Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
- P^n hade jig den äran vidröra de orsaker, varf öre jag afstyrker, att Städerna nvi tillkännas rättighet att bränna Bränvin. I ..itt Memorial af den 26 sistlidne M.j, om är tryckt, och hvilket jag i detta ögonlick icke kan uppvisa, finnas dessa orsaker noupptagna, och. derjemte skälen, hvarfö„ jag vördsamligen önskar, att bränningsätten i samtliga Städerna må tillegnas MaazinsDirectionen, a.tt utöfvas på de ställen ch det sätt, hvarigenom ändamålet, nanten jordbrukets fördel, kan befrämjas.
Jag vågar i stöd häraf hos Eders Ex^ellence, Högvälborne Herr Grefven och ^andtMarskalken, vördsamligen anhålla otn iroposition till afslag å den Städerna illegnade bränvinsbränning, samt att Högofl.
Ståndets yttrande, huruvida denna rättighet må cfverlåtas till Allmänna MagabinsDirection, matte uppskjutas till den dag, jäå Höglofl.
Ståndet företager Särskildta Utskottets förslag till reglerande af Allmänna Magazinslnrättningen.
Herr Mannevstam, Johan:
Jag imtäminer endast såvida uti de Herrars yttran - Den 17 Juli. f. m. de, hvilka tillverka bränvin, att detta förbud bor galla intill dess en allmän näringsfrihet, på sätt Tit. redan beslutit, bli: för hela Riket tillåten.
Ja^ anser bi än vinsbränning dä äfven böra rned. ifvas de Städer, sorn hafva jordbruk, allt efter lika grund som för Landet eller i män af deras jotd.
I afseende på Stockholm och Götheborg åter, förnyar jag det förslag, som jag i min om Magazinslnrättmngen väckta motion haft äran underställa Tit., nämligen att KmnoBrännerierna må upphöra, på det att jordbrukare uti de provin: ei af Riket, sorn kunna skicka bränvin till dessa Städer, må deraf hämta den fordel, hvilken en utvidgad afsättning ofelbart skall för dem beleda.
Herr Risellschöld, Christian, conformerade -ig med Herr Mannerstam. Ridder?' ap~t och Adeln afslo^, i likhet med hvad Gref. e Lilij ocrantz yttrat, den af Utskottet föreslagna bränningsrärtighet för Städer* a, tilläggande - att Ståndets yttrande, huruvida bran: indiränning i Städerna kunde upplåtas at Allmänna MagazinsDirectionen, skulle upp kmtas, intill dess Särskildta Utskottets Betänkande i den del, som härmed äger gemenskap, valder företaget.
Deu 17 Juli. /. m. 4#.de Punkten af Betänkandet bifölls. 5:te Punkten bifölls, jamte 6:te momentet i svaret. 6:te Punkten af Betänkandet upplästes Grefve Lilliencrantz:
Jag har vördsamligen anmält den förmodan, att inställande af en förståndigt inskränkt bränvinsbränning aldrig lärer behöfvas; men skulle sådant likväl äga runi, anser jag för afgjordt, att de som ägt tillverkningsrätt en tillåten tid, också må äga ovilkorlig rätt, att vid inställd bränning afyttra det lager, sorn de kunna hafva upplaggt.
Som jag nu erhållit mitt Memorial af den 16
Maj; anhåller jag vördsamligen, att derutur lå uppläsa det som rörer Bränvinsbränningen:
( ) Då det ofta handt att tinder det Högloft.
Ståndet ventilerat ett ämne, detsamma blifvit i andra respectiva RiksStånden afgjordt och för Ridderskapet och Adeln endast återstått den tillfredsställelse, att i sin tanka hafva fattat det för samhället mest gagnande beslut, vågar jag vördsamligen anhålla, att de öfriga Stånden snart måtte underrättas huru det förevarande Betänkandet blifvit afgjordt, lieldst det är stor anledning, sttåtmindstone Hedervärda BondeSlåndet lä - *j o* Pen 17 Juli f. nt. yer 1 Ridderskap* ts och Adelns beslut in» stäar. ma. Grefve Lilliencrantz tilläde kort bär» efter:
Jag har icke med säkerhet observerat^ huruvida i B tank nd t är föreslagen någon, jfulring i Ofyerst.iihallarens oclj Landshöfdingarne- ratt, ali eft*.
r Städernas ingifoa project reglera ania!
t a Näringsställen, livart bränvin till mäen får säljas.
