Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Föredragandes göromål ej böra få framställas i Ståndens Plena, så vida dessa frågor innefatta ett klander eller en anmärkning.
Men jag påstår, att yttranden, som innefatta blott låford om dessa Embetsmäns åtgärd, äfven der äro tillåtna, ty de äro icke i Den 31 Mars. 417 i våra Grundlagar förbudne.
För öfrigt har jag förr förklarat, att min uppgift om Herr Baron Wirstns förslag till ifrågavarande
Författning var grundad på en förmodan 3 och jag vågar anse min förmodan, att Herr Baron Wirsén föreslagit Författningen, lika så rimlig, för det Herr Baronen dä var tjenstgörande StatsSecreterare för Handels- och Financeärenden, som Herr Baronens förmodan, att jag endast af StatsRådets Protocoll inhämtat kännedom derom , för det att jag var medlem af ConstitutionsUtskotfet.
I öfrigt förenar jag mig med den varda Ledamot, som sist yttrade sig, att Baron Wirséns hemställan bör remitteras till ConstitutionsUtskotfet, i fall Ridderskapet och Adeln anser mig hafva genom mitt yttrande om Baron Wirsen i mitt Memorial handlat emot Constitutionen, Friherre af Wetterstedt, Gustaf:
Jag var ej närvarande, då, uti sista Fleno, Herr Munck af Rosenschöld uppläste det Dictamen , hvilket gaf Pierr StatsSecreteraren Friherre Wirsén anledning att göra den anmärkning, som utgör föremålet för närvarande öfverläggning.
Jag kan således endast grunda mina tankar på hvad jag nu successive kunnat inhämta af de tal, som blifvit hållna.
Mig synes, att detta i början obetydliga ämne, endast härrörande sig från en anmärkning emot en mening i ett uppläst
Dictamen, utan att innefatta någon bestämd rigtning till afgörande eller öfverläggning inom detta Stånd, småningom vun Ridd. 0. Ad.
Prot, N:o 53. 4iS Den 31 Mars. nit en vigt och en omfattning, som, för frågans ytterligare behandlande, dels synes fordra det noggrannaste bedömmande, dels göra den oberoende af Ridderskapets och Adelns enskildta beslut.
Anses frågan så vigtig, att den bör behandlas af ett särskildt Utskott, så kan den naturligtvis icke nu afgöras, men, lika med alla andra, hänskjutas till Utskottets förberedande åtgärd.
Herr Munck af Rosenschöld har i dag förklarat, att han ej ur StatsRådets Protocoll hämtat de upplysningar, hvilkas allmängörande gåfvo anledning till StatsSecreteraren Herr Friherre Wirséns anmärkning.
Efter denna förklaring, synes mig hela frågan hafva kunnat förfalla och Herr Munck af Rosenschöld ej behöft ingå i någon pröfning, huruvida han handlat rätt eller icke, om han, såsom Ledamot i ConstitutionsUtskottet, endast ur StatsRådets
Protocoll hade tagit de ifrågavarande uppgifterna.
Då Herr Munck af Rosenschöld anför , att han borde förmoda att contrasignen* ten till den af honom omtalade allmänna författning borde vara upphofsmannen till författningens grunder och lydelse , och då denna förmodan å Heer Munck af Rosenschölds sida är ganska förlåtlig, kan äfven å andra sidan anföras, att StatsSecreferaren Friherre Wirsén med lika skäl kunde äga anledning till, att Herr Munck af Rosenschöld ur StatsRådets Protocoll tagit de upplysningar, som legat till grund för dess anförande.
Utan att vilja ingå i pröfning af hela detta ämne, tror jag mig endast böra anmärka, att det säkerligen ej kan tagas för en ovilkorlig regel, att en StatsSe - Den 31 Mars. 415 creferares contrasignation af en utgående författning ovilkorligen innebär, att han till alla delar föreslagit densamma.
