Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sadant katt ej annat wara än en följd af en ytterlig ffyndsamhet; och det är til förekommande dera ', som jag nu ödmjukast anhäller om Herr UJro.w och Landtmarffalrens pi-opositlou pä det af wig 13 ' ' gjor - 133 Den 17 Maj. gjorda förslag, samt i fall det af RidderskapeL och Adeln antages, de andra Standen genom (N Deputation derom mätte underrättas.
Uppä gjord proposition af Herr Laron och Landtmarskalken, biföll Ridderffapet och Adeln, 6t Llectorerne skulle Ivälja Ledamöter til Bewillninas Utskottet, til lika antal som ivid sistledne Riksdag war antagit, samt at genom en Deputation härom underrätta de öfrige re?peccivs Ständen.
Deputationen utseddes, upropades och afgick genast under Grefwe De ia Laruies anförande.
Upbrötos Herrar Llectorernas listor til Ival af Ledamöter l Lanco-, Lxpeäitions- och RidLarehus-Utffotten, och befunnos dertil hafwa iblifwit utsedde följande: tzil Lanco-Utssottet.
Af Första Llassen. 4?:» 42.
Grefwe 6zUlenbor§, hollan Liennin§, Lagman. 75. Grefwe Dagerbert;, Fullm.
Lleet vvooll, ^acod, Lapiten. gv. Grefwe von Hermansson, Larl, klajor. 145.
Friherre Ltjernsteät, Larl Lreäric, Lxpsliitions-Lecreterare.
L53.
De Leer til Leufstad, Larl, Rpttmästare. Z04.
Frih. Lock, Lekr M.- Hof-Marffalk.
Af Den 17 Maj. 1Z9 Af Andra (Nassen. yr» 63.
Herr Halle, Fullm.
Herr Ne^llsnsllölcl, (l.
Kammarherre. 86.
Herr Stuart, 6. Hl., Kongl. Secreterare. 87.
Herr Stråle af Eknaholm, Larl Brettric, Kammererare. 771.
Herr LiahrenkHcht, Fullm.
LeclerStröm, szcc»h, 862.
Herr (ll^llenllroll, johan (llöran, (lapiten. 9Z2.
Herr von Brömsen, Fullm.
Herr Lhre«>' dor§, H O,, Hajiiten.
Af Tredje Classen.
N:o 12.33.
Herr 8t ollirch, lllenniuZ trävik, HofRatts Räd. 1600.
Herr Braunerhielm, 6»rl NaZnus, HofJunkare. 1613.
Herr (rripensllölä, Fullm, Herr Beutcrsllölll, Häam Diciric, lvta^or. 174t,.
Herr von llhrenlieim,^oli. Villi., kapiten. 1768.
Herr Schmitterlöw, Illenninx, Efwerste Hieutenant. 1794.
Herr von Illoiksten, BenZt, Hofjunkare» Til Lxve6ition8-UtffotLet.
Af Förfta (Nassen, N-.s 71, Grefwe Bhehlaö, Fullm-Grefwe Namilton, (Hustaf Wathier, constttUeratt Bevisions-- Secrsterars. Zw.
Carpelan , Vilhelm, KaMMNk IUNkare vch llrotöcölls-Secreterare. AL 140 Den 17 Maj.
Af Andra Lia ssen.
N:o LLZ.
Hr Dufva, Fullm.
Grefwe 6)4IenllorA, fredric, tievlsions-Hecretsrare. 843.
Hr 8necllenller^, Fullm.
Hr 8itverstoIxe, Larl Ludmuncl, Ijanoci-Loinmissarie.
Af Tredje Ll assen.
No ' 1052.
Hr 8allönller§, Fullm.
Hr Iserlljelln, flinNric Vilk., fxxeditions-8ecreterare.
L§01.
Hr Olivecreutz, ^äol^ll, KoN^l. secreterare.
Til Riddarhus - Utskottet.
Af Första dassen. I?!!) 6l Grefwe Duker, Larl fredric, ^lajor, R. . S. O. 88.
