Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag torde först få fästa uppmärksamheten å hvad som i öfrigt torde vara synligt genom den intagna columnen i betänk., att 60 § Reg.F. finnes åberopad endast i mitt motiv, hvarför jag begär den und. skrifvelse!!, och att det H.
Ståndet, för att bifalla denna sednare, alldeles icke behöfver antaga det förra.
Jag har anfört denna § blott derföre, alt R. o. Ad. icke skulle tveka det ju icke K.
M. ägde denna rättighet; ty när R.
St. icke yttra sig öfver beloppen, utan lemna ät 6 H. ' 10 74 Den 4 Januari e. m. K.
M. att godtyckligt utsätta beloppen, blott
Han icke höjer utan sänker dem, så måste det ändock finnas någon grund för K.
M:s rättighet att statuera det eller det belopp, och denna grund ligger, enligt mitt förmenande, i 60 § Reg.F.
För öfrigt måste jag vidhålla min anhållan, alt, efter pröfning af denna reservation, R. o. Ad. ville gå tillbaka punktvis, emedan det finnes vissa punkter af de öfverhoppade, som jag nödgas tillstyrka R. o. Ad. att bifalla, och andra åter, å hvilka jag nödgas yrka afslag.
I sjelfva saken instämmer äfven jag med Gr.
Cronhjelm; men jag tror, lika med Frih. Cederström, att man bör undvika den 60 §:s åberopande, äfvensom att tala om den rättighet, K. M. i detta fall äger.
Sådant kunde ske derigenom, att man ulelemnade de 2:ne sednare delarne af Gr.
Cronhjelms reservation och blott bi beh öl le den första inom linien föreslagna ordalydelsen, med en liten förändring sålunda: ”att R.
St. ville för sin del besluta och i und. anhålla, att, efter en af K.
M. föranstaltad granskning af de olika fullmakts- eller resolutionskostnaderue, i förhållande till de olika värdighelernes vigt eller de åtföljande lönetillökningarnes belopp, charteringsbeloppen för fullmakter, öppna bref och resolutioner m. m. måtte af K.
M. nedsättas i ett till löner och värdigheter mera billigt förhållande, än som för närvarande äger rum”.
Derigenom hade man uttryckt hvad man ville, utan att hafva inlåtit sig pä några grundlagsförklaringar.
Jag får likväl säga, att, sävidt mitt minne icke felar, det förhåller sig så, som Gr.
Cronhjelm omförmält, att R.
St. 2:ne gångor hafva beslulit förhöjningar i afseende på åtskilliga diplomer, men att K.
M. dem icke medgifvit utan låtit afgifterne förblifva oförändrade sådane de allt sedan 1823 års riksdag'varit.
I den fulla öfvertygelse, alt K. M. och Dess rådgifvare säkerligen sjelfve känna de rättigheter, grundlagen K.
M. tillägger, har jag visst ingenting emot den redaction, som Hr von Hartmansdorff föreslagit; men jag skulle dock tro, att den allmänna mening, som jag äfven medgifver må uteslutas, icke liar varit ur vägen alt anföra uti reservationen, då denna äfven gått till de öfriga Stånden och då den var anförd för att bevisa, det K.
M. bade denna rättighet, så att man icke kunde göra del inkast emot förslaget i de andra Stånden, att man ville åt K.
M. uppdraga en rättighet, K. M. icke ägde.
Jag har för öfrigt ingenting emot Hr von Hartmansdorffs förslag.
Öfverläggningen ansågs härmed vara slutad, hvarefter H. Ex.
Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade för sin del besluta, det må R.
St. hos K. M. i und. anhålla, att, efter en af K.
M. föranstaltad granskning af de olika fullmaktsoch resolutionskostnaderue, i förhållande till de olika värdigheterues vigt eller de åtföljande lönetillökningarnes belopp, charteringsbeloppen för fullmakter, öppna bref och resolutioner m.
Den 4 Januari e. m. 75 ni. måtte af K.
