Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dessa Fiscaler böra efter min ranka äga Konungens Fullmagter. 2:o Att Police-Kammarens Sessioner böra alltid hållas för öppna dörrar , på det att hvem af Allmänheten som hellst må äga inträde derstädes, undantagandes da något Politiskt
Mål förekommer. 3:0
Att nödig Controll inrättas å Sakörens inflytande i Police-Kammaren, på det man må Den 4 April. 2 71 erhålla Speciel, Summarisk uppgift på beloppet deraf, samt hvartill de användas.
Får således i anseende till hvad jag i ödmjukhet anfört, anhålla om återremiss, samt att dessa mina anmärkningar och tillägg måtte till Lag-Utskottet få åtfölja Betänkandet, jemte" att de öfrige Respective Riks Stånden må få del häraf.
I anledning af Herr Grönhagens nu gjorde Anmärkningar, biet Lag-Utskottets Utlåtande af Ridderskapet och Adeln till Utskottet återförvist.
Vid förnyad föredragning af Lag-Utskottets den 9 sistledne Martti afgifne, samt den 7 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande , innefattande svar på återremiss från Ridderskapet och Adeln af Utskottets den 2g sistledne Januarii meddeldte Yttrande, öfver sökt företräde för Jordägare till Brukares lösa Egendom; fann Ridderskapet och Adeln för godt att, enär de öfrige trenne Riks-Stånden redan bifallit Lag-Utskottets sistnämnde Yttrande, vid Utskottets ifrågavarande Utlåtande, nu mera låta bero.
Herr Påhlman, Otto Fredric.-
I förmiddags lärer Herr Grefven och LandtMarskalken gitvit Ridderskapet och Adeln tillkänna, att Val skulle komma att i nästa Plenum företagas Dm 4.
April. till den Nämnd, hvilken bör forstärcka Stats* Utskottet.
Då jag vid dest» tiilräUe cj var närvarande och jag hört olika berättelser om sättet hvarpå detta Vai skulle verkställas , i det några trott att Val listor borde upprättas serskildt på de a i Personer, hvilka skulle blifva ordinarie Ledamöter, och serskildt på de 6, hvilka skulle utgöra Suppleanter; hvaremot andra förmodat att endast en Val lista herde nyttjas hvarpå 27 namn voro antecknade; så tage; jag mig friheten hemställa, om icke, dä R.ksdags* Ordningen föreskrifver att 21 Ledamöter skola väljas, blott 21 namn ma på
Val listan upp* föras, och att vid rösternas uppsummering, de 21 Personer, hvilka erhållit de fleste rösterne må varda ordinarie Ledamöter samt de 6 Personer, hvilka näst efter intill dem undfått det största antalet röster, må såsom Suppleanter anses.
Uppå derom af Herr Grefven och LanJtMarskalken gjord Proposition, blt-f Herr Påhl. mans berörde hemställan af Riddeiskapet och Adeln bifallen.
Utdrag af Protocollet, hållit hos Höglofligo Ridderskapet Och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm; förmidd. dea 4 April Igi8.
S. D. Den 4 April, 273 S. D.
Remitterades till Stats- och BancoUtskotten 2;ne Memorial af Friherrarne Stael von Holstein, Corfitz Ludvig, och Anckarsvärdf Carl Hinric, angående yrkad undersökning om Götha Canal - Discont - Directions lörhållande, i afseende på den till Canal-Arbetets fortsättande gjorde försträckning af i,100,000 Rsdr m. ni.
S. D. Vid förnyad föredragning af Bevillriings Utskottets den 26 sistledne Martii afgifrie, samt den I dennes eftermiddagen på bordet lagde ytterligare Utlåtande, angående grunderne förden blifvande Revillningen, farin Högloflige Ridderskapet och Adeln lör godt att, under förblifvande vid dess den 24 sistledne Martil i målet fattade beslut, öfverlemna de uti berörde Utlåtande framstälde åt det enligt Ö9 §. 1 Regerings-Formen till 30 Ledamöter af hvarje Riks stånd förstärkta Stats-Utskottets pröf3 riing.
