Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad uter angår det lilla värde jag efter anmärkarens värde skall satt å Svenska Kronan, så hör den saken ej till denna discussion, och jag önskar, att Herr Hjerta och jag måtte träffas i våra åsigter rörande den frågan.
Herr Bruncrona, Gustaf Adolph, hade inlemnat följande, som upplästes:
Jag förenar mig i den reservation CommerceRådet Santesson afgifvit, men vore äfven böjd att ingå på Öfverste Lefrehis förslag, så vida jag med en närmare utveckling deraf funne mig tillfredsställd.
Om abreviationstecknet RGS skulle ut - Den 9 Julli e. m. 20r sättas i Riksdalers-styckets anskärning, innefattade sådant en orimlighet, och en verkelig osanning.
Detta silfvermynt, som skall utgå från Banken af dess reela fond, har icke tillkommit genom någon Riksgäld.
Ändamålet af det föreslagne teknets utsättande, är dessutom alltför obetj'dligt, och äfven för den enfaldigaste icke af behofvet påkalladt.
Det nya Silfvermyntets förhållande till BancoSedeln bestämmer bos Allmänheten dess värde.
Benämningen af Riksgäld skulle deremot må hända i opinionen mindre förmånligt verka lill Bankens credit.
Då de förut brukliga 4~ och 2-skillingsstycken blifvit föreslagne till fortsatt prägling, lärer det falla af sig sjelf, att genom ny prägel utmärkes, det de nu mera skola utgöra yldels och £:dels Riksdaler.
För öfrigt hemställer jag, huruvida icke i sammanhang med förevarande fråga, bordt omnämnas, att myntvärdet och storleken af kopparskiljemyntet icke behöfva undergå någon förändring, hvilket lärer vara fallet, om Utskottens förslag antages.
Friherre jPalmstjernaj Carl Otto:
Då jag motser en återremiss, tager jag mig friheten anhålla, det ännu en anmärkning måtte få åtfölja.
Jag bör fästa Utskottens uppmärksamhet derpå, att likstämmighet i beslut är af stor angelägenhet, och alt således om enheten af vårt mynt skall i värde vara ao,a.
Iliea 9, Julii &. ra, lika med 1 Riksdaler Riksgäld, så bör och Stals-regleringens belopp, lämpas derefter, ty man bär ej utsätta sig för att myntet blir i Riksgäld, och Stats-regleringen i Bauco.
Huru skulle det se ut, då det på Debet-sedeln står 4 K:.dr, och man fordrade 6 i Silfver, och å andra sidan, då man bestäm-» mer en lön till 1000 R:dr, och den skall utgå med i5oo.
Jag hemställer till hvars och ens omdöme, huru beslut, fattade vid samma Riksdag och ungefär på samma tid, skulle stämma öfverens, när förhållandet blefve så besynnerligt, som det jag nu an-» märkt.
Den äldsta myntsorten vi för närvarande äga, är Banco;.
Riksgäld har tillkommit i sednare ■tider.
Denna myntsort innebär minnen afen tid, sorn ej var lyck lig; böra vi då föreviga dem.
Under många år har hvar och en, äfven af de minst bildade klasserne, vänjt sigvid att beräkna en stor del af sina utgifter i Banco.
Alla kronoutlagor, äfven auctions-utrop, alla penninge-transactioner beräknas i Banco, och hafva i mångå år ej beräknats i annat mynt.
Jag tror således, att begreppen om Bancomyntels värde äro så tydligt fästade hos, hvar och en, att intet missförstånd kan komma att äga rum, om den nya SilfverRiksdalern skulle blifva beräknad lika med I R:dr B:co i Sedlar.
Jag är öfvertygad, att det ej skall uppjaga prisen, och anser för min del begreppen i detta afseende så xediga, att ingen förvillelse är möjlig.
