Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
El:on.Utsk:s d. 16 dennes första gången på bordet lagda mern.
N:o 133, i aril. af RiksStms olika beslut, angrde Ulk:s utlåt.
N:o 131, i fråga om förändring af mått, mål och vigt samt mynt.
Föredrogs och lades till handlingarne Const.Ulskis i gårdagens plenum på bordet lagda mern.
N:o 30, med berättelse om resultatet af den inom förstärkte Const.Utsk. anställda omröstning ang:de de uti Const.Ulskrs mern.
N:ris 7 och 10 framstäklta förslag.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af Frih.
Stjernstedt, Aug. Wilh. och llr Brakel, Mauritz Gustaf SlatsUtskrs i gårdagens plenum på bordet lagda mern.
N:o325, angrde koslnaderne för tryckning af RiksStms prot:r samt utdelningeu af dessa prot:r med dertill hörande bihang.
N:o 326, i ani. af väckt fråga om föreskrifter i afseende på framtida underhållet af sådane kanaler, hamnbyggnader, vattenaftappningar och dylika arbeten, som med bidrag af Statsmedel blifvit utförde.
Då SlatsUtsk. icke aktadl nödigt alt taga detta, som jag likväl tror, temligen vigtiga ärende i betraktande förr, än i riksdagens ll:te timma, så har StatsUtsk. genom detta förfaringssätt lyckats förebygga all praktisk verkan af de invändningar, dem jag kunde Buna mig befogad att mot dess betänk, framställa.
Omöjligen lärer dock af mig kunna förväntas att jag skulle kunna godkänna Utsk:s argumentation, riktad till vederläggning af den framställning, jag haft äran inför det Höglofl.
Ståndet göra.
Visserligen har Utsk. åberopat: ”alt för åtskilliga större allmänna arbetsföretag, hvilkas utförande ansetts böra med statsbidrag understödjas, för statsbidragens tillgodonjutande R.
St. redan fästat, bland andre, äfven det vilkor, alt, till företagens framtida underhållande, en erforderlig fond skulle afsältas”: men Utsk. har blifvit mig svaret skyldig, hvarföre icke jemväl för de 312 Den 19 Augusti. öfriga, der icke någon sådan fond afsättes, en garanti må stadgas, som kunde betrygga deras fortfarande bestånd?
Hvad kontrollerna beträffar, liar Ulsk. ansett dessa ”icke saknas”, enär ”Styrelsen öfver allmänna väg- oell vattenbyggnader i riket hade sig ålagdl att å alla sådana arbeten, hvilka blifvit genom serskilda K. resolutioner uplåtne åt bolag, menigheter eller enskilde, meu i mer eller mindre mån med allmänna medel eller serskilde förmåner understödde, med vilkor all, till det allmännas nytta oell begagnande, vidmakthållas, utöfva ett kontrollerande inseende”.
Nu är händelsen likväl i de aldrafltsla fall f. n. den, alt ett sådant vilkor icke är utsatt: då faller det af sig sjelf att vidmakthållandet kan uteblifva, ulan vidare påföljd.
Ty Styrelsen öfver väg- och vattenbyggnader kan ju ej sträcka sitt kontrollerande inseende längre, än Sländerne från början utstakat.
Del är just bristen härutinnan som jag sökt afhjelpa.
Utsk. har ingalunda härmed kunnat bortförklara behofvet af bestämda sladganden i detta ämne och af en allmänneligare tillämpning.
Utsk. har vidare ansett: ”att de uti förelaget delaktige skola uti sin enskilda fördel ega den verksammaste upmaning.att behörigen underhålla det en gäng fullbordade arbetet”.
Huru skulle då, örn delta kunde för grundadi antagas, man vara i behof af den afsyning, sorn Utsk. likväl icke ansett öfverflödig?
Ulsk. visar sig härvid ganska inkonseqvent.
Slutligen har Utsk. ansett ”en utsträckning af kontrollerna måhända afskräcka både menigheter och enskilde att inlåta sig uti några allmännare företag”.
Ja Gudbevars såvida menigheter och enskilde inlåta sig i sådana företag, som sakna egenskapen af varaktighet och bestånd; då verka koutrollerne afskräckande; men eljest böra de väl icke förefalla sä farliga.
