Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då Utskottet likväl straxt nedanför yttrar: såvida det utsträckes utöfver lagarne mot ett immoraliskt missbruk deraf, synes Utskottet derigenom hafva fallit i en nog tydlig motsägelse, och genom sin slutsats bortskämt premissen.
Såsom förhållandet nu är, äger icke Regeringen, enligt grundlagen, rätt att förbjuda enskilte Theatrars inrättande, men detta argument har Utskottet icke upptagit.
Genom ett sådant medgifvande, som Betänkandet innehåller, skulle Rikets -Ständer i sjelfva verket upplåta åt Kongl.
Maj:t en rättighet, som vore stridande mot 60 §.
Ty, vid hvarje fråga om en enskild Theaters upprättande, skulle Kongl. Majit ju kunna anse en dylik inrättning menlig för sederna.
Jag har förut tillkännagifvit, att aine Stånd redan återremitterat förevarande Betänkande, och hvartill tjenar det då, att här neka återremiss.
Sprengtporten bar vidrört en princip-fråga af stor vigt, då Friherren ansett Konungen äga rätt till monopolium på sedeanstalter.
Detta är en idee, som jag högeligen bestrider, emedan i sådant fall Konungen äfven skulle hafva rätt att förbjuda enskildta undervisningsanstalter, hvilka icke eller lära vara annat än sedeanstalter.
Den 22 Junii e. m. Hans Excellence Herr Grefve de la Gardie:
I anledning af hvad en värd Ledamot yttrat, torde jag få svara, att jag äfven så väl som han tanner, att under Konung Gustaf l±I:s tid, då Operan var i sitt största lior, en å tvenne andra theatrar existerade jemte densamma; men jag ber den värde Talaren erinra sig hvad den då kostade och hvad den nu kostar.
Den hade då ett årligt bidrag af 80,000 R:dr i silfver, som den nu icke kan och icke bör hafva.
I afseende på frågan om den stora Logen, behagade den värde Talaren erindra sig, att Konungen betalar ett underhåll till Theatern af egna medel, emot rättigheten att der disponera vissa platser, stora Logen nemligen; och jag ser ej det ringaste skäl, att Hans Majit, mindre än någon annan, icke skulle kunna lemna rum derstädes åt hvem han behagar; en rättighet, som hvar och en, hvilken köper en Loge, äger, måtte ej kunna förnekas den, utom hvars biträde till kostnadernas bestridande ingen stor Opera finnes.
Jag är, kanske mindre än den värde talaren, kunnig om förhållandet i andra länder; men jag har likväl besökt några ställen, och får nämna en hufvudstad, nemligen Berlin, der det icke fanns, de 2lne gånger jag varit der, mer än en Theater, just för det den må äga bestånd, och denna Siad är likväl vida folkrikare än Stockholm.
Den 22 J11 n i i e. m. Grefve Puke, Johan Carl:
Jag har af en händelse blifvit underrättad, att detta ämne nu vore å bane, och har derföre icke hort början af discussionen.
Det är rutt ledsamt att jag alltid skall komma, för sent att yttra mig, då något, som rör mig, förekommer.
Detta är mitt eget fel, det vet jag; men jag har många andra göromål, och kan icke sitta här och passa på beständigt.
Således, då jag icke kan besvara de gjorde anmärkningarna nu, anhåller jag, att saken måtte få hvila på bordet till nästa plenum, för att kunna afgifva mitt yttrande med återr em issen.
Jag tror mig icke vara så förfaseligt okunnig i detta ämne, som kanske en stor del tror; ty om jag vore så förfaseligt okunnig, hade jag väl icke emottagit det Embete, som Kongl. Maj:t i Nåder anförtrott mig.
För öfrigt får jag instämma med Herr Grefve De la Gardie, att Theatern under Konung Gustaf III:s tid hade 83,333 R:dr i6 sk. i Silfver årligen, och ändå betaltes skulder allt som oftast.
I andra länder betalas också vida större entre'-afgifter, än härstädes; men bär har publiken i detta afseende blifvit bortskämd.