Grefwe von 8etll, Fullm.-Grefwe posse, Arvill fredricsson, 1 resident, L N o. Lg.
Frih, Kosenllane, 8cllerin§, Lantull
Räd, R. N. 0. L30.
Frih. öarnekon.
Fullm Frih. Wrangel, Larl r4danr, Häradöhöfding.
Af Andra Llassen.
N:o 16Z.
Hr kllolst, ^ke, Najor. 865.
Hr De la Wall. soll. f.ric, bläsor. 674.
Hr Olfsksöld, Fullm.
Frih. von 8alt2a, Lclvarcl fredric, Kammar-Junkare. 1765.
Hr ^6lersträllle, OuLtal, Na^or, R.S.O. Af Den 17 Maj. 141.
N:o ittzi.
Hr 1712.
Hr vnn 1'iruro, Hofjunkare och Häradshöfding. 1884.
Hr I-lumm-lNMm, Oart kreclrlc, Häradshöfding.
I91Z.
Hr I c-iMin, Frih. von löövLnb-icb, ^oli. nUot^) Ii, iVli^or.
Herr Diron och Landtmarskalken Lilkännagaf, at
Herr 8cllinin«rinv anmält förfall at wara Ledamot i Danco Utffottet.
Afwenwäl tilkännagaf nu Grefwe HnnlNon, (in-ni- Vv-lr vilier, sig wara förhindrad, at såsom Ledamot i Lxpoäiuon»-Utffottet biträda
I anledning häraf anmodadcs Herrar bllsocorornL af Första och Tredje oiiEi-n?, at i desta Herrars ställe wälja nya Ledamöter til berörde Utskott.
Herr LrixenvÄiät, ^acob upläste följande :
Det är med särdeles förundran som redan 16 dagar äro förslutne, utan at man synts bafrva pätänkt, at skaffa penningar til nödig krigsrustning och förswar, hwarförutan freds-n goLiLtion^r gro lika onyttiga som fäfänga.
Af dylik anledning beder jag mig mä wara tillåtit utan grannlåt och förblindande upsiällning, at upmana til en meLvre som uti Stms ^ontoirLc kan inbringa medel som fordras til krigsrustningarne, intil dest et Utstött hinner widare saken utarbeta.
Gäde 142 Den 17 Maj.
Bäde frän den billigt misttrogne, och den ?2trior som ej har räd att skänka, men ända har känsla för Fäderneslandet stalt framströmma penningar, om Rikets Ständer högtideligen och oäterkalleligen förklara dest alla Stats-soirloiis-OKliALtiou^' för icke underkastade dylike förstörande förändringar som Riksgälds Sedlarne, utan säkre, bäde til räntebetalning ätligen, fästom ock til betalning af Capital, i män af den tilgäng stom ^mortisssmsrits fonäen karr tilläta, den Rikets Ständer ombesörjer.
Härtil hörer också at förklara deste län för befriade frän all stags gärd och beskattning, samt at de kunna i ,män af stt wärde, som n/.
x-otegu^ belänas uti Rikets strlscout eller stiom. darcle-rörelse.
Skulle denna wördfamma anmälan, som är sä rakt stridande emot det inrotade bangm-roumLömner, och trolöshet, omgärdad med maktspräk, winna Högloft.
Ridderffapets och Adelns bifall, anhäller jag samma mätte de öfrige RiksStänden tilkännagifwas; och uppä allt detta, har jag den äran utbedja Högwälborne Herr staron och LandtmarstalkkNs Proposition.
Stockholm den 17 Maj iMZ. ^sac, bir. stlripLn^alät, Friherre käggla, stari, hadeingifwitföljande i-ictamen til brotocoUot, hwilket nu upr lästes:
Hög - Den 17 Maj. 143 Högwälb.
Riddu stäp och Adel!