HÖGLOFLIGE aa3D®3BgiSÄ$3t ®®!H Å®iiaa VID gfrtötimrt tttluftagen i Stucki) alm ÅK 1858.
SE 1/fe H tift et.
STOCKHOLM, TYPOGRAFISKA FÖRENINGENS BOKTRYCKERI, 3 Måndagen den 4 Januari 1858.
Plenum kl. ^ 2 e. m. Frill.
Raab, Adam Christian, fortfor att i Hr Gr. o. Landtm:» ställe föra ordet.
Justerades ett prol:s-utdrag för den 30 sisth December.
Exc. Hr Gr. Löwenhjelm, Carl Axel: Erfarenheten har, på ett beklagligt siitt, tillräckligt visat os3 den för helsan menliga plats, som nu innehafves af Landtm:s-stolen, och får jag med anleda, deraf väcka följande motion: 1:0.
Att det fönster, som nu är befintligt bakom Landtm:sstolen, måtte blifva igenmuradt, samt beklädt med dertill lämpligt blått sammet. 2:0.
Att den bröstbild af en privat man, hvilkens förtjenster jag icke tillåter mig att på något sätt minska eller bedöma, måtte lemna sitt rum åt bröstbilden af vår Store Gustaf II Adolf, hvilken otvifvelaktig! synes, främst af alla, berättigad att stå i vårt Riddarhus, under det vördade Wasa-vapnet.
Tillfälligtvis får jag nämna, att en bröstbild af Gustaf II Adolf, gjuten i Tyskland innan hans död, finnes f. n. vid Drottningholms Kongl. Lustslott, hvilken kan tjena till modell för den då blifvande bröstbilden, hvarigenom kostnaden betydligen nedsättes.
Jag anhåller vördsamt om remiss af denna motion till Höglofl.
Itiddarh.Utsk.
Remitterades till Riddarh.Utsk.
Justerades pleni-prot. för den 28 sisth Oktober.
Anmäldes och lades på bordet nedanniimnde från Utsk:n in komne Mern., Utlåt:n och Betänk., nemi. från KonslilulionsUiskollel: N:o 60, i anledn. af RiksSt:ns beslut rörande det af Konst:s Utsk. i Mern:t N:o 54 framställda förslag till ändring i 5 och 6 §§ Reg:sF:n, ang:de ett nytt StatsDepart:t; N:o 61, med Utlåt, öfver BondeStds Talmans vägran af propos. å bifall till åtskilliga af StatsUtsk:s framställda förslag till voter:s-propos:r; 4 Den 4 Januari.
StalsUlskollet: N:0 193, ang:de väckt fråga om ersättning till Majoren G. M. Stjernsvärd, i anledn. af ett honom meddeladt, men sedermera återkalhult updrag, att utgifva en samling gällande Författningar rörande Krigsmakten till lands; N:o 194, i anledn. af väckt fråga om skattläggning och rotering af bergsfrälsejorden i Stora Kopparbergs län; N:o 195, i anledn. af väckt fråga om försäljning eller utarrendering af alla åt tjenstemän anslagne boställen; N:o 196. i anledn. af väckt fråga om utverkande af Nåd. befallning till vederbörande Embetsverk att meddela StatsUtsk. generalförslag öfver Arméens och Flottans samtliga förråder; N:o 197, med förslag till sammanjetnkning eller voter:s-pro pos:r, i anledn. af RiksStms skiljaktiga beslut uti åtskilliga till RiksStatens 8:de Hufvudtitel hörande frågor; N:o 198, i anledn. af erhållen återremiss å de i Mcm:t N:o 182 föreslagne voter:s-propos:r; N:o 199, med förslag till votens-propos. uti frågan om för bättrade aflönitigsvilkor m. m. för Arméens och Flottans Läkare samt ProvincialLäkarne; N:o 200, i anledn. af erhållen återremiss å åtskilliga i Mem:t N:o 173 föreslagne voter:s-propos:r; N:o 201, i anledn. af erhållen återremiss å en punkt i Betänka N:o 167, angrde regleringen af utgifterue under RiksStatens 9:de Hufvudtitel; N:o 202, i anledn. af väckt fråga om tillökadt Tionde-anslag till Domkyrkan i Hernösand; N:o 204, med förslag till sammanjetnkning eller voter:s-pro postr i anledn. af lliksStms skiljaktiga beslut rörande åtskilliga till 9;de Hufvudtiteln hörande frågor; Sammansatta Lag- samt Allm. Uesv:s och Ekan.Ulskottel: N:o 42, i anledn. af väckte motioner om åtskilliga förändringar i gällande LegoStadga den 23 November 1833, samt de der emot svarande §§ i allmänna lagen. öplästes och lades till kandlingarne ankomne prot.-utdrag från de öfrige RiksStm från och med den 31 sisth Augusti till nasti, års slut. H. R. o.
