Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid pröfningen af detta mål, har det, å ena sidan, ej undfallit Riksens Ständers uppmärksamhet, att Carlskrona Stads Borgerskap lern» nät ett kraftigt biträde till vården och underhållet af den till Amiralitets-församlingen hörande talrika mängd fattiga, samt att Stadens fattigvårdsoch arbets-i nrättning med dess nuvarande utsträck. ning medför större kostnad för Borgerskapet, än om den endast inskränkte sig till Stads- och Tyska församlirigarne ; men, å den andra, hafva Riksens Sänder ansett det äfven böra i betraktande tagas, att af Amiralitetets vistande i Carlskrona en icke obetydlig fördel Borgerskapet tillskyndas, medelst den liflighet, som derigenom sprides till handel och näringar; hvadan och då härtill kommer, alt uti de af E. K. M:ts Befallningshafvande i Länet insände handlingar någon tillökning å det tillförene bestämda anslaget icke blifvit ifrågasatt, men endast anhållan gjord om anslagets fortfarande, Riksens Ständer, med afseende för öfrigt på Statsverkets knappa Underdåniga Skrifvtlseri 83 tillgångar, ej kunnat bevilja det af Stadens Riksdags.
Fullmagtig till omförmäldte ändamål begärda ytterligare bidrag från Statsverket.
Deremot hafva Riksens Ständer nu, likasom vid sistforflutne Riksdag, funnit samma skäl ännu vara för handen, som år 1815 föranledde till upp. förande å Riks-Staten af 3000 R:dr för ifrågavarande fattigvårds-inrältning; och Riksens titan, der hafva alltså beslutit, att detta belopp må än vidare intill nästa Riksdag få till inrättningen utgå, och sådant vid den blifvande Statsregleringen iagttagas.
Riksén* Ständer framhärda etc.
Uppl. o. godkänd hos Ridd.o. Ad. d. 17 April 1833.
Preste-Ståndet d. 17 — — Borgare-Ståndet d. 29 — —- Bonde-Siandet d. 92 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående ett beviljadt förskott d den summa, som till godtgörande af kostnaderne vid H. K. H.
Kronprinsens utrikes resa m. m. framdeles kommer att bestämmas.
S. A. K. Riksens Ständer, ian insett nödvändigheten deraf, att, i afräkning på den summa, Riksens Ständer framdeles vilja bestämma, till godtgörande ej mindre af kostnaderne vid H. K. H Kronprinsens sistl. år verkstälde utrikes resa, än 81 TJnderdåniga Shrifvelser, af nödiga utgifter i och för H. K.
H:ts förestående förmälning, Tre Hundrade Tusen R:dr Banco må finnas att genast anlita, hafva fördenskuld beslutit, att sådane 300,000 R:dr skola af Riksgälds-Contoiret förskottsvis utbetalas, för att af E. K. M. till H. K. H.
Kronprinsen, för ofvanberörde ändamål, i Nåder disponerade varda ; med tillkännagivande af hvilket beslut Riksens Ständer framhärda etc.
N:o 30!
Uppl. O, godkänd hos Ridd.o. Ad.d. 17. April 1823.'
Preste-Ståndet d. 17. — ■—■ Borgare-Ståndet d. 22* — — Bonde-Ståndet d. 22. — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående medel till bestridande af kostnaden för tryckning utaf visse Committerades förslag till en förändrad organisation af åtskilliga Rikets Styrelse-Verk m. rn. s. a. k: Sorn Riksens Ständer beslutit," att de af visse Committerade uppgifna förslag till en förändrad organisation af åtskilliga Rikets Styrelse-verk, m. m. bura, genom Särskildta Utskottets försorg, till trycket befordras, och att den för tryckningen erforderliga kostnad må varda bestridd af de till Riksdagsutgifterne anslagna medel; så få Underdåniga Skrifvelsef'. »5 Riksens Ständer nu härmed i underdånighet anhålla, att E. K.