Dä jag i sednaste Nono d. t 5 dennes hade den äran at mig anmäla, för au petra mina tankar öfwer den af en ward Ledamot wäcktö INO lion om sanna rnprnLsntaiionr>.sättet t likstämmighet med Engelska constitutionen, inträffade för mig et hinder genom min närwaro uti en voputacion, hwars sena äterkomst föranlät mig den gängen afstä derifrän, under förbehäll at i nästa i ieno fa fullgöra denna min önstan.
Med upmärksam blick pä de wäl grundade Uplpsningar Hans Kongl. Höghet Riksföreståndaren uti Desi nädiga tal til samtelige Riksens Högloft.
Ständer meddelt; och hwaruti ptrras: at Swerige e) kan frälsas genour små, särbastade, sönderdelade och fega ätgärder, torde en sann påminnelse innefattas, at ej enskilt öka tpngden af de Herrar och mäns möda, hwilka med allmänt bifall blifwit walde at bestämma grunden för en lycklig Regeringslag.
Desiutom kan jag icke undgå för min del anmärka, at Sweriges sammanhang med fasta landet, desi skiljaktiga och mindre fördelaktiga läge för handel och manukacturer, wcrkningar af et härdare elima-, samt en ojemförligt mindre folkmängd (i män af Rike.'s widd- och dennes i Lagen grundade arfsrättighet, torde wara tillräckeliga orsaker at ej bestämma enahanda representation!? sätt i Swerige, som t England.
Frän äldre tider lärer det hafwa warit en Konungarna ensamt förbehållen rättighet, at med Adeligt ständ och warde belöna förtjensten, och 144 Den 17 Maj. tillägga dem de fria rättigheter, som under namn af siivUsAisr förstus; huru kan man dä utan at förnärma denna magt, förändra eller tilegna sig en rättighet, hwilken aidrig warit Rikets Ständer tilerkänd; men wälgrundad i piinL-pen för Riketö stora Regenter alt sedan Konung llmie d. XiV^3 tid.
De ?rivileAi>r, hwilka Utstaka Ridderskapets och Adcinö repre8ealLtiou, äro för förtjenstfnlla upoffringar tilkomna och gä i arf; samt utgöra stundom det enda som ar at ärf wa efter en fader, hrvilken utmärkande sig pä hedrens och ärans fält, stupat för Fäderneslandets stende, eller efter den. som, med upoffrande af egen förmögenhet, förwarfwat sig för Fäderneslandet gagnande insigter.
Detta arf, churu föga betydande det ock synes, är dock efter min tanka mera an hwad millionären ofta kan lemna ; det meddelar arftaaarcn en hög upmuntran, at med förwärfwade knnffaper eller med et oförfäradt mod och rädighet, wärdigt kunna intaga sine fäders plats.
Betraktad säkom hwarje Inllivillus arfsrätt, är den ledande til en ädel emulsion, hwilken icke kan ägaren frankännas eller til nägon del minskas, sä framt icke Riksens Högloft.
Ständer will, med kränkning af andras rättigheter, tilwälla sig en makt, hwilken dem icke, under den mest oinskränkta frihets och sjelfswälds tid, tilkommit, nemligen at uphäfwa ägande rätten, och dymedelst sjelfwe gifwa sig privilegier.
Rädligast torde wara at endast utstaka RcLentenS lagliga makt och nationens allmänna rät - Den 17 Mas.
L4Z rättigheter samt Konung tilsätta,. hwarmedelst Regenten snarast kommer i författning at befordra freden och dermed upskjuta detta Riksmöte, med förbehåll at nu warande Stånds Ledamöter, efter lyckligt flutad fred, genast äter sig inställa och fortsätta Riksdagen tit afgörande af atla de öfriga Rcksdags-ärenderna.
Stockholm den i7:de
Lilli Illlnclric IlZgl».
I^LmitterLckes til Lonstitutions-Ulskottek.