Vöre. ändring hänni njord,sku le ett af de säkraste medel till fyllciiets hämmande försvinna.. 6:te och 7:de Punkterna bifdllos med de förändringar och tillägg, som innefattas tili 7:de, 8, 9, 10 och n:te momenterna^ gf svaret.
V 8:de Punkten bifölls med det, i is?:tc momentet af »varet, gjorda tillägg. g:d<» Punkten.
Den i ljtde momentet af svaret häruti gjorda förändring bifölls. torde Punkten bifölls, jemte hvad Utskott eL, i sammanhang dermed, uti svaret; anfört.
Den 17 Juli. e. m. 755 Justerades den §. af Riksdagsbeslutet, som rörer' förändringarna och tiilaggningarna i Grundlagarna.
Hög lo fl. Ridder skap et och Adeln åtskildes klockan \ till 3.
In fidem Protocolli. A. G. Silverstolpe.
Måndagen den i7 Juli» Plenum klockan 5 eftermiddagen, Grefve Gyllenborg, Johan Henning, anförde skriftligen:
Då jag har mig bekant, att Höglofl, StatsUtskottet, i anledning af 1815 års Riksens Ständers Revisorers, i underdånighet anmälda, och till StatsUtskottet öfverlemnade erinringar, vid 1810 och 1811 årens StatsRäkenskaper , med nit omfattat (detta vigtiga ämne, och lika med Revisorerna insett den bekymmersamma belägenhet, hvari StatsVerkets Räkenskaper sig befinna, äfvensom nödvändigheten af en förändring uti redogörelsemethoden, så ock ejiär hela förhållandet nu lärer hafva kooti m
Den 17 Juli. e. m.
Elit till Riksens Ständers kännedom, med en öfverlemnad säker förhoppning, ait <\ allenast för den förslående tiden före och, nied 1810, utan ock framdeles erhålla ordning i StatsYerket,s Räkenskaper, är det för mig en så mycket större tillfredsställelse» som då, vid 1813 ars Revision, jag hade tillfälle att undersöka SfatsVerhets räkenskapsmethoder, och fann nödvändigheten af rättelse deraf i flera omständigheter, jäg i revisionen fdrst väckte den motion, sorn, gillad af mina Medrevisorer, nu foranfedttill ett i Högloft.
StatsUtskottet fattadt beslut sorn, i anseende till sina följder, blifver för framtiden af en synnerlig vigt.
Vid detta förhållande anser jag mig pligtig, ej mindre som Riksdagsman, utan som den der först väckt förevarande fråga, att till Ridderskapets och Adelns bevågenhet anmäla den, nämligen StatsCommissarien Widegren, som både före Riksdagen hos Kongl Majit i underdånighet anmälte och uppgaf möjligheten att uppfylla hvad Revisorerne för StatsVerkets säkerhet äskat, utan ock under Riksdagen, pä StatsUtskottets hos Kongl, Majit anmälda och bifallna begäran, utvecklat planen till en fullständigt upplysande RiksHufvudbok, samt med titiedda calculer och räkningar styrkt möjligheten, att fullborda hvad han föreslagit.
Derjemte och då denna för Statsverket och för Riket sä högst angelägna och vigtiga omständighet
Den 17 Juli. a< tu. 795, erfordrat myrden tid, moda och arbete» så får iag till Riåderskapets och Adelns bepröfvaode underställa, om icke en Summa, af Fvra eller Femtusende Riksdaler, svaran-, de emot dess arbetsmöda och den väsendtlig nytta detta arbete Riket och Statsverket tillskyndat, måtte såsom ersättning ocht belöning honom bevliljas.
Remitterades till StatsOtskottetu.
Om lorita'-ande af bidrag af Statens nied'I lill S >dtrtelge Canalinrättningg ur del ili CäsernByggnad tor
Sine i Ystad förlagda Escadronez af Mörnerska
Hu a i Regementet. 3:0
Om vissa ofverklagade olägenheter for BåtsttiansRothallare.