Ad. åtskiljdes kl. 3 e. m.
In fidem protocolli, Albert Manck.
Den 5 Jsnusrl.
5 Tisdagen den 5 Januari 1858.
Plenum k!. 1 e. m. Frill.
Raab, Adam Christian, fortfor att i Hr Gr. o. Landtm» ställe föra ordet.
Justerades ett prot.-utdrag iör dea 4 dennes samt pleni-prot. för deu 31 Oktober f. m.
Vid föredragning af Konst.Utsk:s den 4 d:s på bordet lagda Mern.
N:o CO, i anledn. af RiksSlms beslut, rörande det af Konst.- Ctsk. uti Mem:t N:o 54 framställda förslag till ändring i 5 och 6 §§ Reg:sF:n, angtde ett nytt StatsDepart:t, beslöt R. o. Ad. att ined vidblifvande af sitt förut i ämnet fattade beslut, lägga förevude Mein. till handlingarne.
Föredrogs och lades (ill handlingarne Konst.Utsk.-s den 4 d:s på bordet lagda Mern.
N:o 81, med Utlåt, öfver BondeStits Talmans vägnar af propos.
A bifall till åtskilliga af StatsUtsk. framställda förslag till voter:s propos:r.
Föredrogos, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamr. ter, StatsUtsk:s nedannämnde den 4 d:s på bordet lagde Ut!åt:n: N:o 193, ang:de väckt fråga om ersättning till Majoren G. M. Stjernsvärd, i anledn. af ett honom meddeladt, men sedermera återkalladt updrag alt utgifva en samling gällande författningar rö rande krigsmakten till lands; N:o 194, i anledn. af väckt fråga om skatteläggning och rotering af bergsfrälse-jorden i Stora Kopparbergs län; och N:o 195, i anledn. af väckt fråga om försäljning eller ut* arrendering af alla åt tjenstemän anslagne boställen.
Föredrogs och bifölls StatsUtskis den 4 d:s på bordet lagda Utlåt.
N:o 196, i anledn. af väckt fråga om utverkande af Nådig befallning till vederbörande Embetsverk att meddela StatsUtsk. generalförslag öfver Arméen och Flottans samtliga förråder.
Föredrogs StatsUtsk:s den 4 dennes på bordet lagda Mern.
N:o 197, med förslag till sammanjemkning eller voter:s-propos:r i I)en f> Januari anledn. af RiksStms skiljaktiga beslut uti åtskilige till RiksStatens 8:de Hufvudtitel hörande frågor.
Detta Mera. företogs punktvis till pröfning, och sedan första punkten blifvit upläst, yttrade Frih. Paijkull, Joli. Gu'st.:
Jag vill ieke återkomma till hvad jag förut anfört i likartade frågor ang:de grundsatsen för Utsk:s sätt att upgöra propos:r, men jag vill göra en anmärkn., som möjligen icke kan hafva någon påföljd, och det skulle vara roligt att veta om denna anmärkn. är gjord förut och huru den då varit bemött. 69 § Reg:sF:n innehåller bland annat: »Detta särskilda Utsk:s ledamöter röste sedermera samfäldt med slutna sedlar till ovilkorligt antagande eller förkastande af hvad StatsUtsk. tillstyrkt.
» Således skall omröstningen röra hvad Utsk. tillstyrkt, hvilket ordet ovilkorligen än vidare utvisar.