M. täcktes låta till vederbörande, som äger att liqvidera Riksdagskostnaderne, afgå Nådig befallning, att ofvanberörde utgift, efter behörig redovisning, godtgöra.
Uppl. o- godkänd hos Ridd. o. Ad. d, 5 Maji l8s?. Preste-Ståndet d. 7 — —• Borgare-Ståndet d. 7 —• — Bonde-Ståndet d. 1? — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Bonde-Ståndets rättighet att utse Ståndets Notarier vid Riksdagarna. S. A. K. Sedan hos Riksens Stander, vid 1817 och 1818 årens Urtima Riksdag, då varande ConstitutionsUtsköttet, i afgifvet betänkande, understöd! den af Utskottets ^Ledamöter utaf Bonde-Ståndet yttrade önskan, att detta Riks-Stånd, såsom berättigad t, enligt 24 §• Riksdags-Ordningen, att, roed undantag af Secreteraren, hvilken af Konungen utnämnes, efter eget val tillsätta Ståndets Canzlibetjening vid Riksdagarne, matte , genom Riksens Ständers samfällda bemedling, förhjelpas till ett obehindradt utöfvande i framtiden af en sådan rättighet ; men nämnde betänkande endast blifvit af Borgare- och Bonde-Stånden bifallet, 86 Underdåniga Skrifvelger. hvaremot Ridderskapet och Adeln samt PresteSiandet ansett ärnnet icke fordra någon åtgärd; sä och efter det E. K.
M. godt funnit äfven för innevarande Riksdag i nåder utnämna BondeSiåiulets Notarier, har samma fråga åter blifvit f temål för Riksens nu församlade Ständers öfverläggninga r.
Riksens Ständer, som funnit Bonde-Ståndets rättighet, att, med undantag af Secreteraren, hvilken af Konungen utnämnes, efter eget val tillsätta Ståndets Canzli-betjening vid Riksdagarne, vara uti 34 §.
Riksdags-Ordningen uttryckligen medgifven, få fördenskuld hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att, vid framdeles blifvande Riksdagar, meranärande Riks-Stånd matte af denna rättighet komina i obehindrad utöfning, och således ega att hädanefter äfven sina Notarier utse.
N;o ja.
Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 5 Maji 1823.
Preste-Siåndet d. 7 — — Borgare Ståndet d. 7 — — Bonde-Ståndet d. 12 — ■— Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i an* ledning af Kongl. Maj:ts Kådiga Proposition, angående framtida dispositionen af Vendt holms Hofstall- äng. S. A. K. Gfenom Nådig Proposition af den 18 sistl.
Januarii har E. K. M. gifvit Riksens Ständers Underdåniga Skrif v(lser. »7 Siats-Utskott tillkänna: att, sedan; vid 181a ars Riksdag, Riksens Ständer, i afseende på framtidadispositionen af åtskilliga utarrenderade Kungs, angar, derå arrende-tiden , enligt då gällande contract, med år 1816. vöre lupen till ända, biand annat, förordnat, att de till samma ängars afbergning ditintills anslagne dagsverken borde upphöra; men. att arrende-afgiften icke desto mindre skulle uti de blifvande Contracten bestämmas till lika qvantum hö in natura, aom af då varande Arendatorer årligen erlades, Vendtholms Hof-stall-äng, belägen i Hillersjö Socken, Färentuna Harad peli Stockholms Län, efter det, vid antsälld arrende-auetion, . den 30 Maji 1815, högsta anbudet uppgått till 4333 hö, hvilket anbud E. K. M. i Nåder antagit,, blifvit till en person , vid namn Sven Jansson Engblom öfverlåten på arrende i 30 år, räknade från midfastan 1817; att, efter Engblom» sedermera timade död, och i anledning af hans enkas, i början af år 1820, hos E, K.