M. nedsättas lill ett efter lönerne och värdis:- O heternc mera billigt förhållande, än som för närvar, äger rum.
Då härefter H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. nu behagade till pröfning upptaga den 1 5 § afUtsk. föreslagna tariff, helst oafgjordt vore, huruvida de öfriga Riks-:
Stms beslut blefve öfverensstämmande med hvad R. 0. Ad. nyss bestulil, yttrade Gr.
Jag anhåller, att vi nu mätte få åter gå till pröfningen af de uppskjutne punkterne.
De bestämmelser, som R. o. Ad. nu förelager lill pröfning, anser jag för ntin del böra beslutas under förutsättning deraf, alt de blifva gällande intill dess den af K.
M. anbefallda granskning och bestämmelse af charteringsbeloppens nedsättning kominer alt lill verkställighet blifva befordrad.
Således skall, i min tanka, antingen R.
St. anlaga R, Ad:s nu sednast fattade beslut eller icke, R. o. Ad:s beslut i afseende på beloppen af chartorne i alla fall blifva gällande till xlen kraft och verkan R. o.
Ad:s beslut i en sådan fråga det förmår.
Ad. bifölle, att de beslut, som af Ståndet komme att fattas rör:de charteringsbeloppen för fullmakter, öppna bref och resolutioner m. m. borde blifva gällande endast intill dess den nedsättning efter föregången undersökning, hvarom R. o. Ad. ansett und. anhållan böra göras, kunde blifva i nåder beslutad.
Cronhjelm gjorda anhållan uppskjöts nu pröfningen af Utsk:s förslag till 5 §, intill dess de förut i Utsk:s betänk, förbigångne punkterne blifvit pröfvade, samt företogs såsom 9:de punkten, Utsk:s a pag. 5 och 6 af betänk, gjorde hemställan om förhöjning af char t essi gillat (safgiften för adels-, friherre- och grefvebref, öppna bref uppå lika värdighet med det fordna riksrådsembetet, samt riddare- och commendeursbref af de Kongl, ordnarnc.
I denna § har Utsk. höjt på alla ru brikerne icke så obetydligt, särdeles hvad de första beträffa.
Jag anhåller, att R. o. Ad. ville besluta, att med afgifterne får förblifva som det hittills varit.
Häruti instämde Frih. Raab. Uppå härefter framställd propos., afslog R. 0. Ad. den af Utsk. föreslagna förhöjning af charteringen å de i denna punkt omnämnde handlingar, samt beslöts, alt den i nu gällande för - 76
Den i Januari e. m. faltning stadgade chartering af dessa handlingar borde fortfarande äga rqm. Frill.
Här står visserligen en oriktighet i denna tariff, nemi. i hvad commendeursbrefven med Svärdsordens stora kors beträffar.
Något sådant bref utfärdas icke, ty alla afgifter, bestående af 15 r:dr b:co, betalas då utnämningen till commendeur sker.
Då ingen af Utsk:s ledamöter varit i tillfälle att praktiskt inhemta hvad Frih.
Cederström nu anmärkt, så får jag å Utsk:s vägnar göra ursäkt för det förbiseende, med anhållan tillika, det Frih:n behagade upplysa i hvad mån redactionen bör undergå förändring.
Ar det icke afskrift ur den gamla författningen, så är det ett misstag i den nuvar., ty det är klart, att något commendeursbref med stora korset icke finnes, utan blott commendeursbref. H. Ex.
Hr Gr. o. Landtm, upplyste, att förslaget i den af Frih.
Cederström anmärkte del utgjorde en afskrift af den nu gällande författningen, samt anmärkte derjemte, att någon ändring ej kunde ifrågakomma, enär R. o. Ad. redan beslutit, att sistnämnde författning i detta afseende borde blifva gällande.
Då det är afskrift, har jag ingenting deremot att invända.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde härefter, om R. o. Ad., helst förevar, betänk, troligen ej kunde hinna blifva genomgånget denna afton, nu behagade uppskjuta med vidare pröfning deraf till nästa plenum; hvilket bifölls. H. R. o.
