Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad tiden beträffar; befarar jag att att 3 månader efter Riksdagens slut ingalunda förslå till Protocollens tryckning.
Riksdagars föredöme bevisar åtminstone motsatsen.
Anledningen, hvarföre Utskottet tillstyrkt bestämmandet af 3 månader efter Riksdagens slut, inom hvilken Räkenskaperne öfver RiksdagsomkostHaderne böra vara till StatsContoret öfverlemnade, har varit, att Utskottet befarat, det inom någon viss tid efter Riksdagens slut Riksdagskostnadsräkningen skall i SfatsContoret vara afslutad, och att således RiddarhusCassan kunde komma att vidkännas förluster derföre, att räkenskaperna icke inom dell tiden härstädes voro uppgjorde.
Hvad åter beträffar Herr von Hartmansdorffs anmärkning, att RiddarhusUtskottet påbördat Kamereraren, hvad som tillhört RiddarhusSecreternren, så medgifves väl, att den sednare kan emottaga och öfversända Documenter, Räkenskaper och Penningar från eller till StatsContoret eller RiksgäldsContoret; men detta kan ej hindra Ridderskapet och Adeln från att föreskrifva sin Kamererare, att räkenskaperne öfver en viss förvaltningsgren böra inom någon viss tid vara afslutade* Den 3o Jun i i f. m.
I anledning af den anmärkning Herr Bråkenhjelm gjort, tillstyrker jag, att det måtte införas i föreskriften : att RiddarhusSecreteraren inom den tidj som Rikets Ständer bestämma för afgifvandet af de till Riksdagskostnadsräkningen hörande verificatioer, skall till vederbörande af emna alla dithörande räkenskaper, Derigenom vore man säker, att beslutet stöde fast.
Men om Ridderskapet och Adeln för sin del afgjorde, att det vore RiddarhusKamereraren, och de öfrige Stånden, att det borde vara StåndsSecreterarne, som skulle dermed befatta sig, så måste RiksgäldsContoret utan tvifvel rätta sig efter 3 Stånds beslut, och ej efter Ridderskapets och Adelns.
Jag måste erkänna, att Herr von Hartmansdorffs anmärkning förtjenar uppmärksamhet, och anhåller att denna punkt måtte blifva återremitterad.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg de vid 15 §. af RiddarliusUtskottets ifrågavarande Memorial gjorde anmärkningar böra föranleda till densammas återremitterande.
Ropades Ja. §• *6. Att Riddarhusets brandförsäkrande icke för närvarande må äga rumi men c,tt, Don 3o Jun i i f. 111,.
133 deremot efter å nyo af tillförlitlig person å Riddarhuset verkställd besigtning, de dervid nödige befundne reparationer, för hvilka kostnaden dock torde kunna betydligen nedsättas emot hvad det af Professoren Estenberg uppgjorde förslag upptager, mätte af de till Capitationsfonden inflytande medel varda bestridda.
Emot det nu uppläste tillstyrkandet af RiddarhusUtskottet har jag reserverat mig.
Man tyckes hafva tagit för afgjordt, att ingen eldsvåda möjligen inom Riddarhuset kan äga rum.
Jag tror, att man lika litet är fredad här, som i hvilket annat bus som helst.
Inom Riddarhusets murar hor ett hushåll; på gården bo 3 eller 4- Dm' finnas stall med kuskar och fodermaskar, som måste begagna ljus, då de fodra hästarne.
Jag kan ej begripa, hvaruti omöjligheten skulle bestå, att icke Riddarhuset kunde brinna.
Man säger, att de 2:ne posterne utanför huset snart skulle se det.
Detta är en supposition; den kan slå in, men den kan också slå felt.
När olyckan vill komma, hjelpa sällan några försigtighetsmått.
Cassans förhållande alock sådant, att efter det beslut Ridderskapet och Adeln tagit rörande Capitationsafgiften, kan Brandförsäkringen verkställas.