Den sämsta platsen på femte raden ä KoiAjl.
Operan i Paris kostar mera än den första härstädes, och priset på den första förhåller sig emot den härvarande, som io till 3.
Jag har hört flere smärre anmärkningar;| men anhåller att få besvara allt på en gång i nästa plenum. >74 Den 22 Junii e. m.
Så vida Friherre Boije vill, att jag skall medge contradiction i Utskottets Betänkande, måste han äfven sjelf medge den motsägelse, som ligger imellan den premiss han gillat, och det resultat han önskat komma till, och som åtminstone åsyftar ett privilegium exclusivum för Lyriska Scenen; hvilket icke eller står tillsammans med begreppet om fri täflan.
För öfrigt må det vara Grefve Horn förbehållet att tro, det jag misstagit mig i frågan om 60 ; men jag tror det icke, och är öfvertygad, att Theatern bör anses som en sede-anstalt; utan att de offentliga tidsfördrifven derföre kunna betraktas under samma synpunkt, som uppfostringsanstalterna.
Jag anhåller endast i anledning af Herr Grefve
De la Gardies yttrande att få nämna, att om det är sanning att Konungen betalar till Theatern 36,000 R:dr årligen, bör man likväl afdraga hvad HofCapeliet kostar Theatern.
Det kostar ungefär 25,ooo R:dr, drager man dem ifrån 36,ooo R:dr, så återstå 11,000 R:dr.
Jag lemnar derhän, om detta svarar emot Stora Logen och de ofri *3 platser, sorn af Konungen och Dess Hof begagnas.
Man har anmärkt, att en Theater icke vore en fabrik.
Deruti instämmer jag visserligen, men just derföre
Den 21 Junii e. m. i75 borde man icke på sådana ställen undfägnas med fabriksvaror.
Nu sedan Directeuren för Kongl. Maj:ts Spectakier ankommit och beklagat sig öfver, att ej hafva från början afhört discussionen, skall jag gå honom tillhanda med en anmärkning, hvilken jagsparat i afbidan på Herr Grefvens personliga närvaro.
Tvänne spelterminer hafva förflutit sedan Rikets Ständers sammanträde.
Uppmärksamheten emot dem synes hafva fordrat, att man visat något, som uppmuntrat dem till de bidrag de å Statens vägnar lemna; men de hafva i det afseendet ej erhållit någon tröst.
Grefve Puke har sagt, att publiken är bortskämd.
Han må vädja till sitt eget samvete, om han ej får taga den hufvudsakliga delen deraf på sig.
Grefve Puke: Jag har sagt, att Publiken vore bortskämd genom för låga Entreepriser vid Kongl. Theatern; men då Herr Crusenstolpe annorlunda uttydt mitt yttrande, kan jag ej undgå säga, att Publikens smak också verkligen är bortskämd.
Jag har varit tvungen att gifva sådana pjecer, som man ej borde gifva i Södertelje.
Jag vill ej här nämna dem och deras författare, ty jag vill ej nämna personer vid namn och ej såra någons egenkärlek.
Det har varit sådane dåliga Melodramer' och Farcer, som jag sett mig tvungen att gifva, för att få inkomst, att dermed kunna betala löner åt dem, hvilka derom äro försäkrade.
När man 176
Den 22 Jun i i e. m. ger goda Comedier och Tragedier, får man knappt igen dagkostnaden, och någon gång får man sätta till på desamma.
Jag bestrider ej återremiss, men anhåller, att Betänkandet måtte få hvila på hordet, på det jag måtte få besvara de anmärkningar, som blifvit gjorde.
Det är i anledning af ett yttrande utaf Herr Hjerta, som jag begärt ordet.
Jag har tyckt mig höra, att han yttrat det jag skulle hafva sagt, att Theatern hade ett biträde af Konungen af 36,000 R:dr.
Det är möjligt, att den har det, men jag vet det ej, och liar således ej sagt det.
I Frankrike betalar hvarje liten Theater visst till den Stora, som dessutom har 800,000 Francs af allmänna medel.
