Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om den sammanjemnkning, Utsk. föreslagit, nu skulle ogillas, hade Ståndet bort uppställa en annan redaetion i stället till sammanjemnkning, och om Hr Gr. o. Landtm, ansett sig kunna derå göra propos., hade den visserligen måst komma under öfvervägande; men då blott en gemensam tanka är fattad, ser jag ej, huru detta kan blifva ett beslut emot tre Stånds godkännande af Constit.Utsk:s voter:spropos:r, och det vore besynnerligt, om några personers olika tydning af grundlagen äfven hädanefter skulle få borttaga tiden med ändlösa strider.
Det är af vigt, att stadgandet blir oförtydbart, och jag tror, att Utsk:s förslag är nyttigt genom deri rätt, R.
St. deri lemnäs att afslå Constit.- Utsk:s förslag till grundlagsändringar vid första riksdagen.
Jag inser ej heller, hvartill den gräns, som den siste talaren velat hafva, skulle tjena, enär hvarje ledamot har rätt att ä Constit.Utsk. väcka nya frågor om grundlagens förändring ända in i sista stunden af en riksdag.
" Tr Den 16 Maj. 169 Hr Hjärne, Harald:
Detta ämne är nu för tredje gången föremål för discussion, och här är nu fråga, om Utsk. ställt sig grundlagen till efterrättelse vid behandlingen deraf, hvilket vi väl nu för tjugonde gången hafva före.
Återremiss af Utsk:s förra betänk, beslutades på grund af de anmärkn:r, Gr.
Horn nu yttrat, och det vore besynnerligt, om R. o. Ad. nu fattade ett deremot stridande beslut.
Jag vidblifver ännu samma åsigt, som Ståndet förut uttryckt, och yrkar afslag.
Som skäl för bifall till det nyss afgjorda betänk, kan åberopas, att det var BorgareStts tanka, som då blef undertryckt; men nu är R. o. Ad:s egen tanka i fiåga, och ehuru det för mig är likgiltigt, hvilket Stånds mening man vill undertrycka, kan denna skillnad måhända verka på mången.
Cederström har anmärkt mot mig, att jag oriktigt begagnat ordet beslut; men R. o. Ad. halen gång beslutat ogilla Utsk:s förfarande och förkastade det förra betänk., under förklarande, att R. o. Ad:s gemensamma tanka borde intagas i vc ter:spropos:n.
En gemensam tanka, hvarvid ett Stånd quarstår, är ett beslut, som Utsk. måste respectera.
Jag tror således, att R. o. Ad:s beslut redan är gifvet alt förkasta Utskrs förfarande, och dervid bör man förblifva, så att hela frågan hellre må förfalla, intill dess Utsk. upptagit Ståndets tanka.
Om jag för ett ögonblick antager, alt den af Gr.
Horn begagnade term varit riktig, och att R. o. Ad. beslutat, att förstärkt Constit.Utsk. skall bestå af 3o ledamöter från hvarje RiksSt., alt K. propos:r skola hvila jemte RiksStms contraförslag m. m., så frågar jag: hvar finnes den grundlag, som medgifver ett sådant beslut?
Hvad vill det då säga att besluta en grundlagsförändring, som aldrig varit väckt?
Härigenom torde man få ett begrepp om hvad sådana beslut kunna innebära; men om ock R. o. Ad. antager Gr.
Horns åsigt, så fordras dock, att beslutet befor* dras till verkställighet och att man således uppgifver ett redactionsförslag, hvaröfver de öfriga Stånden få yttra sig.
Man får dä se, huru det går.
Men att ålägga Constit.Utsk. att lyda ett Stånds beslut, duger ej, ty det finnes ingen § i grundlagen, som bjuder det; tvärtom måste Utsk. underkänna alla sådana förslag.
Constit.Utsk., som ej kan ursägta sig med samma hänförelse, som kan tjena till ursägt för vissa ledamöter inom Stånden, måste pröfva lugnt och,oin det {inder något oformligt i RiksStms beslut, anmäla sådant, och Stånden böra då lätt finna, om någon olaglighet blifvit begången.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Constit.Utskts framställning, att R. o. Ad. 22 H. 22 Den 16
Maj. malte godkänna de i Constit.Utskrs förut afgifna niemor.