Visserligen är förhållandet i allmänhet sålunda 3 men en StatsSecreterare, som äger sin i grundlagen stadgade rätt, att neka sin contrasignation till hvad han anser stridande emot Regering?Formen, kan deremot ej underlåta att sätta sitt namn under en Författning, som, oaktadt stridande emot dess tankar , Konungen'anser nyttig, och hvarigenom intet ingrepp göres i Constitutionen.
Således kunde Herr StatsSecreteraren Friherre Wirsén väl hafva uppgifvit Författningen , men ej derföre bestämt sjelfva beloppet af tullafgiften.
Hvad angår Herr Munck af Rosenschölds yrkande , att till ett Utskott må hänskjutas den väckta frågan, huruvida han handlat Constitutionsvidrigt eller icke, synes det, efter min öfvertygelse, ej kunna eller böra i verket sättasj ty då borde, till följe af hvad Herr Munck af Rosenschöld anfört, att han i grund af lagarna ej finner något bestämdt stadgande emot allmängörande in pleno, åtmindstone af de uppgifter ur StatsRådets Protocoll, som kunna leda till låford för någon Ledamot i StatsRådet, den frågan först, genom Utskottets förberedning, af Stånden vara afgjord, om allt hvad Grundlagen ej bestämdt förbjuder, bör anses vara tillåtet.
Efter min tanka, kan icke en så vidsträckt tydning medgifvas.
Lika med Herr Munck af Rosenschöld, och med hvarje redlig Embetsman, delar jag till - 420 Den 31 Mars. fredsställelsen öfver den ansvarighet, som allt 6edan år 1809 blifvit laggd på Konungens Rådgifvare i KtatsRådet och i Commandomål- Jag gör med nöje en offentlig rättvisa åt renheten af de afsigter, som grundat den värda Ledamotens anförande ; och jag har under loppet af denna öfverläggning fått förnyade skäl att värdera det utöfningssätt af Riksdagsmannarätten, som, förenadt med lämpa och inbor des akrning för stridiga meningar, säkrast leder till ett gemensamt mål.
Det är derföre jag tror mig kunna tillägga, att om , på sätt Herr Munck af Rosenschöld nyligen yttrat , Rikets Ständer alltid skola veta skilja emellan Konungen och Embetsmännen , skola desse sjelfmant ej söka vända , ifrån sig på Regenten, hvarje anmärkning, de , i laglig ordning, kunna förtjena.
En annan värd Ledamot, Herr Friherre Boye, har, med anledning af den väckta frågan, framställt sina tankar, och visat nödvändigheten att bereda ett tillfälle för ConstitutionsUiskottets Ledamöter, att, genom de i StatsRådets Protocoll hämtade uppgifter, offentligen kunna, antingen upplysa de misstag, som någon af StatsRådets Ledamöter , i sin yttrade mening, må hafva begått, eller ock gifva ett förtjent låford åt den, som ej i detta misstag deltagit 3 utan att på ett uteslutande sätt sysselsätta sig med granskningen af StatsRådets Protocoll, endast för att deruti an* marka, hvad emot grundlagarna kunde vara stridande.
Lika med den värda Ledamoten', Den 31 Mars. 421 tror jag, att denna utvidgade anmärkningsrätt skulle, i visst afseende, vara både" af vigt och nytta-, ty då en Embetsman endast rodnande borde afhöra det låford honom möjligen kunde gifvas, är jag fullkomligen öfver, tygad, att han med glädje och frimodighet skulle och borde möta hvarje offentligt skeende anfall emot dess Embetsförvaltning.
Men för att komma härtill, kräfver Irågan den noggrannaste öfverläggning och bör i constitutionel väg behandlas.
Ridderskapet och Adeln kunna ej ensamme afgöra denna nya tolkning af grundlagen, som fordrar Konungens och de öfriga Ståndens sammanstämmande beslut, utan böra således hänskjuta densamma till ConstitutionsUtskottet, som jag tror först bör höras.
För att deremot återkomma till den, i anledning af StatsSecreteraren Friherre Wirséns anmärkning , yrkade remiss till Utskottet, kan jag åtmindstone hvarken inse eller uppgifva till hvad Utskott en så beskaffad fråga hörer.