Friherre Staél von Hollstein, Corfitz Ludvig: 1 förmiddagens plenum har af en Redarn ot i GomtiiutionsUtskottet blifvit yttradt, att man vägrat tillåta hans särskildta yttrande få medfölja Memorialet om Decharge för StatsRådet.
Jag får i anled» Jg6
Den 17 Juli. e. m. nipg deraf, till egen och andrae up.p». lynning, begära få veta, om i Grtindlagen någon §. finnes, som undantager ConstitutionsUt-kottet f-Sn elen. allmänna föreskrift, sorn finnes i 57 §.
Riksdagsordningen och lyder sålunda: ”Vill Ledamot, sorn ej i Ståndets be-lut in tätilt, siji särskilda tanka hos de öfriga Stånden anmäla, stånde det honom fritt, genom särskildt Memorial eller Dictamen till Protocollet, hvilket ma Ståndets beslut åtfölja.
Lag samma vare, då någon Remiss går från Riksstånd till Utskott, eller Utlåtande från Utskott till Riksstånd’’.
Jag anhåller om proposition Utt ConstitutiqusUtskottet ville upplysa, detta, 'm Friherre Cederström, Jacob:
I afseen de på hvad Friherre Staél yttrat, får jag äran upplysa, atr. den af honom upplästa 57:de §.
Riksdagsordningen innehåller tillstånd för enskilda medlemmar af Utskotten att få sina särskilda tankar med Utskottets Betänkande till Ståndens plena uti allmänna frågor.
IVlen uti alla sådana frågor deremot, hvilka ineil Riksens Ständers rätt af Utskott afgöras, uppkommer ett annat förhållande.
Sådana frågor äro: uti ConstitutionsUtskotti t» de som angå anmärkningar mot StatsRådets
Ledamöter och sådana förslag till ändringar i Grundlagen, som af enskilda Riksdagsmän väckas.
Det beslut Utskottets pluralitet i förra fallet, nämligen, Den j7 Juli e. m. ng-j förande anmärkning mot StatsRådets Ledamöter fattat, är icke någon Riksens Ständers profning underkastadt, likasom om Utskottet besluter att ställa någon af StatsRådets
Ledamöter under RiksRätt; i sednare fället, om
Utskrtttets pluralitet iéke anser det gj arda förslaget böra anmälas, erhålla Riksens Ständer ingen del deraf.
Den form, sorn för anmärkningar inom RiksStånden rrtot StatsRådets Ledamöter uti 2g:de §:n Riksdagsordningen är stadgad, har gifvit
Utskottets pluralitet anledning att vägra mig låta en enskild anmärkning få åtfölja dess Betänkande. jag har med Professor Rosenschöld protesterat mot detta Utskottets beslut, icke såsotil olagligt, men såsöm, ef r? ter min tanka, illiberalr.
Ty om min en» skilda anmärkning hade fått åtföljt Utkottets R tänkande rörande decharge för StatsRådets
Ledamöter och de föredt ägande, så hade Riksens Ständer <j agt rä t att med anledning af min anmärkning vägra att lemna den decharge Utskottet gifvit, efter Utskottet allena och icke Riksens Ständer skola enligt Grundlagarnas föreskrift profva StatsRådets åtgärder.
Endast vid sådana tillfällen, då Cons t i tution' Utskottet gjort någon anmärkning, i följd af tolide §.
Rege-c ringsFormen, anmälan sker hos RiksStånden, äga Riksens Ständer rätt att besluta om de villja hos Konungen begära deras eller dens entledigande, hvars åtgärder blifvit a£ ConstitutionsUtskottet anmärkta.
Da vid detta tillfälle icke är fråga om grundlagsfo. m rint;, utan blott derom , huruvida det kan nekas en Ledamot i ConsfituiionsUtskottet, r, då lian icke med pluralitet !) ö tammer, få offentligen ådagalägga sin i*-k ilda mejling, än kont den icke på be«futet «kulle verka, samt den granskning ConsuiulionsUt kottet åligger, alldeles icke lö*er hemligheter så finnér jag intet undantag ■ ga lum, derest icke någon annan föreskntt sådant hinder.