Den 9 Julii e. m. ao3 Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition, blef Stats- och BancoUtskottens ifrågavarande
Utlåtande» på grund af de dervid gjorde anmärkningar, af Ridderskapet och Adela till Utskotten återreraitteradt» Hans Excellence Herr Grefven och EandtMar skalken tillkännagaf» att HerriVordensköld, Carl Remhold, i anseende till bortresa från Riksdagen, af&agt sig den honom uppdraene befattning såsom Ledamot i Rid** darhusUtskottet.
Upplästes följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Betänkanden; Hrån ConstitutiansUtskottet
Af den 27 sistiidne Junii; N:a 37» Rörande Casper Wijkmöns anmärkningsanledning, i afseende på InkomstÖfverskottens disposition.
Af den 17 sistiidne Junii: N:o 180, I anledning af Kongl, Majrts Nådiga Remiss» i fråga om indragning af Rå- och Rörs- samt Insocknefriheten å Hemman, som blifvit skiljde från Säterierne.
I anledning af Kongl,Maj:ts lill Utskotten aflåtne Nådiga Remiss af Hand - 204 Den 9 Jul i i e. m. lingarne i målet, rörande Majoren von Steijer ns underdåniga anhållan om evärdelig Skattemannarätt å 2:ne under Starby Kungsgård lydande lägenheter JVallaSlätten och Herrsjö A ngen.
Af den 20 sistlidne Junii: N:o 182.
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o c)5 förut meddeldte Berättelse om den af Utskottet förrättade granskning af RiksgäldsContoret, General AssistanceContoret samt f.d.
FilialDiscoutInrättningarne.
Af den 23 sistlidne Junii: N:o i83.
I anledning af begärd upplysning rörande verkställighet å ett Rikets Ständers Beslut.
N:o iS4- Angående underrättelse, huruvida en af Rikets Ständer begärd ändring i Kongl.
Förordningen den 22 Julii 1823 rörande Tionde- och Räntegifvares m. 11. rättigheter och skyldigheter ägt rum.
N:o i85.
I anledning af Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse, angående anslåendet af ett Kongl. Maj:t och Kronan tillfallet
Dana-arf till en ScholaeFond i Wahlö Församling af Upsala Stift. N:o 186.
Angående ersättning till Assessoren Hellberg för liden förlust å en coutraherad leverauce af ArtiUerieHästar.
Den 9 Julii e. m. ao5 N:o 187.
I anledningar af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 43 förut rneddeldte Betänkande, angående ändring i Kongl. Placatetden 27 Augusti 1723 rörande vilkoren för BergsBruks anläggande.
N:o 188.
I anledning af väckt fråga om belöning för Fabrikören Godlund.
N:o 18 g.
Angående anslag af allmänna medel till tryckning af Landshöfdingarnes EmbelsKungörelser.
I anledning af väckt fråga om ersättning till framlidne BergsRådet Friherre Hermelins Arfvingar.
Angående anslag af medel till Stockholms Stads Storkyrka.
N:o 193.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 66 förut rneddeldte Utlåtande angående inrättning af en PaquetPost.
Af den 3 dennes: N:o 196.
Maj:ts Nådiga Remiss uppå en underdånig ansökning om upplåtelse af en Örebro Slott tillhörig Tomt, för uppförande af ett nytt Scholaehus i Örebro Stad.
I fråga om GästgifveriHemmans vid stora Landsvägarne i Norra Upland befriande från Rotering och KronoTioudes erläggande.
Den 9 Jul ii e. m.
Från LagUtskottet:
Åf den 17 sistlidne Junii: N:o 71.
Öfver vackt Motion om an<* dring af 16 Cap. ÄrfdaBalken. N:o 72.
Öfver väckt Motion om utsträckande af Testamentsfriheten för Städernas Innevånare och PresteStåndet, till likhet med den, sorn efter Landsrätt eger rum, Åf den 27 sistlidne Junii: N:o 73.