Grefve Lantingshausen, Albrecht, conformer?de sig med Friherre af Wetterstedt.
Jag vågar tro, det en utväg gifves att i denna fråga förena alla sinnen:
Och det är i sådant afseende som jag föreslår, att Herr Grefven och LandtMarskalken och Höglofl.
Ridderskapet och Adeln ville tillåta, det all vidare discussion i detta ämne måtte afstadna, intill dess Herr Friherre Wirsén, som nu är frånvarande, kommer tillstädes, då han till äfventyra torde lemas 42* Deli 31 Mars. en, som mig synes, å alla sidor lika önskad anledning att låta hela frågan förfalla.
Herr Munek af Rosenschöld, Eberhard: jag får blott erinra, att jag begärt, om så skulle anses nödigt, denna frågas remitterande till behörigt Utskott, hvarmed jag. ej kunde mena annat än ConstitutionsUtskottpt.
Grefve Lihencrantz, Johan Wilhelm:
Vid den nu uppkomna öfverläggningen anser jag alldeles nödvändigt, att Herr Baron och StatsSecreteraren Wirséns yttrande varder uppläst, och får derom hos Högvälborne Herr Grefven och Landt Marskalken ödmjukligen anhålla; för öfrigt förenar jag mig i så måtto med Herr Friherre Jacob ('ederström, att jag ingalunda anser den omtalte yttrande-rätten vara Cor.stitutionsUtskottets Ledamöter i Grundlagarna förment.
Herr Pålman, Otto Fredrik:
Den öfverlägg. ning, som redan en lång stund sysselsatt HögJofl.
Ridderskapet och Adeln, bevisar mer än tillräckligt, huru magtpåliggande det är att med den alirayttersta sorgfällighet iakttaga före. skrifna former.
I annat fall vet man aldrig på hvilken punkt man stadnar, och öfverläggningar kunna uppkomma, såsom nu händt, hvilka, jag vågar påstå , aldrig inom ett RiksStånd böra äga rum.
En sådan discussion, sorn den-förevarande, kan till och med leda derhän, att blifva vådlig för Grundlagens helgd.
Den 3!
Mars. 423 StatsSecreteiaren Friherre Wirsén har i sista Plenum tagit sig anledning, af hvad Professor Munck af Rosenschöld yttrat, till Ridderskapet och Adeln hemställa, om någon ägde rättighet här yppa hvad han såsom Ledamot af ConstitutionsUtskottet haft tillfälle utur StatsRådets Protocoll inhämta.
Denna Friherre Wirséns hemställan har i dag blifvit justerad, utan att bemälte Herr Baron derå yrkat något resultat, hvarå synes följa, att dess framställning snarare är ett tillkännagifvande af sin mening, än en motion till algörande, hvilket sednare icke heller här kan komma, i fråga.
Nu begär Professor Munck af Rosen, schöld bestämdt få denna fråga afgjord, och det utan att dess på bordet laggde
Dictamen blifvit till ventilation företaget.
Jag tror icke detta behandlingssätt öfverensstämma hvarken med Riksdags praxis eller en för göromålens fortgång nödvändig ordning, och anser hela detta ventilations-ämne, såsom icke tillhörande Ridderskapets och Adelns upptagan.’ de, än mindre afgörande, alldeles böra förfalla.
Boye erinrade, att motionens uppläsande utur Protocollet vore af en Ledamot begärd, och instämde nu i samma anhållan.
I följe hvaraf undertecknad RiddarhusSg. creterare uppläste den delen af Protocollet för den 29 Mars, som innehåller Friherre Wirséns yttrande till Protocollet, i anledning af Herr Munck af Roseuschölds samma dag uppläste Memorial. 424 Den 3i Mars.