M:ts och Rikets Kamrnar-Collegiurn. gjorda anhållan, att ifrån delta arrende varda skiljd, såsom oförmögen att dermed vidare fortfara, sedan, enligt hvad hon tillika förmält, ali hennes egendom till betalning af 1819 års afgift inedtagits, hemäldte Collegium, då Engbloms löftesmän äfven förklarat sig ej vilja samma arrende öfvertaga, låtit å auetioner den 6 Junii och den 5 Julii 1820 utbjuda förrberörde äng under nytt arrende på återstående 27 år, vid hvilka auetioner högsta anbuden, nemligen, vid den första 2500 och vid den sednare 2600 hö, betydeligen understigit ej blott det af Engblom åtagne arrende, utan äfven den qvantitet af 324 88 Underdåniga Skrifvelser. iom (ill och med Sr 1816 varit i lika ändamål erlagd, och hvilken Riksens Ständer bestämt såsom den blifvande arrende-afgiftens minimum; samt att, då dessa anbud icke kunnat godkännas, i följd af E. K. M:ts Nådiga förordnande den 19 Julii 1820, ytterligare arrendeauctioner å meranämnde lägenheter blifvit verkstälda, dels den 10 derpå följandeOctoberochdels deri 3 April 1 821, då något anbud icke skett, dels i September sistnämnde år, vid hvilken auction ett enda anbud af 500 £££ hö utan borgen blifvit gjordt, och hvarefter en annan person, utom auction, med borgen erbjudit 1000 £££, dels ock slutligen den 26 Mars sisth år, då blott 1500 Élfc utan borgen erbjudits , snen hvilka anbud 32. K. M. ansett lika litet, som de föregående ,, kunna antagas.
Vid detta förhållande och enär, genom serskildt infordrade upplysningar, om beskaffenheten och afkastningen af Vendtholms Hofstalläng, under den tid densamma varit bergad för Kronans räkning, blifvit ådagalagdt , att , sedan de ängen tillslagne dagsverken upphört, icke allenast det arrende, hvaruti afl.
Engblom år 181 & ingått, utan älven det arrende-belopp, Riksens Ständer, såsom det minsta föreskrifva, äro för höga och vida öfverstiga hvad med en arrendators bestånd kan utgöras, men E. K.
M. funnit
Sig icke kunna, emot Riksens Ständers ofvanberörde föreskrift, bevilja den nedsättning af arrendet, hvilken efter hvad vid de flere auctionerne sig visar» lämpligen kunde äga rum, har E. K.
Malltså till Stats-Utskottet i Nåder öfverlemna!, Underdåniga Skri/velsen 89 att hos Riksens Ständer föreslå, antingen om icke ett mindre arrende, som vid en ytterligare auction å ifrågavarande Hof-stall*äng kunde erbjudas, måtte varda antaget, så framt det funnes motsvarande hvad af ängen skäligen kunde påräknas, eller ock huruledes i annat fall samma äng dilponeras borde.
Af handlingarne i målet hafva Riksens Ständer för öfrigt inhämtat, huru som under den tid Vendtholms Hof-stall-äng, af anförde orsaker, icke varit utarrenderad, utan blifvit bergad för Statens räkning, afkastningen i hö uppgått år 1821 till 4525 dtt, men år 1822 till endast 1500 68j; och som, på sätt E. K. M. i Nåder tillkännagifvit, vid de år 1820 och följande åren hällne arrende-auctioner, några antaglige anbud ej blifvit gjorde, samt det sednast anbud-’ lia arrendet för denna äng, i jemförelse till 1821 års afkastning, synes vida understiga hvad af ängen skäligen bör kunna erhållas, hafva Riksens Ständer alltså beslutit, att oftanämnde Hof-stalläng, enligt de uti Kongl. Förordningarne af d. 17 December 1799 och 3 December 1810 stadgade allmänna grunder för Kungsgårds-arrenden må, mot en årlig afgift i spanmål, utarrenderas , med rättighet för den blifvande arrendatorn att begagna ängen till åker, så vidt densamma finnes tjenlig dertill; börande ängen utbjudas i serskilde lotter af 6 till 10 tunneland, hvaruti den redan är fördelad.