Jag tror mig, nu så mycket det i korthet kunnat af mig veikstållas, hafva temligen tydligt vederlagt Utsk:s anförda grunder; men dä, i anseende till den långt framskridna tiden af riksdagen, det måhända skulle vara mindre grannlaga af mig att, med kännedom af de maktpåliggande årender, som återstå, och hvaraf åtminstone ett har fått en oförutsedd vigt och utveckling, och hvilka StatsUtsk. har alt handlägga, icke deslomiudre vilja uptaga riksmötets sista dagar med milt förslag och lill detta ändamål således nu yrka återremiss af utlåt., hvilken utväg, derest ärendet tidigare förekommit, jag visserligen icke kunnat underlåta att begära, inskränker jag mig för ögonblicket till den anhållan, ali R. o. Ad. icke måtte bifalla ett utlåt., hvars argumentation är så felaktig; men alt R. o.
Ad., eftersom någon bättre vändning icke mera på denna riksdagen synes för saken sig yppa, i st. f. att bifalla, åtminstone endast ville med den häfdvunna term, sorn uttrycker ett visst obehag med del man ej finner sig kunna gerna undvika, f. n. fall låta bero vid hvad Utsk. i detta ärende föreslagit.
Jag kan för min del icke godkänna de skäl, Frih.
Cederström anfört mot Utsk:s utlåt., Den 19 Augusti. 313 hvilket jag finner i de flesta fall välgrundad!.
Jag kan icke inse huru det skulle vara möjligt och med rättvisa förenligt, att nu ålägga menigheter, som fäll anslag till vissa företag, en underhållsskyldighet, som icke ålades dem då de erhöllo lånen.
Kunna Ständerna tillstyrka eller Konungen retroctivl anbefalla andra vilkor än de hvarpå de redan ingått?
Om vid länets eller anslagens beviljande icke något sådant vilkor fästats, hvarigenom menigheterne eller de enskilde äro skyldige att framdeles underhålla anläggningen och således vara tvungne till utgifter i framtiden, huru kan man då, med stöd af lag, ålägga dem något sådant.
Jag kan icke inse möjligheten af att bifalla Hr Frih.
Cederströms förslag i denna del och godkänner för min del till alla delar StatsUlsk:s betänk.
Gyldenstolpe har rätt deruti, att retroactiva sladgauden icke böra ifrågakomma, men jag har trott mig uttryckligen hafva fritagit mig från en sådan tydning af min framställning, då jag, såsom en anledning till min motion, upgifvit den omständighet, all K. M. i Dess nåd. propos. om Statsverkets tillstånd och behof behagat föreslå R.
St. alt lill åtskilliga kanaler, slussar, hamnbyggnader och elfrensningar lemna anslag äfvensom att anvisa ett penningebelopp för befrämjande, medelst lån eller anslag utan återbetalningsskyldighet, af uldikniugar och aftappningar af sanka trakter m. m.
Således visar del sig att jag icke beafsigtigat några redan förut beviljade anslag, utan endast sådana företag, för hvilka ännu tillfälle återstode att af allmänna medel kunna med anslag understödjas.
Jag bar redan förnummit att man fästat sig vid det af mig något oegenlligt begagnade uttrycket ”åtnjöte understöd”, i st. f. ”erhölle understöd”; men det vore väl den största advokatyr,alt haka sig vid ett enstaka ord,som genom förbiseende af mig råkat begagnas, men hvars rälla, åsyftade bemärkelse föga bordt vara något tvifvel underkastadt.
Ulsk. sjelft har blygts för alt på del sättet vilja förtyda min lanke.
Jag år alltså öfverlygad om alt det är genom ett förbiseende vid genomläsningen af inledningen till milt förslag, som Gr.
Gyldenstolpe kunnat argumentera som han gjort, då han i denna omständighet synls hämta ett stöd för bifall till Ulsk:s utlåt.
För öfrigt har Hr Grm förklarat såsom sin åsigt alt Utsk. har rätt, utan ali den ädle
Grm likväl i minsta mån vederlagt min motbevisning.