Öfver väckt Motion om stadgande, att den, som beträdes med stöld utur täckt jordgraf, der jordfrukter förvaras, skall straffas enligt 6 §. i 4° Gap. MissgerningsBalken» Från Lag- samt Allmänna JJeSvärs* och EkonomiUtskolten:
Af der» 2 dennes:
N:o 45» 1 anledning af gjorde anmärk ningar vid Utskottens under N:o 5 förut meddeldte Betänkande rörande KammarRättens rättighet, att i vissa fall fullfölja gjorde anmärkningar.
Ridderskapet och Ådeln åtskiljdes klockan half till 11 om aftonen.
Den i3 Julii f. ro. Måndagen den i3 julii 1829.
Plenum klockan g Förmiddagen» Föredrogs ånyo och gillades StatsUtskottets den 6 sisllidne Junii under N:oi64 afgifnc, och den 3 dennes pä bordet lagde, Utlåtande, i fråga om fortsättning af det Arrende Eskilstuna Stad innehar af Eskilstuna Kungsladugård.
Ånyo föredrogs och lades till handlingarne StatsUtskottets den l^sistlidne Junii under N:o 166 afgifne, och den 3 dennes på hordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid någre af Utskottet förut meddeldte Betänkande)!.
Då nu ånyo föredrogs StatsUtskottets den 17 sistlidne Junii under N.*o 167 afgifne, och den 3 dennes på bordet lagde, Memorial, innefattande anmälan derom, att StatsUtskottets under N:o 4<a meddeldte Betänkande, om inrättande af en allmän Klubb för alla fyra RiksStåndens Ledamöter, blifvit af Rikets Ständer giiladt; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, enär verkställigheten af delta beslut komrae alt uppdragas åt RiddarbusDirectionen, samt de öfrige Irenne RiksStåndens CanzliDirectio - 2o8 Den 13 J n 1 i i f. m. ner gemensamt, anmoda RiddarhusUtskottet, att, till efterrättelse och iakttagande, lemna RiddarhusDirectionen delafRikets Ständers ifrågavarande beslut.
Föredrogs ånyo och bifölls StatsUtskottets den 17 sistlidne Jun ii under N:o 168 afgifne, och den 3 dennes på bordet lagde, Utlåtande, angående väckt fråga om Löneförhöjning för Rikets Ständers JustitiaeOmbudsman.
Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den 17 sistlidne Junii under Pilto 169 afgifne, och den 3 dennes på bordet lagde, Memorial, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under ]N:o 90 förut meddeldte Utlåtande, öfver ExpeditionsUtskoltets Memorial Nto 11, angående til 1- ökadt biträde vid Correcturläsning; fann Ridderskapet och Adelil, uppå derom af Hans Exceilence Herr Grefven och LandtMarskalken gjord Proposition, att, enär StalsUtskottets berörde Utlåtande blifvit den 1 sistlidne April e. m. af Ståndet lagdt till handiingarne, StatsUtskottets ifrågavarande Memorial nu äfven borde läggas till handlingar ne.
Föredrogs ånyo och gillades StatsUtskotlets den 17 sistlidne Junii under N:o 170 af - Den i3 Julli f> m. 209 afgifne, och dea 3 dennes på bordet lagde, Utlåtande, öfver väckt Motion om införskrifning från England för Statens räkning af en Cylindrisk BoktryckarePräss.
Företogs till pröfning StatsUtskottets den 17 sistledne Junii under N:o 171 afgifne, och den 3 dennes på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af yrkad indragning utaf de i Kongl. Kammar-, Bergs- och CommerceCollegierne varande PresidentsEmbeten.
Efter mer än ett halft års förlopp har StatsUtskottet besvarat den af mig väckte Motion, att PresidentsEmbetena i Kammar-, Bergs- och CommerceCollegierne måtte varda indragne, för hvilken Motion jag såsom skäl uppgifvit, att en ganska betydlig del af de till bemälde Collegier förut hörande göromål blifvit öfverflyttade på andra Embetsverk; att i Kongl.
