Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
DL Den 2 October. 1157 vä jag för öfrigt anser cn uppställning af dek hela icke wara utan nytta, samt en öfwerstgt af saken i en större omfattning, enligt min tanka, osta medför en lättnad wid granskningen och bedömandet af desi de, lak, samt gbr ätersammansättningen säkrare, har jag äfwen föreställt mig att Herr Direktörn och Talmannen samt det Wällofl.
Ständet icke skulle obenäget up taga det jag nu har äran meddela de tankar jag hit tills kunnat göra mig om det ämne som mitt bilagbe yttrande afhandlar, och hwikkets pröfning i allt Mant som ej widrbr de redan af Högloft.
Stats - Uiskottet afgifna Förslag, jag utbeder mig mä till högbemälte
Utskott remitteras. löfwcrtygad derom, att Rikets Högloft.
Ständer, lärde af flere tiders erfarenhet, befriade, genom den nyligen stadgade Regerings - Formen, frän ben inflytelse, ett för dem twinganbe Regeringssätt medfört, skilde frän alla sädana tänkesätt som frängä hclgden af Statsförbindelsers uppfyllande, fästade allenast wid de grunder som med fullt bibchällande af hwad rättwisan och klokheten bjuda, icke känna nägon annan gräns för sitt redeliga bemödande, än omöjligheten, förutser jag klart att de nu (kanske för första gängen) stadga rtk exempel derpä, att de icke widare gilla de konstiga wägar som missleda, de jnwecklade anstalter, som göra vreda, de sammansatta operationer som bereda osäkerhet och befrämja egennytta», utan twärtom att de endast och allenast följa den wäg som, ofbrutscdde händelser dem ingen kunnat förekomma undantagne» säkert fastän kanske längsamt leder till det mäl man bör komma, nemligen, att göra i allt rättwisa; d. ä. att söka noga upfylla förbindelser, samt att enligt klokhetens och fbrsigtighckens reglor, bibehälla kredit och förtroende.
Det är sant, beklagom bet, att wi redan hafwa hunnit längt pä förstörelsens wäg; men lätom icke miss. trösta»
Den 3 Hctobek. irbstan beröfwa ost de krafter wi äga öfriga akt äten, wända; wi inse med ledsnad att om emot önskan) kopp och det nitfnllaste bemödande, icke fred någorlunda snaut winncS, om den lystligen crhällcn icke skulle ägd ett längre beständ, torde wi ock icke bliftva lycklige nog akt fä se wara mödor belönas med de'sälla följder wi päräknat; men dä j>g ä andra sidan wägar s!aistra mig med det tillfredsställande hopp, att ej Rikets krafter-ännu btifwit sä förswagade, dest fordrings - ägares kredit pK- wälfäih sä förspillde, att strwägar saknas till eknäs enchet af hmad wi ifrigt önska, .sä anser jag för den ömmaste pligt, att .med iakttagande af ofwannämde förcstnfier, wi stä faste wid den föresats, att redeligen och fullt utbetala allt hwad,wi äro skyldige, hwarifrän wi icke pä annat sätt kunna afwika, än gtt dch pmöj. lighcten nekar wcrkställighcten strax, wi mäste, inskränka ost dcrwid att göra det ester hand; men dock sä sort wi sinna att det möjligen kan Verkställas.