Gyldenstolpes individuella åsigt i all ära, hoppas jag likväl att Ståndet gör mera afseende än så, på den framställning af faktiska förhållanden och behof, hvilken för R. o.
Ad. jag i detta ämne haft äran vördsamt afgifva.
Jag kan icke känna om Frih.
Cederströms motion annat än hvad Utsk:s betänk, innefattar.
Det vore för mycket begärdt att jag af hans motion skulle hafva tagit annan kännedom.
Utsk:s referat lyda orden på följande sätt: ”att R.
St. måtte för deras del besluta och till K.
M:s nådiga fastställelse anmäla ett lagstadgande, hvarigenom menigheter, enskilde eller bolag, hvilka af Statsmedel, för utförande af kanaler, slussar, vattenaftappningar, 314 Den 19 Augusti. hamnbyggnader eller andra dylika arbeten, åtnjöte understöd genom direkta Statsanslag eller lån, förbundos att framgent underhålla dessa arbeten i öfverensstämmelse med de ritningar och planer, K.
M. för arbetets utförande i nåder bestämt och fastställt”.
Om man nu säger åtnjuta eller åtnjutit, lärer det komma på ett ut; frågan är endast, huruvida man, sedan K.
M. godkänt sjelfva förslaget och anslagen blifvit beviljade, sedermera, efter fattande af och delgifvande af besluten derom, kan komma och säga till de intresserade parterna : nu skolén J för det ni fått anslag underhålla arbetet så, alt det öfverensstämmer med ritningarne och förslagen.
Jag kan icke inse huru
Ständerna någonsin kunna hos K.
M. begära ett sådant lagstadgande och sålunda anser jag StatsUtsk. hafva ganska rätt förfarit, då det gjort en sådan framställning som den ifrågavande.
Jag tager mig friheten framställa denna individuella åsigt till 1$. o. Ad:s ornpröfvande.
Jag kan ingalunda ingå på den af Gr.
Gyldenstolpe yttrade åsigt, att någon ledamot, då han yttrar sig i en fråga, icke dessförinnan behöfver hafva tagit noggrann kännedom om det ämne han bedömmer.
I fall mitt förmenande om nödvändigheten af en dylik, på förhand inhämtad kunskap, är grundadt, borde följaktligen Hr Gr:n tagit kännedom af motionen, hvilken är tillgänglig i det redan tryckta 2:dra häftet af R. o. Ad:s prot. vid innevar:de riksdag pag. 263.
Det är således intet annat än god vilja, som fallas hvar och en, som underlåter sorgfälligt pröfva och väga förslagets skäl, innan man företager sig alt bestämma sin öfvertygelse i ämnet.
Gyldenstolpe yttrat ang:de nyheten af det lagstadgande, jag begärt, år dessutom icke mindre oriktigt.
I sjelfva verket är del icke någonting alldeles nytt eller i följd af sin nyhet oväntadt, som mitt förslag innebär.
Med erinran om inne hållet af K. Brefvet d. 20 Febr. 1764 (nplifvadt genom K. Kungörelsen d. 28 Dec. 1822 samt K.
Circulair-bref af samma dag), hvars stadganden erbjuda en serdeles slående öfverensstämmelse med hvad jag ansett nödigt, ilhy att årliga uprensningar af större och mindre vattendrag lill vidmakthållande af deras naturliga aflopp äro deruti anbefallde att under kronobetjeningens vård och tillsyn verkställas, hvaröfver K.
Bef:h:de försländigas hålla alfvarsam hand, synes vid dessa stadganden med lätthet kunna fogas de i analogi dermed lämpade föreskrifter, jag föreslagit.
Hvad omöjlighet kan väl ligga deruti, om K.
Bef:h:de och kronobetjeningen auktorsierades att utsträcka denna tillsyn från de redan under denna kategori varande arbetsföretag till dem, som med understöd af nya Statsanslag till verkställande nu sättas i fråga?