Härunder hadeln under Grefwe l)s lL 6ili-cljt.-8 anförande afsända l)epumuon-n äterkommit, och mcdbragt den underrättelse at det Högwördiae Preste Ständet redan hade bifallit t^i-co - Mskottets hörande angäende biträde til förswarswerket, och lofwat taga Ridderffapets och Adelns i dag fattade beslut , om et Bewillnings-Utftott, under öfwerwägande.
BorgareStändet hade warit sysielsatt med afgörande af den förra frägan, och förmält sig wilja sedan inga i öfwerlaggning om den sednare.
Det hederrvärda Bonde ätandet hade redan ifrän sit samlingsrum afträdt.
Herr von 8cl>ant2, , bade ingifwtk följande som nu uplästes:
Ödmjukt lVlerriorial! Wid Högloft.
Riddcrftapets och Adelns sista kicnum hade jag tilfälle afhöra ätffilligs wärde Herrars lika uplysta som Mrlonffa yttranden rörande flera ämnen som äga sammanis hang 146 Den 17 Maj. hang med det wigtiga consiitutlons-arbetet, hwilket nu blifwit et Riksens Ständers Ut» skott updragit.
Jag gillar sä mycket mera desta Herrars anföranden, som, wid et sä wigtigt tilfälle som detta, jag anser det wara en pligt för hwar och en Ledamot af de nu församlade Ständer, hwilken kettil känner sia äga erforderlig skicklighet, at med sina kunskaper och sin erfarenhet gä Utskottet i.desi grannlaga och beswärliga arbete pä allt möjligt sätt tilhanda.
Med fullkomlig öfwertygelse om de mognaste insigter hos de Herrar och Män som Utgöra detta Utskott, wägar jag likwäl tro, at desta wära bemödanden i et sä ytterst wigtigt och wid sträckt ämne hwarken kunna kallas öfwersiödiga, eller af dem kunna annorlunda än med walbehag anses.
Ibland de siera föremäl jag fann hafwa ädragit sig de wärde Ledamöters upmärksamhet, hwilke wid sista klenum wörö wära Talare, saknade jag et, som jag för min del icke kan undgå at i närwarande fräga anse af yttersta wigt.
Jag hörde talas om nödwändigheten at ined en lagbunden frihet förena en kraftfull Monarkist Statsform, om nyttan af en förbättrad Riddarhus.Ordning, om en förbättring i lagstipmngcn, som hwar god medborgare icke annat kan än önsta, om nya föreskrifter rörande det Embete som wakar öfwer lagarnes werksiällighet och Embctsmäns upförande; jag afhörde änteligen et förslag til afsägelse af wista rättigheter, hwilka, numera för ost af föga be ty - Dm 17 Maj. 147 tydenhet, stulle, upoffrade, säkerligen bidraga at närmare knyta vet medborgerliga föreningsbandet mellan wärt Ständ och de öfriga.
Bland sä mänga gagneliga saker, som dä anfördes, saknade j rg likwäl et af de wigtigaste föremål i närwarance fatt — ja, man kunde säga, det första drifhjulet i den nya Statsmaschinen.
Kwarigenom skal
Konungen sättas i tilständ at kraftigt och werksamt
Lil allmänt wäl utöfwa sin makt?
Hwarigenom derwid altid kunna
Lil sit biträde päräkna de mognaste insigter, den grundligaste uplysning, det redligaste nit för fäderneslandet?
Misttager jag mig, eller är uprättandet af et Råd wid Konungens sida, et af de hufwudsakligaste ämnen, hwilka päkal, la war upmärksamhet wid den nya Stats-för« fattningens utarbetande.
Swerige har af gammalt ägt et Räd.
Detta Räd har under wista perioder innehaft en högst betydande makt.
Men hwad blefwo följdcrne deraf?
Willrädighet och Anarki.
Dä hwar Rädsherre hade en afgörande röst, och Konungen med blott twä röster mäste följa pluraliteten, sä framt icke händelsewis han med sina röster kunde bringa den pä sin sida, sä led Konungamakten en inskränkning skadlig för dest utöfning, hinderlig, som erfarenheten det wisade, i mänga fall för Rikets wäl.