Jag anhåller således om afsiag å Utskottets hemställan. 134 Den 3o Junii f. m. Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie:
Jag kan ej dela den af Herr Riben yttrade tanka.
Jag har ej funnit i Utskottets Memorial, att der står, att elden omöjligt här kan blifva lös; jag tror tvärtom att det kan ske så väl här, som i andra hus.
Men hvad angår vådan af eld, som uppkommer från angränsande hus, så är den här mindre, än på de flesta ställen.
Utskottet har utredt delta så , att det är för mig öfverflödigt att derom yttra mig, Men tillika förekommer en annan omständighet.
Det kan ej vara Herrarne obekant, i hvad ställning RiddarhusCassan är.
Cassan är skyldig, långt ifrån att äga något ca-? pital.
Hvarifrån skall man då taga summan?
Jag tillstyrker helt och hållet bifall å Memorialet, enär ej medel för närvarande finnas att besörja brandförsäkringen, Grefve Mörner:
Lika med Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie skulle jag tro, att Brandförsäkring kan vara öfverflödig.
Den medför en betydlig utgift, Visserligen vore det möjligt, att den genom högre capitationsafgift kunde bestridas, men derigenom kommer Cassan att alltför mycket medtagas, då, enligt hvad Ridderskapet och Adeln förut känner, de årliga utgifterne äro ganska betydliga, och då nu fråga är att godtgöra åsamkad skuld.
Dessutom är detta hus värderadt endast till omkring 66,000 R:dr, och jag hemställer, om huset Den 3o Juni i f. in. 135 kunde till sitt fulla värde ersättas med flere gångor 66,000 R:d.
På sätt Utskottet anmärkt, tyckes husets fristående beskaffenhet betydeligen garantera för de faror, som genom eld skulle kunna uppkomma, och jag tror således, att Ridderskapet och Adeln, på de skäl Utskottet vidare anfört, icke skulle behöfva brandförsäkra Riddarhuset.
Såsom hörande till minoriteten i Utskottet, anhåller jag att få förena mig med Herr Riben.
Ridderskapet och Adeln har nyligen beslutat för de följande 5 åren en capitationsafgift af hvarje mantalsskrifven Adelsman, som betalar
Bevillning för inkomst af lön eller förmögenhet.
Jag har för de 5 förflutna åren granskat räkenskaperne öfver capitationsafgiften, och funnit, att den under dessa 5 år utgjort något öfver 3000
Riddarhusreparationsfonden lärer väl hafva qvar någon skuld sedan sista Riksdag; men genom Directionens berömvärda försorg är den likväl så nedsatt, att både denna skuld, omkostnaderna i och för den förestående reparationen å Riddarhuset och Brandförsäkringspremierne kunna betäckas med inflytande Capitationsmedel för nästkommande 5 år.
Jag tillstyrker derföre Brandförsäkringen, men förklarar tillika, att jag finner den försäkringssumma, som är föreslagen, vara många gånger för liten.
Jag föreslår alltså en ny värdering, och att å i36 Den 3o Junii f. m. huset måtle sältas en Summa, som är svarande emot rätta värdet.
Dessutom får jag nämna, alt Memorialets afslående här ej gör tillfyllest; ty Ridderskapet och Adeln har ej förut beslutat
Riddarhusets brandförsäkrande; det fordras således ett beslut i denna fråga.
Jag anhåller om proposition till återremiss.
Utskottet, som afstyrkt Riddarhusets brandförsäkrande, bar lill skäl anfört, att ingen fara vore för eld.
Herr Riben har dock anmärkt, att eld kunde uppkomma från de hushåll, hvilka bo hur.
Jag får dessutom påminna om den eldnings-anstalt, som finnes under denna
Sal; att skorstenspiporne äro af en invecklad och lutande beskaffenhet, så att eld genom remnor på dem lätt kan uppkomma; samt att takresningen är hög, och ganska torr.