Bergscollegium redan under (11) ellofva års tid icke funnits någon President; att under denna tid, bemälde Embetsman intet enda ögonblick varit saknad; att desse Collegier, i anseende till de ofantligt minskade göromålen, nu mera egentligen icke äro annat, än ett slags stprre Bureauer eller AdministrationsContor; och att man borde vara betänkt 3a H. 14 310 Den j3 Juli i f. m. uppå att spara Statens utgifter, der det så lätt kan ske, för att åtminstone bereda någon tillgång till de jemnt påkallade förökade utgifternas bestridande, Uti det häröfver afgifne högst knapphändiga Utlåtande har Utskottet, tvärtemot all ordning och vana, icke upptagit något enda af mina skäl, utan rätt och slått ansett Motionen böra förfalla, emedan ämnet egde gemenskap med den hos Rikets Ständer vid flera Riksdagar förehafda fråga, om förändring i organisationen af Rikets Styrelseverk, hvilket ämne vore bos Kongl.
Majit i underdånighet anmäldt, och således berodde på hvad som i hufvudfrågan vidgöres.
I anledning af ett sådant yttrande nödsakas jag anmärka först och främst det oriktiga deruti, att Utskottet rakt förbigått hvartenda af mig anfördt skäl för Motionen; och för det andra, att Utskottet helt och hållet misstagit sig i afsende på grunden för sin åsigt, ty hvarken vid 1823 års eller någon föregående Riksdag hafva Ständerna haft sig bekant, hvilka eller huru många göromål skulle skiljas från Kammar-, Bergs- och CommerceCollegierne, samt läggas under andra Embetsverk, ej heller alt desse Collegiers Embetsbefattning skulle blifva så inskränkt, som den för närvarande är.
Enär nu Regleringen, för så vidt Den 13 J u 1 i i f. m. 311 elen angår sjelfva göromåieri, redan är gifven, och det som återstår att reglera, hufvudsakligen lärer sträcka sig till personalen, så täckes Ridderskapet och Adeln finna, att Utskottet gjort en allt för stor digression från saken, för att icke behöfva tillrättavisas.
Då ett ämne efter mer än ett halft års förlopp ånyo anmäles hos Rikets Ständer, utan att det Utskott, dit det varit remitteradt, upptagit ett enda skäl för Motionen, så måste afsigten dermed nödvändigt vara, att få skälen undanröjda och icke pröfvade, emedan det är en gifven sak, att desse efter en så lång tids förlopp skola vara glömde och förgätne af de flesta Riksdagsmän inom det Stånd, som hört sjelfva Motionen uppläsas.
De öfrige 3:ne Respective RiksStånden, hvilka af Motionen fått alls ingen del, äro följaktligen helt och hållet i okunnighet om de grunder, hvaruppå Motionen hvilar; och då desse
Riksstånd icke heller få det minsta begrepp derom genom Utskottets Utlåtande, så bör resultatet icke blifva tvifvelaktigt, nemligen att Motionen afslås, och Utlåtandet bifalles, hvilket påtagligt måste varit Utskottets syftemål.
Jag frågar alltså, är sådant rätt, och kan ett sådant förfarande gillas?
Jag bör vänta, att frågan besvaras med Nej, så mycket heldre, som Utskottets ofärdiga fram32 H. i4* 3t2 "
Den i3 Jul ii f. m> ställningssätt äfven leder till den följd, att om ock ett sådant stympadt Utlåtande skulle ogillas, och återremitteras af det Riksstånd, till hvilket Motionairen hörer, men Utlåtandet likväl bifalles af de 3:ne andra RiksStånden, måste Motionen, äfven om den vore aldrig så rättvis och billig, ändock förfalla, blott genom Utskottets försummelse och liknöjdhet, att framställa de skäl, som motiverat ämnet.
Jag anhåller alltså vördsamt örn återremiss, samt att StatsUtskottet må varda förelagt, att såsom 56 §. i RegeringsFormen, och 44 §■ i Riksdagsordningen antyda, vederbörligen utreda ämnet, följaktligen fullständigt upptaga de skäl jag för min Motion framstält, och hvilka nu i Utlåtandet blifvit alldeles förborgade för alla fyra RiksStånden.
