Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter 13 §. i detta Capitel hafva Rikets Ständer beslutat tillägga följande stadgande:
Hvad i förestående i3 ,$*. rörande undersökning stadgadt är, må ej tillämpas i frågor om på lifstid eller vissa år redan afsöndrad lägenhet af mindre j rdrymd och beskaffenhet, än som i denna eller 1827 års Författning om afsöndring af jord från hemman tillåten är, så vida afhandlingen om öfverlåtelsen blifvit intagen i Härads-Rätts Protocoll; utan må egaren af lägenheten densamma behålla till besittningstidens slut.
Det i 18 föreslagna årliga uppläsandet af Författningen så väl i kyrkorna som vid hvarje mantals- och skattskrifning, hafva Rikets Ständer ansett mindre leda till det dermed åsyftade ändamålet, än att vid mantalsskrifningarne borttaga en för den vidlyftiga förrättningen i alla fall knapp tid och utan serdeles nytta öka den redan stora mängden af Författningar, som skola årligen, enligt serskilde påbud, i kyrkorna uppläsas.
Rikets Ständer hafva således beslutat, att stadgandet härom bör ur Författningen utgå.
Deremot hafva Rikets Ständer funnit ett nytt stadgande böra i 18 §. upptagas af följande lydelse:
Hvad i denna Författning stadgas , må icke lägga hinder för afsöndring, lagfart och besittning för everdelig tid af de mindre jordlotter, som kunna föräras eller inlösas till Kyrkor, Skolor och fromma Stiftelser, likväl under förbehåll, att samma jordlotter, derå endast hus för berörde ändamål och allmänna inrättningar skola kunna uppföras, icke i öfrigt må bebyggas eller äbos under andra, än här ofvan för oskrifne vilkor.
Med iakttagande af dessa förändringar och tillägg, hafva Rikets Ständer i öfrigt godkänt, hvad Committerade i detta vigtiga ämne föreslå - io38 Expeditions-Utskottets Forslag till tind.
Skrifvelse, N-0 4°8. git, hvilket Rikets Ständer härmed få i underdånighet hos E. K.
M. anmäla.
Stockholm den 14 Juni 1841, N:o 408.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 14 Juni 1841* Preste-Ståndet den i£ •— — Borgare-Ståndet den i4 — Bonde-Ståndet den 14 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse } i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss af handlingar} rörande anskaffande och inredning af annan tjenlig localför H. K. H. Kron-Prinsens Stall-Stat. (Stats-Utsk.
N:o 578.) S. A. K.
Sedan i anledning af Rikets Ständers, uti underdånig skrifvelse af den 23 September sistlidet år, gjorda framställning, att, på det de å den i E. K. M. och Rikets Gommerce-Collegii hus tillhörande tomt uppförde, samt till vagnshus och foderskullar för H. K. H. Kron-Prinsens Hof-Stall begagnade trädbyggnader må kunna, i anseende till deras eld-farliga beskaffenhet och vådlighet för de dervid belägna allmänna Embets-Verk, borttagas, E. K. M, täcktes från vederbörande i Nåder infordra och derefter, under innevarande Riksmöte., meddela Rikets Ständer nödige upplysningar och kostnads-förslag, i afseende på upplåtandet och inredandet, af någon annan härtill lämplig, Staten tillhörig, local, för det ändamål, hvartill omförmäldte trädbyggnader nu begagnas, eller, derest en sådan icke vore alt tillgå, Rikets Ständer måt - Expeditions-Utskottets Förslag till und.
IV.-o 408. i o3g te få emottaga förslag, i afseende å inköpandet af en dylik local, samt utförandet af de möjligtvis erforderlige tillbyggnader och förändringar å de der redan befintliga hus, samt yttranden häröfver blifvit på Nådig befallning afgifne af Öfver-Ståthållare-Embetet, Öfver-Intendents-Embetet samt Commerce-Collegium; så har E. K. M., genom Nådig Remiss af den 24 sistlidne Maj, dessa handlingar ti i 1 Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemnat.