Théatre Francais liar 4oo,ooo Francs. Herr DanckwardtMagnus
Jag utbeder mig endast att, i afseende på det under discussionen af någre värde Ledamöter framställde påstående, att, i följd af 60 §.
RegeringsFormen, tillåtelse till enskildte Theatrars anläggande i Stockholm icke kunde lagligen förvägras, få äran upplysa, att en anmärkning, rörande nekadt tillstånd för HofSecreteraren Åbergsson att inrätta en Theater i Hufvudstaden, blef vid sista Riksdag af Grefve Horn gjord i Constilutions Ut - Den 11 Jun i i c. rn. 177 Utskottet, men af Utskottet afslagen, på sätt följande i Utskottets såkallade
DechargeBetänkande upptagne yttrande innehåller: ”Då ”den i io:de punkten citerade 60 §. af Re"geringsFormen synes desto mindre lillämp”lig, som Kgl.
Theaterlnrättniugarna i Stock”holm, långt för detta tillkomna, aldrig medfört för Kongl. Maj:t och Kronan någon uteslutande vinning, utan tvärtom betydliga "kostnader, och då derjemte beviljandet af '■'ett nytt TheaterPrivilegium, nu, likasom ”alltid förut, beroende på Kongl. Maj:ts Nå”diga välbehag, skulle troligen, vid en ökad ”concurrence, hafva beredt den enskilde En”trepreneurens undergång, och de redan be”fintliga mot Hufvudstadens folkmängd nog ”svarande Theatrarnes skada, kan den upp”gifne anmärknings-anledningen af Utskot”tet icke gillas.” Friherre
Hvad först de af Herr Grefve De la Gardie anförde anmärkningar angår, att ingen Theater burit sig fordom i Berlin bredvid den Stora, så är det längesedan afhulpit.
Man bar der inrättat Königstädter Theater.
Det är ifrån den, sorn den bekanta Mamsell Sontag kommit.
Flere författare uppgifvas skrifva endast för den.
Con'stitutionsUtskottets nu uppläste yttrande, måste jag säga, att det varit väl för då varande ConstitutionsUtskott, att detta icke blifvit uppläst.
Det bevisar, att 29 H. 12 178 Den a?.
Junii e. m.
Utskottet icke rätt läst 60 §.
RcgeringsFormen.
Detta blifver ej en norm för det närvarande, tj vi hafva sett, att ConstitutionsUtskottet i år, och 1823 års ConstitutionsUtskolt, äro någon ting helt olika.
Hvad Grefve Pukes begäran angår, att denna sak måtte ytterligare hvila på hordet för hans räkning ensam, så finner jag det icke billigt, och hemställer, om ett sådant, jag vill nästan säga, sjelfsvåld hör äga rum.
Det är honom obetagit, att, äfven sedan saken är afgjord, inkomma med anmärkningar.
Jag anhåller om proposition till återremiss. Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie:
Jag är ledsen att åter behöfva trötta Ridderskapet och Adeln med ett yttrande i denna sak; men det är i anledning af hvad Friherre Boije sagt, som jag utbeder mig få nämna något.
Jag tror mig ej hafva yttrat annat, än att, då jag var i Berlin, der ej fanns någon annan Theater än den Kongl., och det är sanning.
Hvad Königstädter Theatern angår, tror jag visserligen att den finnes, men vill påminna mig, att den höll på alt spela hanqueroutte, när Mamsell Sontag geck derifrån, och att det endast var några vänner af Directeuren, som lijelpte honom.
Jag vill endast upplysa , att ännu för 3 veckor sedan var Königstädter Theater i full gång; då hade jag
Den 23 Junii e. m. »79 underrättelser derifrån.
Hvarföre Mamsell Sontag geck derifrån, var icke, att
Directeuren skulle spela banqueroutte, men derföre att lion begärde så mycket, att han icke kunde gifva det.
Hon bar sedan varit på åtskiliga ställen, och är nu åter i Berlin, der hon af Konungen i Preussen, utom andra agrementer, har 5ooo R:dr årligen, och det villkor att ej stå under Capellmästaren Spontinis befäl.