Detta Räd ffulle wara en motwigt mat Konungamakten, men det förswagade den, och hade sjelf ingen eller föga styrka.
Detta Räd finnes ej mer.
Kan wäl nägon sann Patriot önsta dest uplifwande?
Jag L48 Den 17 Maj.
Jag tror mig böra förestä et annat.
Jag menar et som kunde kallas Stats-Räd,och vrgLni8orL8 i ltkket med hwad i flera l>io»grklffa stater i senare tider är antagit.
Detta Stats-Räd borde utgöras af et bestämt antal Ledamöter; jag wille förestä 7 eller ty et ojemnt tal were, enär olikhet i meningar upstär, tjenligast til undwikande af pzi-ia, . votL.
Lcdamöterne borde icke innehafwa andra embeten til förekommande af delade lmsborde förblifwa beständige wid sit kall, beklädas med alt det anseende detsamma til, kommer, och förses med et deremot swarande underhäll.
Detta Stats-Räd borde afKonun, gen tilkallas och höras i alla förekommande Regerings-ärender, och deröfwer afgifwa sina utlätandcn.
Derifrån borde likwäl undantagas de sä kallade d^binEs-ärender, hwilka böra Konungen ensamt tilkomma.
Stats-Rädets tankar borde wäl icke, i händelse af stridighet med Konungens, hindra honom at mälen afgöra, och werkställigbcten efter godtfinnande besörja; men Stats-Rädet ägde i alla fall rättighet at i brolocotlst försvara sin mening, och vt wid Ständernes framdeles inträffande möte densamma tck deras pröfning framlägga.
Missa ämnen af en altför wigtig inflytelse pä hela Rikets wäl torde dock finnas behöfwa StatsRädets 8Lncrion, innan Konungen derom kunde ingä i författning; sädana synas mig frä-> gorna om krig, fred och alla stags afhandlinZar med utrikes Makter wara.
Men om Riket - Den 17 Mas.
I4A ket oförmodadt anfölls med krig, wore af noden, det Konungen ägde full myndighet at til farans aswärjande widtaga utan upstof de utwägar han prcfwade tjenliga.
Slatö-Secrcterarne och Stats-Miniftrarire borde inför Ko. nungcn och StiNs-Rädet wara föredragande.
Wid walet af Stats-Rädets Ledamöter wore wäl efter min tanka angelagit at bertil mätte utses de skickligaste och wärdigaste personer i särskilta styrelsens grenar, inom eller utom Embcts-clasien, sä att alltid Åtminstone en Ledamot mä wara att tillgå fullkomligt wuxen hwarje del af .i6mjtti8tru,eiormn.
Konungen borde hafwa rätt att, efter föreskrifna grunder, utnämna dem, men icke at, utan bcwisliga fel eller brottslighet, skilja dem frän deras Embeten.
Det synes mig at en inrättning af detta stag skulle i detta wigtiga afseende förena de betydligaste fördelar med de mindsta olägenheter.
Mera tillåter osi icke den inskränkta menniffo, sörmägan att hoppas.
Jag slutar med en suck för mitt fosterlands wäl, med en ifrig önskan af en skyndsam och lycklig fullbordan af wära wigtiga arbeten, och af den enighet och förening af alla krafter till ett mäl som aldrig warit mera nödwändig än nu, dä wi hotas af fiender hwilka, icke nöjde med wära olyckor, torde wilja tillintetgöra sjelfwa wärt beständ och skulle söka begagna wära söndringar att xäskynda wär undergäng.
— Jag anhäller at detta Nemormi, i likhet med de öfriga, mä blifi Den 17 Maj. blifwa till Lonsritucioi^-Utftottet remittsraät.
Stockholm don i?
<Z. von 8 c li a n t 2. ?rOl.ocol!s- 8<.creterar6.
Uenntter3äe8 til Lon8titution8-ULskottet.
Herr Laron och Landtmarska lken anmälte at Herr I^s^onstolps, fton38 8ainuel, ingifwit följande Nemorial, som Uplästes: rödmjukt
I^lemorial!