Ständer vid granskning af förenämnde handlingar , funnit, att den kostnad af nära 90,000 R:dr Banco, som Öfver-Intendents-Embetet uppgifvit såsom erforderlig för utvidgning och tillbyggnad af H. K, H.
Kronprinsens å Blasiiholmen belägna Hof-Stall, möjligen skulle kunna nedsättas, vare sig genom antagandet af en mindre kostsam byggnads-plan, än den af Kongl. Öfver-Intendents-Embetet föreslagne, eller genom apterandet af en annan för ändamålet lika eller mera tjenlig local; men Rikets Ständer dels icke äro i tillfälle att ingå i någon närmare pröfning af kostnads-förslaget, dels icke anse möjligt, att, så nära Riksdagens nu snart förväntade slut, den närmare utredning af frågan, som Rikets Ständer anse behöflig, kan medhinnas, och med fästadt afseende derå, att vådan af eld genom de å CommerceCollegii egendoms tomt varande trädbyggnaders qvarstående ännu någon tid, enligt de upplysningar, Öfver-Ståthåilare-Embetets utlåtande i detta afseende meddelar, icke kan anses vara af den hotande beskaffenhet, att skyndsamma åtgärder för dessa byggnaders borttagande af nödvändigheten påkallas, få Rikets Ständer, jemte underdånig anmälan, att Rikets Ständer icke anse sig kunna nu till slutlig pröfning upptaga Öfver-Intendents-Embetets förslag till utvidgning och tillbyggnad af B. K. H.
Kron-Prinsens å Blasiiholmen varande Ilof-Stall, hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det E. K. M., sedan vederbörande å nyo blifvit hörde och de omständigheter, som på en nödig ansedd nedsättning i nu föreslagna kostnad kunna inverka, blifvit fullständigt utredda, täcktes till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta Nådig Proposition i ämnet.
Hvilket Rikets Ständer till svar å E. K. M:s Nådiga Remiss få i underdånighet meddela; framhärdande &c.
Stockholm den 14 Juni 1841. io4o ExpedUions-Utskottets Förslag till und Skrijvelsej N.o 409.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 14 Juni i84t.
Preste-Ståndet den i4 — — Borgare-Ståndet den <4 — — Bonde-Ståndet den 14 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, i anledning af Kongl. Ma\:ts Nådiga Remiss å Christinehamns Stads Äldstes underdåniga ansökning om eftergift af Kronans rätt till ett i nämnde
Stad fallet Dana-arf, (Stats-Utsk.
N:o 577.) S. A. K.
Uti en till E. K. M. i underdånighet ingifven och , medelst Nådig Remiss af den 24 sistlidne Maj, till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemnad skrift, hafva Christinehamns Stads Äldste anhållit, att Kronans rätt till ett i nämnde stad fallet Dana-arf, stort 300 R:dr Banco, efter Jungfru Brita M. Brunj hvilken den 11 April 1838 derstädes aflidit, utan att efterlemna några kände lagliga arfvingar, måtte få öfverlåtas på den i Christinehamn genom enskilde bidrag bildade fond till underhåll af fattige fader- och moderlöse barn; varande till stöd för berörde, af E. K. M:s Befallningshafvande i "Wermlands
Län förordade, ansökning i underdånighet åberopadt, dels det dryga beloppet af de fattigvårds-afgifler, staden måste vidkännas, och hvilka årligen uppgå till omkring 1,800 R:dr Banco, dels det förhållande, att, i anseende till omförmälde fonds ännu obetydliga tillgångar, utgörande endast 929 R:dr 41 sk. 6 rist, ytterligare bidrag vore af behofvet oundgängligen påkalladt, så vida det dermed åsyftade ändamål skulle kunna vinnas.