' Cgenteliqcn kan c) cn till summorna-hestänch .plan uppgörgs förr, än ma,!, till beloppet noga kunner ^dc behof som Rikets pcnninge-förwaltande Werk och ,eii!kilta Wedöorgares betalning erfordra, samt förr än Krigets stut kan inses; men d«t mesta kan likwäl rn^ '.ligt min tanka undangöras;, och-dä man dels redan i det närmaste känner alla skulder till Summor, art och beskaffenhet Vid-denna dag, samt hwad Banken ännu .ArstiuM- dcl.S o st stör kunna.med flägot stags sannolikhet föcktse' en gräns . för. kriget, samt i alla fall,, om ej freden'för länge ukcblifwcr, man torde finna, att skillnaden emellan .den tillkouimande Bcwillnings-Summan .med fredfns ernZend? nagra westor förr eller senare iste kqn bljfwa större, än att densamma i det. hela blir af mildre känphgr lnffjtte.Lfi» fä hoppas jag att rugn .«« kan, oherymlg summor nära träffa det rätta. 3ag Den 2 October. irgg Jag föreställer mig ätminstone, att man beqwämligen kail tills widare utan all olägenhet indela den .under arbete wqrande Finans-plan i 2 hufwudgrenar, uemnligcn ben ena, som nu kan uppgöras bestämdt oH -stannar wid närwarande ställning', den andra, i händelse af krigets längre fortsättning, har afseende pä det tilkvmmande, huru penningar mä kunna med lindrigas stc wilkor och säkrast erhällas m. m.; och ehuru man icke nu i förhand kan inse till hwad belopp de serffilta utwägar som förestås, widtagas och till iner eller mindre del lyckas, kräfwa en ärlig- afgift för räntor och kapitals afbetalning, tror jag dock det hwarken blifwct olämpligt eller omöjligt, att uppgöra en plan äfwcn härföre, grundad pä alla de utwägar som kunna pätänkas, chwaribland säsom cn säker tilllykt i nödens stund, Astren widare fö!stolt af Banken mäste intagas.
Den förra bör, som sazdt är, kunna sä i anseende till sätten som ärliga Summor nu bestämmas; den sednare beroende af tillfälligheter, kan dock pä kalkuler i följd af blifwande förslag lill medels crhällande med mer och -mindre noggraNhet till stffran äfwen uppgöras; och bör som nämdt är, icke mycket förfela det rätta, hälst om man förutsätter en säker gräns, hwaröfwer man ser sig med wihhet ej kunna gä, utan. att ädraga Riket de swära följder, som med biöehällande af desi sjclfständiga tillwarclse ej kunner förenas.
Förr än jag gär att betrakta och afgöra, hw.qr-dera af dcha, anser jag nödigt att fästa mig wid det som tilhör begge gemensamt, eller de allmänna frägor som i förhand böra afgöras, och jag föreställer mig till en del, om ej i fullständighet, wara följande: ipo
Att de begge innefatta eller komma att innefatta skulder, hwaraf en del bör med reda penningar snart rr6a Den s October. snart och ju förr ju hellre betalas; en annan som k anseende till omöjligheten att pä lika sätt kunna godtgöra-, likwäl efter hand bör minskas och fbrswinna.
Till bestridande af de förra mäste efterses» om nägra tillgängar finnas eller om äfwen dertill mäste sdkaS län, hvarigenom de flyttas frän det förra till det sednare flagct; och härvid »ämner jag endast i förhand atk alla sädana förslag som gä till den minsta del derpä ut» att sätta hvad annat som helst än Bankens sedlar i omlopp med kraft af mynt, aldrig kan» efter min tanka, komma atk i öfverensstämmelse med Reger rings-Formen förestäs.
Men nu finnes mig wekterlkgen icke större kontant tillgäng, än de patriotiska län och gäfwor som är» i Banken nedsatte, samt kring 100,000 R:dr af Engelska Subsidierna öfrige; och som de fbrr^ efter hvad jag framdeles skall ha äran anföra, till ett angeläget annat ändamäk böra användas, samt de sednare icke utgöra större summa» än att ben i det hela kan anset mindre betydlig, sä torde ingen kontant tilgäng kunna xäräknas.
2to Begge komma de säkerligen akt fordra Bevillning, hvarvid jag tror atk allt hvad till de arliga behof bör anskaffas, ocksä bör för bet närvarande i BewillningL-Summan räknas.