Att CmstitutinnsUtskottet figer Rikens Ständers heslutande rätt, är enligt 29:de §.
Riksdagsordningen blott i det fallet, da imellan RiksStånden uppstår olika begrepp om Giundlagen; äfven i det fallet, då anmärkning emot StatsRädet enligt 106 §.
RegeringsFormen äger mm.
Deremot är Riksens Ständer f >rl>el»älfen heslutande jätten i öfriga tillfällen, och således kan jag icke finna ConstitutipnsUtskottet halva ägt laglig anledning till sitt vägrande af de särskildta Memorialernas bifogande till Retänkandet.
Jag begär derföre , att ConstitutionsUtskuttet matte fragas, hvar det stadgande i Grundlagen finnes, hvaruppå det sig grundat.
Undertecknad, Silverstolpe, Axel Gabriel:
Jag hemställer om man kan fatta f)en 17 Juli c. mi 795 beslut att fråga ett Utskott hvar ett stadgande i Lagen finnes; Lagen är ju för alla oppen.
Staél:
Utskottet måste åtmindstone förklara sig, örn det har någon annan §. alt framvisa, än den iag anfört.
Om de motiver, som leda den värda talaren som nyss yttrat sig, kan icke mer ån en opinion hos alla vältänkande finnas.
För öfrigt tror jag att öfver ConstitutionsUtskottets åtgärder finnes ock en Opinions Domstol, nämligen Svenska Folket och efterkommande.
För min enskilda del, anser jag det visst icke innebära någon fara att remittera Friherre Staéls väckta fråga till Utskottet, ehuru jag icke inser hvad dermed vinnes.
I sådant fall anhåller jag allenast att mina yttranden i ämnet måtte få medfölja.
Herr Grefven och LandtMarhalken trodde att Friherre Stael kunde personligen vända sig till ConstitutionsUtsfeottet,för att erhålla den upplysning han sökte.
Om jag enskildt van der mig till ConstitutionsUtskottet, kan goo Den 17 Juli.e. ni. ämnet lemnäs obesvara dt, detta kan ické ske då det remitteras, hvarföre jag anhåller derom, samt att §. i Grundlagen, sorn berättigar Utskottet till sitt vägrand#, uppgifves-.
Grefve Lillj ener antz':
Enligt "min öf vertygelse gör närvarande ventilation ett onödigt rrppehall, som lätt kunde häfvass Friherre Cederström har med rätta an^ märkt, att om än dess särskildta votum fått medfölja, hade det aldrig utgjortnågot ämne till öfverläggning, utan endast hort efter uppläsning ad acta förvaras.
Men icke finner jag någon anledning för ConstitmiohsUtskottets nu närvarande Ledamöter, att vägra den upplysning sorn, enligt hvad jag fattat, af Friherre Staél är begärd, nämligen i stö 1 af hvilken Grundlagens föreskrift
Up skottet ansett sig berättigad! att neka Friherre Cederström, att låta si't särskildta votum till Respecd.a Stånden medfölja.
Friherre Cederström, Rudolf: t)et vö^ re kankse för tidigt att jag hufvudsakligen yttrade mig i detta ämne, meri jag torde imellertid få uppgifva en anledning, hvarföre Utskottet nekat en Ledamot att låta sin Särskilda tanka medfölja.
Enligt 29 §; Riksdagsordningen bero de ansvariga
Råd» ^ifvarnes ställande för Riksrätt, enligt toG:tö L v. jJen 17 Juli e. «>' §.
RegerinesForraen, ellei en blott anmälan emot dem hos Riksens Stonder, enligt 107$., utaf huruvida ConstitutionsUtskott. •! „ a-StatsRådets
Protocoll fimer någon af dem hafva uppenbarligen hatidlat emot R geiing^Formens tydliga föreskrift, ellet ock huruvida Utskottet skulle anmärka att de' i sina rådslag ej iakttagit
Rikets sat skvldiga nytta.