Uti sista Llenum hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln hade jag äran at, efter munteligt anmälande, ljudeligcn upläsa det af mig til Lagutskottet wid 1800 ärs Riksdag ingifne ^teino. rial om Freds - eller FörlikningsDomstolars inrättande, som remrlteracjs8 ttl O'on8titution8- Utffottet; och som nödigt blifwer at de öfrige ro8p0Ltivo Riks Ständen fä del af hwad l det' ta ämne förekommit; fär jag nu deraf ödmjukast inlemna asffrifter, för at jemte detta inoriat pä manligt sätt L0MmunicLra8.
Stockholm den 17 Maj 1L09. 8. k.e^on8tolpe.
Uppä Herr Laron och Landtmarskalkens proportion biföll Högloft.
Ridderskapet »ch Adeln, at Herr Uo/onntoipLs l^i-moriai finge - Den 17 Maj. 151 ge genom bans egen försorg med de öfriga res^ective Standell coumiuiiiceiLS.
Herr 8er^LN8tr!>bIe, 6. hade inlemnat et sleniorru.1, sä lydande:
Admjukt ^lemoriLl!
Af de Herrars och Mäns wishet, hwilka det blifwit updragit, at för Ständerne framlägga et forsing til en ny Statsförfattning, märita wi, sä fort et lä wigtigt arbete möjeligerr kan fullbordas, sädane styrelse-grunder til Ständernes pröfning underställde, som stola bereda allas wart framtida wäl; men som et sädant arbete ! fanste det wigtigaste et Utstött af Ständerne någonsin förehaft) fordrar en mogen pröfning och längre tid, samt at Ständernas öfriga öfwerläggmngar, innan en Lou8timeion blifwit faststäld, mäste hwila, hemställer jag til Högwälb.
Herr t^-ou och Landtmarstalken samt Högloft.
Ridderstapet och Adeln, om ej <sonseitucions Utstottet mä anmodas, at enär det hun» nit sa utarbeta nägon del af OoEitutionen, at densamma, utan at ryckas frän sitt sammanhang med det hela af desi arbete, kan företagas, denna afdelning til tidens winnande genast mä utan uppebäll framställas til Ständernas bepröfwande, pä det at derest nägre ändringar deruti af Ständerne tiläfwentyrs kunde göras, detze ändringars werkan pä det öfriga af Utstottets framdeles arbeten mä kunna iakttagas.
Stockholm drn 17 Maj 1809. 6. berZensträble.
Herx 152 Den 17 Maj.
Herr Laron och Landtmarskalkrn yttrade sig befara at afsriljandet af en sadan del ifrän (^onscirulionZ arbetet och öfwerläggning derom i plena skulle til sina följder snarare ästadkomma hinder i Utskottets arbete, än fortgäng i Riksens Ständers beslut.
Friherre ^iLnnLrbsim, lUrs ^.u^ust, utbad sig fä andraga, at bet ingalunda kunde wara Utskottets ranka, at kasta nägon hemlighet öfwer sina göromäl; men trodde sig likwäl böra afstyrka bifall til Herr ösrg^nsoLni28 motion pä den grund, ar betraktande af nägra delar af et arbete mäste ästadkomma en helt annan etkect, än betraktande af saken i sitt hela.
Af denna anledning ansäg Högloft.
Ridderskåpet och Adeln sig icke kunna samtycka til htvad Herr UmAensci-Lbls t sitt iviemoillU föreslagit.
Emottogs och infördes pa manligt sätten veputttion ifrän det högwördige Praste-Ständet, anförd af Biskopen öfwer Skara Stift och Lomnmnäeul-en af Kongl. Nordstjerne ' rclen Herr Doctor lkburc ^Veiäcmann. som förmälte, at Präste-Ständet äfmen för sin del godkändt lln8tlULtionen och Eden för Lmico Utskottet; at Ständet utwalt Ledamöter til samma Utskott, lil halfwa antalet mot Ridderskapets och Adelns; at Ståndet, i anledning af Hans Kongs Höghet Riksföreständarens i dag ankomne bref til Landtmarskalken och Talemännen, uti et lika beslut med RidderffapetS och Adelns instämt; Den 17 Maj.
rS3 samt för öfrigt beflutit at för sin del Mlja i» Ledamöter lii Bewillnings-Utflottet.