Jag vill icke yrka återremiss, väl vetande att den' icke beviljas till följd af den praxis, sorn länge varit följd, men jag har emellertid velat nedlägga min reservation emot Utsk:s sätt att upgöra voter:s-propos:r.
Den i första punkten föreslagna voter:s-propos:n blef, uppå härefter framställd propos., af R. o. Ad. godkänd.
Då sedermera de öfrige punkterne förekomrno, upstod icke derom någon discussion saint, blefvo alla deri föreslagne voter:s-propos:r af R. o. Ad. godkände, och lades Utsk:s Mern. i öfrigt til-’ handlingarne.
Föredrogs och lades till handlingarne StatsUtsk:s den 4 d:s på bordet lagda Mera.
N:o 198, i anledn. af erhållen återreiniss å de i Mem:t N:o 182 föreslagne voter:s-propos:r.
Vid föredragning af StatsUtsk:s den 4 dennes på bordet lagda Mern.
N:o 199, med förslag till voter:s propos. uti frågan om förbättrade aflöniugsvilkor m. m. för Arméens och Flottans Läkare samt ProvincialLäkarne, godkände R. o. Ad. den i detta Mern. föreslagna voter:s-propos:n.
Föredrogs och lades till handlingarne StatsUtsk:s den 4 dennes pa bordet lagda Mern.
N:o 200, i anledn. af erhållen återremiss å åtskilliga i Mem:t N:o 173 föreslagne voter:s-propos:r. Föredrogos och biföllos StatsUtskis den 4 dennes på bordet lagde Utlåtrn: N:o 201, i anledn. af erhållen återremiss å en punkt i Betänkit N:o 167, ang:de regleringen af utgifterne under RiksStatens 9:de Hufvudtitel; och D en 7 Januari. 7 N:o 202, i anledn. af väckt fråga om tillökade Tionde-anslag till Domkyrkan i Hernösand.
N:o 204 med förslag till sammanjemkning eller voter:s-propos:r i anleda, af RiksStms skiljaktiga beslut rörande åtskilliga till Nionde Hufvudtiteln hörande frågor, blefvo samtliga deri föreslagne voter:s propos:r af R. o. Ad. godkände samt lades förev:de Mern. i öfrigt till handiingarne.
Föredrogs men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, Sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- o.
Ekon.Utsk:s Betänk.
N:o 42, i anledn. af väckte motioner, om åtskilliga förändringar i gällande LegoStadga den 23 November 1833, samt de deremot svarande §§ i allmänna lagen.
Anmäldes och lades på bordet ett från StatsUtskottet inkommet Utlåt.
N:o 203, i anledn. at K. M:s Nåd.
Propos., ang:de anslag för geologiska undersökningar öfver hela Riket och utgifvande af derpå grundade geognostiska kartor. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. { på 3 e. m.
In fidem protocolli Albert Munck.
Tliorsdagen den 7 Januari 1858.
Plenum kl. 12 på dagen.
Raab, Adam Christian, fortfor att i Hr Gr. o. Landtnäs ställe föra ordet.
Justerades T prot.-utdrag för d. 5 dennes samt pleni-prot. för den 31 sisth Oktober e. m.
Föredrogs ånyo StatsUtsk:s den 4 och 5 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 193, ang:de väckt fråga om ersättning till Majo - 6 Den 7 Januari. ren G. M. Stjernsvärd i anledn. af ett honora meddeladt, men sedermera återkalladt updrag att utgifva en samling gällande Författningar rörande krigsmakten till lands.
På sätt som synes af en Betänk. t bifogad reservation, har jag varit af den åsigt, alt B.
St:r borde till K.
M. aflåta en underd. skrifvelse med anhållan, att sådana åtgärder måtte vidtagas, som kunde lända till skyndsam fortsättning af det författnings-arbete, hvars utgifvande af Hr Stjernsvärd blifvit påbörjadt och hvars inställande föranledt det ifrågav:de ersättningsanspråket.
Jag anser nemi. detta arbete vara af särdeles vigt för Krigsstyreisen, äfvensom för alla dem, som med militärväsendet hafva att skaffa.
De delar, som redan utkommit, äro af så mycken nytta i detta afs:de, att man med fullt skäl kan uttala den åsigt, att ett fullföljande af arbetet skulle vara af ganska stor fördel för Arméen.