Största faran tror jag således kunna uppkomma inom huset.
De poster, som stå utanföre portarne, kunna icke så snart märka elden, som det behöfdes.
Om de stodo vid eldstäderne, och på vindarne, kunde de uträtta något; men nu litet eller intet.
Här finnas visst brandsegel och sprutor rn. m.
Men de förra åro ej så stora, att de kunna täcka hela detta tak; och om man tänker sig, att elden vore lös på vindarne och upphettade kopparen, hvad skulle de små sprutorna kunna uträtta för att släcka den höga torra trädresningen?
Man Den 3o Jun i i f. m. liar anfört, att om Riddarhuset brann, borde Staten betala det nya huset.
För min del tror jag, att det vore bättre, att Ridderskapet och Adeln förlitade sig på egna krafter att freda detta hus, än att derom anlita de öfriga Stånden.
— Möjligheten att betala denna brandförsäkringssumma, derest inga oförmodade utgifter mellankomma, tilltror jag mig att ådagalägga.
Den Capitations-afgift Ridderskapet och Adeln redan åtagit sig lemnar en inkomst i medeltal af 2,200 R:dr B:co om året.
Det gör för 5 år 11,000 R:dr.
Ett års Capitations-afgift inneliggande vid 1829 års slut, eller 2,200 R:dr, tillsammans med den sista summan, gör 13,200 R:dr.
Brandförsäkringen om den genast inbetalas, kostar ej mera än 5,5oo R:dr; Printzenskjöldska lånets förlust, som af dessa medel skall betalas, gör 2000R:dr, RiddarhusCassans skuld gör i,5oo R:dr; då återstå ändå, för en behöflig större reparation 4,200 R:dr, hvilka kunna utgå innan nästa Riksdag.
Jag misströstar således ej om möjligheten att kunna liqvidera Brandförsäkringen, och om än några hundrade R:dr vid nästa Riksdag skulle återstå att betala, så är det obetydligt.
— Jag skulle visserligen tro, att Riddarhuset borde var ra högre Brandförsäkradt än till 66,000 R:dr, men om vi börja med denna summa, är det intet, som hindrar oss att höja den, sedan början är gjord.
Jag begär således proposition till afslag å Utskottets Memorial, och 138 Den 3o Jun i i f. m. beslut, att
Brandförsäkring för det uppgift na värdet må till en början äga rum.
Ehuruväl jag, mig vet-* terligen, aldrig tillstyrkt någon utgift, förr än jag haft penningar i hand, kan jag dock denna gången ej underlåta att förena mig med dem, hvilka tillstyrka, att Riddarhuset målte brandförsäkras, Jag kan ej dela den åsigt, att det skulle vara mera fredadt för eld, än andra ställen.
Elden respecterar icke en gång Monarken; 1697 uppbrändes Slottet i Stockholm, så att Carl XI:s lik måste undanflyttas, och med möda undkom lågorne.
Köpenhamns
Slott har äfven brunnit.
Elden respecterar ej eller några privilegier.
Vi hafva nyss sett en prestgård, der åskan tändt elden, alldeles nedbrinna.
Vi kunna således ej tro, att den mera skall respectera de adeliga privilegierna.
På grund af de upplysningar Herr von Hartmansdorff lemnat, får jag således tillstyrka afslag å-Utskottets Memorial, och att Riddarhuset måtte brandförsäkras.
Så vida RiddarhusCassan medgåfve det, skulle jag visserligen önska, att Riddarhuset kunde blifva brandförsäkradt.
Men då jag besinnar, alt trädvirket är det minst dyrbara, och att inom Riddarhuset finnas skatter, som ej kunna till något värde försäkras, nemligen vårt archiv, anser jag brandförsäkringen min - Den 3o J u n i i f. m, i3g dre magtpåliggande.
Jag får deremot hemställa, om man ej borde vara omtänkt på ett medel att kunna rädda detta oersättliga archiv.