Jag, anser mig ej kallad att på Svenska Riddarhuset ingå i Recensioner öfver Svenska Theaterpjeser, eller deltagande i en discussion om Mamsell Sontag och hennes öden.
Det är blott för det olämpliga yttrandet, att det skulle vara ett sjelfsvåld af Grefve Puke, att begära detta Betänkande ytterligare på bordet, som jag begärt ordet. 4ö;de §. i Riksdagsordningen stadgar, att ett
Betänkande får för andra gången läggas på bordet, antingen derom varit discussion, eller ej, i fall flere personer förena sig om en sådan begäran.
Till fullgörande häraf förenar jag mig nu med Grefve Puke i dess begäran, att detta Betänkande mätte ytterligare få hvila på bordet.
Hans Excellenee Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att, då 4,9 §•
Riksdagsordningen innehöll, att en fråga, 12* i8o Den 22 Junii e. m. sorn frän Utskott återkommit, och en gång blifvit bordlagd, kunde vid nästa föredragning, ebvad öfverläggning egt rum, eller ej, på flere Ledamöters förenade begäran, åter hvila; ansåg Hans Excellence Grefve Pukes af Herr Lefrén understödde begäran, att EkonomiUtskottets ifrågavarande
Betänkande måtte ytterligare få hvila på bordet, icke kunna förvägras.
Upplästes följande från Hedervärda BondeStåndet tid efter annan ankomne ProtocollsUtdrag:
Af den 12, 17, 20, 21, 22, 24 och 28 sistlidne November, innefattande: 1:0 Remisser till ConstitutiojisUiskottet: Af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, i frågan om rättigheten till utnämning af BondeStåndets Notarier.
Af följande Kongl. Maj:ts Nådiga Propositioner:
Om StatsVerkets tillstånd och behof; om fortfarande af det vid sednaste
Riksdag beviljade anslag till anläggande af en vattenledning till Carlskrona; angående yrkad befrielse från Rotering, för Tynderö Socken i "WésterNorrlands
Län; angående jemkning i grunderne för RecognitionsSkogarnes skattläggning; om förhöjning i Rote-' Den 12 Jiinii e. m. 181 hjelpen för svaga Rotar i Kronobergs och Calmare Län; om upplåtande aftvänne tunnland jord från Eskilstuna Kungsgård till begrafningsplats för Eskilstuna Stads och Landtförsamling; — Af Rikets Ständers Revisorers Berättelser:
Om de åren i8a5 och 1827 verkställde granskningar af StatsVerkets och åtskillige andre Fonders tillstånd, styrelse och förvaltning; öfver Revisionen af Allmänna Magazinslnrättningens förvaltning och medel, äfvensom rörande fortgången af dess utredning; i anledning af åren 1825 och 1827 verkställde granskningar af de under Kongl. Maj:ts och Rikets CommerceCollegium ställde fonder och medel; af Riksdagsfullmägtigen Nils Månssons Motioner, att frågan om Löneförhöjningar må pröfvas i sammanhang med den om behofvet af en ökad Sedelstock; äfvensom angående skyldighet för hvarje Riksdagsman, att inlösa ett tryckt exemplar af sitt Stånds Protocoli; och om tryckning af Utskottens Betänkanden; af Riksdagsfullmägtigen Nils Strindlunds Memorial, om rättighet för Ståndets Ledamöter att för nedsatt pris, mot det i Bokhandeln gångbara, erhålla deras exemplar af Protocollen.
Stats- och BancoUtskolten: Af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, angående rättighet för SparBanker att få i BancoDisconten insätta Medel mot Ränta; — af Rikets Ständers Revisorers Berättelser om de af dem åren 1825 och 1827 för - j82 D*n 22 Junii e. m. rättade granskningar af RiksgälsdsVerket, GeneralAssistanceContoret, samt Götha CanalBolags- Götheborgs- och Malmö f. d. Discontinrättningar.