Som jag emellertid har mig bekant, att 3:ne
Stånd redan godkänt StatsUtskrs afstyrkande Utlåt., har jag endast velat yttra dessa ord såsom min enskilda tanke till prot.
StatsUtsk:s förev.-de Utlåt, blef, uppå härefter framställd propos.
, af lt. o. Ad. bifallet.
Föredrogos ånyo oell biföllos StatsUtsk:s den 4 och 5 dennes på bordet-lagde Utlåt:n: N:o 194, i anledn. af väckt fråga om skattläggning och rotering af bergsfrälse-jorden i Stora Kopparbergs län; och N:o 195, i anledn. af väckt fråga om försäljning eller utarrendering af alla åt tjenstemän anslague boställen.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande Sammansatta Lag- samt Allmänna Besv.- o.
Ekon.Utsk:s den 4 oell 5 d:s på bordet lagda Betänk.
H:o 42, i anledn. af väckte motioner om åtskilliga förändringar i gällande LegoStadgan den 23 No-v. 1833 samt de deremot svarande §§ i allmänna lagen. l:sta punkten, ang:de frågan om upliörande af eller inskränkning i husbondes rätt alt tilldela vårdslöst eller försumligt tjenstehjon husaga.
Posse vid förev;de Betänk, fogade reservation uplästes på begäran af Pir Tham, Casper Wolrath Vi et or, som derefter yttrade:
Sedan vi nu fått höra Frih.
Posses reservation, uti hvilken tjenarens förhållande till familjen på ett så förtjenst fullt sätt blifvit framstäldt, skulle jag knappast behöfva mera än åberopa reservationens innehåll såsom stöd för min begäran, att denna punkt måtte blifva till Utsk. återremitterad.
Posse har uttalat den sauna åsigten, att tjenstehjonet måste betraktas såsom en medlem af, familjen, och deraf följer, att tjcnaren bör behandlas såsom Den 7 Januari. 3 familjemedlem.
Men nu torde det svårligen ifrågakomma, att någon förnuftig husfader eller husmoder, vid barnens upfostran, vid ledningen af deras förmögenheter, vid handhafvandet af deras seder, använder kroppslig aga, sedan barnet uttrampat barnskorna och hunnit den ålder, då förnuftet och religionen borde vara dess enda ledare.
Om husaga användes på tjenstehjonet, sedan det upnått 16 å 18 års ålder, kan denna bestraffning, i min tanke, icke åstadkomma något annat an demoralisation å ömse sidor.
Man kan omöjligt tänka sig, att riset eller käppen skall hos en fullvuxen menniska väcka ambition, men väl låter motsatsen tänka sig.
Det' enda medel, som en förnuftig husfäder eller husmoder använder, är goda ord och kristliga förmaningar.
Utsk. har uttalat den satsen, att det icke är bruket, utan missbruket af husagan, som är fördömligt.
Jag hemställer dock, huruvida icke bruket af kroppsliga straff emot fullvuxna tjenare alltid måste betraktas såsom missbruk af husbondeväldet, och jag åtminstone anser, att husagansqvarstående i vår lag stämplar densamma såsom saknande den rätta kristliga andan.
Enligt denna min fasta öfvertygelse, får jag nu vördsamt anhålla om punktens återremitterande.
Afven jag vill i ett kort anförande komma till samma resultat som Hr Tham.
Denne värde ledamot har åberopat Frih.
Posses reservation, i hvilken flere goda skäl för husagans afskaffande äro framlagde.
Om jag icke fruktade att taga It. o. Ad:s tid för mycket i anspråk, skulle jag upläsa en annan reservation, afgifven af Hr Hasselrot, hvari Utsk:s motiver äro klart och fullständigt vederlagde.
Jag kan verkligen icke förstå, huru Utsk. kunnat komma till det resultat, att husagans bibehållande är nödvändigt för uprätthållandet af familjebandet emellan husbonde och tjenare.
Itedan under länge sedan förflutna tider har man insett, att detta band måste uprätthållas genom omvårdnad å husbondens samt lydnad och tillgifvenhet å tjenarens sida.