Detta hafva Rikets Ständer i öfvervägande tagit, och då Rikets Ständer, så väl under innevarande, som föregående Riksmöten, vid flere tillfällen beviljat eftergift af Kronans anspråk å arfs-medel af ifrågavarande beskaffenhet till understöd för allmänt nyttiga inrättningar, inom de städer eller orter, hvarest medlen utfallit, hafva Rikets Ständer äfven velat bifalla, att den Staten tillkommande rätt till ofvanberörde, efter Jungfru Brun fallne Danaarf, Expeditions-Uiskottcls Förslag till tind.
Skrifvelse, Tö o 410. arf, lill belopp af 300 R:dr Banco, tua få öfverstås på den i Christinehamn bildade fond för fallige fader- och moderlöse barns underhåll.
Hvilket Rikets Ständer till svar å E. K. M:s Nådiga Remiss härmed få i underdånighet meddela.
Rikets Ständer framhärda åc.
N:o 410.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 14 Juni i84t Preste-Ståndet den 14 — — Borgare-Ståndet den 14 — — Bonde-Ståndet den 14 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelsej i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss af Bruks-idkaren A. V. Gyzanders Enkas och Sterbhus-delegares ansökning om befrielse från «- dömd betalning af en ingången uppbärds-borgen.
[Jtl.
N;ris 514 och 552 samt Mern.
N:o 501.) S. A. K.
Sedan Kammar-Rätten, genom Utslag den 7 Äng. sistlidet år, hvilket vunnit laga kraft, förklarat sterbhus-delegarne efter Bruks-idkaren A. V. Gyzander skyldige att, i följd af den utaf Gyzander i lifstiden, gemensamt med Johan TVedelin, för numera aflidne Krono-Fogden B.
Carlsson ingångne uppbörds-borgen, en för alla och alla för en, betala 1,500 R:dr Banco, jemte 5 procents årlig ränta derå från den 24 Juni 1834, i afräkning å den balance, Carlsson i tjensten sig åsamkat, samt, till verkställighet af omförmälde laga kraftvunne beslut, utmätning för domfästa beloppet blifvit hos Gyzanders Bih. Ull R, St. Prof. 1841. 10 Sund. 1 Afd. j3i Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelsej N.o 410- enka, Charlotta Christina Gyzander, född Osterman, anställd, så hafva ej mindre enkan Gyzander, å egne och sina fyra omyndiga barns vägnar, än ock Gyzanders öfriga sterbhus-delegare, Pastors - Ad juncten L. J. Gyzander, Landtbrukaren C. A. Gyzander och J. C. Osterman, uti en till E. K. M. ingifven skrift, i underdånighet anhållit, att, då någon annan tillgång för fullgörande af ifrågavarande betalnings-skyldighet icke funnes, än en köpeskillings-fordran, stor 2,306 R:dr 32 sk.
Banco, för en försåld Färgeri-fabrik och Stamp-inrättning, som varit sterbhuset tillhörig, hvilken fordran utgjort den enda återstående tillgång för enkan Gyzanders och och hennes oförsörjde barns bergning, dertill de myndige sterbhus-delegarne, af hvilka C. A. Gyzander och Osterman måst afstå sin egendom till borgenärers förnöjande, icke i ringaste nion kunde bidraga, E. K. M., med afseende å dessa förhållanden, täcktes af Gunst och Nåd frikalla sökanderne från den, på grund af ifrågavarande borgens-förbindelse, dem ådömde betalnings-skyldighet.
Efter det vederbörande blifvit i ämnet hörde, har E. K. M., med anledning af Enkan Gyzanders serskildt framställda underdåniga anhållan, att Irågan om nämnde eftergift måtte varda till Rikets nu församlade Ständer hänskjuten, genom Nådig Remiss af den 7 sistlidne April, behagat till Rikets Ständers Stals-Utskott öfverlemna Gyzanders sterbhus-delegares merberörde ansökning och dithörande handlingar, till det afseende, samma ansökning kunde förtjena.