Jag vågar tili Ridderskapet och Adeln framställa ett skäl, hvilket visserligen ej ingått hvarken i Motionairens framställning eller i Utskottets Utlåtande, men som jag anser böra verka till afslag å den yrkade återremissen, samt bifall till Utlåtandet.
Det är nemligen, att Regeringen, genom åtgärden, att utgallra och öfverlemna åtskilliga slags ärender ifrån de EmhetsVerk, dit de länge hört, till andra Verk, begått ett olyckligt misstag, som förr eller sednare leder till rättelse.
Erfarenheten, hoppas jag, skall snart upplysa Regeringen härom, och föranleda Den i3 Julii f, ra. en återgång till det gamla.
Då blifva Presidenterne i Collegierne lika behöflige och nyttige, som de alltid varitj och de äro det, i min tanka, äfven nu, ehuru kanske i mindre mohn.
Jag bestrider derföre återremissen, och anhåller om bifall till Utlåtandet.
Jag vill ej inlåta mig i frågan, huruvida Utskottet förfarit rätt deruti, att Utskottet i Utlåtandet icke upptagit de skäl Motionairen anfört till stöd för sitt förslag.
Men jag önskar fästa Motionairens uppmärksamhet derpå, att just den af honom åberopade omständighet, att Presidentsplatsen i Bergscollegium förblifvit obesatt under en tid af elfva år, bevisar, att hans Motion icke är af behofvet påkallad.
Ty detta exempel ådagalägger, att Kongl. Maj:t icke tillsätter PresidentsEmbetena, utan lemnar dem vacanta, i fall desse höge Embetsman icke behöfvas.
Jag hemställer derföre till den värde Motionairen, om icke en återremiss af detta Utlåtande är ohehöflig.
Till svar å hvad Herr Crusenstolpe nu anfört, får jag erinra, det vi icke ega någon garanti, att ju Kongl.
Majit, när som helst, till och med i morgon, kan i Nåder utnämna en President i Kongl.
Bergscollegium, ehuru han derstädes icke behöfves, och alt det följakteligen får Den i3 Julii f. ni. tillskrifvas endast Kongl.
Maj:ts önskan, att bespara Statens medel, jemte den öfvertygelse, att en President icke behöfves, hvilket vållat, att någon sådan icke blifvit tillsatt.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg de vid StatsUtskottets förevarande Utlåtande gjorde anmärkningar böra föranleda lill detsammas återremitterande.
Ropades några
Ja jemte starka Nej. Hvarefter Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade bifalla StatsUtskottets berörde Utlåtande.
I anledning hvaraf Hans Excellence förklarade, att, som, efter hvad Hans Excellence tyckt sig finna, Ja öfverröstat
Herr Rosenqvist anmälte till Protocollet sin reservation emot Ridderskapets och Adelns beslut.
Vid förnyad föredragning bifölls StatsUtskottets den 17 sistlidne Junii under N:o 172 afgifne, och den 3 dennes på bordet
Den i3 Julii f. ra. lagde, Utlåtande, angående indragning af VexelControlleurs befattningarne.
Föredrogs ånyo ConstitutionsUtskottets den 20 sisllidne Junii under N:o 36 aflåtne, och den 3o i samma månad e. m. på bordet lagde Memorial, med Betänkande i följd af StatsRådsProtocollens fullbordade granskning.
Friherre Boje, Ludvig, samt Herrarne Hjerta, Gustaf , och Rosenqvist, Fredrik Leonhard, anhöllo, att detta Memorial måtte ytterligare få hvila på bordet.
I anledning hvaraf Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken förklarade, att den af flere Ledamöter sålunda framställde begäran, att ConstitutionsUlskoltets berörde Memorial måtte ytterligare få hvila på bordet, enligt 49 §•
Riksdagsordningen icke kunde förvägras.