Gyldenstolpes enskilda åsigt är säkerligen mycket aktningsvärd, jag bör tro det, ehuru dess grund ej blifvit mig uppenbarad ; — men då Ståndet icke heller haft tillfälle få höra de motiver, som densamma grundlagt, hoppas jag för min del, (ehuru jag medgifver att ett sådant yrkande i denna fråga kan synas jäfvigt), att Ståndet likväl torde med välvilja snarare åhöra den, som bjuder till att gifva skäl för sig, än den, som endast antyder ett: sic volo, sic jubeo, — stat pro ratione voluntas.
Då Den 19 Augusti 315 Då nu H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. bifölle SlalsUtsk:s förevarcde utlåt, besvarades denna propos. med starka ja, blandade med nej; hvarefter H. Ex. förklarade det han ansåg ja hafva varit öfvervägande.
Jag anhåller inför Ståndet till prot. få ytterligare anmäla min skiljaktiga mening; i det jag anser denna håga hafva med allt för mycken sorglöshet, för att icke säga någon lättsinnighet, blifvit behandlad; och får jag således blott för nästa riksdag tillönska mig större framgång i detta företag, hvilket jag, derest hälsa, tid och tillfälle förunnas mig till bevistande af R. o. Ad:s öfverläggningar, ämnar att, vill Gud, ånyo bringa å bane.
Föredrogos, men bordlädes ånyo, på begäran af Frih. Klinkowström, Rud. Mauritz, och Frih.
Stjernstedt, Aug. Wilh., nedannämnde i gårdagens plenum första gången på bordet lagde utlåhn och betänk:n, nemi. från Stats- och Bevillnings-Utskotten.
N:o 53, i anledn. af väckt motion om förhöjning i det af postmedlen anvisade bidrag för deligence-inrätlningen emellan Stockholm, Götheborg och Helsingborg; N:o 54, i anledn. af väckt motion ang:de utsträckning af Länsmännens fribrefsrätt; N:o 55, i anledn. af väckte motioner, ang:de förhöjning i den till Allmänna Barnhuset i Stockholm utgående andel af kortstämplings-afgiften; Banko-Utskottet: N:o 82, i anledn. af verkställd granskning utaf de vid BankoDiskont-verket i Slockholm och Låne-konloret i Götheborg inom linien förde äldre kapital-fordringar:
N:o 83, i fråga om afskrifning af åtskilliga vid Diskont-verken i Stockholm och Götheborg balancerade öfverräntor; N:o 82, öfver J. F. Collins ansökning om afskrifning af straffränta å ett Banko-diskontlån; Lag-Utskottet.
N:o 52, i anledn. af väckte motioner om dels afskaffande af vadepenningar och revisions-skilling, dels utsträckning af tiden för anmälande af missnöje emot Hofrätts dom och utslag, och dels förändring af lagens stadganden om rättegångs-kostnad.
Anmäldes och lades på bordet ett från Const.Utsk. inkommet mern.
N:o 31, med voter:s-propos:r, i anledn. af RiksStms olika beslut, rör:de mern.
N:o 19, med förslag lill ändring i I mom. 14 § Riksd.Ordn., ang:de represeutations-rällisheteu för Stockholm. 9 H. 20 316 Den 19 Augusti. Gr. Lagerbjelke, Gustaf:
Dä del naturligtvis är af vigt att de i detta betänk, föreslagna voter:s-propos:r blifva snart afgjorda, vågar jag anhålla att detta betänk, sättes först på föredragn:s-listan lill nästa plenum.
Ex. Hr Frih. o. Landtm, i anledn. häraf framställd propos. beslöts att Const.Utsk:s ifrågavar:de mern. skulle upföras främst å föredragms-listan för morgondagens plenum.
Då härefter till bordläggning anmäldes StalsUtsk:s mern.
N:o 336, med förslag till sammanjemkning eller voter:s-propos:r i ani. af RiksStms skiljaktiga beslut, ang:de bildandet af en fond till understöd för afskedade folkskolelärare, yttrade Frih.
Jag anhåller att R. o. Ad. måtte besluta alt detta förslag till voter:s-propos:r måtte sättas främst på föredragn.-s-lislan näst efter det af Const.Utsk. afgifna förslaget till voter:s-propos. R. o. Ad. biföll att StatsUlsk:s nu bordiagde mern. finge å föredragms-listan upföras näst efter Const.Utsk:s mern.
