sin IJ7Ö ' Den 27 Juli J. m. rättighet.
År 1810 upplät Riksens Stander åt Konungen rättigheten attöka tullen på utländsk inkommande Spannmål, med förbehåll att i sådana fall deremot mind-ka på andra artiklar, sä att totalsumman af tullen icke okades.
Vid i3'i2 års Riksdag öfverlemnade Ständerna åt Konungen att, vid det då ännu fortfarande tullarrendets slut år 1813, å nyo tullen på 10 ar bortarrendera eller ock låta densamma genom en Direction administreras, hvaremot likväl af en Ledamot den anmärkning gjordes, att sorn Riksens Ständers rätt ej räckte längre än till nästa Riksdag och man icke ägde rätt hinda händer O ^ o na pa kommande Ständer, vore 10 ar en allt för långt utsträckt tidrymd: _ häraf följer således, att Riksens Ständers rätt till dispositionen af Tullverket är hittills obestridd; ty hurti skulle Riksens Ständer kunnat föreskrifva alternativer för Tullverkets administration af Konungen, om det icke Varit deras rätt ulan Konungens, och huru skulle Konungen, om han ansett det vara sin rättighet, tillåtit Riksens Ständer, att taga radana beslut, som innehöllo föreskrifter huru imellan Riksdagarna dessa Verk skulle administreras.