Ehuruväl ingen annan
Bör kunna förklara, eller gifva tydning åt Friherre Wirséns ord, än han sjelf, som icke är närvarande, tycker jag deni likväl icke vara ledande till någon vidare åtgärd, helst det uttryck under slåtta, Riddtrsknprt och Adeln är en så vanlig höflighetsterm , att den egentligen föga annat betyder, än om Friherre Wirsén skulle hafva sagt:
— För öfrigt, sorn jag icke lärer varit så lycklig yttra mig med nog tydlighet, för att af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln blifva förstådd, utbeder jag mig ytterligare få ödmjukast erinra , att då Herr Professor Munck af Rosenschölds anhållan, det Ridderskapet och Adeln måtte utlåta sig öfver den ifrågasatta Riksdagsmanna rättigheten, åsyftar en förklaring eller förtydligande af Grundlagen , kan denna fråga hvarken till öfverläggning upptagas, ej heller, såsom samme värde Ledamot vidare yrkat, remiss derå till vederbörligt Utskott af Ridderskapet och Adeln lagligen beslutas.
Grundlagens föreskrift härom är ju ganska klar, att man directe till ConstitutionsUtskottet skriftligen bör afgifva sina tankar, och icke väcka dylika frågor i Riksens Standers Plena. Hos Högvälborne Herr Grefven och LandtMarskalken får jag derföre förnya min ödmjuka anhållan om proposition till slut på hela denna öfverläggning.
Fri - Den 31 Mars. 435 Friherre Boye:
Jag haj:
Visserligen icke hagot emot att motionen må förfalla; men jag hemställer, om det också går an, innan ännu Herr Friherre Wirsén, som väckt motionen, blifvit hörd, och från sin rättighet att få motionen besvarad afstått» Friherre af Wetterstedt:
Jag anhåller en dast att få tillägga, det jag fullkomligen förenar mig med hvad Herr Major Pålman anfort om nödvändigheten att, i förening med Grundlagens föreskrift, Höglofl* Ridderskapet och Adeln ej fattar något beslut öfver den nu väckta frågan, ej heller hänskjuter den till hågöt Utskotts pröfning, då RegeringsFormen Och Riksdagsordningen tydligen stadga, på hvad sätt tolkning eller förändring af Rikets Grundlagar böra äga rum* Jag katt deremot ej dela Herr Major Pålmans tanka, att Herr Minck af Rosenschöld bort yttra sig vid Protocolls justeringen, emedftn då ej fråga var Ont förändring, hvarken i hans eget Memorial, eller i Herr StatsSeCreteraren Friherre Wirséns anförande; jag tror Herr Munck af Rosenschöld hafva haft fullkomlig rätt att efter eget skön yttra sig, antingen under detta Plenum, ellet Vid hvad annat tillfälle som helst, inom den 1 Riksdagsordningen föreskrifna tid för en* skildta motioner* Herr Munck af Rosenschöld:
Jag cönfor» metar mig till alla delar med hvad HofCanzlcren Herr Baron af Wetterstedt nvt anfört.
N:o S4- 426
Ben 31 Mart, Hant Excellence Herr Grefven och Landi ■ Marskaiken hemställde, om Ridderskapet och Ådeln ansåge Friherre Wirséns närvaro af floden till denna frågas afslutande.
Herr Nanckhoff, Carl Ulric: Sorn, efter min tanka, StatsSecreterarens m. m.
Herr Baron Wirsins i förra dagens Plenum till Ridderskapet och Adeln gjorde hemställan, huruvida Professoren Herr Munck af Rosenchöld, i egenskap af ConstitutionsUtskottets Ledamot, vore berättigad att offentligen meddela sådana upplysningar, som vid läsning af StatsRådets Protocoll kunnat hämtas, innefattar en af Herr Baronen och StatsSecreteraren särskildt väckt fråga, utan något slags sammanblandning med det ämne, i anledning hvaraf denna fråga uppkommit; och Ridderskapet och Adeln å denna Herr Baronens och StatsSecreterarens motion icke ännu fattat något beslut, hvilket kanske varit behöfligt i så måtto, att få bestämdt, huruvida en slik fråga enligt RegeringsFormens 8r.
§. kunnat hos Ståndet in Pleno, eller bordt hos ConstitutionsUtskottet väckas; så vågar jag vördsamt hemställa, om icke en sådan pröfning af Ridderskapet ochAdeln borde föregå, innan någon ytterligare Öfverläggning i sjelfva ämnet må tillåtas.