Kroppslig bestraffning, tillämpad på fullvuxna tjenare, kan, i min tanke, aldrig lända till deras förbättring, men väl till förbittring och hämndlust.
Bestraffningen, utöfvad under uphetsad sinnesstämning, upväcker hämndbegäret, hvilket, på sätt vår brottmålsstatistik gifver vid handen, icke sällan gifvit sig luft i anläggningar emot husbönders såväl lif som egendom.
Jag tror, lika med Hr Tham, att husagan, använd på fullvuxna personer, är en lemning från barbariska tider, då menniskorätt och menniskovärde icke voro klart insedde och allmänt erkände begrepp, samt anhåller derföre om punktens återremitterande, på det att Utsk. måtte afgifva ett nytt förslag i den syftning, att husaga endast borde tillåfas i de fall, der tjenare af mankönet vore under 18 och af qvinnokönet under 16 är.
De båda sista talarne hafva redan anfört åtskilliga skäl, som tydligt ådagalägga nödvändigheten af Betänk:s återremitterande, hvarföre jag, ehuru motionär i frågan, icke anser mig behöfva här afgifva något vidlyftigare anförande, ehuru Utlåt. 10 Den 7 Januari. i sanning är af den beskaffenhet, att man skulle kunna utspinna en ganska utförlig debatt deröfver.
Men jag anser mig dock böra vidröra några få delar af Betänk., innan det, såsom jag hoppas, till Utsk. återförvisas.
Dervid kan jag till en början icke underlåta att uttrycka min fägnad deröfver, att Utsk. denna gång förklarat sig erkänna »ämnets stora vigt för en talrik klass af samhällets medlemmar och för många medborgares husliga förhållanden. » Huruvida åter Utsk., såsom det jemväl säger, egnat frågan en mot dess stora vigt svarande upmärksamhet, det må bero af hvar och ens individuella upfattning, men för mig åtminstone förefaller denna försäkran något misstänkt, då mera än 12 månader af Riksdagen förflutit, innan Utsk. ens företagit till behandling en fråga, som rörer -j:del af hela landets befolkning.
Jag vill nu i största korthet belysa några andra punkter i Betänk.
Såsom ett hufvudsakligt skäl för det slut, hvari Utsk. stannat, har blifvit anfördt, att familjebandet emellan husbonde och tjenare skulle lossas, om husagan afskaffades.
Först och främst tror jag mig redan i min motion hafva ådagalagt, att intet familjeband befästes eller starkes genom stryk, och vidare tror jag, att man bör hafva funnit, att vid de tillfällen, då husbondeväldet på detta sätt blifvit begagnadt, hafva förhållandena varit sådana, att tjenarne ingalunda kunnat betraktas såsom familjemedlemmar.
Rätten att utdela husaga torde nemi. mest hafva begagnats al sådana personer, som varit satta i husbondes ställe, såsom inspektörer, förvaltare, m. fl.
I de flesta mål ang:de missbruk af ifrågav:de makt, som uti Stadens Poliskammare förekommit, har det varit tjenstefolk hos bryggare, bagare eller andra näringsidkare, som blifvit misshandlade af bokhållare eller verkmästare, åt hvilka husbondemakten blifvit öfverlemnad.
Ett sådant öfverlemnande strider, i min tanke, emot gällande lag, hvars mening det ej kan hafva varit att berättiga husbonde att, ehuru sjelf hemmavarande, öfverflytta sin makt öfver tjenstefolket till annan person.
Sedan jag af en enskild ledamot blifvit underrättad derom, att endast första punkten nu är föremål för öfverläggning, vill jag ej längre uptaga R. o. Ad:s tid utan slutar med att förena mig med de Hrr, som påyrkat punktens återförvisande.
Jag får’ till alla delar instämma med de föreg:de talarne och hos Hr Frih:n o. Ordf:n anhålla om punktens återremitterande.
Posses reservation, som jag eljest till alla delar gillar, måste jag dock göra den anmärka.
, att jag icke kan föreställa mig, att det är rätt att betrakta tjenaren såsom en medlem af familjen.