Stats- och BevillningsUtskotten: Af Kongl. Majrts Nådiga Propositioner: om afhjelpande af den årliga bristen i Saltpetterfonden, och om ett förändradt sätt för Saltpettergärdens uppbärande; angående förändrade grunder för Lego- och Salu-Sågarssamt Valk- och Stampverks beskattning.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskotten: Af Kongl. Maj:ts Nådiga Propositioner:
Om ytterligare anslag af Medel till understöd för utflyttningar vid ägoskiften, äfvensom till fortskyndande af AfvittringsVerket i Rikets Norra Provinser; angående Yacanceafgifts erläggande af Rust- och Rotehållare vid Båtsmanshållet, då Båtsmän under krig afgå; rörande Hästars presterande i stället för Manskap af Extra Roteringsskyldige; af RiksdagsFullmägtigen Jacob Petter Anderssons Memorial, om upplag af Spanmåi till undsättning vid inträffande missväxt.
BevillningsUtskottet : Af Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition, om upphörande af CertePartiers Chartering för Fartyg, som begagnas till Inrikes Sjöfart; af Riksdagsfullmägtigen Botvid Jons - Den 11 Juni i e. m. f83 sons Memorial rörande nedsätlning af Bevillningsafgiften, enligt 2 Art. 3 §.
Bevillningsförordningen; samt af Anders Anderssons Memorial om Bevillning för Titlar.
BancoUtskottet: Af Rikets Ständers till Stats-* Bancooch RiksgäldsVerkens öfverseende förordnade Revisorers Berättelse om verkställd Revision af BancoVerkets afslutade Räkenskaper för åren 1822 och 1823 samt Styrelseoch förvaltning från sednaste Riksdag; af Riksdagsfullmägtigen Anders Pelirssons
Memorial om förändradt betalningssätt af räntan på Fastighetslån i Banken.
Af JustitiasOmbudsmannens afgifne EmbetsBerättelse; af Riksdagsfullmägtigen Anders Håkanssons Memorial om rättighet för Fordringsägare att antingen låta bysätta Gäldenär, som icke kan godtgöra sin skuld, eller ock låta honom aftjena skulden med arbete.
Lag-,samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskotten: Af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, att 1827 års förordning om hemmansklyfning, samt söndring åfjord, må gälla äfven i afseende å Säteri, Rå- och Rörs- och Frälsehemman, samt att föreskrifter ne om Säteri-byggnads underhållande må upphöra; äf - i84 Den 22 Jun i i e. m. vensom af Riksdagsfullmägtigen Nils Strindlunds Memorial om utfärdande af en Författning, att ej någon må till Landshöfdinge befordras, som icke förut undergått Academisk Examen i Ekonomiska och Juridiska författningar.
Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet: Af Riksdagsfullmägtigen Eric Svenssons Memorial om afskaffande eller nedsättning af vitén för Rothållare vid reeryteringar. 2:0 Bifall till StatsUtskottets hemställan, att utom den i 24 §•
Riksdagsordningen bestämde CancelliBetjening, få ytterligare antaga en Secreterare, en Kamererare samt 2:ne Cancellister. 3:o Läggande till Handlingarne: Af Kongl. Maj:ts i Nåder aflemnade Berättelse om hvad sig i Rikets Styrelse tilldragit sedan sista Riksdag; och Rikets Ständers till Tryckfrihetens vård förordnade Committerades Memorial, om verkstäldt uppdrag af Grundlagarnes och Riksdagsbeslutets tryckning.
Af den 1, 4, 8, ro, 12, i5, 17, 18, 19, 22, 23 och 24 sistlidne December, innefattande; 1:0
Remisser till Den 22 J un i i e. m. i85 ConstitutionsUtskottet: Af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition med öfverlemnande af förslag till ny Prästvalsförordning; — af Riksdågsfullmägtigen Anders Danielssons anmälan om anledning till anmärkning emot Konungens Föredragande i Krigsärender.