Herr Grefven och Landt Mar skalken hemställde, hvad det egentliga öfverläggnings-ämnet angeck, om icke^Ridderskapet och Adeln an - Den 31 Mars, 42? sage tillräckligt, att hvad af Friherre Wirsén och af Herr Munck af Rosenschöld blifvit an för dt, stöde för deras räkning i Protocollet förvaradt, och om icke hela denna öfverläggning således kunde förfalla, helst det stöde hvar och en fritt, att, om han funne sig dertill befogad, vända sig till ConstitutionsUtskottet med den under öfverläggningen vidrörda ConStitutionsfråga.
Ridderskapet och Adeln åtskilldes klockan gn qvart till 4.
In fidem protocolli A. G. Silfverstolpe.
Slut på Första Beten.
Protocoll, i hållna m hos H 6 gl o f 1 i ge Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm År x8i5. t , k Andra Bundet» STOCKHOLM, tryckt hos O ror G hahn, i 8 lik Tisdagen den 4 April* rlenutn klockan 9 förmiddagen.
Uppiästeä ankomna ProtocollsUtdrag från det Vällofl.
BorgareStundetj af dert 8:de Mars, innefattande : Remiss till Lagutskottet af Riksens Ständers Justi tiaeOmbudsmans EmbetsBerättelse med dertill hörande Bilagon Af den io:de Mars.
Remiss till StatsUtskottet af Riksens Ständers Deputerades Berättelse, rörande 1808 och 1809 årens Krigs-redogörelse; Riksens Ständers Revisorers öfver Stats-, Banco och RiksgäldsVerken Berättelser: j:o angående StatsVerkets tillstånd och förvaltning åren 1S10 och 1811 j 2:0 angående
RiksgaldsConfoirets tillstånd och förvaltning ; 3:0 rörande dert under Kongl.
CommerceCollegii inseende ställda Manufactur-Discont-Fondenj 4:0 om Manufactur- Spinnhus , och allmänna ArbetshusFonderna samt Eskilstuna Fristadsmedelj 5:0 angående Allmänna MägaziflsDirectiortens förvaltning för år 18 to; till BaticoUtskottet:
Riksens Ständers Revisorers öfver Stats-, Banco- och RiksgäldsVerken Berättelse om BancoVerkes, 4 Den 4 April, Af den urte Mars.
Godkännande 2f TacksägelseAdressen till Hans Majit Konungen och Hans Kongl.
Höghet Kronprinsen, samt af Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående f, d. Konungen och hans efterkommande.
Af den 13.'de Mars.
Remiss till Lagutskottet af ett anförande af Herr Assessor C.
Arosenius, rörande Boupptecknings- och FattigProcenten vid dödsfall i Städerna.
Af den sorde Mars.
Bifall till BevillningsUtskottets hemställan att få antaga ett större antal Betjening.
Remiss till Stats- Utskottet af Directeuren Flyborg* Memorial, angående understöd af Statens Medel till Hamnbyggnadens fullbordande vid Helsingborg; Allmänna Besvärs- och OeconornieUt skottet, samma Directeurs Memorial , angående rättighet för Helsingborgs
Stad att åtnjuta gcrningsören af de på landet deromkring nedsatte Handtverkare.
Af den gfjide Mars.
Remiss till Allmänna Besvärs - och OeconomieUtskottet af Borgmästaren Hambrcci Memorial, angående inskränkning af vissa personers rättighet att å Landsbygden kringsända och föryttra åtskilliga Manufacturvaror och producter, hvarvid Herr Borgmästaren Zellinger tillaggt Den 4 April. a den önskan, att uti samma Memorial äfven måtte tilläggas Lumpsamlare.
Remiss till ConstitutionsUtskottet af Kongl.