N:o 107 föreslagna voter:spropos:r.
Ropades ja och nej. H. Ex. förnyade samma propos.
Då H. Ex. i anledn. häraf förklarade sig hafva funnit nej hafva öfverröstat ja, begärde Frih.
Upplästes till justering följande voter:spropos:n: Den, som bifaller Constit.Utskrs hemställan, att R. o. Ad. måtte godkänna de i Constit.Utskrs memor.
Nro 107 föreslagna votei-rspioposrr, voterar ja; den det ej vill, voterar »ej; Vinner nej, förklarar R. o. Ad., att Ståndet vidblifver sitt x anledn. af Constit.Utskis memor.
Nro 107 fattade beslut.
Hr El järner Jag vågar föreslå, att contraproposrn må innefatta bestämdt afslag på Utskrs betänk.
Anledningen till contraproposms uppställning till vidblifvande af beslutet rörrde Constit.Utskrs memor.
Nro 107 är, att det nu ifrågavar. betänk. innehåller 2:ne alternativer, nemi. att R. o. Ad. antingen måtte biträda de öfriga RiksStms godkännande af de voteitsproposrr, Utsk. föreslagit, eller ock göra den redactionsförändring deri, som anses nödig.
I fall contraproposrn blott lydt på afslag, hade det sednare alternativet ej blifvit besvaradt.
Jag bestrider riktigheten af hvad Hr Ridd.secret. yttrat; ty om R. o. Ad. nu beslutar afslag, så äro med detsamma begge alternativerna jemväl afslagna, men om R. o. Ad. vidblifver sitt s. k. beslut, så har R. o. Ad. ej yttrat sig öfver någötdera.
Jag inser numera, hvarföre den siste talaren begär enkelt afslag till contrapropos ; men jag får så vida ändra min begäran, att jag i stället anhåller, att contraproposrn måtte innefatta, att R. o. Ad., med vidblifvande af sitt förut fattade beslut, afslår detta betänk.
Derefter upplästes till justering och godkändes följande voterrsproposrn!
Den, sorn bifaller Constit.Utskrs hemställan, att R. o, Ad. måtte godkänna de i Constit.Utskrs memor.
Nro 107 föreslagna voterrsproposrr, voterar ia» den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, afslår R. o.
Constit.Utskrs nu föredrag - Den 16
M a j. na memor., samt vidblifver sitt rör:de samma Utsk:s meiner.
N:o 107 fattade beslut.
Efter voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — 23.
Ånyo föredrogs StatsUtsk:s d. 12 dennes på bordet lagda memor.
N:o 47° med förslag till reglemente för It.
St:s Riksg.cont. jemte de dertill hörande afdelnings- och pensionsstater.
Jag anhåller om propos. tilL bifall å betänk., utan att uppläsning deraf behöfves.
Om också ingen återremiss skulle komma i fråga, skulle jag finna det underligt att i en klump afgöra ett så vigtigt betänk, som detta, och jag anhåller derföre, att det måtte uppläsas och punktvis föredragas.
Efter det roar Hr Hjärne att höra betänk, uppläsas, har han visserligen rättighet att fordra sådant; men då detta betänk, blott innefattar redan existerande eller beslutade föreskrifter, finnér jag en uppläsning deraf vara öfverflödig, helst det i allt fall skall antagas i sin helhet, eller ock återremitteras.
Då tiden, i anseende till riksdagens snart förestående slut, icke medgifver återremiss, hemställer jag, om det ej vöre bäst att bifalla detta beklagligtvis först nu inkomna betänk, utan föregången uppläsning deraf, helst förhållandet lärer vara, att de öfriga Stånden, enligt hvad jag hört sägas, bifallit detsamma.
I händelse sådant icke vore förhållandet, skulle visserligen äfven jag hafva yrkat ändring i åtskilliga delar af det föreslagna nya reglementet.
Då tre Stånd redan bifallit betänk., och återremiss således vöre utan ändamål, frångår jag min begäran om uppläsning.