De af E. K. M. till Rikets Ständers pröfning sålunda i Nåder öfverlemnade handlingar hafva Rikets Ständer i öfvervägande tagit, och på grund af dervid förekomne bevekande omständigheter, pröfvat skäligt i så måtto bifalla ifrågavarande ansökning, att all upplupen och framdeles upplöpande ränta å skuld till Staten, i följd af den utaf Bruks-idkaren Gyzander i lifstiden, gemensamt med Johan Wedelin, för Krono-fogden Carlsson ingångne uppbörds-borgen, må varda Gyzanders enka och öfrige sterbhus-delegare efterskänkt.
Hvilket lill svar å E. K. M:s Högslberörde Nådiga Remiss, Rikets Ständer härigenom få i underdånighet meddela^ framhärdande &c.
Stockholm den 14 Juni 1841. Expeddions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.o 4**» io43 N:o 411.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 14 Juni 1841, Preste-Ståndet den 14 — — Borgare-Ståndet den 14 — — Bonde-Ståndet den i4 — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Stats-anslag till fattigvården för manskap af värfvade Armeen och Flottan.
(Stais-Utsk.
N:o 529.) S. A. K. Hos Rikets Ständer hafva framställningar blifvit gjorda om anslag till understöd för fattigvården uti åtskillige Garnisons-församlingar.
Rikets Ständer hafva med afseende derå, att, innan frågan om fattig-försörjningens bekostande af Staten hunnit att undergå den närmare pröfning och utredning, hvarpå E. K. M. kan, i anledning af Rikets Ständers deröfver fattade beslut, grunda en Nådig framställning, rörande framtida Stats-anslag för fyllandet af detta behof, en så vidsträckt tolkning af Statens förbindelse att öfvertaga ifrågavarande fattigvård, som den, hvartill ordalydelsen af 21 §. 3 Mom. i Rikets Ständers, jemte skrifvelse den 12 innevarande månad, till E. K. M. i underdånighet afgifne förslag till Stadga om Fattigvården i Riket, icke torde komma i fråga, trott sig ega giltigt skäl till den förutsättning, att det anslag, som i sådant afseende kan komma att erfordras, och hvilket, för den händelse, att sådan fattigvård, som i nämnde §. och Mom. omformales, skall af Staten ensamt och utan inskränkning öfvertagas, enligt Rikets Ständers tanka, måste blifva högst betydligt, likväl för närvarande bör inskränkas till hvad oundgängligen erfordras till understöd för de orter, hvilka af en sådan faltig-försörjning äro mest betungade; och ehuru Rikets Ständer icke äro j. tillfälle att fullständigt pröfva., hvad utöfver de redan tili understöd för allmänna fattigvården i Stockholm och landsorterne å Riks-Staten anslagne, 6,043 R:dr 8 sk. kan komma att oundgängligen blifva af nöden, hafva Rikets Ständer likväl utöfver sistnämnde summa, till understöd för den fattig-, vård, som, enligt 21 §. 3 Mom. af Rikets Ständers förslag till Stadga om io44 Expeditions-Utskottels Förslag, till und.
Skrifvelse, N;o 412.
Fattigvården i Riket, skulle komma att af Kongl. Maj:t och Kronan bekostas, årligen intill nästa Riksdag å Riksgälds-Contoiret anvisat en summa af 10,000 R:dr Banco till E. K. M:s disposition; och bör hvad af denna summa för något år icke kommer att utgå, för Riksgälds-Contoirets öfriga behof reserveras; anhållande Rikets Ständer i underdånighet, det E. K. M., efter det behofvet för framtiden blifvit vederbörligen utredt, täcktes till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta Dess Nådiga Proposition i ämnet.
N:o 412.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 14 Juni i§4*' Preste-Ståndet den 14 — —- Borgare-Ståndet den :4 — — Bonde-Ståndet den 14 — — Rikets Ständers underduniga Skrifvelse, rörande allmänna Stadgauden och anslag till folkundervisningens be fremmande.