Jag har sett ett slags små skåp att sätta böcker uti, som äro mycket behändiga och flyttbara.
Dörren var lika fördjupad som sjelfva Skåpet, och inrymde lika mycket böcker.
Om eldsvåda uppkomme, tillsluter man endast dörren, då skåpet med innevarande böcker lätt kan transporteras lika som en kista, Om archivet yore så försedt med flyttbara skåp, vore det besynnerligt, om det ej kunde räddas, Då vore sjelfva husets trädvirke mera likgiltigt.
Kan likväl Cassan tillåta Assurance, så är det visserligen bättre än att vara utan; men ej bör det särskilta räddningsmedlet för archivet derföre slå tillbaka; och jag skulle helst tillstyrka bifall till Memorialet med de vilkor jag föreslagit.
Dessutom borde man vara försedd med vattenreservoirer inom hus.
Jag vet ej, om här finnes någon inrättning för vattentillgång på vindarne.
Om dylika försigtighetsmått vidtagas, måste faran ej blifva stor, Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie:
I anledning af den siste talarens yttrande, anser jag mig skyldig lemna den upplysning, att Directionen med lika nit, soin Herr Cederschjöld, omfattat Archivet.
En mängd säckar äro i sådant ändamål inlagde i hvalfvet för att begagnas till Ar - Den 3o J a n i i f. m. chivets frälsande.
För öfrigt finnas vattenkar på vindarne, och från det rum, som är midt emot RiddarhusSalen, äro öppningar gjorde för att kunna få upp vatten å de öfra vindarne af Riddarhuset.
Jag tror således, att Directionen ej något underlåtit för det i alla afseenden dyrbara Riddarhusets vård emot eldskador.
Efter de upplysningar Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie lemnat, vill jag blott erinra Ridderskapet och Adeln, att ingen vigtig, eller vigtigare, utgift för Riddarhuset kommer att åsidosättas derföre, att Ridderskapet och Adeln beslutar Brandförsäkringen.
Riddarhuset får ej använda capitationsafgiften till annat än dylika saker.
För min del förnyar jag min vördsamma hemställan, att Ridderskapet och Adeln ville afslå Utskottets Memorial, och besluta brandförsäkring.
* Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde Proposition till bifall å RiddarhusUtskottets i afseende å Riddarhusets brandförsäkrande meddeldte yttrande.
Hvarefter Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln, med afslag å RiddarhusUtskottets berörde yttrande, behagade besluta, alt Riddarhuset, med der - Den 3o Ju ni i f. m. till hörande serskildte byggnader, borde genom RiddarhusDirectionens föranstaltande, till det af Directionen uppgifne värde af 66,666 R:dr 3a sk.
B:co brand försäkras.
Jag tar mig friheten föreslå, alt Ridderskapet och Adeln till det nyss fattade beslutet må foga det tillägg, attRiddarliusDirectionen bör ombesörja Riddarhusets brand försäkrande i den man tillgångarne det medgifva.
Om Ridderskapet och Adeln skulle besluta, att brandförsäkringen bör ske i den mån tillgångarne det medgifva, kunde man tyda det så, att man uppskjöt åtgärden, tills en summa af 55oo R:dr hunnit samlas.
Derigenom lomme hon att ligga ofruktbar, och brandförsäkringen att medföra större kostnad än man eljest kunde göra den för.
Bäst vore väl, om Ridderskapet och Adeln stannade vid det beslut, som redan är fattadt, och öfverlemnade åt
Directionen, att det med minsta möjliga kostnad verkställa.
Mig synes det lättaste vara, att genast betala de första 12 årens afgifter; att reparationsfonden dertill lånte bristen af andra Riddarhusets Cassör, och betalte dem medföljande årens inflytande afgifter.
Derigenom vore saken på en gång uppgjord, och man Den 3o J u n i i f. m. beliöfde ej uppskjuta brandförsäkringen.