Förhållandet är nu att
Utskottet ej funnit något att anmärka af sådan beskaffenhet, att det påkallat ett beifrande efter någondera När nu 2:ne Ledamöter så vida skilde sig från de öfriga, att de förmente anledning vara till någon anmärkning, efter 107 §., och en ibland dem, Fiiherre jjacob Cederström, ville låta denna sin tanka medfölja Utskottets Memorial, så fann* sådant icke kunna medgifvas, af det skäl, att hans votum icke innehöll blott en reservation , utan en verklig anmärkning, hvilken således skulle på ett annat sätt, än Grundlagen föreskrifver, hafva blifvit gjord, nämligen af en Ledamot, och icke af Utskottet.
Jag kan icke nu uppgifva liera skäl; men detta är ett ibland dem som tjent till ledning för Utskottets förhållande.
Stael: Constitut’mstTtskottet9 Ordförande har väl åberopat 29 §.
Riksdagsordningen såsom skälet till Utskottets nekande att låta enskilda Ledamöters yttran» Ridd, o. Ad.
Fröt. aox.
xoa, 8°2 Den 17 Juli. e. m. den få medfölja Betänkandet.
Min framställ ning af ämnet har likväl varit att Utskot tet måtte anmodas, att upplysa 0111 nagu ställe i Grundlagen bestämdt nndantage ConstitutionsUtskottet, att på enahanda sätt som för andra Utskott är föreskrifvet i 5 §.
Riksdagsordningen, förhålla sig; den å beropade 29 §. omförmaler alldeles inte en sådan casus som här inträffat, det ii blott en slutsats, som ConstitutionsUtskotté tror vara en följd detaf, att Utskottet åge Ständers beslutande rätt; men hvilken rätt vid nogare skärskådande, finnes inskränkt til några vissa fall, hvartill denna handels icke kan hänföras; jag forblifver derför vid mitt förra yrkande, att ConstitutionsUl skottet öfver.
Grefve Lilliencrantz, •Johan Wilheln
För att bereda ett önskadt slut i förev; rande öfverläggning beder jag få anmärk; att 2:ne alldeles åtskilda frågor sammar blandas.
Den ena, nämligen, att enda:
ConstitulionsUtskottets pluralitet kan gör anmälan emot StatsRådets Ledamöter, oc att, då pliiraliteten dertill icke funnit ska decharge ofelbart bör ineddelas.
Hvilke fråga af den som känner Constitution ick kan motsägas, eller på mer än ett sä tolkas. måtte afgifva sin förklaring här
Den andra question, eller huru vida ConstitutionsUtskottet rätt eller osätt förfarit, då det nekat en Ledamot att låta dess särskildta votum medfölja, beror deremotsäkei ligen af Grundlagens föreskrift, till hvars efterlefnad ConstitutionsUtskottet, likasom, detsarnmas principaler, måste vara förbundet, lag ser således icke huru Ståndet kan vägras, att af Utskottet äska förklaring öfver grunden till dess fattade beslut, att neka en Ledamot den rätt sorn alla andra Utskotts Ledamöter äga och utöfva.
Friherre Cederström, Ludolf:
Jag tror mig hafvä upplyst detta ämne, när jag hatt den äran erinra, att det tillkommer Utskottet att göra anmärkningar-, men icke en dess Ledamot.
Jag vill endast, i anledning af hvad Herr Grefve Lilliencrantz yttrat, ytterligare förklara, att ehuru jag varit missnöjd med Utskottets beslut att icke låta mitt särskildta votum få åtfölja dess Betänkande, var det ej derföre, att detta beslut var olagligt, då uti mitt särskildta votum innefattades en anmärkning, endast gjord för att tillkännagifvamin särskildta mening
Utskottet har således ägt rättighet tili sin vägran, då det 8o4 Den 17 Juli e. m. ansåg min särskilda tanka såsom innefattande en anmärkning, i stöd af 29 §.
Riksdagsordningen, der de ordalag äro bestämda, som vid sådana tillfällen fa nyttjas.
Men som efter min tanka det icke i någon måtto hade kunnat verka ändring i besluten, si har jag enskildt protesterat deremot såsom någonting icke liberalt.
L an dtMar skalken frågade ornRidderskapét och Adeln ålade honom att gära den af Friherre Staél von Hollstein begärda proposition.