Jag anhåller, att Hr Ridd.secret. ville upplysa oss om de öfriga Ståndens beslut i frågan, Underteckn. Ridd.Secret.:
Preste- och BondeStm hafva bifallit betänk.
N:o 47°’ och BorgareSt. har fattat ett beslut, enligt särskildt prot.utdr. så lydande:
"Med läggande "till liandina af förslagets 07 §, hvilket ämne förut ärmed "ogillande pröfvadt, godkändes öfriga delar af det föreslag"na reglementet."
Härvid får jag upplysa, att 5j § angår hypotheksföreningar.
I afseende på den anmärka., att Deu «6 Maj. betänk, sä sent inkommit, att tiden numera ej medgifver återremiss deraf, ber jag få erinra, att det lades på bordet i måndagens plenum, och att om det dagen derpå funnits lämpligt att företaga detta mål, som är af en så särdeles vidlyftighet och vigt, så hade återremissen af detsamma nu kunnat vara besvarad.
Då en ledamot sagt sig hafva anmärkn:r att göra vid betänk., men ej velat framställa dem, emedan betänk, skulle redan vara bifallet af 3 Stånd, men derjemte upplyst blifvit, att ett af dessa
Stånd bifallit med förändringar, hvilket åter är olagligt, och Utsk. således ej är förhindradt att upptaga en återremiss från R. o. Ad., sä önskar jag, att den värde ledamoten ville framställa sina anmärkn.T, för att R. o. Ad. må pröfva dem.
För min del har jag ej haft tillfälle genomgå detta vidlyftiga betänk., men det vore besynnerligt att i massa framställa ett så vigtigt ärende till bifall.
Om riksdagen slutas, innan något nytt förslag hinner inkomma, så blir det gamla reglementet gällande.
Utsk. lärer, i händelse af återremiss, ej meddela annat svar, än att 3 Stånds redan lernnade bifall till detta betänk, utgör ett R.
I anledn. af hvad en talare yttrat, anser jag mig böra upplysa, att det förra reglementet efter denna riksdags slut ej vidare är tillämpligt.
Riksg.cont:s styrelse skulle i sanning komma uti en högst kinkig och bekymmersam belägenhet, om den icke erhölle någon annan ledning vid verkställigheten af R. nu församlade St:s beslut, än det vid förra riksdagen utfärdade reglemente.
Det återstår således ej nu någon annan åtgärd för R. o. Ad., än att antingen bifalla Utsk:s betänk, eller låta bero vid de öfriga RiksSt:ns dertill meddelade bifall.
Jag har blott velat upplysa Frih.
Cederström, som undrat, att man i en klump velat afgöra ett så vigtigt betänk., att alla deri förekommande beslut tillförne varit R. o.
Ad:s pröfning underställda, och att frågan numera blott angår redactionen för att undersöka, om Ståndets beslut blifvit rätt uppfattade.
Hvad tiden beträffar, får jag tillägga, att om R. o. Ad. anser en återremiss nödvändig, kan densamma ännu hinna besvaras.
N:o 47° klef af R. o. Ad. bifallet.
Företogs till pröfning BancoUtsk:s d. 12 dennes på bordet lagda memor.
N;o i44 med förslag till sammanjemnkn. af RiksSt:s särskilda beslut i anledn. af Utsrk:s under N:o i35 afgifna utlåt. R. o. Ad. beslöt, att detta mål skulle punktvis fö-* redragas.
Utsk:s yttrande, rörtde 3:dje punkten.
Ang:de en sedelvalör å io r:dr b:co.
Ang:de en sedelvalör å 66 r:dr 32 sk. b:co.
Då man vid denna riksdag ansett lämpligt atti möjligaste måtto bibehålla riksg.- räkning i penningerörelsen, synes valören å 100 r:dr riksgts ingalunda böra fattas, helst man förut haft sedlar, lydande på denna summa, hvilka varit mycket begärliga.
Jag skulle således tro, att R. o. Ad. borde vidblifva sitt beslut och öfverlemna frågan till förstärkt Utsk.
När man bestämt sig att äga en valör på 33 r:dr 16 sk., borde väl äfven en å 66 r:dr 32 sk. finnas.