Jag hemställer alltså, att Ridderskapet och Adeln måtte förblifva vid det beslut, som redan är fattadt, och öfverlemna verkställigheten till Directionens omsorgi Friherre Boije:
Jag förenar mig till alla delar med Herr von Hartmansdorff, och önskar, att brandförsäkringen måtte verkställas ju förr desto hellre* emedan olyckan kan inträffa när som helsti Skulle man Uppskjuta brandförsakrings-åtgärdeu, kunde Riddarhuset redan vara uppbrändt.
Det förekommer mig alldeles som då en viss Magistrat uti en kungörelse påböd, att
Stadens sprutor skulle proberas hvarje år 3 dagar förrän eldsvåda inträffadei Hans Éxceltence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att något tillägg till Ridderskapets och Adelns, i afseende å Riddarhusets brandförsäkrande, nyss fattade beslut, icke torde erfordras; hvaruti Ridderskapet och Adeln äfven hördes instämmai Hvarefter Hans Excellence frågade, om Ridderskapet och Adeln behagade bifalla, att, på sätt RiddarbusUtskoltet föreslagit, de å Riddarhuset nödige befundne reparationer må, efter af tillförlitlig person derå anställd ytterligare besigtning, verkställas, samt kostnaden dertill af Gapitations-med* leil bestridaSi Ropades Ja.
Den 3o Junii £ m. i43 §• l1' Att sedan Ridderskapet och Adeln vid sista Riksdag beslutat, att ett prcemium af 5oo R:dr B:co skulle utsättas för den person af Adelig bördj, som vid nästa Riksdag visade sig ega fullkomlig färdighet i sä kallad snällskrifning, den af Ridderskapet och Adeln då bestämde taflin gstid, af en månad från Riksdagens början, måtte utsträckas till en månad ifrån det Utskottets förevarande Memorial till, Ridderskapet och Adeln inkommit; och att Ridderskapet och Adeln dessförinnan måtte tillåta Ryttmästaren F. O. Silfverstolpe och Notarien L. J. Hjerta, hvilka sig hos RiddarhusDirectionen till täfling om det utsatta snällskrifnings-prcemium anmält, att, derest de sådant åstunda, inför Ståndet aflägga prof i snällskrifnings-methoden, efter fullgörande hvaraf det torde fä ankomma på RidderskapeiS och Adelns pröfning, alt, efter de för dess beslut vid sista Riksdag lagde grunder, bestämma, om det utsatta premium må kunna någondera af de täflande, eller deri ena företrädesvis, eller ock tilläfventyrs dem båda gemensamt tillerkännas.
Jag för min del skulle finna det oformligt, om profvet skedde inför Ståndet, och vet ej, huru vi skulle organisera oss för att utgöra Examinatorer, Deremot tror jag, att ifrågavarande prof rättast borde ådagaläggas inför Riddarhus - i44 Den 3o Junii f. m.
Utskottet eller RiddarhusDirectionen; och anhåller jag vördsammast, att Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes framställa proposition till bifall å denna punkt med den förändring, att snabbskrifnings-profvet må afläggas antingen inför RiddarhusDirectionen, eller RiddarhusUtskottet.
Innan Riksdagen börjades, anställdes ett sådant skrifningsprof, som det nu ifrågavarande, inför RiddarhusDirectionen, hvilken således väl icke ytterligare bör besväras med att i samma sak examinera om igen.
Med Herr Hjerta är jag ense derom, att det vore olämpligt upptaga Ridderskapets och Adelns tid dermed.
Jag tror således, att rälta stället, hvarest profvet bör afläggas, vore inför RiddarhusUtskottet, när discussion i något kinkigt ämne der förekommer.