Nej; och af Friherre Staél von Hollstein yttrades: om Herr Grefven och LandtMarskalken så behagar och linner sig sjelf kunna göra den.
Jag har begärt ordet, blott för att söka bestämma frågan, sorn nu discuteras om, men som ej alla tyckas hafva fattat lika.
Om jag ej förstått orätt, är Baron Staél von Hollsteins mening den, att Ståndet bör af ConstitutionsUtskottet äska meddelandet af de grunder, som föranledt Utskottet till att neka enskilda Ledamöter få sina särskildta utlåtanden att åtfölja Utskottets ifrågavarande Betänkande.
Att stadgandet i 57 §.
Riksdagsordningen o:n Ledamöters rättighet, att låta särskildta yttranden åtfölja Utskottens Betänkanden, tjenar lill efterrättelse äfvren för ConstitutionsUtskottet, är utom allt tvifvelsmål.
Sådana särskildta yttranden har ock Hoglofl.
Ridderskapet och Adeln flera gångor, både vid förflutna Riksdagar och vid denna, hört sig föredragas: och skyldigheten att tillåta dem medfölja är alltid för handen, när målet år af beskaffenhet, att blott beredas af ConstitutionsUtskottet, men afgöras af Riksens Ständers Plena.
Här åter är Casus icke sådan.
Hvad ConstitutionsUtskottets pluralitet, i anledning af sin granskning af StatsRådets Protocoll, ansett icke böra anmärkas, det är af Utskottet i Riksens Ständers namn oanmärkt: en anmärkning, som Utskottet icke förklarat för sin, kan icke lofligen komma till Plena: Friherre Cederströms votum innefattade en sådan: och att tillåta den komma till Plena, skulle hafva varit att medgifva ett sådant ämnes väckande der på ett annat än det enda sätt, hvaraf 29 §.
Riksdagsordningen bestämdt föreskrifver formen.
Herr LandtMarskalken:
Ålägger
Rid derskapet och Adeln mig att göra proposition.
Skulle Ståndet det göra, förklarar jag, enligt 55 §.
Riksdagsordningen, saken 8°5 Den 17 Juli. r. m. hvilande, och till ConstitutionsUtskottet får öfverlemna?
att afgöra hurri ida iag ägt rätt att vägra propositionen, eller om det är min pligt göra den.
Herr flach, Carl; Jag kan ingalunda finna att den af Friherre Staél von Hollstein hegärda remiss till ConstitutionsUtskottet är pä mindsta vi'
Constitutions vidrig, och anhåller att Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes upplysa mig och Ridderskapet och Arbin om orsaken, hvar* före ej härå kan göras proposition. friherre Mannerheim, Lars Augusti S«dan Herr Grefven och LandtMarskalken, i anledning af de under, öfverläggningen an* förda skäl, vtcrat sig ej kunna göra propo* sition, och förklarat sig ej vara desohlige» rad om sådant honom åläggcs, ser jag ej annan utväg till sakens förkortande, än att Ridderskapet och Adelu behagade mottaga detta af Herr LandtMarskalken dem erbudna tillfälle att ålägga honom att göra proposition.
Ropades åtskilliga Nej, Herr flach:
Jag utbeder mig få veta om Grundlagen berättigar Ridderskapet och Adeln att ålägga Herr Grefven och LandtMarskalken att göra proposition.
Äga’
Den 17 Juli. e, nt. vi denna rättighet, så ålägger jag Eders Excellence att nu göra den, om ej Ridderskåpets och Adelns högt yttrade önskan dertill kan vrara nog bevekande skäl.
Herr LandtMarskalken uppläste 55 §•
Herr flach: l anledning af denna upplästa §. nödgas jag, med all den vördnad jag har för Eders Excellences person, fråga af hvad skäl Herr Grefven och LandtMarskalken vägrar att göra proposition, då Ridderskapets och Adelns önskan i detta fall är så högt prononcerad. friherre Stael von Hollstein:
På det att icke denna motion, som af mig blifvit väckt, må få stämpel af en olaglighet, anhåller jag få veta, om man icke äger rätt begära upplysning, hvilken endast Constitutions Utskottet kan gifva, då det angår orsaken till Utskottets Beslut.