(Kongl.
Majrts Nåd.
Prop. N:o 7 Stats- samt Allm.
Besv. och Ekon.-Ulsk.
N:ris 5, 128, 190 och 198, Allm.
Besv. och Ekon.-Utsk.
N:o 161.) S. A. K. E. K. M. har, genom Nådig Proposition den 1 Februari nästlidne år, täckts meddela Rikets Ständer, att E. K. M. af de från samtlige
Consistorieme infordrade uppgifter och utlåtanden, rörande folkskolorne och folkundervisningen, väl erfarit, att, genom den mängd nya Skolor, hvilka, under de senare trettio åren tillkommit, folkundervisningen blifvit betydligt utvidgad och förbättrad, men också alt mångenstädes den ännu år bristfällig och otillräcklig samt icke motsvarande, hvarken sitt förnämsta syfte och ändamål, Expeclitions-Vtskottels Forslag lill imd.
Skrifvelse j ff.-o 4'2- lofö att utbilda och förädla den religiösa och moraliska känslan, eller tideiis fordringar på hildning i allmänhet; i anledning hvaraf, jemte INådig framställning af E. K.
M:s åsigter, i fråga såväl om de nu befintlige hinder för vården af denna stora national-angelägenhet, som ock om de säkraste och lämpligaste medlen för folkundervisningens förbättring och fullkomnande, E. K, M. i Nåder loreslagit Rikets Ständer att, till befremjande af meranämnde undervisning, antaga nedanstående allmänna stadganden och bevilja följande anslag: i:o I hvarje Stifts-stad hör genom Dom-Capitlets försorg hildas ett Seminarium eller Läro-anstalt, der tillfälle heredes för dem, som vilja egna sig åt folklärare-kallet, att erhålla undervisning och öfning i de nödvändigaste dit hörande ämnen; hörande en föreståndare af Dom-Capitlet förordnas att hafva inseende öfver denna practiska undervisnings-anstalt, att handleda och i vissa delar sjelf undervisa blifvande Skol-lärare, vid intagning och afgång dem examinera samt för dem utfärda betyg; för hvilket ändamål E. K. M. af Rikets Ständer begärt ett årligt anslag af 6,000 R;dr Banco intill året efter nästa Riksdag, hvaraf 500 R:dr anslås för hvarje Stift till arfvode, dels för nämnde föreståndare, dels för läraren i den Stifts-stadens folkskola, hvarest folklärare-eleverne komma att inhemta den practiska bildningen, dels till dem, som meddela undervisning i sång och fristående Gymnastik. 2:o E. K.
M. har derförutan äskat af Rikets Ständer, alt jemväl intill året efter nästa Riksdag utgå, ett anslag af 9,000 R:dr årligen till understöd åt behöfvande och skicklige Skol-lärare-elever, under den tid, de Läro-anstalten begagna. 3:o Ingen får delta Seminarium begagna, som icke, vid sitt inträde, då han af föreståndaren skall förhöras, kan skrifva, räkna och läsa innantill Svenskt och Latinskt tryck, samt utantill Luthers Lilla Cateches med den antagna förklaringen och derjemte eger insigt uti Biblisk Historia, första grunderne af allmänna jordbeskrifningen och fäderneslandets historia samt kyrkosång. 4:o Hvar och en, som vill anses behörig att söka Lärare-befattning vid folkskola, skall begagna folklärare-seminarium minst ett år. 5:o
I hvarje socken skall vara minst en Skol-lärare, som antingen i fast Skola eller ambulatorisk, meddelar undervisning; smärre socknar dock obetaget att om en folkskola sig förena. 6:0
Kyrkoherden skall hafva inseende öfver församlingens Skolverk samt besörja, att det i tillbörligt skick hålles och flitigt begagnas. 7:o Lärare i folkskola ber i lön åtnjuta minst värdet af 16 tunnor span mål. io46 Expeditions-Utskottcts Förslag till utid.