Skulle tjenaren betraktas som medlem af familjen, så lärer en stor svårighet yppa sig att någonsin komma derhän, att husagan kan afskaffas, ty vore han en medlem af familjen, så stöde han i samma predikament som ett barn, som naturligtvis måste agas.
Således när man icke kan borttaga riset från barnet, så kan man naturligtvis icke borttaga käppen från tjenaren.
Jag betraktar tjenaren såsom en person, med hvilken jag ingått ett kontrakt för att verkställa vissa göromål.
Den 7 Januari.
II Skulle jag betrakta tjenaren såsom en medlem af familjen, så skulle jag betrakta alla, med hvilka jag kontraherar, såsom medlemmar af familjen Hr Prytz har af grannlagenhet, för att icke uptaga B,, o.
Ad:s tid, icke velat upläsa Hr Plasselrots reservation.
Jag ber att blott få upliisa de första raderne, emedan denna reservation är högst förtjenstfull och förtjenar att releveras.
Hr Plasselrot sager: »I vår lagbok finnes ett kapitel, bestående af två §§ af följande innehåll: 1 §.
Hvilken man af hat eller i dryckenskap, eller för annor qvinnas skull, slår hustru sina blå eller blodig, lalim eller lytt; vare thet alt i tväböte.
Slår hustru man sin; stånde samma rätt. 2 §.
Slår husbonde eller matmoder legohjon sitt så att det varder deraf lahmt eller lytt; ligge thet i laga bot, som förr är sagdt.
Näpsa de det skäliga för brott dess; vare ogildt.
Man säger att brottmålslagen är en säker gradmätare på ett lands bildning och hyfsning.
Om detta är sannt, måste bildningen stå på klena fötter i ett land, der mannen får strafflöst slå sin hustru efter godtfinnande, endast han ej slår henne blå eller blodig, och der husbonden eger misshandla sin tjenare efter behag blott han afpassar slageu så, att tjenaren ej blir lam eller lytt, och jag skulle nästan blygas att anföra dessa lagrum, så litet vittnande vårt land till heder, om ej dess Konung och Folk för tiotal af år sedan påkallat uphäfvandet af denna lag, som dock uprätthålles af dem, hvilka borde gå i spetsen för hyfsningen och utrotandet af omenskliga lagar.»
Jag har trott mig böra Upläsa detta, emedan jag anser det vara högst riktigt.
I allmänhet är jag af samma mening som Hr Hjerta, att familjebandet näppeligen stärkes genom stryk, och beträffande det skälet, att familjebandet skulle uplösas och det patriarkaliska försvinna, om husagan borttages, får jag anmärka, att den tid, som vi kalla patriarkalisk, näppeligen kan anses såsom något mönster.
Gr. Löwenhjelm, Carl Gust.:
Då ingen af de talare, som upträdt, gillat Utsk:s Betänk., torde det måhända anses förmätet af mig att höja min röst för bifall dertill.
Jag gör det likväl af öfvertygelse och emedan jag icke kunnat finna, att de vackra filantropiska satser, som här blifvit uttalade, på något sätt förringa vigten af de skäl för husagans bibehållande, som af Utsk. blifvit anförda.
Det är med husagan på samma sätt som med mycket annat här i verlden, nemi. att den medförer både nytta och skada.
Jag har trott, att i vår lagstiftning, som här blifvit så lågt nedsatt, finnes stadgadt straff för den husbonde, som missbrukar sin makt att aga sin tjenare, och min erfarenhet har äfven gifvit mig visshet derom, att det så mycket omskrikna missbruket af husbondeväldet i detta fall icke så särdeles ofta förekommit.
Förhållandet är verkligen, - på sätt en värd talare äfven medgifvit, att den i fråga v-.de rättigheten oftast missbrukas af underordnadej personer, inspektörer, förvaltare, o. s. v. Det är således just de lägre klas - 12 Den 7 Jenn ar i. serna i samhället, som mindre förstå det moraliska ansvar, hvarmed husbondemakten är förenad.
Jag kan icke, lika med en annan värd ledamot, finna, att husagan kan • helt och hållet ersättas genom kristliga råd och förmaningar.