Ad. åtskildes kl. | till 11 på aftonen.
Onsdagen den 8 Januari 1845.
Justerades 4 prot.utdr. för d. 4 dennes, deraf ett för f. m. och de öfrige för e. m.
Justerades pleniprot:n för både f. och e. m. d. 14, samt för den 16 sisth Dec.
Den 8 Januari f. m. 77 Öppnades Hrr Electorers lista till val af 2:ne ledamöter i Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. efter N:o 99 Frih.
Hamilton af Hageby, Hugo, samt N:o 1749 B.
Hr von Ehrenheim, Christian Wilhelm; och bcfunnos, vid valförrättningens slut, dertill hafva blifvit utsedde: N:o 130.
Hr Munck af Fulkila, Claes Johan, samt „ 1985.
Hr Nordenanckar, Fullm.
De Geer, Gustaf. Fortsattes pröfuingen af Bevilln.Utsk:s d. 28 och 30 sistl.
Dec. pä bordet lagda betänk.
N:o 13 ang:de stämplade pappersafgiften.
Härvid förekom nu 10:de punkten, innehållande hemställan att, med af slag ä ett af Hr Rosenblad gjordt förslag, de chartcesigillatmafgifter, som i 10 § omförmälas, må fortfarande bibehållas; 1 l:le punkten, innehållande tillstyrkande, att något undantag för stämplade papper saf giften, enligt io §, för tjenstemännens inom H. M:s Cancelli fullmakter, icke vidare må med gifvas, utan föreskrifter derom ur författningen utgå; 12:te punkten, ang:de förhöjning i de enligt 5 § för förordnande å stadsmäklares och skeppsklarerares befattningar bestämde af gifter; samt 13:de punkten, ang:de bibehållande af af giften för notarii-publici befattningar.
Utsk:s betänk, i dessa delar blef af R. o. Ad. bifallet. 14:de punkten, ang:dc den af Hr Rosenblad väckta fråga om nödvändigheten att, vid bestämmande af afgifterne å SvenskNorrske consulers diplomer m. m., införa stadganden, som icke förnärma Konungariket Norriges rätt.
Jag anser Hr Rosenblad hafva haft rätt i den motion han gjort.
Den sak, som är i fråga, är visserligen, om man så vill, en obetydlighet hvad sjelfva inkomsten beträffar, men grundsatsen är icke obetydlig, och man mäste vara grannlaga i de unionella förhållandena mellan de båda rikena.
Antingen Svenskar, Norrmän eller utländningar utnämnas till Consuler; så äro de det både för Sverige och Norrige.
Det är således orätt, alt de afgifter, som de erlägga, tillfalla Sverige ensamt, eller bestämmas af oss allena.
Vi kunna visserligen bestämma afgiften för dem, som äro Svenska undersåter, liksom Norrige skulle kunna bestämma afgiften för dem, som äro Norrmän; men för dem, som hvarken äro Svenskar eller Norrmän, och likväl utan tvifvel böra betala enahanda afgift, torde rättast vara, att bestämma den genom gemensam öfverenskommelse, som af Konungen fastställes.
Alla dessa afgifter synes mig böra ingå till den gemensamma Hand.- o.
Sjöf.fonden, till hvilken båda rikena i ett visst förhållande skola bidraga.
Della har blifvit föreslaget af Unionscomite'en, och det beror numera på de båda rikenas national-representationer alt godkänna det eller bestämma något annat.
Om af - 78 Den 8 Januari f. m. gifterna ingå lill denna fond, så blifva de naturligtvis efter nyssnämnde förhållande delade emellan rikena.
Jag anhåller vördsamt, alt R. o.
Ad. måtte ålterremittera denna punkt, på det att Utsk. måtte taga den i närmare öfvervägande.
Hr Lefre'n Joh. Pehr:
Jag understödjer den siste talarens framställning och anhåller om återremiss, på de grunder han anfört.
Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåge de emot nu ifrågavar. del af Utsk:s betänk, gjorde anmärkn:r föranleda till densammas återremitterande.
Med erinran, att R. o. Ad. redan såsom 7:de punkten under sednaste plenum pröfvat den del afUtsk:s i nästföljande afdelning af betänk, gjorde framställning, som angick förenkling af författningen i 5 och 10 §§, lät H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, nu såsom föremål för öfverläggningen uppläsa sednare delen af denna framställning, eller 15:de punkten, innefattade anmälan, att, i de af Utsk. föreslagna 5 och 6 §§, icke förekomma några andra förändringar af af gifter nes belopp och grunden för deras beräknande, än i fråga om adelsbref och fullmakter å militäre beställningar.
Den nu upplästa delen af Utsk:s betänk, angår egentligen endast motiveringen till den efterföljande, eller en hemställan af Utsk., alt, i st. f. 5 och 10 §§ af nu gällande författning, R.
St. måtte antaga följande.
Jag anser således för min del bäst om propos. göres på följande tarifT, och får i anledn. deraf äran hemställa, då R. o. Ad. redan i föreg:de punkter beslulit att afslå hvad Utsk. i afseende på vissa förhöjningar föreslagit, men deremot bifallit Utsk:s betänk, i afseende å stadsmäklare och skeppsklarerare m. m., att R. o. Ad. måtte antaga den 5 §, för så vidt den icke redan genom föreg:de beslut befinnes ändrad eller modificerad.
Lika med den siste talaren anhåller jag, att R. o. Ad. ieke måtte fatta något beslut i afseende på hvad Utsk. föreslagit i den nu upplästa delen af Utsk:s betänk.; ty då summorna i 5 § komma att föredragas styckevis hvar för sig, så får man tillfälle att jemväl yttra sig ronde adelsbref först och så hela vägen, dervid jag skulle önska, att R. o. Ad. liksom i förra plenum afslår alla förhöjningar och bibehåller gamla taxan.
I anledn. häraf erinrade H. E. Hr Gr. o. Landtm., att R. o.
Ad. redan i förra plenum såsom 9:de punkten pröfvat och afslagit alla de af Utsk. å 5 och 6 sidorne af betänk, föreslagne förhöjningar af charUesigillatmafgifterne för adels-, friherreoch grefvebref, öppna bref uppå lika värdighet med det fordna riksrådsembetct samt riddare- och commendeursbref af de Kongl. Den 8 Januari f. m. 79 ordnarne; hvarjemte H. Ex. hemställde, om R. o. Ad. behagade tillåta, att, i sammanhang med den nu uppläste 15 punkten, företoges Utsk:s derpå följande förslag till 5 och 6 §§ i den blifvande författningen.
Ropades ja, men härvid anmälde sig och yttrade Hr von Hartmansdorff:
Såsom jag uppfattat saken, så ser jag icke, att något annat är föremål för propos. än det, att R. o. Ad. måtte bifalla, att den afgift, som förut utgjorde chartaesigillatm-medel, och den afgift, som förut utgick under namn af cancelli-gebiihr, måtte på ett ställe sammanföras.
Jag tror icke, att något annat nu bör komma i fråga, och den saken synes mig R. o. Ad. genast kunna bifalla, oberoende af de belopp, som sedan bestämmas.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, erinrade i anleda, häraf ytterligare, att den af Hr von Hartmansdorff omnämnde del af betänk, redan, uppå Gr.
Cronhjelms begäran, blifvit särskildt pröfvad under förra plenum, och att det således endast var den derpå följande meningen, hvilken nu såsom 15 punkten var föremål för öfverläggningen.
Denna mening hade Gr.
Cronhjelm ansett endast utgöra en ingress till den tariff, som blifvit intagen i de efterföljande 5 och 6 §§, och II.
Ex. hade i följd deraf hemställt och finge nu å nyo hemställa, alt jemte denna ingress äfven 5 och 6 §§ måtte få förekomma till pröfning.