Slutligen anmäldes och ladcs på bordet nedannämnde från Utskotten inkomne mern., utlälm och belänk:n, nemi. från Stats-Ulskottet:
N;o 323, med förslag lill stadganden i Reglementet för Riksgtskont.
, ang:de derstädes innestående, vid föregångna riksdagar beviljade, läne- och anslagssummor; N:o 324, med förslag till stadganden i Rikg:s-kont:s Reglemente, rörande de under innevande riksdag lill utgående från detta verk anvisade Statsutgifter; N:o 327, i anledn. af väckt motion, ang:de bestämmande af vissa vilkor för vinnande af dispositions- och jordeganderält till s. k. kyrkohemmanet! i Halland:
N:o 22, i anledn. af återremiss af Utskms betänk.
N:o 14, rör:de väckte motioner om ändringar i K. Förordn. d. 19Dec. 1827, ang:de grunderne och vilkoren för hemmansklyfning samt afsöndring af jord och andra lägenheter från hemman; N:o 23, i anledn. af väckt motion om ändring af stadganden, rör:de tiden då auktion å landet bör vara slutad; N:o 24, i anledn. af väckt motion om förändring i nu gällande stadganden, ang:de flyttningstid för tjenstefolk; N:o 25, i anledn. af väckt motion om laga vitsord åt Lunds Landsbok; N:o 26, i anledn. af väckte motioner, ang:de dels bestämmande af ersättning åt Nämndemän och Fjerdingsman för biträde vid Den 20 Augusli. 317 åtskilliga extra förrättningar, dels ock förhöjning i de, såsom traktamente åt dem å nu gällande Expeditions-taxa och rese-reglemente bestämde belopp; Expedilions-Ftskottet:
N:o 10, ang:de medels anvisande till gratifikation ät extra biträden vid Utsk:s Kansli; N:o 11, ang:de förhöjdt arfvode ål
Föreståndaren för tryckeriafdelningen af Utsk:s Kansli; och N:o 12, i anledn. af skiljaktiga beslut, i fråga om Skrifvelseförslaget N:o 136 och Förslaget N:o 8 till § i Riksdagsbeslutet. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 10 på aftonen.
In fidem protocolti, Albert Munck.
Onsdagen den 20 Augusti 1851.
Justerades 6 prot:s-uldr. för gårdagens plenum samt pleni-prot. för d. 5 sistl.
N:o 31, med voter:s-propos:r, i anledn. af RiksSt:ns olika beslut rör:de mern.
N:o 19, med förslag till ändring i 1 mom. 14 § Riksd:Ordn., ang:de representations-rättigheten för Stockholm. R. o.
Ad. godkände den i förevar, mern. framställda voter:spropos.
Vid föredragning af SlatsUtsk:s i gårdagens plenum på bordet lagda mern.
N:o 336, med förslag till sammanjemkning eller voter:spropos:r, i anledn. af RiksSt:ns skiljaktiga beslut, ang:de bildandet af en fond till understöd för afskedade Folkskolelärare, vidblef R. o. Ad. sitt förut i ämnet fattade beslut och blefvo ifrågavar:de voter:spropos:r gillade.
Föredrogos ånyo och biföllos BankoUtsk:s nedannämnde d. 16 och 19 dennes på bordet lagde mern.
20* 318 Den 20 Augusti.
N:o 76, med förslag till åtskilliga förändrade föreskrifter i 4:de artikeln af Banko-reglementet; N:o 77, ang:de föreskrifterne i 1, 5, 6 och 7 afdeln:ne utaf Banko-reglementets öde artikel; N:o 78, med förslag till ändring af åtskilliga föreskrifter uti 8:de artikeln af Banko-reglementet; samt N:o 79, med förslag till Instruktion för R.
St:s Revisorer öfver Banko-diskoutverkct samt Låne-kont:n i otterne.
Besv. o. £kon.Utsk:s d. 16 och 19 dennes på bordet lagda mern.
För min del kan jag icke instämma^ med Ekon.Ctsk. deruti, att den uti detta mern. föreslagna voter:s-propos. kan på sätt som skett motiveras och upställas.