Heer LandtMarskalken:
Det är ej gifvet att Herr Baron Staéls motion är olaglig derföre alt proposition derå vägras, men pä det sättet kommer saken till ett lagligt slut.
Herr flach, Carl; Jag kan af den upplästa §. alldeles icke draga den slutsats 8<5S on 17 Juli. e. m. / att proposition innefattar någon olaglighefj plågan är ha t b lt enkel: om ConstitutionsUt-kottet ägt rättighet till sitt förnekande:
Jag tror det ej En annan fråga är«den, om konstitution Utskottet haft fulla skäl, i an1 dning .c de granskade Protocollerna, att f i alla do åtgärder som i allmanna RiksIn hålln;ngca dessa sednare arén blifvit vidtag a.
Mmmgarne härom äro mycket delade. hos det Högvördiga PrestStandet har fveu ConstitutionsUtskottets Betän-v bande . ngåcnde dechargen. blifvit återremitteraui.
Friherre Boye, T,udvig:
Ett noga iakt-, tagande af Cons ti tuli mens föieskiift n.tgörföremäh t för håde Hans Excellence Herr Gié iven och LandtMarskalken och äfvenhvarje Ledamot af detta Stånd..
ConstiUitionen har förutsett den händelse, att skilj-, aktig iet om en propositions laglighet kunde uppstå mellan Ståndet och LandtMarsk i ken; och förklarar då, att enär J.andtM.uskalken anser sig icke kunna medel < 'a propo«itionen, fingan blir hvilanda intill dess Con«titur.ion>Ut kottet sig utlåtit.
Det är då dit denna fråga nu hörer: och då man visserligen icke ens, sedan ConstitutionsUtskottet sig utlåtit, kan anse Baron Statds begäran hvarken olaglig eller obillig, så skulle man tå mycket mera fela, om man tillät sig att derfönnnan så anse den.
Den 17 Juli. e. m, £09 Sedan, efter hvad jag trott mig förstå, LandtMarskalken nu anser propositionen ej kunna meddelas, så vågar jag tro att Constitutionen— och jag öfverlemnar det vördnadsfullt till Höglofl.
Ridderskapets och Adelns eget bedömande _ också satt der gränsen för discussionen.
Herr Munck af Rosenschöld: När Herr Grefven och LandtMarskalken frågat, om Ridderskapet och Adeln ålägger LandtMarskalken, att göra Proposition, har denna fråga blifvit besvarad med ett nästan enhälligt
Den vördnad och tillgifvenhet sohl vi alle hysa för Herr Grefven? och LandtMarskalkens person, har utgn tvifvel förmått pluraliteren af Ridderskapet och Adeln till ett sådant svar.
Men i den §. af Riksdagsordningen, som Herr LandtMarskalken uppläst till vår rättelse i detta fall, finns icke ordet ålägga titan ordet yrka Proposition.
Behagade derföre Herr LandtMarskalken använda det sednare i Grundlagen nyttjade ordet i stället för det förra, och framställa frågan i följande termer: Yrkar Ridderskapet och Adeln Fro~ position, så torde svaret blifva allmänt motsatt det, som nu förut gifvits.
Yrkar Ridderskapet och Adeln alt jag skall göra den af Friherre Stael von Hollstein begärda proposition?
Den 17 Juli e. m, Rop«des Ja.
Herr Ja.ndtMarskalken: I sa dan t falt förklarar jag öfverlaggmr.gen hvilande, och. målet får forvisas till GonstieutionsUt-kottet, för att med decision härö/ver skynda sarnmeligen inkomma.
Följande tvenne den 14 dennes på Ror-, det lagde Utlåtanden från OeconomieUtskot-.
•c? . tet' före drogos å; ny;o och bifolloS: 1:0
I anledning af återréntissen af Utskottets Betänkande rörande ersättning för de Rotar, hvars Soldater i och för arbetet vid Götha Canal blifva till krigstjenst oduglige. 2:0
I anledning af väckt fråga om Svenska KlädesFabrikernas uppbjelpande.
Föredrogs å nyo och bifölls StatsUl-. skottets,sedan den 14 dennes hvilande, Betänkande om ersättning för 1312 års Mantals-, skrifningsprovision i Norrbottens Län.