StatsUtskottet: Af Kongl. Maj:ts Nådiga Propositioner:
Rörande fördelning af influtne Medel, genom en med Kejserliga Ryska Regeringen afslutad LiqvidationsConvention; angående Låneunderstöd till Staden Borås; om Låneunderstöd till TrollhätteCanal- och Slussverks Bolag; rörande bidrag af StatsVerket till Arméens PensionsCassa och AmiralitetsKrigsmansCassan; angående Låneunderstöd för Staden Norrköping; om
Anslag till fullbordande af de i Hufvudstaden anlagde Correctionslnrättningar; af följande Riksdagsfullmägtiges Memorial: Anders Svenssons, om Löntagares contanta aflöning, samt att Fjerdingsman ej måtte aflönas af Staten; Pehr Burges och Pehr Mårtenssons, om LazarettsInrättningen på Gottland; och om Lönetillökning för Befälet vid Gottlands NationalBeväring; Fahle Burmans, om Arfvoden, efter taxa, för AfvittringsLandtmätare i Norra Provinserne; Olof Nilssons, om kostnaden för Fångars forsslande; Anders Nilssons, från Wermlands Län, om Anslag till väghållning inom Nordmarks Härad; och i86
Den 22 Juni! e. m. angående förbättring af Länsmäns Löner; Anders Danielssons, om Lön för Fjerdingsman på Landet; om befrielse för Mölndahls
Qvarnägare från skyldigheten alt mot . nedsatt Tull förmala spanmål, som åtgår till Garnizonernes och Fångarnes underhåll i Götheborg och på Ny Elfsborgs fästning; om anstånd för åtskillige orter, med betalning af undsättningsspanmål; om Allmogens åtagande, att erlägga lika lösen som Ståndspersoner, för af LandsSecreterare och LandsKamererare utfärdade Expeditioner; om förbättrade Lönevilkor för LandtRäntmästaren i Götheborg; samt att tiden för Kronofogdars
Redogörelser må förflyttas till den 24 Maji; Peter Anderssons, om afskaffande af AssistanceContoret; Eric Svenssons, med anmärkningar i afseende på användandet af de till Garnizonssjukhusbyggnaden härstädes anslagne medel; Andreas Johanssons, om bortarrenderande af UnderOfficerares och Musikanters Boställen; Anders Anderssons från Skaraborgs Län, om inrättandet af ett PostContor på Grästorps Gästgifvaregård; angående Boställe till Häradshöfdingen i Kållands, Barne, Åse och Wiste Härader; om anslag till fullbordande af Veterinärinrättningen i Hufvudstaden; Jacob Petter Anderssons, om Boställe för Domaren i Göstrings och Aska Härader; Anders Hanssons, om rättighet för innevånarne i de orter, der spannemål är enda näringstillgången, att med denna vara få utgöra sina Kronoutskylder; Peter Pehrs - Den 21 Jun i i e. m.
,87 sons, om ersättning af Statsmedlen åt Gflundaliults hemman, för den jord Ädelforss Guldverk af hemmanets ägor upptager; Lars Nilssons, om förhöjd
Lön för Landshöfdingen i Norrbottens Län; J. J. Ruthbergs, om minskning i kostnaderne för RiksStåndens Klubbar; Carl Ericssons, angående lön för en Expeditionsfogde i Elfdalils Härad; Anders Anderssons från Östergöthlands
Län, angående nedsättning af räntan på Lån i publika Cassör; om upphörande af Skjutsersättningar till Mönsterherrar; Eric Andersson Bångs, att Kronofisken i Herjeådahlen, må få lösas till Skatte; Olof Janssons, om Boställe åt Häradsskrifvaren i Tunaläns och Aspelands Häraders Fögderi; Anders Svenssons, att Fjerdingsman ej måge aflönas af Staten; Samuel Jönssons och Pehr Jönssons, att de af Allmogen på Öland, som icke hafva barn, må till Skatte få inlösa • sine inneliafvande Kronohemmansdelar; Daniel Anderssons, om Anslag till minskning af en Backe, inom Grums Härad af Wermland; Botvid Jonssons, att när Författningar ändras, de måtte helt och hållit omtryckas; Johan Bengtssons, om skyldighet för Staten, att hygga och underhålla Fängelserne i WesterNorrlands Län; Pehr