Utsk. säger i början af detta mern : ”alt R. o. Ad. samt BondeSt, i sin helhet bifallit Ekon.Utsk:s utlåt.
N:o 131”.
Detta är visserligen en sanning, men uti närvartde stund är förhållandet icke mera detsamma, ty R. o. Ad. har, med frångående af sitt bifall till sistnämnde utlåt, i sin helhet antagit en af BorgareSt. gjord inbjudning, utgående deruppå att endast första delen å ifråga var:de utlät, borde bifallas, eller att en underd. skrifvelse borde till K.
M. aflätas, med anhållan om utarbetande af ett fullständigt förslag till deeimalsystemels införande i mått, mål och vigt samt mynt, men att deremot den andra delen af samma utlåt., hvaruti Utsk. framställt de vilkor och bestämmelser, som skulle läggas till grund vid antagandet af ett sådant system, icke skulle uti skrifvelsen inflyta.
Således är Ulsk:s framställning numera icke öfverensstämmande med verkliga förhållandet, ty R. o. Ad. och BorgareSt. hafva bifallit första delen af utlåt.
N:o 131, men afslagit andra delen, då Utsk. deremot i sin recit säger att R. o. Ad. samt BondeSt. bifallit utlåt, i dess helhet.
PresteSt. har afslagit och BondeSt. bifallit hela utlåt.
N:o 131.
Fördenskull hafva 3:ne
Stånd afslagit andra delen af detta ullål., hvilket afslag således i denna fråga är R.
St:s beslut, och någon votering i förstärkt Ulsk. kan alltså icke ifrågakomma.
Endast ett Stånd, nemi.
BondeSt., bar antagit sednare delen af utlåt., eller de 4 punkter, hvilka bestämma grunderne för decimalsystemels införande i mått, mål och vigt samt mynt, och då detta Stånd icke, sä vidt jag vet, förklarat, alt deras beslut afscr första och andra delen af oftanämnde utlät, såsom ett oskiljaktigt helt, samt 2 andra Stånd jemte BondeSt. bifallit första delen af utlåt., så ser jag för min del icke något hinder deremot alt en underd. skrifvelse i Öfverensstämmelse med första delen af utlåt, lill K. M. aflåtes.
Den andra delen hafva 3:ne
Stånd difinitivt afslagit och kan således aldrig inflyta, i den föreslagna underd. skrifvelsen, eller för sådant ändamål underkastas votering i förstärkt Utsk.
Som jag förmodar, att prot:s-uldr. ankommit från PresteSt. öfver detta Stånds Den 20 Augusti. 319 beslut i anletln. af nu förevar, mera., så anhåller jag, att detta prot.-utdr. måtte blifva R. o. Ad. delgifvet.
I anletln. häraf uplästes ett från flögv.
PresteSt. nyss ankommit prot.-utdr., innehållande följande vid pröfningen af förevar:de mern. fattade beslut: ”Vid det uplysla förhållande alt M. R. o. Ad. ”antagit Vällofl. BorgareSt:s till MedStm i ämnet gjorda inbjudning, ”hvarigenom sålunda, enär Hederv.
RomleSt. bifallit utlät.
N:o 131 ”i sin helhet, l:sta punkten af det i berörde utlåt, framställda förslag ”blifvit af nämnde 3:ue Riksstånd gillad, hvaremot 2:dra punkten är på grund af R. o. Ad;s, Preste- och BorgareSbns fattade ”beslut afslagcn, fann PresteSt. begge punkterne vara genom 3:ne ”Stånds beslut afgjorde och till följd deraf den föreslagna voter:s”pröposm höra förfalla”.
Af det uplästa prot:s-utdr. hafva vi nu inhemlat, att PresteSt. förklarat den uti nu förevar, mern. framställde voter:s-propos. böra förfalla, och under sådana omständigheter finnes det endast 2:ne sätt för R. o. Ad. att besluta, nemi. antingen att instämma i detta PresteSl:s förklarande eller alt återremittera della mern. på det att saken måtte från Utsk. under en riktigare form återkomma.