Skrifvelsej IV.o 4<2* 8:0
Der fast skola finnes, bör hvarje der intaget barn till läraren erlägga minst 4 sk.
B;co i veckan, men är Skolan ambulatorisk, 2 sk. i veckan. 9:o
Dä någon församling af fattigdom är urståndsatt att, till ofvannämnnämnde minimi-belopp Skol-läraren aflöna, må till E. K.
M. ställd underdånig ansökning om bidrag af Statsmedel nigifvas till Landshöfdingen, som, efter det Dom-Capitlet sig deröfver yttrat, ansökningen, jemte eget underdånigt utlåtande, till E. K.
M. insänder. 10:o Till sådane understöd äskar E. K. M. ett, på Riksgälds-Contoiret till E. K.
MiS disposition ställdt, Creditiv af högst 50,000 R:dr, att årligen utgå till och med året efter näst påföljande Riksdag. lito I hvarje socken eller större Skol-district skall finnas en Skol-styrel•se med Kyrkoherden såsom ordförande och för Protocollet ansvarig, samt 2, högst 8 ledamöter, hvilka af församlingen väljas. 12:o Enskild Skola må af man eller qvinna inrättas, likväl efter föregången anmälan hos församlingens Skol-styrelse. l3:o Klockare- och Skol-lärare-befattningarne må, der så ske kan och församlingen det önskar, kunna förenas.
l4:o l de släder och orter, der om folkundervisningen redan är serskildt stadgadt, må dervid förblifva.
Rikets Ständer, som tagit i det sorgfälligaste öfvervägande denna vigtiga . sa m ba i Is- angelägenhet, dela fullkomligt de åsigter, E. K.
M. täckts i Nåder framställa om nödvändigheten af fullständigare och mera allmänt spridda anstalter för folkundervisningen, äfvensom Rikets Ständer hufvudsakligen instämma uti hvad E. K. M. i Nåder föreslagit, såsom medel för befordrande deraf; men oagladt alla de fördelar, som kunna vara att vänta af de sålunda lättade utvägarne för undervisningens iuhemtande, anse Rikets
Ständer dessa anstalter icke gifva tillräcklig säkerhet lör upphinnande af det stora hufvud målet, en allmänt spridd förståndsodling, såsom vilkor för en ren religiös anda eller sann chrislendom och förmågan af en gagnelig och värdig samhällslefnad.
Samhället måste ega rätt att af hvarje dess medlem fordra, icke allenast att han är oskadlig, utan ock att han eger det kunskapsmått, sorn gör honom till en nyttig medborgare och skicklig att rätt uppfatta samhällspligten; och således kan och bör ett visst kunskapsmått föreskrifvas, såsom lägsta fordringen af hvarje ur barna-åldren utträdande person.
Om man också i allmänhet kan antaga, att denna fordran sjelfmant iagtlages och undervisnings-anstalterne med benägenhet omfattas, är det dock angeläget, att, .der sådant åsidosältes, utvägar måga gifvas att göra samhällets kraf gällande, så mycket hellre, som detta åsidosättande antyder en vanvård om uppfo - Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse t N.-o 41 a. 1047 Stringspligten i allmänhet, som, vanligen förenad med dåliga, ofta lastbara exempel, kan medföra en för samhället vådlig verkan på det uppvexande slägtet, om den icke genom serskildt omvårdnad motarbetas.
Derföre anse Rikets Ständer, att, i sammanhang med föreskrifterne om ordnandet af anstalterna för folkundervisningen, bestämde stadganrlen böra gifvas om de kunskaper, sorn skola inhemtas samt om föräldrars och målsmäns åliggande i detta afseende, utan inskränkning af deras frihet i valet af utvägar för kunskapens inhemtande och således med inrymmande af obegränsadt tillfälle åt föräldra-undervisningen att utöfva de välgörande verkningar på bildningen, som af den säkrast är att vänta, der föräldrarne med tillbörlig omsorg för denna ömma angelägenhet, förena den dertill erforderliga kunskapen och tillika äro stadde i de vilkor, att de obehindrade kunna egna sig deråt.