Pehrssons, angående Anslag till Deras Kongl. Högheters, Hertigarnes af Skåne och Upland Hofhållning; och om förhöjning af Skjutslegan; Pehr Pehrson Lundströms, om uppförande af ett Curhus i Skellefteå; Nils Månssons, 188 Den 22 Jlini i e. m. att Kongl. Seraphimer-OrdensGillet må till Malmöhus Läns Hushålls-Sällskap aflemna den Fond, sorn tillhör Malmö Barnhusinrättning; Yice Talman Jon Jonssons, om verkställighet af beviljade Indelningsjemnkningar; Olof Olssons, om förbättring af Länsmäns löner; och om understöd afaoooRrdr till Arvika Stad; Anders Ericssons, om Anslag till Lazaretterne vid Hälsobrunnar; Tufve Larssons, om rättighet för visse Hemmansägare, att i stället för arbete till Sundby Kungsgård, få derföre erlägga betalning efter Markegångspris; Johan Anderssons, om förhöjning af Skjutslegan; Carl Ericssons, angående kostnaden, för de i Wermland anlagde nya vägars indelning, samt om upphörande af visse afdrag på Embetsmäns Löner; Anders Pehrssons, om Anslag till underhållande af Hamnar vid Wettern; Pehr Jönssons, om uppförande af ett Magazin vid Mörbylånga Köping; Samuel Jönssons, om förändring i afseende på betalningssättet af' Kronotionde; Casper Wikmans, om ersättning tili Gästgifvare för nattqvarter åt fångar; samt om skattläggning på de af Bricken emot Recognitions-afgift innehafvande Kronoskogar; Nils Håkanssons, om indragne Officersboställens inlösande till Skatte; Nils Pehrssons, om vedergällning till den, som griper förrymde brottslingar; Peter Jönssons, om förökadt Anslag till Institutet för Blinda och Döfstumma; Börje Börjessons, om förökade Löner eller Boställen åt Härads - Den sa Juni i e. m. 189 hofdingar;
Carl Henricsson Bergmans, om inrättande af Ångbåt emellan Stockholm och de Norra Orter ne; Anders Johanssons, om ersättning till Assessoren Hellberg för liden skada på inropad lefverance af Artillerihästar år 1808.
Stats- och BevillningsUtskotten: Af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, om Ghrhusafgiftens fortfarande; af Riksdagsfullmägtigen Anders Danielssons Motion, om nedsatt Bevillning för och anslag till Fiskrarne i Bohusländska Skärgården; Andeis Nilssons, om nedsättning i afgiflen för nya Tull-väderqvarnar; samt Casper Wikmans, om upphörande af afgiften till Veneriska smittans hämmande.
Stats-, Bevillnings- samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten: Af Riksdagsfullmägtigen Caspar Wikmans m. fl. Motioner, rörande lindring i Postföringsskyldigheten.
Stats- och BankoUtskotten: Af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, om Myntvärdets upprätthållande; af Riksdagsfullmägtigen Anders Nilssons, Motion om antagande af Norrska Specie-daler i KronoUppbörden, samt inrättande af VexelContor för sådant Mynt; Pål Jönssons, om inrättning af LåneContor till befordrande af utflyttningar efter ägoskiften; Pehr Erics - >9° Den 23 Ju ni i e. in. sons, om cassation af Bankens och RiksgäldsContorets utslitne Sedlar; Eric Pehrssons, om afskrifning till Capital och Ränta af •StatsVerkets skuld till Banken; samt Andreas Håkanssons, om grunder för cassation af Bankens utslitne Sedlar.
Stats-j Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten : Af Riksdagsfullmägtige, Anders Svenssons, Petter Anderssons och Börje Börjessons Motioner, rörande dispositions-rätten till de så kallade Kyrkohemman i Halland; Petter Pehrssons, om olägenheter, som äro förenade med forsslandet af Kronotionde; Olof Månssons, om befrielse från Båtsmans-indelning för Lotshemman; Tufve Larssons och Anders Pehrssons, om rättighet till skogsfång och mulbete på Ombergs KronoAUmänning.