Oet är sant, jag nämner det med glädje, att ätskilliga andra tillökningar i Statens inkomster, säsom genom antingen klokare förvaltning af Kronans
Domäner eller deras försäljning» kunna efter hand vinnas; mm dä sädant icke inom en längre tids förlopp kan verkställas och gifva tillgänga^, tycker jag att allt bör nu till bevillning förefläS; och kunna alltid de föreskrifter under tiben stadgas, »ed hvilkas iakttagande, antingen en lindring framdeles - Den 2 October. ir6l. delcS i bcwillningen kan erhällaS, eller ock afbetalning pä gäld ästadkommas, och i hwilka begge händelser Rikets Högloft.
Ständer under Riksdagen kunna fatta sitt Beslut.
Att 1 Dewillningen intaga allt hwad för Statens behof erfordras, öfwerensftämmer äfiven med ordalydelsen af Regeringsformens 59, 62,66 §Z, hwarfdre, med tillägg af detta skäl, jag anser att, sä längt ej omöjligheten »ekar, sädank bör iakttagas. Z'.o
Tror jag förekomma till öfwerwägande, huru stor bcwillning man anser möjligen kunna utgöras inom Swcrigcs nuwarande omräde, utan att bet för Landtbruket- och alla andra Näringars kulla bedrifwande och tillwext nödiga Kapital minskas:
Jag äger pä goda skäl den glada förhoppning, att, med dibehällande af nytznämda Kapital, en tillräcklig bcwillning skall kunna utgä.
Mina skäl äro följande: att dä det nästlidna äret, som, i anseende till mitzwcxt och rn, mer än detta, inskränkt handel, war swärare än innewarande, kunde, under brinnande krig, utan (med, gifwom bet) nägon alltför stor känning, utgöras l,z 12000 R:dr i bcwillning, deri Finland för obetydligt deltog, 800000 R:dr Krigsgärd, 210OQ tunnor Spannmäl, utgörande, a g
R:dr tunnan, 168,00a R:dr, tillsammanstagne krin" 2,zooooo Rrdr, obcräk, nadt alla de stora utgifter, för Rekrytering, Wargering- uppsättande, LandtwMnets beklädnad, matsäckar pä flera weckors tid ät störR Armäc-corpser, underhäll af Fängar och egna Troppar emot en ringa' betalning, hwilka alla tillsammanstagne mäste uppgä till en ansenlig summa; och Hwartill ännu kommer den oberäkneliga kostnad, som täta och högst tryckande Krono, 1162 Den 2 Ockober. noskjutsar medförde; sä böra wi knappt misströsta,-atk en dylik summa och deröfwer mä kunna utgå.
Skall ock icke just det förökade Rörelse-kapitalet häri gifwa cn lättnad?
Skola ej de lyckliga följder wi börg päräkna af en munnen fred, bidraga härtill?
Kunna wi icke hoppas, ja tro, att dä Rikets Ständer nu fä alldeles obcrocn, de reglera Statswerket och uppgöra bcwillningen, samt efter mogen öfverläggning vidtaga det för all extra skatt rälkastc sätt, denna bewillning lättare bör utgä än den förra, till sin indelning, lika sä ojämn, som konstig och obestämd?
Skall icke en wälsignad gröda, för nästa är Ätminstvne, medwerka härtill; och slutligen, männe e) glädjen öfwer befriandet frän förtrycket, jugner inom egna boningar, den ömmaste känsla af s>bindekse att upprätta ett ur faran och förstörelsen räddad t samt till oss dignande öfwerlemnadt Fädernesland, upphäfwandet af mänga fängslande band, skola lisma bemödandet, att med ökad arbetsamhet och flik dedrifwa alla näringar, med-sparsamhet och mättlighct njuta och gnwända alla inkomster?
Jag will pä dessa mina anförda ffäl, och, som jag kror, pä mer än san nolikheter grundade anledning, med säkerhet förmoda, att en bc.willning af 24 millioner kan anses möjlig, -och kan ej heller-föreställa mig, att det för productio» nen nödiga kapital derigenom skall sä förminskas, att Käringarne lida, helst de, son; af utrikes handel bero, och nu mest aftynat, efter krigetS sist, genom en liswad afsättning, och nu saknad, men dSäterkommande, winst, böra crhälla medel till ytterligare framalstring, och förädling.