Beträffande åter det qvantum af 4333 hö, som finnes i Kongl. Hofstallets utfodringsstat anslaget, att från Vendtholms äng lefvererasj så låta Riksens Ständer vid Statsregleringen upp - 9-0- XJndtrdåniga Shrifvdstr. fiira ett deremot svarande belopp i penningar , beräknadt lika med det öfriga i Staten contant upptagna utfodrings-hö å 16 sk.
Banco £äj:det.
Hvilket beslut Biksens Ständer, till svar å E. K. Mas Nådiga Proposition, nu få i underdånig? bet anmäla.
Biksens Ständer framhärda el c. N:o 33, Uppl. o. godkänd; hos Ridd. o. Ad. d. 5.
Maji 1812 3».
Preste-Ståndet d. 7 — — Borgare-Ståndet d. 7 — — Bonde-Ståndet d. 12 — 1—1 Riksens Stunders ‘underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kungl. Maj:ts Nådiga Remiss, angående de utaf aflidne Commerce-Råde t J.
Sederholms uti Finland bosatte arfvingar yrkade förmente ersättnings-anspråk.
S. A. K..
Grenom Nådig Remiss af den 25. sisth Janu* arii, har E. K. M. till Riksens Ständers pröfning öfverlemna?
de af framlidne CornmerceRådet J.
Sederholms uti Finland bosatte arfvingar yrkade anspråk, att, för bemälde Commerce- Rails erkända fordran hos Kongl. Franska Regeringen, dem malte af Svenska Statsverket tillerkännas enahanda ersättning, som, vid 1815 års Riksdag, blifvit beviljad sådane deras medaifvingar, hvilka äro Svenska undersåtare.
Underdåniga Skrifvelser'. gi At handlingarne i detta mai hafva Riksens Ständer inhämtat att, efter det år 1815* uppå afl.
Commerce Rådet Setlerholms arfvingars då gjorde underd. anhållan och E. K.
M:ts derjemte i ämnet aflåtna Nådiga Proposition, Riksens Ständer förordnat, att förrberörde fordran,, sedan den, efter föregången utredning, blifvit af E.. K.
M. lill ersättning i Nåder godkänd, samt de andelar deraf likaledes bestämde, hvilka tillkommo. de uti Sverige boende arfvingarne, borde, uti öfverensstämmelse med de vid 18 x« års
Riksdag för dylika ersättningar faststälde grunder, godtgöras sistnämnde arfvingar, sålunda: att för ^rdelar af de stadgade ersättnings-beloppen i Svenskt mynt, efter Curs af 8 sk* för en Livré Tourriois, arfvingarne skulle erhålla Riksgäld*-; Contoirets Obligationer, utfärdade den 1 Januari! 1813 , på 10 år och med 5 procents ränta, *amt deremot aflämna qvittencer, innefattande fullkomlig och ovillkorlig öfverlåtelse på Svenika Staten af hela fordringen; så hade den för utredande af Svenske mäns fordringar hos Franeka Regeringen i Nåder tillförordnade Comité, efter erhållet uppdrag att granska Sederholmska arfvingarnes fordran , hos E. K. M. i underdårnighet hemställt, att på grund af ett den.
3 Mars 1815 utaf E. K.
M:ts dåvarande chargé d’ affaires vid Kongl. Franska Hofvet E. Signeul Utgifvet och hos Comitén in Originali företedt betyg, att J.
Sederholms fordran för Skeppet Rivolta blifvit af Franska Regeringen erkänd och fixerad till 83,288 Francs , E. K.