Maj:ts nådiga Proposition om uppskof till nästa Riksdag med afgörandet af de hvilande Grundlagsfiägorna; till Stats - Utskottet Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner , angående ärligt anslag af Allmänna Medel till underhåll och vård af med Veneriska sjukdomar behäftade personer; samt angående ersättning för den förlust i årlig inkomst Allmänna Barnhuslnrätt* ningen i Stockholm måst vidkännas, genom Storfurstendömet Finlands afträdande} till Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet Memorial af Herr Handelsmannen Wigander , angående en ny vägs anläggande från Elfvedalen i ÖsterDalarne förbi Särna till Rörås Kopparverk i Norrige; samt ett Memorial af Herr Borgmästaren Gustaf Hohn, angående hushållningen med Ekskogarna och svedjande å Utmark, samt Krono- och Jägeri-Betjeningens skiljande från befattning med andra än Kronoskogarna.
Upplästes ProlocollsUtdrag från det Hedervärda BondeStåndet af den 8:de Mars, innefattande : Remiss till Lagutskottet af Riksens Stan. ders TustitiaeOmbudsmäns EmbetsBerältelse med dertill hörande Bilagor. 6 Den 4 April.
Af den io:de Mars.
Instämmande i de öfriga Respectiva Stå ridens Beslut, att tryckningen af Bihanget till RiksStändens
Protocoll måtte få besörjas af Expeditionsutskott, Af den ji.te Mars.
Instämmande med Ridderskapets och Adelns beslut 0111 en TacksägelseAdress till Hans Maj.t Konungen och Hans Kongl.
Höghet KranPrinsen.
Gillande af Förslaget till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t angående mått och steg i afseende på f. d. Konungen och hans efterkommande.
Gillande af Förslaget till TacksägelseAdress till Hans Majt Konungen och Hans Kongl. Höghet KronPrinsen.
Af den t3:de Mars.
Instämmande i PresteStåndets Beslut, att genom Talmannen hos Kongl. Maj:t underdånigst hemställa, om icke Kongl, Maj:t i Nåder skulle täckas gifva Riksens Ständers, uti TacksägelseAdressen , högtidligt förklarade tänkesätt af underdånig tacksamhet, undersåtlig kärlek och orubblig tillgifvenhet för Hans Kongl. Höghet Kronprinsen , samt Rikets besvurna Grundlagar, all nödig publicité, både inom och utom Riket, på sätt Hans Maj:t i gin vishet för godt finnér, Den 4 April.
7 Gillande af BancoUtskottets Instruction.
Af den i5:de Mars Remiss till BancoVtskottet af Riksdagsmannen Wessings Memorial, angående inskränkning af friheten att utgifva Assignationer.
Remiss till StatsUtskottet af Riksens Ständers till Stats-, Banco- och RiksgäldsVerkens öfverseende tillförordnade Revisorers Berättelse om Allmänna MagazinsDirectionens förvaltning för år 18to.
Af den seide Mars.
Remiss till StatsUtskottet af Riksens Ständers till granskning af Stats-, Banco- och RiksgäldsVerken valda Revisorers afgifna Berättelser: 1:0 om de under CommerceCollegii dis position stående Manufactur-, Spinnhus, och Allmänna Arbetshus .
Fonder samt Eskilstuna Fristadsmedel; 2:0 om den under samina Collegii förvaltning ställda Manufactur-DiscontFond ; 3:0 om StatsVerkets tillstånd och förvaltning åren 1810 och 181 »i samt 4:0 om
RiksgäldsContoirets tillstånd och förvaltning ; till B ancoUt skottet, af ofvanbemälte Revisorers Berättelse om det tillstånd, hvarutinnan Revi60rerne BancoVerket befunnit, vid deras den I4:de December 1813 slutade revision.
Remiss till Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet af Riksdagsmannen Johan Magnus Wessing* Memorial, rörande en friare Brännvinsbränning.
Remiss till BancoUtskottet af Riksdagsman, nen från Blekinge Pehr Pehrssons Memorial om Lån för billig renta mot säkerhet i fast Egendom , till Jordbrukets förbättrande.
Remiss till BancoUtskottet af Riksdagsmannen Olof Bruhns från Malmöhus Län Memorial, angående en väl inrättad och gagnande JordiruksBank.