Med cn äter lifwad exporthandel bör Kursens fall följa, och deraf ett nedsänkt pris pä utländska warvr uppkomma, hvarigenom, ehuru en betydlig del af de nuvarande B6n.koseMgf, genoni inbetalningar af för näringars bestämd och krigets kostnad utgif ns - Den 2 Oetober/ n6z lia siimnwr, till Banken ätergär, dock, i anseende till fallande pris, det ätcrstäcndc Rörelse-kapitalet blir tillräckligt.
Ett rättare sätt akt uträkna kewillriingcn borde' wäl, jag erkänner det, anwändas; men jag twiflar pä, att det, i brist as fullständiga och säkra statistiska underrättelser, kan begagnas.
Det more, att arvd kännedom af Rikets totala national-inkomst och hwad näringar af alla stag, inkomster af ätskillig beskaffenhet, i skatt, med beställd och tillwäxt, möjligen kunna bära, uträkna derefter huru stor bcwillning kunde utgä. 4:0
Som jag anser det icke allenast orättwist, Utan ock, om ej fullt wädligt, ätminstone, för wär hos utländska Stater framför andra stadgade Kredit, oklokt, och troligen af swära följder efter erhällcn fred, att sjelfmyndigt besluta, det ingen ränta för utländska län pä längre tid skulle betalas, samt hon i alla fall bör finnas ast tillgä; sä anser jag nödwändigk att hon i den summa bör beräknas, som bland räntor för skulder bör i bewillningen intagas; hwarefter dek mä ankomma pä framdeles blifwande underhandlingar med Längifwarnc, huruwida ho:r skall erläggas, eller fär uppffjutaS, dä hon under tiden alltid kan pä ett för Riket nyttigt sätt anwändas, samt ändock wara i beredskap enär hon till sitt rätta andamäl bchöfwes.
Jag inser nogsamt, att hennes utbetalning wid närwaranöe kurs blir högst kännbar; men som under pägäende krig hon ej utan skäl kan innchällas, och efter krigets stut kursens fall bör inträffa, sä gör jag ej fä mycket afseende pä dch wid näkwarandc ställning förhöjda beräkning.
Efter ir64 Den 2 October.
Efter dessa mina allmänna reflexioner, gär jag dä först till uppförandet af alla intill denna dag wa» rande gamla och under eller genom kriget äsamkade ätstilliga flags stuldcrs belopp; och ehuru det till full noggranhct ej kan anses gifwit, föreställer jag mig dock detsamma sä nära kändt, att den af dess förändring beroende stillnad i räntor och afbekalnings-procent blir vbetpdlig.
- Rikets Dm 8 Octobek I1§§ Rikets Sttld bestär, enligt uppgifter s d.
I Augusti i fbkssnbe> rremksgeu r VO '-j - »-> dQ >>- c» > - OV VO c» L. r» ^
I o ^ O " r- »-, «r-» -«2 r-» L ^ " « o «62 -07 <D § L lLL rr «-» cr <r « « N oo oo oo oo Er L S G cr -<2 <2 L L or V or O O w oo oo oo rr <2 Ä L» s oi rr rr V N ^ « <cQ. o O ^ -S rr O 0 O ^k - « r: <2 . § <2) c^. c». 52 <2) « /Q rr . rr '-r: L-?