Jag skulle tro, att då vi äga en sedelvalör på 33 r:dr 16 sk., skulle en på 66 r:dr 32 sk. vara obehöflig, ehvad riksg:sräkningen blir bibehållen eller icke; och då i alla fall fullmägtige i Banken blifva berättigade att utgifva ännu 2:ne valörer, utom dem R.
St. bestämt, så äro fullmägtige äfven oförhindrade att utgifva en sedelvalör på 66 r:dr 32 sk., om de så finna nödigt.
Skulle åter ovilkorligen en sådan valör bestämmas, så skulle fyra särskilda nya plåtar jemte en särskildt sort papper erfordras, innan de gamla sedlarna kunde afskaffas.
Jag var visserligen en bland dem, som påyrkade en sedelvalör af 66 r:dr 32 sk., och jag önskade, att en sådan valör skulle antagas i stället för den å ioo r:dr b:co; men då R.
St. numera beslutat, att sedlar skola utgifvas å ioo r:dr b:co, är det Öfverflödigt och äfven oriktigt att derjemte bestämma en särskild sedelvalör å 66 r:dr 32 sk., helst som det kommer att finnas en valör å 33 r:dr 16 sk. b:co. R. o. Ad. har godkänt Utsk:s åsigt, att man bör hafva så fä valörer som möjligt.
Det beror också nu endast på R. o. Ad. att bestämma, om 7 eller 8 särskilda valörer skola finnas.
Dessutom torde det tillåtas mig erinra, att fullmägtige fått sig uppdraget att, utom de af R.
St. bestämda sedelvalörerna, utgifva högst 2:ne valörer till, i fall behofvet så oundgängligen fordrar; och kunna altså till följd deraf fullmägtige, om sådant finnes oundvikligen nödvändigt för landets penningerörelse, jemväl utgifva sedlar å 66 r:dr 3a sk. b:co.
Jag tror således, att man ej behöfver gä utöfver det af Utsk. föreslagna primitiva antalet särskilda valörer, och jag tillstyrker altså, att R. o. Ad. mätte frånträda sitt förra beslut i afseende på utfärdandet af sedlar å sistnämnde belopp.
Det beslut, de öfriga Stånden fattat om en sedelvalör ä 100 r:dr b:co, är ej öfverens - >74 D c n 16 M a j. stämmande med grundsatsen att hålla sig vid riksgtsräkningen.
Således bör af denna omständighet intet skäl hemtas för en ytterligare afvikelse från grundsatsen.
Man har sagt, att om man underläte besluta den ifrågavar. valören, kunde Bancofullmägtige vidtaga rättelse häri, så framt de funne sådant vara af nöden.
Vi hafva dock redan hört en ledamot af Bancostyrelsen bestrida sådant.
Mig synes derföre vara bäst, att vi sjelfva besluta derom, helst fullmägtige ej äro ålagda att utgifva nya valörer, utan blott blifvit berättigade dertill för den händelse, att R.
St:s beslut ej vore fullständigt.
Man har åberopat ett särskildt skäl, hemtadt från de gamla plåtarnas fortsatta begagnande.
Detta är ej särdeles vigtigt, ty att gravera nya plåtar lärer ej upptaga mycken tid; och om vexelbanken emedlertid qvarstår i sitt nuvar. skick, förloras ju intet för dem, som önska sig sedlar på 100 r:dr b:co.
Jag förenar mig med dem, som yrka instämmande i PresteStrs beslut, och ser ej, hvartill eu valör af 66 r:dr 3a sk. skulle tjena.
Helt annat var förhållandet, då papperet var så tjockt, att ett bref med penningeremiss gick öfver 1 lods vigt, men nu, då två sedlar tillsammans icke väga så mycket som en enda förut, finner jag intet skäl deruti.
Det är dessutom desto angelägnare att hafva fixa valörer, som den beqvämlighet, nästan gränsande till sjelfsvåld, hvilken hittills fått äga rum, att kunna få hvad sedelvalör som helst, icke medgifves i något annat land.