Utan tvifvel vore det olämpligt, att för andra gången besvära RiddarhusDirectionen med anställande af ifrågavarande profskrifning, men då RiddarhusUtskottet icke har qvar något ämne, hvaröfver en serdeles kinkig discussion kan uppstå, hemställer jag, om det icke ginge an alt Ridderskapets och ^delns a5 Herrar Electorer anmodades, att sammanträda i Secreta-Utskotts-rummet för att inför sig låta anställa det ifrågavarande profvet.
Herr Den 3o J u n i i f. m. 145 Ilerr Hjerta:
Jag finner visserligen, att den discussion, som hålles vid det ifrågavarande 'profvet, bör så mycket som möjligt nalkas likheten af en vanlig Riksdagsdebatt; men jag tror, att det vore olämpligt verkställa profvet annorstädes än inför Ridderskapets och Adelns serskildta Utskott, hvilket är det enda, som, utan att hindra våra öfverläggningar, kan sig dermed befatta.
Jag skulle visserligen helst önska, att det ifrågastälde profvet anställdes inför några Commitlerade af alla RiksStånden, ty då skulle man kunna yrka, att den utfästade belöningen borde tagas af Riksdagskostnaderne i allmänhet, såsom för ett Stånden gemensamt rörande föremål; men i ärendets närvarande skick, då saken rörer Ridderskapet och Adeln allena, tror jag, att RiddarhusUtskottet är den myndighet, åt hvilken uppdraget tjenligast kan lemnäs.
Såsom Ledamot af RiddarhusUtskoltet har jag visserligen icke emot, att det ifrågavarande profvet anställes inför detsamma, men hemställer vördsamt, om icke Utskottet i sådant fall kunde authoriseras alt tillkalla Talare bland Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter, emedan Utskottet i annat fall, såsom bestående blott af tolf personer, torde få 3o H. 10 t
Den 3o J u n i i f. i». svårt att prestera en så fullkomlig discussion, som ändamålet kräfver.
Jag hemställer, hvartill ett nytt prof inför RiddarhusDirectionen med samma Candidater skulle tjena, enär Directionen derefter på sin höjd kunde säga, att de utvecklat ytterligare skicklighet i snällskrifningskonsten.
Jag önskar derföre, att någon annan authoritet måtte uppdragas denna gransknings-ålgärd, och tror att Herr Ribens förslag vore ganska antagligt, men om Electorerne anses utgöra ett för ringa antal, kunde de förstärkas med Bänkmännen, då de tillsammans blefvo 76 personer.
Herr Crusenstolpe, Magnus Jacob: De af Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter, hvilka under Riksdagen här talat, torde vid påseendet af sina yttranden tillräckligen hafva funnit, till hvilken höjd Sökanderne hunnit uti användandet af snabbskrifningsmethoden vid talens uppfattande till Protocollet, och deraf redan vara i tillfälle, alt bedöma, huruvida de gjort sig förtjente af den utfäste belöningen eller icke; och jag skulle för min del tro, att ytterligare prof vore öfverflödigt, och att till undvikande deraf vi nu kunde besluta, att belöningsbeloppet delades emellan begge Candidaterne, enär det lärer blifva på en gång svårt och obehagligt, alt på annat sätt skilja dem emellan.
Den 3o J u n i i f. in. »47 Herr Hjerta:
Jag hemställer, om det ej vore orättvist besluta delning af det utfästade premium, innan profvet blifvit fullständigt aflagdt.
Om RiddarhusUtskottet säger, att skickligheten är lika stor å Ömse sidor, så uppstår fråga, om belöningen bör till odeladt belopp lemnäs åt hvardera af Sökanderne, eller om den bör dem emellan fördelas.
Jag anhåller, alt Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes framställa proposition till bifall å Utskottets förslag med den förändring, att profvet kommer att ske inför RiddarhusUtskottet.