Denna hemställan blef af R. o. Ad. bifallen, i följd hvaraf nu i sammanhang med förenämnde 15 punkt företogs jemväl 16:de punkten, innefattande förslag till S ock 6 §§ i den blifvande författningen.
Då uppläsningen af delta förslag börjades, anmälde sig och yttrade Gr.
Jag hemställer, huruvida det är behöfligt alt uppläsa hela denna tariff och förnyar min anhållan om bifall lill densamma, med alla de ändringar och modificalioner, om hvilka R. o. Ad. redan fattat sitt beslut, emedan i tariffen icke förekommer någon annan ändring än de, som redan blifvit ventilerade.
Det är blott en enda redactionsförändring, som förekommer, och jag anhåller att få upplysa om orsaken till densamma.
Den är nemi., att för militära fullmakter beräknades den egentliga chartan efter de lönebelopp, som den ifrågavar. tjenslen under förra åren hade gifvit, men i afseende å cancelligebiihr, som sedan ersattes med charta-sigillala, beräknades lösen för alla indelta infanteriregementen efter de
Skånska regementenas stat och för alla värfvade regementen efter Wermlands fältjägares stat.
Dä nu Ulsk. slagit ihop den egentliga chartan med cancelli-gebiihren, ansåg Utsk. bäst, alt göra hela beräkningen efter den verkliga lönen, som gifver ett något lägre belopp än det förra beräkningssättet.
Detta är den enda förändring, som finnes i den 5 §, och som icke förut hr af R. o. Ad. afgjord. 80 Den 8 Januari f. m. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåge nödigt, att med uppläsningen af dessa §§ fortsattes. Ropades nej.
Cederström, Jacob: Då R. o. Ad. i sista plenum redan afgjort genom afslag å Utsk:s betänk, till förhöjningar i charta å åtskilliga af dessa rubriker, som nu förekomma i 5 §, så anhåller jag, alt den gamla taxan i afseende på adelsbref med 70 r:dr i charta i st. f. 100 nu må ensamt ökas med cancelli-gebiihr, hvarigenom hela afgiftcn blir 103 r:dr 16 sk. oell så vidare med alla de öfriga.
Hvad åter beträffar frågan om sportlernas inberäknande vid bestämmandet af chartse-beloppet, så har det blifvit yttradt, att detta icke borde ske.
Jag instämmer i denna åsigt, ty det är icke rimligt att ålägga charta för eventuella inkomster, som möjligen blifva helt olika de 5 efterföljande åren emot hvad de varit de 5 föregående, och en tjensteman således kan fä betala charta för inkomster, som han aldrig får åtnjuta.
Öfverläggningen förklarades härmed vara fulländad, hvarefter H. Ex. Hr Gr. o.
Cronhjelm begärt propos. till bifall å Utsk:s förslag till ifrågavar. §§, med de förändringar, som blifva en följd af de beslut R. o. Ad. förut fattat, och att Frih.
Cederström, om dess mening blifvit af 11.
Ex. rätt uppfattad, instämt deruti, endast med den förändring, att hail tillstyrkt R. o. Ad. att jemväl besluta, att vid beräkningen af ehartae-sigillatBe-afgiflen icke må upptagas sportler; hvadan H. Ex. först, i öfverensstämmelse med Gr.
Cronhjelms förslag, finge hemställa, om R. o. Ad. behagade bifalla IJtsk:s förslag till 5 och 6 §§ i den blifvande författningen, med de förändringar, som blifva en följd af R. o.
Ropades starka ja, blandade med nej; hvarpå H. Ex. förklarade, det han funnit denna propos. besvarad med öfvervägande ja.
Då nu nästföljande punkt skulle företagas, anmälde och yttrade sig Gr.
Cederströms begäran, sä är den alldeles oberoende af min, och åsyftar ett ytterligare beslut, hvarå särskild propos. kan göras, nemi. att sportler icke skola beräknas vid chartering af fullmakter.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att då H. Ex. förklarat, att den nyss framställda propos. var besvarad med ja och votering ej blifvit begärd, Frih.