Jag tillstyrker äfven af detta skäl antagande af PresteStts inbjuda. R. o. Ad. antog inbjudn. till instämmande med Presteoch BondeSt:n, att éj någon sedelvalör å 66 r:dr 3a sk. b:co, enligt nya formulären , må bestämmas till utgifvande från Banken; i följd hvaraf den i detta afseende föreslagna voter:spropos:n ansågs förfalla.
An g: de de j:ne sedelvalörer, som fullmägtige, utöfver de af R.
St. bestämda, få utgifva. R. o. Ad. antog inbjudn. till instämmande i Preste- och BondeSt:ns heslut, att de tvenne sedelvalörer, hvilka fullmägtige, utom de som af R.
St. bestämmas, berättigas alt kunna utgifva, skola vara emellan 2 r:dr och 100 r:drb:co; i följd hvaraf den föreslagna voter:spropos:n ansågs förfalla.
I öfrigt fann R. o. Ad. för godt, uppå särskilda proposlr, att godkänna yttrandena rör:de 5:te och 13:de punkterna samt de rör:de 6:te och 8:de punkterna föreslagna voter:spropos:r; hvarjemte Ståndet farin yttrandena ronde 4;de och i7:de punkterna ej erfordra någon åtgärd.
Föredrogs ånyo och bifölls Banco- och LagUtsk:ns d. 12 dennes på bordet lagda mentor.
N:o 7 i anleda, af vissa Den 16
Maj. skiljaktigheter uti RiksStlns sednast fattade beslut, rör:de lagstiftningen för enskilda banker.
Ånyo föredrogs Banco- och LagUtsktns d. 12 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 8 öfver Hr Frih. Ludv. Boyes och Hr N. W. Stråles anföranden, ang:de afskiljande af de oeconomiska och financiella delarna i förslaget till lag för enskilda banker från de delar, som röra allm. civillag.
I sammanhang härmed föredrogs äfven PresteStts, i följd af särskildt beslut, sedan d. 23 sisth Mars hvilande inbjudn. af d. xG i samma månad, till instämmande i PresteSt:s vid föredi-agningen af Banco- och LagUtskms utlåt.
N:o 4 fattade särskilda beslut. R. o. Ad. biföll Banco- och LagUtskms betänk.
N:o 8 Samt lade PresteSt:s ofvannämnda inbjudn. till handkna.
StatsUtskrs d. 14 dennes på bordet lagda raemor.
N:o 4715 nic'd hemställan om en gratification till Cancellisten G. O. Vougt.
Till pröfning föredrogs StatsUtskts d. i4 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 472 i anledn. af fullmägtiges i Riksg - cont. skrifvelse, med hemställan, att hvad som vid innevar. riksdag blifvit stadgadt i afseende på Bankens tjenstemän, hvilka, när de befordras, innehafva tjenster utom Bancoverket, måtte få gälla och tillämpas för Riksg.cont.
Jag lyckönskar fullmägtige i Riksg.cont., att StatsUtsk. gör dem den rättvisa, att underställa deras principaler de beslut, Utsk. fattar i anledn. af fullmägtiges hemställningar, och jag hoppas, att BancoUtsk. må låta BancofuIImägtige vederfaras enahanda förmån, så att icke af dem väckta frågor må förfalla tili följd af möjligen en rösts pluralitet inom Utsk.
Hvad Utsk:s tillstyrkande beträffar, kan jag ej annat än ogilla Utsk:s, utan anförande af något skäl, dictatoriskt förklarade ogillande af fullmägtiges hemställan, hvilken jag för min del finnér fullkomligt billig; hvadan jag ock anhåller om återremiss, på det Utsk. må tillstyrka den väckta frågan.
Då fullmägtige hemställt att tjenster från och öfver kamereraregraden inom Riksg.cont. må kunna förenas med innehafvande af tjenst i annat verk, så vida Riksg.cont:s göromål deraf icke ledo men, och tillsynen öfver sistnämnde förhållande ankomme på fullmägtige, så tror jag icke, att Riksg:scont:s tjenst komme att pericliteras genom bifall till hvad fullmägtige föreslagit, då det deremot synes mig hardt att neka en person använda sin tid till förtjenst på annat håll, då ingen skada deraf uppkommer för hans i Den 16 Maj.
Riksg.cont. innehafvande befattning.