Remiss till Allmänna Besvärs- och Oeconomie« Utskottet af vice Talmannen Anders jfansson Hjckerts Memorial, angående Rentetagares och Rentegifvares inbördes rättigheter och skyldigheter.
Remiss till BevillningsUtskottet af Riksdagsmannen från Westerås Län Oloj Olssons Mernolial, angående förändring i vissa delar af B&* villningsFörordningen.
Alla dessa nu upplasta ProtocollsUtdrag lades till handlingarna.
Upplästes och godkändes förslaget till en underdånig Skrifvelse till Kongl. Maj:t, rörande den tilläggning i Ständers JustitiseOmbudsmans Instruction, att JustitiasOmbudsmannens diarier måga för ConstitutionsUtskottet uppvisas.
Upplästes ett Memorial från ExpeditionsUtskottet, af den i.
April, hvaruti Utskottet, Den 4 April. i anseende till de trägna göromål, som Utskottet åligga, i synnerhet vid den tid , då eu myckenhet besuit af Riksens Ständer hinna fattas , anhåller, det måtte Utskottet tillåtas att , i den mån göromålen ökas och tillväxa , ytterligare, utom den i Riksdagsordningen föreskrifna Betjening, få, efter behoivet, antaga en eller tvänne Cantzlister.
Föreslåendes Utskottet tillika, att berörde Betjening ej må räkna dagtractamente eller arfvode från läng. re tid, än behoivet af dess antagande framdeles kan inträffa.
Upplästes och lades på bordet ett Memorial från RiddarhusUtskottet, af den 28 de Mars, uti hvilket Utskottet, uppå anförda skäl, afstyrker den af Herr Reutersköld, Carl Gustaf9 gjorda och till Utskottets handläggning lörvista hemställan, det kunde RiddarhusDirectionen uppdragas att till förvaltning emottaga alla Donationer utan undantag, så snart de till fördel för Adeliga Familjers , så söner som döttrar, finnas bestämda; hemställandes Utskottet derjemte , huruvida icke RiddarhusDirectionen må föreständigas att, hädanefter sorn hittills, emottaga alla Donationer, enär de ej till viss Familjs förmån, utan till allmänna välgörande ändamål, anslås, samt vilkoren dervid icke äro för Riddarhuscassan skadliga.
IO Den 4 April.
Vidare upplästes och lades på bordet ett Memorial från RiddarhusUtskottet, af den 28 Mars, rörande det af Herr Stråle, Carl Fredric, gjorda förslag, att, för mera utrymme och beqvämlighet vid inträffande större sammankomster å Riddarhuset under Riksdagarna, tvänne Läktare, en uti hvarje af de tvänne för detta så kallade första klasserna, måtte uppföras; å hvilket Herr Stråles förslag Utskottet dock, uppå anförda skäl, icke anser sig kunna tillstyrka bifall Justerades Pleni Protocollet för den 31 Mars.
Med anledning af den deruti förekommande Remissen af Herr Munck af Rosenschölds den 29 Mars upplästa Dictamen, begärde Herr Munck af Rosenschöld att få detsamma med de öfriga Respectiva Stånden communicera, hvilket, uppå af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord Proposition, blef af Ridderskapet och Adeln bifallet.
Vid uppläsningen af det uti samma Protocoll befintliga anförande af Grefve Mörner, Adolph Göran, hemställde Herr Flach, Carl, att detsamma måtte få förblifva på bordet hvilande, intilldess det hade hunnit af trycket utkomma.
Uppå gjord Proposition blef denna Herr Flachs hemställan af Ridderskapet och Adeln bifallen, Den 4 April., 11 Vid justering af den uti samma Protoeoll befintliga discussion, i anledning af Herr Munck af Rosenschölds, den 29 Mars uppläste, Dictamen och Friherre Wirsens derpå följande yttrande, anförde Herr Munck af Rosenschöld:
Jag anhåller få i Protocollet antecknadt, att jag i sista Plenum anmälte mig tidigt till att få yttra mig, ehuru jag ej förr än sent kom dertill, i anseende till att så många anmält sig före mig.