Sedan vLxutLrionenz beledsagad efter manligheten, afträdt, begärde Grefwe körner, Darl Gabriel, uplpsning,' i anledning af det nytz upgrfna antalet af Presta Ständets Ledamöter i Bewillnings-Utflottet, huruwida meningen were, at Ridderflapet och Adeln för sig flulle wälja et sä stort antal forn 24.
Herr Karon och Landtmarskalken förmodade at detta antal more detsamma, fomRidderffapet och Adeln wid sistledne Riksdag fastställt.
Grefwe De la 6ar<Zie, jacob, förmälte, det han i dag utur sistledne Riksdags hrorocotler inhemtat, det et större antal än efter förra manligheten dä blifwit äfladt, och efter någon öfwerlägqning utfatt til 24; hwilket antal han vck hoS de andra Ständen upgifwit, sevan Ridderflapet och Adeln i dag beflutat, at i denna del följa sista Riksdagens praxis.
Anmältes och emottogs en Deputation frän det Wällofl. Borgare Ständer, anförd af Riksdagsmannen för Stockholms stad, Rädmannen Ignaberg, som tilkännagaf, at Ständer förenat sig med Ridderflapet och Adeln angäende kemisstil Kanco-Utflottet, at ofördröjligen hoiK
Ständernas illena upgifwa, huruwida kanken kan undsätta Regeringen med hädanefter erfotderlige medel til Rikets förswar, säfom til brizér ^ we° LZ4 Den 17 Maf. rn5ens dagliga befolkande, och öfriga tilhörande courant utgifter, men med tillägg at BorgareStändet för sin del updrager Landen, at än widare oafbrutit i hwarje wecka utbetala enahanda summa som sedan Regementsförändringen til ofwansagda ändamäl uigätt, och at ranken härmed mä fortfara intil desi Ständerne derutinnan annorlunda förordna; hwarjemte Borgare Ständet önffade, at Hans Kongl. Höghet Hertigen Riksföreständaren täcktes anbefalla wederbörande Embetsmän, at genast til oanco-ULffottet upgifwa förfwarSwerkets högst oundgängliga behof, pä det tilräckliga uplysningar mä rvara för handen, och befluten winna en derefter lämpad fullständighet.
Bewillnings Utskottet hade Borgare-Ständet beflutit ff.)la formeras likasom wid 1L00 ärs Riksdag.
Äfwen önffade Borgare-Ständet, at ju förr desi häldre et Utskott mätte sättas, som ägde at öfwer fe Financerna och til Riksens Ständer upgifwa behofwen, sä at medel med all skyndsamhet mätte kunna pätänkas och utses.
Sluteligen anmälte han, at Sländet instämt uti Ridderffapets och Ädelns beslut rörande antalet af medlemmar i tllanco-Utffottet, samt Instructionen och Eden för Detsamma. veputkttionen afträdde, ledsagad likasom rvid ankomsten.
Upropades de nu närwarande Ledamöter af Danco-Utffottet, 1Z til antalet, hwilka inträdde inom ffranket aflade jemte Herr Laron och Landtmarffalken den fastställda tysthets-eden, som dem af Riddgrhus-LocretsrAren förestafwades. Grefwe Den 17 Maj. 135 Grefwe von Germansson, Friherre Stjern»teät, Herr lrau rerbjelm och Herr t<euter8l^ölck, hwilka nu wörö fränwarande, ffulle samma ed i -;»nLo-Utffottet wid dest första sammanträde aflägga.
In 6äem krotocolli /t. 6.