Jag begär på dessa grunder återremiss. StatsUtsk:s utlåt.
N:o 473 återremitterades. Ånyo föredrogs och bifölls StatsUtsk:s d.
N:o 47^ i anledn. af en utaf Ridd.secret. gjord, till Utsk. remitterad anmälan, ang:de vården emellan riksdagarna af Utsk:ns handhr och invenlariepersedlar, tillika med ett, i anledn. deraf, afgifvet yttrande af Hr Gr.
Föredrogs ånyo BancoUtsk:s d. i4 dennes på bordet lagda memor.
N:o i45 med öfverlemnande af reglementariskt stadgande, ang:de tiden för tillämpningen af de utaf R.
Jag anser väckandet af denna fråga icke hafva varit af behofvet påkalladt, utan tror, att hvad härutinnan förut blifvit beslutadt varit fullkomligt tillfyllestgörande.
På sätt förstärkta BancoUtsk:s betänk.
N:o 48 upptager, hafva nemi. R.
St. genom förstärkt BancoUtsk. beslutat, som följer:
"Och enär ja sålunda vunnit, var beslutadt, att om också metalliska cassan någon tid skulle visa sig fortfarande öfverstiga §:delar af sedelstocken, Bancostyrelsen ej, på grund häraf, må äga vidtaga någon åtgärd till rörelsecapitalets ökande i annan väg, än medelst belåning af guld, silfver, koppar, jern och öfriga elfecter, som finnas uppräknade i bancoreglernentets 4 art. 4 afd. §§ 10—15, förrän ett år förflutit från Bankens öppnande till utvexling af silfver."
Om altså denna fråga icke ånyo blifvit af Utsk. väckt, så är det gifvet, att utlåning från Banken, enligt de nya stadgandena, kommit att vidtaga fr. o. m. d. 1 Oct. innevar. år.
Genom det nu af Utsk. föreslagna uppskof intill d. 1 Jan. i836 anser jag icke någon nytta, men väl skada komma att uppstå, enär betydliga capitaler, genom bifall till hvad Utsk. föreslagit, skulle komma att ligga ofruktbara och näringarna ett fjerdedels år längre blifva i saknad af det låneunderstöd, som för dem är beslutadt.
Jag kan altså icke bifalla Utskrs betänk., utan yrkar derå återremiss, med begäran, att Hr Stuarts välgrundade reservation må liggas till grund för Utsk:s förnyade utlåt.
Hr Stuarts reservation är så väl grundad, att jag deri fullkomligt instämmer, och jag vill endast, såsom ytterligare skäl för återremiss, tillägga uppgift å några af de följder, som skulle uppstå genom antagande af Utsk:s förslag.
Å ena sidan inträffar, på sätt Frih. af Nordin anfört, att betydliga capitaler komma att ligga ofruktbara under den tid, Utsk. utsträckt perioden för de nya ban - Den j6 Maj. bancostadgandenas inträdande i verksamhet.
Bland dessa eapitafer vill jag nämna hela discontvinsten, som under nästk.
Sept. blir för det upplupna året disponibel.
Å en annan sida skulle derigenom, att Hr Stuarts uppgifna förslag icke antoges, de fastighcls-lånesökande, hvilka redan in på andra året haft sina ansökningshandkr inlemnade, under afvaktan att derå erhålla pröfning, komma att befinna sig afklippta i en sådan deras rätt, samt de för handltnas pro-?
ducerande redan hafda kostnader och besvär altså vara förlorade.
Jag anhåller, att betänk, må återremitteras och att Utsk. må taga i närmare ompröfvande alla de ofördelaktiga förhållanden, som kornme alt uppstå såsom följd af Utsk:s nu vidtagna beslut.
Då jag inom Utsk. deltog uti ifrågavar. beslut samt, i anledn. af den verkliga ordförandens frånvaro, för tillfället t. o. m. förde ordet, anser jag mig först böra förklara, det jag icke tior mig hafva meddelat en olaglig propos., då jag såsom sådan framställt, hvad sedermera blef Utsk:s beslut i ämnet; ty förstärkta BancoUlsk. har väl sagt, att de nya b:costadgandenas tillämpning skulle vidtaga först ett år efter utvexlingens början, men derigenom var något hinder icke lagdt i vägen för ett sådant beslut, hvarigenom en sednare period än den, inom hvilken åtgärden först kunde träda i verksamhet, antoges.