Om sältet för undervisnings-anstalternes ordnande kunna fullkomligt be» stämda, allmänt giltiga, föreskrifter icke meddelas, då de måste lämpas efter den olikhet i förhållanden, som på serskilda orter företer sig; men ehuru föreskrifterne således måste lemna rum för valet emellan fasta och flyttande Skolor, anse Rikets Ständer, att de likväl böra bestämdt antvda de fasta Skolornes företräde och att sådane böra helst införas, der icke locala förhållanden det hindra, då endast i dem undervisningen kan fullkomligt ändamålsenligt meddelas och grannlaga handhafvas.
Inom de församlingar, der, jemte dessa, flyttande Skolor tillika måste begagnas, är det angeläget, att de olika läro-anstalterna ställas i det sammanhang sins emellan, att den egentliga controllen å undervisningen i sin helhet vid de fasta Skolorne utöfvas och undervisningen må der kunna fortsättas och fulländas, i den mon den icke vid de flyttande
Skolorne kunnat fullständigt bibringas.
Efter den utsträckning af de här ifrågavarande stadgandena, sora Rikets Ständer, af ofvan anförde skäl, ansett deråt böra gifvas, är det angeläget att bestämmelser, så noggrannt som möjligt, deri tillika intagas om skyldigheten att bekosta undervisningen oeh om ordningen för dess liandhafvande, så vidt icke sådant kan öfverlemnas att bero af menigheterne, eiler af dem utsedde styrelser, i öfverensstämmelse med det syftemål och de grundsatser, hvarom Rikets Ständer redan i underdånighet yttrat sig.
Uti det förslag till
Lag om folkundervisningen i Riket, som härhos underdånigst bifogas, hafva Rikets Ständer sökt sammanfatta de stadganden, sorn Rikets Ständer för sin del ansett böra i detta ämne göras gällande.
Deri är äfven intaget, hvad E. K. M,, genom den i underdånighet åberopade Kådiga Propositionen, täckts föreslå, med undantag endast af 4:de punkten om vilkoret io'S Expeditions-Ut skol tets Förslag till und.
Skrifvelse, N:0 412. alt lärare vid folkskola bör under viss tid hafva begagnat Folklärare-semiuarium, och 8:de punkten om skollärares aflöning genom afgifter för barn, som begagna undervisningen.
Hvad den förra frågan beträffar, hafva väl Rikets
Ständer ansett controllen å lärarnes skicklighet böra utöfvas vid Ssminarierne sålunda, att ingen må till sådan lärare antagas, utan att der hafva aflagt erforderliga prof; men med afseende å de flera tillfällen, som äfven utom
Seminarierne erbjuda sig för inhemtande af de nödige kunskaperne och den practiska färdigheten, föreställa sig Rikets Ständer, att den ovilkorliga föreskriften om Seminariets begagnande under en viss tid, kunde möjligen onödigtvis föranleda tidsförlust och kostnader, På det skollärarne måga försäkras örn en viss lön, motsvarande hvad, som nödvändigt erfordras för bergning, och icke ställas i beroende af en så oviss inkomst, som afgiften för de barn, hvilka begagna undervisningen, hafva Rikets Ständer ansett denna afgift icke böra directe ingå i löne-vilkoren, utan i stället erläggas till Skol-cassan, såsom bidrag tillden bestämda lönens utgörande.
För saknaden af denna inkomst hafva Rikets
Ständer sökt bereda full ersättning åt skolläraren, genom de serskilte fördelar, som äro föreslagna att honom tillkomma utöfver det minsta löne-belopp, som E. K.
M. ansett böra för honom bestämmas.
Då Rikets Ständer nu till E. K.