M. täcktes i Nåder tillåta att samma fordran finge liqvideras, på sätt och med de vilkor, Riksens Stan - 9* Underdåniga Skrifvelse?'. dsr anmält, samt i sådant fall, efter Stads-rätt, till uppgifna belopp, arfvingarne emellan fördelas uti 7 Hufvudlotter, hvaraf en skulle vidare-. skiftas i 4 delar: att E. K. M., uti Nådig Skrifvelse af den 19 Februarii 1817, med bifall till denna hemställan , förständigat fullmägtige uti Riksgälds-Contoiret att , enligt Riksens Ständers föreskrift, uppgöra liqvid om ifrågavarande fordringsbelopp med Sederholms i Sverige boende arfvingar; hvarefter en af dessa, Protocolls-Secreteraren H. F. Sederholm, å egna vägnar och såsom befullmägtigadt ombud för dess öfriga medarfvingar , under den 9 derpå-i följde Maji, i Riksgälds-Contoiret uttagit de för honom och dem derstädes utfärdade Obligationer, samt uti meddeldt qvitto förklarat, att för den andel, som då blifvit utbetald , utgörande ||:delar af hela fordrings-summan , de afsade sig allt anspråk, af hvad beskaffenhet som helst, på deras fordran , hvilken på Svenska Staten öfverläts med ali den rätt, de densamma innehaft ; samt att, beträffande serskildt den af Sederholms i Finland bosatte arfvingar yrkade ersättning, Ryska Stats-Rådet d'Oubril, uti derom aflåten och i ministeriel väg meddeld Skrifvélse, yttrat, att denna ersättning borde, i hans tanka, desto heldre beviljas, som vägrandet deraf endast vöre grundadt på den omständighet, att Sökanderne icke äro Svenske undersåtare, hvarifrån tillräckligt skäl icke skulle kunna hämtas, för att undandraga dem hvad dem , i egenskap af erkända arfvingar, efter lag, tillkomme , samt dessutom hela fordringen visats vara af Franska Regeringen erkänd 3 och , efter hvad Stats:Rådet äfven Underdåniga Skrifvelser - 90 förmenat, Svenska Regeringen under fortsatt vägran att godtgöra de Finska arfvingarnes andel, likväl icke skall underlåtit att affordra Franska Regeringen fulla ersättnings-beloppet.
Detta hafva Riksens Ständer i öfvervägande tagit; Och hvad angar Ryska Stats-Rådet d'Oubrils uppgift, att afl. Corr.merce-Rådet Sederholms ifrågavarande fordran hos Kongl. Franska Regeringen skall vara af den Svenska, till fulla beloppet, reclamerad; så, enär på sätt berördt är, det af Protocolls-Secreteraren H. F. Sederholm , å egna och dess öfrige i Sverige bosatte medarfvingars vägnar, rneddeldta qvitto å §|:delar af ersättnings-beloppet, som genom Riksgälds-Contoirets Obligationer blifvit godtgjorde, uttryckligen innehåller, att dessa arfvingar afsade sig allt anspråk af hvad beskaffenhet som helst på deras fordran och densamma på Svenska Staten öfverläto , med all deri rätt de innehaft, hvarutöfver någon öfverlåtelse af dem icke eller lagligen ägt rum ; samt Riksens Ständer sakna all kännedom, huruvida de återstående 29ä;delar, hvilka belöpa på de uti Finland boende arfvingar , blifvit ä Svenska Staten öfverlåtne, än mindre om, i följd deraf, några anspråk å desamma kunnat af Svenska Regeringen hos den Franska göras gällande , dertill ej eller E. K. M:ts Nådiga Remiss gifver minsta anled. ning; synes, vid sådant förhållande, den för giltigheten af de Finska arfvingarnes anspråk åberopade rättsgrund förfalla.
I öfrigt och då Riksens Ständer vid 1815 års Urtima Riksdag icke åtagit sig att för större belopp af Commerce*Rådet Cederholms oftankmnda Underdåniga Skrifvelse^. fordran ansvara, än som kunde belöpa på dem af bans arfvingar, som i Sverige vistas och äro Svenska undersåtare; i öfverensstämmelse hvarmed de arfvingar, sorn äro Ryska undersåtare, också blifvit , genom E. K, M:ts högstberörde Nådiga Skrifvelse, den 19 Februarii 1817» från delagtighet i ersättnings-beloppet uteslutne; anse Riksens Ständer skäl ej vara för handen att bevilja den begärda ersättningen för de andelar af samma fordran, hvilka, såsom af Svenska Staten icke öfvertagna eller derå öfverlåtne, ännu lära innehafvas af Sederlwlms i Finland bosatte arfvingar» Riksens Ständer framhärda etc.