x °or r-» <O«^- rr «» « rr . ^2 ^ »II 6) K-? ^ <- -c> ^ or s or c: r «<2 - tt cr ZZ cr> rr L c> L or <2 « r- -or cr sx ^ rr ^
L» rr cr rr rr cr r ^2 cr - rr rr G ^7 8i rr »- ,o> c: <2) « 'L - > « -«2 »O L L Q. r-» ^§) ^ L -or or r— ^-> !2 - .. ^ Q rr cr ^ rä <2 r - <> O or r o - -C 0? c« O o O 'Ti' -«2 <2 <2 « ^ ^ ^ ^ L2 L- ^2 -o <2 v<2 « >Q vr.^ ^-- 'L ^ rr". - 77 ^r k- « — C>> O O o 8 0 (> L-» <s G ! «^> ^ ! ^o ! ^ L - L'ä 'L T L-> °« — L». >Q ^ F 7^' ^ Z « N? O O O z Q Q 0 QO O - O > O - 0 O O >0 ^., L-- « r^ Z cs- 7U JK ^ o ««, 2 l <2) cr ^> § ^ ' L-7 ^ °-Z G «ä^ ^L2> <i7r -c - ^-- <2 <2ä -— G !L> Och p-.ttUigare de nu sist pä lika sätt tili utgiswan - r>. ro o c> S or ' x. O kr o O O O O Ö> <7-1 O o o o o <x> v O O 0 O O e7 O O O O O c» cr D. <2 Lr Ä) r^» L2 ^ ^2. i- °<2 K- «L» r2 L-> ^ § -§ ^ O Z Vx LÄ «) -Lr K cr <2 22 <2) «r L»- LL 22 - 22 A 22 <2 K --» o — L2 >^ «« ^ ^ -O »O L». <2 r-» <r .r - xr o K-1 D' L <r -o >c> o <r /2. o«r O o ^ c>5 Q» >5) «3 r^ <^> <2 5 ^ <7, ^ ^ ^ <7i 2 r^- U7 -«» ^ c: ^2 « <-7 >L >L- 8> « K s c> or i'^> k^» O V5) ^> e> 22 o «2) L 22 Lcr <2) <2 /Ä 2L ^ -r: <2 «-> O ^ L^ "2 L2 c2 ^ L2 ^ ^-1 Q L-.
K N Tredje Band.
N:o 149,150. ov o r<-> O o o -»-> D or rr «5> ! cT' .. c> i 2> I 01 r^- 6 r^- 8 O 0 O O >>2 O O O >>- »-1 >-7 c: « « >> - «> L rr -- <2 ^ <s S- <» L.«Z -L L K <r r: r-» ^ 8 L - L-- " <2 r - «) L2 -r r-. ^ S-« 1 Lr ^ c-) LZL O ^ <r> .8 t-'"
^ c^ r-. rr-, <2 ^ <2 ^7 LS ^ ^ <2) r - r-» L^ >L « <r - <2 rr Q «-. 72 r^. -- <2 -- ^ ^ 2i^ -r -r r «<2 - -L, S <O r: <2 »<s Lt I ! v> « r^> o » 's or - « v v o r: o '-»-» « vi o L> L .o o r: « --« I " o c> O '<- O -E k> t-l " 0> « <2) <2 « -cr cr cr <2 L «- r: Q --o ^ Z ä; >L> « <2 O O O l> W °Z Z § 2 ^> L <2 52 L-r ^ L « Q «2) <2) .8
L rr c-- ^Q ^ ^ <2 ««» ^ 52 ^ Q L TI LL V « ^ r-r s? de ofwanföre till kontant betalning utförde 1,000202 - R:dr, utgörande - - - - 275200 Patriotiffa
Län i samma bilaga - - - 1002 O o D ca § K >7^ Oi O O O o >-l VO VO VO O -^r - « ^ « <2- <2 c>. rn r2 3> l2 <7) » »7-7 - L ^ ««2 rr ^ - <2 o r- ^ L ^ <2 s^) § <2 ^ «2) L- « ^ Z Q *»- >L-- <2 L<2 - 8- «- Q <2 Q 22 G <2 8 V <2 L2 »-» L >2.» Q <2) «2) L2 <2 K o K L> O >-l ci ö
O0 -rj l t <O - Ä L'' L -§ LÄ ri-» r^ -A -'- s r:
L L ^ -<r « L » L . ö o 8 O <2 ^ L ^ -ci I L> « t « « 8 O O O O ^-> or <S) « <2 L «^- o« <2) r <2 (N «2) Q 22 L2 Q» L-? - K <2 /> .O L-- § r2 2N Frkiga afäetakckng, lvm vä wika ntkLiidjka län bör gäkSts, kring »42000 R:Sr, anser jag icke swärare att genom ssickliga underbaudliiMr m lills widare ingäld, allenast räntan erlägges, Ln att jag trott mig för narwaraiide kunna ut.