Föredrogs lill remitterande Grefve Horns, Cl aes Fredrik, den 22 sistlidne Junii f. m. på bordet lagde Motion, innefattande förslag till en underdånig anhållan, att Kongl* Majit täcktes ofördröjligen nedsätta och bestämma införsel-tullen på utländsk
Råg, samt upphäfva införsel-tullen på all vårsäd och alla foderväxter; äfvensom i förening dermed i Nåder återtaga förbudet mot ut - aili Den t3 Julii f. rn. försel af Spannemål, och i öfrigt afgifva den lugnande försäkran, att Kongl. Maj:ts
Höga afsigt ingalunda vore, att låta förbudet mot busbehofsbränvins-bränningen utsträckas till längre tid, än redan bestämdt är, eller till och med Augusti månads utgång.
Det är nu tre veckor sedan jag väckte den ifrågavarande Motionen; och jag tillstår, att jag förundrat mig öfver det långa dröjsmålet med densammas föredragning till remiss.
Men jag förmodar detta hafva härrört deraf, att Hans Execellence Herr Grefven och LandlMarskalken ansett min Motion, likasom Friherre
Anekarsvrärds vid samma tillfälle väckta, innefatta flere ämnen, och derföre icke kunna remitteras till något Utskott.
Om så är, ligger deri visserligen något skäl till uppskofvet, ehuru jag icke kan gilla det, utan anser det stridande mot Grundlagen.
Ty mitt Memorial innefattar blott ett ämne, nemligen förslag till åtgärder i anledning af den hotande missvexten.
I alla fall måste jag likväl nu sjelf uppträda, för att bestrida remiss till Utskott af denna Motion.
Afsigten med densamma var, att utverka några hastiga mått och steg å Regeringens sida till förekommande af missvextens olyckliga följder.
Den är nu förfelad, och Regeringen har vidtagit helt andra åtgärder, än dem jag föreslagit och gillat.
Den i3 Julit f. m. 217 Jag anhåller derföre, att Memorialet måtte läggas till handlingarne.
Men i anledning häraf utbeder jag mig att få väcka en ny Motion.
Jag föreslår nemligen, alt, i den händelse llusbehofsbränvinsbränningen framgent kommer att såsom en landtbruksnäring beskattas, det stadgande måtte i blifvande BevillningsFörordning intagas, såsom ett Rikets Ständers beslut, att Husbehofs-bränvinsbränningen i intet fall och under intet vilkor må kunna af verkställande magten inskränkas, inställas eller förbjudas.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarslcalken yttrade, att Grefve Horn riktigt fattat anledningen dertill, att Grefvens Motion icke förr än nu blifvit föredragen, emedan, Hans Excellence, som ansett berörde Motion innefatta flere serskilta ämnen, velat lemna Grefven tillfälle och rådrum att fördela Motionen uti serskilte Memorial.
Grefven sjelf nu förklarat, att han icke vidare önskade någon remiss af nämde Motion, finge Hans Excellence hemställa, att densamma måtte förfalla.
Grefve Horns nu väckte ofvanberörde Motion lades på bordet.
Anmältes och enxottogs Herr HofCanz - Den i3 Julii f. ra. leren och Commendeuren D. von Schulzenheim, hvilken å Kongl. Maj:ts höga vägnar aflemnade Irenne Kongl. Maj:ts den 16 sistlidne Junii aflåtne Nådiga Propositioner till Rikets Ständer: 1:0.
Angående rättighet för Patrouille, Post, Vaktkarl eller Fångförare, att genom bruk af Skjutgevär söka förekomma fånges flykt. 2:0.
Angående ordningen och sättet för överklagande af UnderRätts beslut uti tvister om hysesyn och fardag å Kronohemman. 3:o.
Angående ansvar för dem, som bortförer och undanhåller annans minderåriga barn.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken anmodade Herr HofCanzleren, att lill Kongl. Majit framföra Ridderskapets och Adelns underdåniga vördnad, jemte försäkran, att Kongl. Maj:ts Nådiga Propositioner skulle med första varda till handläggning företagne.
Sedan Herr HofCancelleren blifvit på vanligt vis utbeledsagad, upplästes och Indes på bordet Kongl. Maj:ts Högstberörde Nådiga Propositioner.