Nso 34.
Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Åd. d. 5 .Maji. 1823.'
Preste-Ståndet d. 7 — — Borgare-Ståndet d„ 7 ■— ■— Bonde-Ståndet d. 13 — — Riksens Ständers underdåniga, Skrifvelse, angående afskrifning af ätskillige i Götheborgs- och Bohus-Läns Rantens1 räkenskaper balancerade Bevillnings-medel. S. A. K. Till Riksens Ständers pröfning har E. K. M. medelst Nådig Remiss af den 25 sisth Januarii öfverleronat åtskilliga handlingar, rörande en hos E. K. M. af Dess Befallningshafvande uti Götheborgs- och Bohus-Län gjord underdånig hem - Underdåniga Skrifvelser'. 95 ställan, att bevillningsmedel, resterande hos Capitainen von Utfall och Fältväbeln Norrlander, för arén 1799, 1800, 1801, 1802 och 1804, till ett sammanräknadt belopp af 40 R:d Banco , måtte få uti Landt-ränteriets räkenskaper -afskrifva».
Dessa handlingar innehålla: att sedan ej mindre Fältväbeln Norrlander, än nu mera ali.
Capitainen von Utfalls arfvingar, vid anstäldt kraf, vägrat erläggandet af ifrågavarande beviilnings-rnede 1, samt E. K. M:ts och R.ikefs KrigsCollegium förmält sig icke kunna bifalla E. K„ M :ts Befallningshaf'vandes hos Collegium gjorde hemställan om medlens afskrifning; så har förre Regements-Skrifvaren, Fält - -Kamereraren Bruhn, i anledning af vederbörandes påstående, att han för samma medel ansvara borde, förklarat, det nämnde afgifter verkeligen blifvit ho» de restskyldige af Krono-betjeningen uttagne och redan åren 1805, 1806 och 1807, hos E. K. M:ts Befallningshafvande redoviste af dåvarande Kronofogden uti Norrvikens Fögderi J.
Wettersten; till styrka för hvilken uppgift
Brulin åberopat och uti bevittnad afskrift företett en utaf Wettersten den 15 April 1811 upprättad liqvid, som, jemte öfriga handlingar, efter Bruhns förmenande, skulle utvisa, att better sten, hvilken blifvit beordrad uttaga innestående Regements-medel hos von Utfall och Norrlander, med flere , skall derföre aflemnat redogörelse: att enär likväl hvarken af berörde liqvid eller af Diarierne upplystes, eller, då Post-chartor och Post-böcker för den äldre tiden icke vidare voro i behåll, på annat sätt, utredas kunnat, huruvida ifrågavarande medel från Kronofogden till E- Mits llef-de inkom - g 6 Tinder il ani ga Skrift/elser1 mit och derifrån afgift eller icke, eller hvilkendera embetsmannen ansvaret i sednare fallet bordt drabba, E. K. M:ts Befide, med tilikännagifvande af desse omständigheter, samt att Wettersten och Bruhn i gäldbundet tillstånd aili dit 9 förre Chefen för Bohus Läns Regemente, General-Majoren Belfrage och förre Landshöfdingen i Länet General-Lieutenanten Friherre Carpelan äfven med döden afgått, samt de Lands-Secreterare och den Lanas-Kamererare, som ända intill ar 1808 voro tjenstgörande, blifvit från sina tjenster entledigade, ytterligare hos KrigsCollegiurn hemstält, om icke det anmärkte beloppet finge ur räkenskaperne afföra*; hvarefter och då bemäldte Collegium, med åberopande af sitt förra yttrande i ämnet, förklarat det icke tillhö-j ra sig att något vidare utlåtande härutinnan meddela, E. K. M:ts Befallningshafvande i underdånighet anmält förhållandet, med begäran om Nådig föreskrift, huru med detta mål förfaras borde, samt att, uppå Fullrnägtiges i RiksgäldsContoiret underdåniga tillstyrkande, E. K. MV från Dess och Rikets Kammar-Rätt