Cederströms särskilda förslag ej kunde erhålla propos., enär Utsk:s nu pröfvade förslag innehöll, alt vid charteringen äfven sportlar böra beräknas.
17:de punkten, ang:de den af Hr Roos väckta motion om upphörande af den i vissa fall allmogen beviljade lindring uti och befrielse frun stämpladt pappers afgift; och I8:de punkten, ang:de Den 8 Januari f. m. 81 anglie befrielse frun stämpladt papper, enligt 6 §, för ”ansökningar', permissions- af ryttare, dragoner, soldater och båtsmän, för att utom länet söka arbetsförtjenst.” Hvad Ulsk. i dessa punkter tillstyrkt oell hemställt, blef af R. o. Ad. bifallet.
19:de punkten, ang:de befrielse frun stämpladt pappersafsift för af skrif ter och utdrag af arfskiften och bouppteckningar.
Jag vågar hemställa, om icke det tillägg, som Utsk. föreslagit, är obehöfligt, eller till och nied olämpligt, i thy att 4 § l^jnom. ålägger en hvar, som kommer in med rättegångshandlingar till rätten, att der chartera alla bilagor, och det är väl icke skäl, alt ifrågavar. bouppteckningar och arfskiften frikallas från charta i egenskap af bilagor vid rättegångshandlingar, derföre att de äro frikallade i original, till följd af det ringa belopp, hvartill de uppgå.
Jag tillstyrker derföre, alt det föreslagna tillägget malte afslås.
Om inlemnande af boupp teckning till domstol vore en frivillig handling, då hade den siste värde talaren rätt, men då nu en bouppteckning mäste inlcmnas, så lärer det vara ganska obilligt alt belägga afskrifler af densamma såsom bilagor med charta.
Jag anser således tillägget vara oriktigt och böra bifallas.
Det lärer väl icke kunna uppstå något tvifvel derom, all dä originalen till bouppteckningar och arfskiften af mindre än 50 r:drs värde icke skola charteras, så kunna icke eller afskrifterna charteras; men ett missförstånd skulle verkligen kunna uppstå, om den nu var. redaclionen bibehältcs, ty häraf kunde dragas den slutsats, att sådana allegaler eller bilagor, sorn inlcmnas vid domstolar oell enligt nuvarande förordning alltid skola charteras, kunna då också blifva ocharterade.
Detta har icke varit meningen, men del kan blifva en följd af den föreslagna redaclionen, hvarföre jag instämmer i Frih. Raabs begäran om afslag.
O Ilr Akerman, Fredr.:
För alt rätt kunna bedömma, huruvida detta förslag bör bifallas eller icke, synes mig, att man bör göra skillnad emellan de handlingar, som äro i fråga, och grunderna för deras charlering.
Chartcring af bouppteckningar är en skatt på sterbhus, som man velat befria dem ifrån, då behållningen är så ringa som 50 r:dr.
Men då afskrifter komma i fråga, så är det icke mera sterbhuset, som beskattas, utan dessa handlingar antaga dä form af rättegångshandlingar, och det beror då pä den parten, som processar, om han vill begagna denna handling eller icke, i hvilken sednare händelse han är fri från denna beskattning.
Ar han fattig, sä blir lian fri i alla fall.
Cederström har ansett, alt delta ingifvan6 H.
It 82 Den 8 Januari f. m. de af handlingar till domstol icke vore frivilligt.
Jag skulle likväl icke tro, att domaren är någon advocat för parternc, utan det står hvar och en öppet att förete de handlingar, hvaraf han anser sin rätt beroende, och då bör han väl lika väl chartera afskrifter af en bouppteckning som alla andra handlingar, så vida han icke genom sin ekonomiska ställning är befriad från chartering.
Jag anser således icke något sammanhang finnas emellan charteringen af dessa originaler och deras afskrifter, hvarföre jag yrkar afslag å denna punkt.