-fluka: vdetydligr bör ock Seri brista, om fred fäs vföctLfivadt och » och en hals million tzewMuig kan Möa> o oi O oo ot l - f0> fo O O) »-» c> r> oo r-» 0 D 01 r: iÄ d- O »-i O >-> 00! O os O oo O> O ^O 00 »^- «» O ^7 O »-1 er A-» L2 or ^ K »' L-» ^c> L> L» Lr rn or »— Sf - er ^ 2 -2 c L) r— v<2 7^7 L-. «o O <2 L L 2-> r5> rr o « r rr »-» N o e: or ^> - §2 o L5) V «2 -or ^ L». c<2 002 r^- <-^ '-17 ^ O 002 e)^ ds ^ o<2 - ^2» <2 L <2 - .. 01 o> o^ 01 O O c> o> oo ^ O 1-1 01 L». ^ r> -O <2 Q O L <2 L ^ ds rs ^7 « rr or «^2 L— <2 <22 <2 . . o -02 <-> ^ <22 Q L2 77^ <22 L-. <22 ««S ?S <22 or - ^er» L». <22 22 er <22 22 v. Q « ds —- ^e> ^ er Q <22 *r» Q. L7 D- c<^ U Z.p -- « Ä L G « K «-» ^ ^ -r-I ^ <22 <§ ^ ^ cr ^ A <2 <2 L ^ <2 « >tt-» O o O O O oj er cr <2 K --» SZ <r G er Q L-? «^v» «) K ds Q> rrr - Den 2 October. 1171 Nu , ehuru det kan hända att icke nägot betydligt län erhälles pä de af Högloft.
Statsutskottet gifna förstag till den ofwansöre upptagna summa i,Z6Q>?57
R:dr 29 ss. 9 rist , hwilken bör kontant betalas, samt att» i sädan händelse, ej annan utwäg, med iakttagande af Regeringsformens wälgrundade föreskrift, och med ett rätkwist och klokt afseende pä allmän och enskilt wäHärd och kredit, kan och bör widtagas, än den, alt B-nken äter tillikas; sä will jag dock göra uträkning sä wär i öfwerensstämmclse med de af Stats-Ukffottet gifna Länförslag, som med det yttrande jag wid sammanträdet emellan Banko- och Statsutskottens Herrar
Deputerade hade äran anföra, neml. att sä framt ingen bättre utwäg under tiden kan finnas, nian bör äga öppet att ännu anlita Banken, dock med den försäkran, att göra den ärliga afbetalningcn wida större pä allt blifwande län, än det Bankoutskott» tet för det redan kemnade äskat.
Gkulderne fcammanfZre sub V7:o 1.
Det första förslaget: nemligen, att emot Obligationer pä s procents ränta och efter 6 ärs förlopp ^ afbetalning pä kapitalet, uppbära Län, och hwar, wid, enligt min öfwertygclsc, nägon, ehuru efter närwarande omständigheter lämpad, AmortlöscmentSfond bör ibägkommas , pä det icke nästa Lagtima Riksdags Ständer mä göra oss en wälförtjent förcbräelse derföre, att wi icke beredt utwäg för dem att uppfylla de löften wi gifwit.
Jag wägar icke förcslä högre än 2 procent till Amortissements - fond ärligen , och jag ser dessutom, att besparingar och ökade inkomster pä flera sätt böra till nästa Riksdag gikwa lättnad i derefter blifwande betalningar härä ', hwarförc jag stannar wid dessa 2 present, som blifwa tillräckligt för det första ärets afbetalning. ». 1176
Den 2 L>ctobev. 3. 1,560^57 R:dr eller för jemn summa 7,561000 R:dr fordra i ärlig ränta a 5 procent - - 78050 Amortitzemenls-fond 2 procent - Z1220 » . 79 b.