infordrat de uti saken nödiga upplysningar; i följd hvaraf Kammar-Rätten anfört, dels att 2:dra RevisionsContoiret, efter genomseende af Götheborgs och Bohus-Läns räkenskaper, ej allenast för de år, då medlen af Bruhn uppgifvits vara redoviste, utan också, med anledning af Wettersten omförmälde liqvid, för år 181» och följande år till oell med 1819, hvarken kunnat igenfinna en sådan liqvid eller någon annan redovisning för ifrågavarande medel, samt ehuru i sistnämnde års Landsbok - Underdåniga Skrifvelsér. 97 bok bevillningsmedel för Bohus Läns Regemente, under åren 1799, *3oo, 1801, 1803 och 1804, blifvit balancerade, till ett sammanräknade belopp, af 78 R:dr »5 sk., likväl, i brist af restlängden deruti posterna specificerades,
ej eller varit i tillfälle att utröna, huruvida von Utfalls och Norrländers utskylder voro bland samma poster inbegripne, dels ock att Kammar - Rättens Advocat - Fiscal val af hamllingarne, angående den före Wettersten tjenstgörande Kronofogden A. M. Greiffes baiance samt den i sammanhang dermed emellan honom och Wettersten yppade tvist om indrifnings- och ansvarsskyldighet för rest- och handräcknings-rnedel, inhämtat, att restlängder å Bohus Läns Regementes medel skola af Greiffe blifvit öfverlemnade till Wettersten, men hvarken i de bland dessa handlingar befintlige rest- och pantlängder eller handracknings-förtecknirigar kunnat varseblifva namnen: von Utfall och Norrlander, eller eljest bana sig väg till någon upplysning, huruvida eller i hvad mån ifrågavarande 40
R:dr tilläfventyrs ingått uti de af Wettersten till in« drifning emottagne rester.
Vid sådant förhållande och då i detta mål någon tillförlitlig upplysning numera icke står att vinna, sedan alla de Embeis- och Tjenstemän, hvilka med indrifningen, redovisningen och uppbörden af oftaberörde bevillningsmedel haft befattning, äro redan dels med döden afgångne och dels för längre tid tillbaka förafskedade, samt, efter hvad Kammar-Rätten förmält, några handlingar, af hvilka verkliga förBikao£ till ililti-St, Prat. laid* Sami.
Igzj, 7 98 Vnderdåniga Skrifvelser.’ hållandet upplyse», icke eller nu meri» å'ro att tillgå, hafva Riksens Ständer funnit för godt samtycka, att de uti Götheborg» och Bohus Rans Ränteri-räkenskaper balancerade Bevillningsmedel, 4o R:dr Banco, må uti samma Räkenskaper afskrifne varda.
Hvilket Riksens Ständer nu härmed få i underdånighet ahmala.
N:o 35- Uppl. o. godkändjhos Ridd-o.
Åd. d- 5 Maji. 18,23* jPreste-Siåndet d. 7 — — Borgare-Ståndet d. 7 —• — Bonde-Ståndet d. 12 *— — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Majit» Kådiga Proposition, angående inlösen af de uti Hallands
Län belägne sd kallade Trippiska godsen. S. A. K.
Sedan hos E. K. M. Riksén» Ständer, uti skrifvelse af den 24 Mars 1810, på anförde skäl, i underdånighet hemställt, att åboerne å de uti Hallands
Län belägne så kallade Trippiska godsen snåtte, på sätt de sjelfva, begärt genom vederbörande Riksdagsfullmägtig af Bonde-Ståndet vid då påslående Riksdag, erhålla, jemte vissa tillika betingade förmåner, Nådig tillåtelse att# af egna medel, hvar och en sitt åboende Underdåniga Skrif veiner.
99 hemman inlösa; sa har E. K. M., efter det vederbörande uti detta amne hörde blifvit, genom Nådig Proposition, aflåten till Riksens Ständer den 18 sistl.