Utsk. har vid afgifvande af sitt förslag utgått från den grundsats, att när originalhandlingarne äro från chartering befriade, så borde äfven afskrifterna deraf, ehvar de än företeddes, njuta enahanda förmån.
Jag vill visserligen medgifva, att de skäl, som den siste värde talaren anfört, kunna och böra tagas i betraktande vid frågans afgörande.
Men för att styrka, det denna princip, som nu hos Utsk:s majoritet gjort sig gällande, äfven ar tillämpad i den hittills gällande chartae-sigillataj-förordningen, får jag äran upplysa, att skuldebref å mindre än 25 r:dr äro befriade från chartering, äfven då de i afskrifter företes, såsom jag tror, icke blott då de bevakas i concurser, utan äfven såsom bilagor; och då lagstiftaren således tillförene följt denna grundsats, så ansåg
Utsk. densamma böra i den nya författningen utsträckas till andra fall.
För min del vill jag likväl hvarken af- eller tillstyrka delta tillägg, utan öfverlemnar delta helt och hållet åt R. o. Ad:s eget godtfinnande.
Snarare skulle jag vara böjd för afslag, emedan Kronans inkomster skulle derigenom något ökas.
Frih. Cederström, Jacob: Jag har blifvit missförstådd af Hr Akerman, då han trott, att jag ville göra domaren till advocat.
Jag har endast sagt, att bouppteckningar vore documenter, som det åligger vederbörande att till domstol inlemna, och då dessa äro fria från chartering, då de icke uppgå till 50 r:dr, så vore det obilligt om afskrifter deraf skulle charteras; ty man lemnar in 2 exemplar, för alt kunna återfå originalet.
Den siste talaren har ensamt uppehållit sig vid förhållandet med ifrågavar. arfskiften och bouppteckningar, dä de inlemnas till domstol.
Ingen har yrkat, alt de i denna egenskap böra charteras, hvarken i original eller afskrift.
Här är blott fråga om alt de skola charteras, dä de i afskrift presenteras såsom bilagor, och till stöd för denna åsigt tillåter jag mig fästa uppmärksamheten deruppå, att i händelse man vill frikalla de nu ifrågavar. afskriflerna från charla, så fordrar conseqvensen, att alla de handlingar, som i 6 § äro fritagna från dylik charta, jemväl frikallas då de såsom bilagor presenteras vid domstol.
Men då detta icke har skett, så tror jag att ifrågavar. tillägg bör utgå.
Det är emot Hr Printzen - Den 8 Januari f. m. 83 sk jölds sista yttrande, som jag ber att få göra en anmärkn.
För att den af honom uttryckta princip skulle vara fullständigt tillämpad, fordrades, att alla handlingar, hvilkas originaler icke charteras, skulle vara befriade från charta, då de förekomma uli rättegångar; men då detta icke är förhållandet, utan, såsom Hr Akerman upplyst, en sådan befrielse heror på parternas ekonomiska ställning, så yrkar jag afslag å det af Utsk. här föreslagna tillägg.
Uppå härefter framställd propos. först till bifall och sedan till afslag, blef Utsk:s förslag i denna punkt af R. o.
20:de punkten, ang:de förändrad lydelse af i inom. 3 punkten af 7 § i nu gällande författning.
Bifölls. 21 :sta punkten , an g: de tillägg af orden ”ingen köpeskilling , utan endast ärlig” framför ordet ”städja” i i morn.
4 punkten af 7 § i nu gällande författning.
Raab: Utsk. har, efter min förmening, begått ett misstag, då det föreslagit insättande af ordet ärlig.
Det är nemi. en verklig anomali att lala om en årlig städja, ty städja är en penning, som endast lemnäs för en gäng.
För öfrigt tror jag, att hela denna punkt, som igenlinnes pag. 30 i den gamla författningen, gerna kan utgå, ty om den utgår, så skulle de contracter å landet, som densamma omfattar, i stället blifva hänförda till 1 punkten i samma 7 §, hvarigenom ingen särdeles förlust skulle uppslå, hvarken för Kronan eller för den enskilde.