Då detta ärende sista gången förevar inom Utsk., var jag icke derstädes närvarande.
I motsatt fall hade jag ansett mig höra söka förhindra tillkomsten af delta mern., som föreslår R.
St. att för frågans afgörande välja eli förstärkt Ekon.
För det första får jag bekänna, att, ehuru jag under flere riksdagar deltagit i våra riksdagsförhandlingar, jag likväl aldrig satt i fråga, att detta Utsk., hvilket endast afgör s. k. önskningsmäl, någonsin skulle kunna för ett sådant måls afgörande förstärkas.
För det andra hade jag sett denna fråga ur samma synpunkt som den föregrde talaren, eller att, då 3;ne Ständ i hufvudsaken sammanstämmande beslutat, att en underd. skrifvelse skulle till K. M.
expedieras med anhållan om utarbetande af ett förslag uti ifrägavar:de ämne, sä kunde den omständigheten, att ett af dessa Stånd beslutat eli tillägg i denna skrifvelse, hvilket tillägg de andra Stånden ogillat, icke förhindra den föreslagna skrifvelsens aflåtande.
Om BondeSt. affattat sitt beslut sålunda, ali inflytandet af delta tillägg, hvilket innehåller de grunder, hvarpå Ståndet ansett decimalsyslemet uti ifrågavar:de fall böra byggas, vore ett oeftergiflig! vilkor för Ståndets bifall till den underd. skrifvelsen, då vore förhållandet annorlunda, men då BondeSt. icke fattat ett sådant beslut, hade jag ansett Ekon.Utsk. hafva varit oförhindradt, att tolka Ständernes beslut såsom ett bifall till sjelfva hufvudsaken eller den underd. skrifvelsens aflåtande.
Det skulle då visserligen hafva inträffat, alt ett
Stånd icke fått hela sitt beslut uti skrifvelsen inrymdt, men sådant inträffar ju uti flera andra fall och det Stånd, som icke fått hela sin mening uti den afgående skrifvelsen uttryckt, måste nöja sig med att densamma uti hufvudsaken öfverensstämmer med Ståndets beslut.
Således anser jag, alt R. o. Ad. borde förklara, det saken är genom 3 Stånds sammanstämmande beslut afgjord och meddela Utsk. detta förkla - 320 Den 20 Augusd'. rande såsom en underrättelse; men skulle R. o. Ad. finna Utsk:s framställning i det nu förevar, mern. vara sådan, alt något definitivt beslut i anledn. deraf icke kan fattas, vill jag visst icke motsätta mig en åtetremiss, men som jag på det fiffigaste intresserar mig för sakens framgång oell ali Ståndens beslut matte föranleda till en verklig åtgärd, anser jag det vara lämpligast, alt R. o. Ad. förklarar, att en skrifvelse i hufvudsaken, såsom af 3:ne
Stånd beslutad, bör afgå och att det accessorium, som ett Stånd beslutat bifoga denna skrifvelse men de andra Stånden ogillat, icke lägger något hinder i vägen för den underd. skrifvelsens aflåtande.
Hr Brakel, Mauritz Gustaf: Frih.
Palmstjerna har först anmärkt en oriktighet i reciten af detta mern., hvari säges, att R. o. Ad. samt BondeSt. bifallit Ekon.Ulsk:s utlät.
N:o 131 i dess helhet.
1 sakens närvarande skick är detta visserligen en felaktighet, men orsaken dertill var den, alt Utsk., dä detta ärende afgjordes, icke hade kännedom om att R. o. Ad. frångått sitt engäng fattade beslut och antagit en från BorgareSt. i denna fråga afgången inbjudning.
Emedlertid och då BondeSt. afslagit nyssnämnde inbjudning, anser jag den uti detta mern. upställda votens-propos., hvilken såsom ja-propos. uptager Utsk:s af BondeSt. gillade förslag lill underd. skrifvelse och såsom nej-propos. BorgareSt. och sedermera R. o.
Ad:s derifrån till en del afvikande beslut, icke allenast vara fullkomligt riktigt upställd, utan äfven tillkommen i klar och tydlig öfverensstämmelse med grundlagens bestämda föreskrift.