Det andra: med fonderade Bok föringsskulder: < 1,561000
R:dr a 7 procent - 109270 bör oc? hafwa Amortikem. proc. 2 Z1220 —— 140490 p. Om Banken skulle förskjuta detta Län i,56ioooR:dr ä 2 proc. ränka Z1220 och 7 procent Amortitzcmcnt - 109270 Blir lika som nptz i förra fallet 140490 ^^90 Skulderne frannnanfäre sub N:o 2.
För de skulder, som till Lefvcrantörep m. ff. böra, enligt min uppgift, med Obligationer liquideraS, utgö-ande 5,215122: 4 g: 1, eller för jemn summa 5,215000, har Utskottet förestagit 5 proc. ränta; men som fräga är wäckt att kefvcrantörenie bös ra fä 6 procent, sä uppgör jag räkvingen efter begge.
?. 5 proc. pä 5,215000 R:dr 260750 Aworri§cm. fond ö 2 proc. 104200 ^ —365050 ^ d 6 proc. ränta - » 312900 2 proc.
AmvrsiKemknt 104300 —417200 Dock Den 2 October. 117Z Dock som SpannemälsDirektionen fdr sin. fordran ej lär kunna fä mer än 5 proc. ränka, sä bör ifrän nästföregäendc belopp 417200 afdrcsgas
I proc. ä de 917000, somDirectionen har att fordra, med - - 9170"
Htvarefter räntan i denna händelse blir ätcrstoden - - R:dr 408080 4v8oZD Alt för de patriotiska länen 1000 R:dr göra nägon, i anseende till blifwande olika ränta, särskilt ut- . räkning, anser jag icke wärdt, rmedan summan är sä obetydlig. 1 Gkulderne under N:c> z.
Utgörande 11,565,885: 8: 5, eller för jemn summa, 11,566000 R:dr , och för hwilka jag ansett Amortissements - fond öfwerflödig, fordra i ärlig ränta n 5 proc « - - 578Z00
Och som ätskillige omkostnader, i synnerhet wid de utländska räntornas afbördande, icke kunna undwikaS, samt risk kan wara i anseende kill wexlar m. m., anser jag derföre böra upptagas och beräknas 4 procent pä kapitalet med - - - 57880 Alla dessa särskilta uträkningSsummor böra nu pä alla möjliga sätt sammanfläs, för att se huru mycket Riksgälds Kontoret i hwar händelse ärligen beböfwer.
Rrv 1174 Den 2 October.
N:o i. a. 109270.
N:o 1. 2. 109270." 2. b. 365050. 2. b. 408030. 3. 6Z6i3o. 7. - 636130. 1,110450. 1,153430.
N:o 1. d. 140490. 2. b. 408.030, Z. 6361ZO. I, lZ46sO. 7t' ' ' 4>".
Man finner wäl att ännu 2 förändringar kunbe äga rum i anseende till N:o 1 c. elser Bankens ränta och afbetalning; men som desi summa är lika med N:o 1 b. eller funderade Boksöringsskuldens ränta och AmortitzemensS-fsnd.. sä »skommer derigenom ingen förändring i Gummorna , hwarföre dessa sammansättningar, säsvm vnö.dgge., för att Wisa beloppen i hwarje händelse, ljtesiutas^ .
' Men Rik«zälds Kontorets ärliga bebos stannar icke bärwid; en inkomst af 300,000.
H:dr skall det ännu äga i 7 är till Bankens ersättning för realisationen , och en annan lika oumbärlig för Werkets under, häll, aflöninqar m. m. s. omkring 38000 R:dr, och sedan dessas sammanlagda belopp 338,000 R:dr blifwit be ofwanSärnde 4 olika- Summor sagde, sär man se hwannnom detta Kontors ärligen nödiga inkomster Maga.