Föredrogos ånyo och biföllos följande StatsTJtskoLtets den 17 sistlidne Junii af - Den 13 J u 1 i i f. m. 2 '9 gifne, och den 3 dennes på bordet lagde, Utlåtanden: N:o 174* Angående i fråg asta i ld belöning för Assessoren J. P. Juringius.
N:o 175.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss af haudlingarne i målet, angående inköp af Hemmanet Mellby för Staden Strömstads räkning, utaf allmänna medel.
Företogs till pröfning StatsUtskottets den 17 sistlidne Junii under N:o 176 afgifne, och den 3 dennes på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 58 förut meddeldte Betänkande, angående väckt fråga om de så kallade Djeknepenningarnes upphörande.
Grefve SpensGarl Gustaf:
De skäl som i detta ämne blifvit anförde så väl vid Motionens remitterande, som vid återremissen af Utskottets första Betänkande, synas mig så mycket öfverväga Utskottets i saraBetänkande uppställde och i dess förevarande Utlåtande åberopade skäl, att jag icke kan annat än yrka ett mot Utskottets mening stridande beslut.
Det kan icke vara likgiltigt hvarken, om beskattningssättet blir tryckande, eller om det blir inveckladt.
Förevarande fråga är visserligen i förra afseendet obetydlig, och kan ej medföra någon 210 Den i3 Julii f. m. synnerligt tryckande inverkan på de skattdragande; men desto vigtigare är den i det afseende, att Djeknepenningarne, såsom de nu utgå, göra skatterne och räkenskaperne invecklade.
Det tyckes vara temmeligen onyttigt, att för en skatt af i runstycke för hvarje person hafva en serskild column i Debetsedlarne och Räkenskaperne.
Hvad Consistorierne genom
Djeknepenningarnes indragning skulle förlora, kan ju, såsom af ringa betydenhet, ersättas i annan väg, helst andre anslag till förmån för LäroVerken äro af behofvet påkallade.
Jag tillstyrker derföre
Djeknepenningarnes afskaffande, och ersättning till Consistorierne af Statsmedel.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde Proposition till bifall af StatsUtskotlets förevarande Utlåtande.
Ja och Nej. Herr Bråkenhjelm , Pehr Reinhold:
Jag anser Grefve Spens’s anmärkningar i denna fråga vara fullkomligt grundade, och tror mig af egen erfarenhet känna, att
Djeknepenningarne böra och kunna afskaffas, äfven utan någon ersättning derföre till Consistorierne.
Följakteligen anhåller jag om proposition till afslag å Utlåtandet, samt att Ridderskap!^ och Adeln måtte besluta Djeknepenningarnes upphörande.
Djeknepenningarne ej kunna afskaffas
Den 13 J n 1 i i f. m. 22 l utan ersättning till Consistorierne; men jag hemställer, om icke Ridderskapet och Adeln behagade förena sig i det beslut, att Djekliepenningarne skola upphöra, och ersättning för denna förlust tilldelas Consistorierne af Statsmedlen, till det belopp, hvartill inkomsten af
Djeknepenningarne under de sista Tio åren per medium uppgått.
Friherre Palmstjernaj, Carl Otto:
I anledning af de anmärkningar, som blifvit gjorde, anhåller jag alt få fästa uppmärksambeten derpå, att enda egentliga vinsten af Djeknepenningarnes afskaffande skulle blifva en liten lättnad i Häradsskrifvarnes besvär vid Räkenskapernes upprättande; hvaremot en ny skatt af 5,8oo R:dr skulle genom Bevillning påläggas äfven sådane personer, som hittills icke deltagit i Djeknepenningarnes utgörande.
Denna skatt är dessutom af föga betydenhet och tyngd för dem, som betala den.
För öfrigt är den äfven en gammal pålaga; och vid denna Riksdag har man följt den princip, att icke ändra de gamla grundskatterne, så att icke den ene undersåten må njuta lindring i skattebördorne på den andres bekostnad.