Thorsdagen -en 18 Maj. plenum klockan f. m.
Upbrötos Herrar Klcctorernes Listor til Wal af Ledamöter i Lauce». och Lxpeäinons-Utskotten efter Herr Scbmitterlöw och Grefwe blamiiion, och befunnos wara walde, i den förras ställe Herr lserb^elm, Larl^uban, Kevisions-Lecreterare, och i den senares Grefwe Strömlelt, k^ans Kreclric, Lagman. Widare upbrötos Listorne öfwer walde Ledamöter i Bewillnings-Utfkottet, hwilka wörö följande: , Af Första Classen.
N!» 60.
Grefwe körner, Carl Stellan, Landshöfding, L. S. 0. St. K. 69.
Grefwe Cronbjelm til Hakunge, Fullm.
Kurck, Claes, AHeflor. 80.
Grefwe von Duben, Fullm.
Herr lersmeäen, jöfwerste, R. S. o. 156
Den 18 Ma).
N:o b4.
Frih. von LnZern SternberZ, Nokias lexancler. 134.
Leäerbjelm, Lermuncl, Kfwerste.
Lb4.
Frih. VVennersteät, Fullm.
Herr blegxensk. ölä, Larl hreäric, Hof-Rätts-Räd. §82.
Frih. knäbeck, ^lexanäer, Hof Marskalk.
L9Z' Frih. kalKenZren, Fullm.
Grefwe läamii. ton, ^xel, Rptimasiare.
Af Andra Ll assen.
M-.s 13.
Herr blatt och OaZ, Fullm.
Frih. l?os,e, Larl läinäric, iVlajor, R. S. O. 173.
Herr hoäe, Larl Lric, H)fwerste-hieutenant, R.
S. O. 456.
Herr ^nunolf, keoäor Naurit?, E)fwerste, R. S. O. 460.
Herr Lrusenstjsrna, Sebastian, Afwerstehieutenant, Ak. S. O. 494.
HrLroneborx, Fullm.
Ogllsnstjerna, Larl, E>fwerste, R> S. o. 775.
Hr Mannerfelt, Fullm.
Herr von Stochenström, hars, Bruks-Patron 778.
Hr hegonanckar, Fullm.
Frih. klannerbeim, 6ustak, Klajor. 816.
Hr Lri^enskölä, Fullm.
Hr Lripenwalät, LeorZ, K^fwerste-hreutenant.
, Af Tredje Liassen.
N:» 1V66.
Hr bråkenhjelm, ^.äolplr hreäric, A§e§or. 116g.
Hr bilanZ, Fullm.
Hr 8ilfverstolxe,job.
Davi cl, Klakör. 1304.
Hk kuglenstjerna, j^ob. Larl, Laxitalne. 1468.
Hr von Lteät, Llaes, Lagman. 1L7L.
Den 18 Maj. 157 1871.
Hr Lkrsnpoks, Fullm.
Frih. ko536, 6li stLl LllauritL, UieuteciAnt.
1c)40 Hr lorbmocioo, ^acoo, Bruks-PatrvN. ^0^6.
Hr von Kook, Ousrall, Lagman.
L118- Hr kaZerlioun, OlokkIiitL, vice 1 resident.
Af desia Herrar afsade sig stund efter annan under vetta nwnum Friherre nurc^, Herr .ku-tt och Friherre Lollsrlljeim sine platser i Bewillnings Utskottet; hwarföre Herrar Kiecto1-c rno anmodades, at til desin platsers upfyllande anställa npa wal.
Herr Laron och Lattdtmarskalken tilkännagaf, det Hans Kongl. Höghet Hertigen Riksföreståndaren anbefallt Honom yttra desi ästundan at et Stats-Utskott mätte sättas , hwilket en öfwer Stats WerketS tilständ författad Berättelse mätte kunna föreläggas, och hwaruti Hans Kongl. Höghet lgtrt föreslä de utwägar, som nödiga kunde finnas til Statsbehofwens fyllande i Rikets närwarande belägenhet.