SälebeS bä ; första händelsen till Rrdr 1,110,450. läggas npssnämde - - - 338,000 blir ärliga behofwet Summa 1,448,450- N:o 1. b. 140490. 2. 2. 3,65050. 3. 636130. 1,141670.
I ben Den 2 October. 1175
I den andra sammanbindningen bör till - , - - 1,153,430. läggas samma - , -> 338,000. .dä Summan R:dr 1,491,430.
, . blir ärsbehofwct för R. G. Kontoret.
I Z:dje händelsen, dä till detz belopp 1,184,650. ' läggas äfwen hc wanliga , , 338,000 blir bchofwet för äret Sima R:dr 1,522,650, Och i 4:de förändringen, när till dest Summa - - ? - 1,141,670. läggas de - - - - 338,000.
Utgöres ärFbehofivetafSumman R:dr 1,479,670.
Man ser lätt däraf, att minsta behofwet uopsommer j den händelse, att Län till de päträngande kontanta utgifter skulle fäs a 5 proc., samt Lefverantörer och en del af andra fordringsägare kunde med Obligationer pä lika ränta förnöias; man finner älwcrr att skillnaden emellan det högsta, som är 1,522,650, och det minsta som är 1,448,450, utgör 74,200 R:dr; att Summorna till Bewillning för de till kontant betalning uppförda skulder blinva lika, antingen Banken förskiuter dem, eller län fäs genom funderade Bokförings-insäktningar, med den märkeliga skillnad likwäk, att i förra händelsen minskas
Kapitalet 7 procent ärligen och sörswiuner pä 13 är ivid pass, hwaremot i den sednare det minskas med allenast 2 procent om äret, och först i en aflägsen tid kan sörswinna, om ej oförmodade tillgängar uppkomma, som göra uppsägningen deraf möjlig; men hwilka äfwen pä hwad lätt som helst skuld göres, till dess betalning kunna anwändas: nian ser widare att cn procents högre ränta till Lcfwera„« tbrcx 1176 Den 2 October. tbrer gör af dea skillnad 74,202 R:dr, soni emellarr det högsta och lägsta uppkommer 42,980 R:dr, hvarmed bewillningeli bör ökas i händelse Lcsverantörcrne fä 6 proc., samt at resten Zi»22o R:dr i samma skilnad uppkommer emellan Län a s procent och funderad skuld a 7 procent.
SZledcs dä till och för RiksgäldsKontoret den minsta Bewillning skulle bli 1,448,420, ökas den igenom 1 procents högre ränta till'Lefverantörer med 42,980 och blir 1,491,^52, samt om funderad skuld skulle widtagaS med ytterligare Z 1,222 R:d. till i,s22,6so R:dr, som ock inträffar genom fbrffott frän Banken, liktväl med ofwanstäende wigtiga anmärkning.
Nu, ehuru af det föregäende kunde hämtas anledning att granska hwilkct sätt bör anses bättre, antingen att genom bokförings-insättningar a 7 procent erhälla län, eller att .Banken lemnar förskott, sä bör dock sädaut egentligen, efter min tanka, komma under öfwerwägande, enär längre fram tilfälle gifwcs för yttrande om det som egentligen rör Banken.
Skulderna under N:o 4, utgörande tillsammans 4,559,184: 19: 9 R:dr, tror jag af följande skäl kunna uteslutas. 1. StatswerketS skuld till Riksgälds-Kontoret derföre, att om Statsverket eller Riket häftar för benna skuld, blir effecten för Riksgälds - Kontoret densamma, ty det kanfför närwarande icke igenom Statsverket fä nägon betalning pä annat sätt än genom Rikets Ständers blifvande Bewillning.
Dessutom tror jag, dels att denna summa, som för Realisationens Mikstallande bordt ägas, icke är af större nödvändighet, ärr alt hon kan umbäras,' dels ock att det i alla fall
Ven 2 October. 1177 är en omöjlighet alt kunna inom cn längre tid ersätta henne.