För öfrigt får jag upplysa, att pluralileten för beslutet var så stor inom Utsk., att jag är öfvertygad, det någon ändring icke uppkommer genom en återremiss, den jag i öfrigt för min del icke vill motsätta mig.
Jag får blott förklara, att jag icke påstått eller menat, det Utsk:s tillstyrkande innefattar någon olaglighet.
Jag yttrade blott, att jag ansåg frågans väckande hafva varit öfverflödig, och att jag icke kunnat gilla det sätt, på hvilket Utsk. densamma afgjort, sedan den, emot hvad behöfligt varit, blifvit väckt, men för åstadkommande af ändring hvaruti jag yrkat och fortfarande yrkar återremiss.
Upplästes och lades på bordet nedannämnda från LagUlsk. inkomna betänkm:
N:o i8,5. i anledn. af K.
M:s nåd. propos. till B..
St,, ang:de lag för inrikes vexlar; N:o 186. öfver Hr C.
Stuarts motion, ang:de underd, anhållan hos K.
M. om utarbetande till nästa riksdag af förslag till en gemensam lag för utrikes och inrikes vexlar.
Upplästes ett från BondeSt. ankommet prot.utdr. af denna dag, innehållande, att efter det Ståndets ledamöter i Bau 22 II. 33 Den 16
Maj. coUtsk. nu upplyst, att utsatta sammanträden i detta Utsk. nyligen mast uppskjutas två gånger af brist på fulltaligt antal ledamöter, nemi. första gången från PresteSt. och andra gången från R. o. Ad., då äfven ordföranden blifvit boita, BondeSt., som trott sig finna, att göromålen lios BancoUtsk. på de sednare månaderna icke gått med möjlig drift och skyndsamhet, hvartill dock orsaken måhända stundom varit uteblifvande af anslag till sammanträden, beslutat vördsamt vända sig till resp.
Medstånden med anhållan, att dessa Stånd, till befordrande af riksdagens slut, behagade, livart för sig, anmoda deras ledamöter i BancoUtsk. att, vid utlysande sammanträden, till erforderligt antal sig infinna, det ock BondeStts ledamöter ville sorgfälligt iakttaga; och gjorde BondeSt. sig i öfrigt den förhoppning, att R. o. Ad. täcktes uppmana ordföranden i BancoUtsk. att, i hvad på honom särskildt kan ankomma, söka att befordra skyndsamt afslutande af Utskts ännu återstående göromål.
Jag instämmer med BondeSt. i den önskan, att R. o. Ad:s ledamöter af BancoUtsk. ville så mangrannt som möjligt infinna sig vid Utskts sammanträden, ehuru händelsen nu velat, att jag sjelf i delta afseende på sätt och vis peccerat.
Anledningen dertill var dock, att sedan Utskts secreterare hos mig anmält, att justering af ett par mål förestod, och begärt ett kort sammanträde dertill , samt jag äfven för sådant ändamål utsatt sammanträde med Utsk., blef jag sjelf förhindrad att bevista detta sammanträde och lät anmäla mitt förfall genom en biilet, som likväl icke lärer hafva framkommit.
Emedlertid föreslogs under sammanträdet att då företaga det enda mål, som fanns på bordet, och hvilket redan 2 gånger förut varit före utan att kunna afgöras, i anseende till bristande antal ledamöter.
Samma förhållande inträffade äfven nu, och detta lärer hafva gifvit någon inom BondeSt. anledn. att begagna tillfället för att klandra min frånvaro.
Jag får dock upplysa, att det ifrågavar. målet är af den enskilda beskaffenhet, att BancoUtsk. sjelf afgör det med R.
St:s rätt, och att det således när sorn helst kan afgöras, blott tillräckligt antal ledamöter af hvarje Stånd komma tillstädes.
Någon klagan i öfrigt öfver dröjsmål med afgörandet af andra b:coärender, som äro af allm. beskaffenhet och erfordra R.