Grefve Monier:
I händelse Ridderskapet och Adeln skulle uppdraga åt RiddarhusUtskottet, alt låta inför sig anställa det ifrågavarande skrifningsprofvet, är jag med Herr Pri ntzenskjöld ense om nödvändigheten, att Utskottet berättigas anmoda Ledamöter af Ridderskapet och Adeln att sammanträda för till vägabringande af en discussion, som jag icke inser möjligheten af att på annat sätt åstadkomma.
Jag bar visst ej emot, att det ifrågavarande profvet aflägges inför RiddarbusUtskottet; men då Sökanderne äro anställde vid Ståndets Canzli, och uti Plena härstädes, med tillämpning af snabbskrifnings-methoden, föra Memorial io 9 i 48 Den 3q Junii f. m. protocoll, synes mig, att profvet lämpligast kunde inför Höglofl.
Ståndet verkställas.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till bifall å hvad RiddarhusUtskottet uti 17 §. af förevarande Memorial tillstyrkt.
Hvarefter Hans ExcellencehemsVdMåe, om Ridderskapet och Adeln behagade förordna, att Ryttmästaren F. O. Silfverstolpe och Notarien L. J. Hjerta ägde, att inför Riddarhus-Ulskottet aflägga prof i snällskrif» nings-methoden, hvarefter Utskottet borde med utlåtande deröfver till Ridderskapet och Adeln inkomma, Bifölls. §. 18.
Att Ridderskapet och Adeln mätte förklara RiddarhusDirectionen dess tillfredsställelse öfver det sättj hvarpå RiddarhusÅrendcrna sedan sista Riksdag blifvit af Directionen handhafde och förvaltade.
Upplästes BancoUtskottets den 27 dennes under N:o 54 aflåtne Memorial, med anmälan om den vid Bankens Pappersbruk Tumba, den 23 i denna månad, timade eldsvåda.
Den 3o Jun i i f. m. *4g Företogs till pröfning Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens den 5 dennes under N:o 36 afgifne, och den 12 derpåföljde e. m. på hordet lagde, Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående hästars presterande i stället för manskap af Extra Roteringsskyldige.
Hvarje menniska, som vid begreppet om detta ord fäster någon annan tanka, än att menniskan och det oskäliga djuret äro lika goda, och böra komma under samma categori; hvarje obemedlad menniska måste väl, efter genomläsandet af Stats-och »EkonomiUtskottens Utlåtande N:o 36, angående hästars presterande i stället för manskap af Extra Roteringsskjldigej fasa för det förnedringstillstånd, som den fattigare medborgareklassen derigenom äfventyrar.
Utskotten hafva tillstyrkt, hvad Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition jemväl innehåller, nemligen att det må på Extra Rotebållares fria val bero, att till både allmän och enskild nytta med Kongl. Maj:t och Kronan ingå öfverenskommelse om hästars presterande i stället för manskap under krig.
Om man läser Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottets Betänkande af den 10 April 181 o, då Extra Roteringen af samma Utskott tillstyrktes, så finner man föl - i5o Den 3o J u n i i f. in. jande strof till stöd för Utskottets tillstyrkan:
Då nu i följd häraf något annat medel till försvar mäste utfinnas, har Utskottet utgått ifrån den erikla och naturliga grundsats, att hvarje medborgare i Staten, som dertill äger krafter och förmåga, ovilkorligen är pliktig, att utan allt slags afseende på stånd, börd eller vilkor, gemensamt bidraga till ett älskadt fäderneslands värjande, enär det af flender hotas eller anfal/es; och det är i denna öfvertygelse sorn Utskottet ledt sin öfverläggning till de ide'er om sjelfva sättet för verkställandet, hvilka Utskottet här nedanföre får till Rikets Högloft.
Ständers egen granskning vördsammeligen framlemna.
Häraf torde det ej blifva svårt att inse, det Extra Roteringen tillskapades på de vackra grunder, att hvarje medborgare af kärlek för fäderneslandet skulle erbjuda sitt lif till fosterlandets försvar.
Denna vackra och sköna känsla var väl ock den enda möjliga driffjädren, som 1809 års