Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Isaz sär anhälla om Ridderstapet och Abelns tillgift ali jag talar om ett ämne som Nyst förewarit, men jag hindrades deraf, att jag ej war pä min bänk, och således ej ansäg mig berättigad att yttra Mig» När frägan är om upprättande af en JnstructioN för BancoRevisorer, torde jag fä påminna oM en sak, som af Herr BancoCoMmlstarien Silverstolpe förut blifwit wäckt, nemligen att besia Revisorer äfwen Mätte fä sig älagdr att revidera alla de Castor svM med StaksContoiret stä i nägon gemenskap, och hwari allmänna Statsmedel inflyta.
Detta Understöddes af Friherre LtsLl von kkoUsteittz Lorsttir k.ustvig.
Uppå Proposition af Herr Grefwen och LaNdkMarskalken bifölls att detta stadgande äfwen skulle intagas i det ProtoeollsUldrag, som rörande Jnstructionen för Banco, Riksgälds och StatsWerkeis ReVifsrer komme att författas.
Gref - 804 Den i8^7ovember.
Grefwe kckörnor, ^äolpb 6öran, erindrade i afseende pä Friherre kuäbecks motion att om afsigten dermed more, att förestå en förändring i RegeringsFormens stadgande rörande Bewiltningar, sa borde frägan derom omedelbart wäckas i Consti utions Atskottel. Hwad ater anginge sjelfwa frägan huruwida Bränwins-afgiften borde anses inbegripen un» der den allmänna Bewillningen eller ej, ansag Herr Grefwen den samma icke wara twifwelagtig enär RegeringsFormens 60 §. urtryckeligen nämner den såsom särskild.
Härtill ropades Ja.
Friherre knäbeck förmälde, i afseende pä hwad Grefwen ve la 6aräie yltrat, det han alle» nast nämnt att öfwer frägan blifwit voterade, men att han ej härmed hade wetat göra någon anmärkning deröfwer att voeeradt blifwit och att för öfrigt hans önskan endast wore att en sadan förändring i RegeringsFormen stadgades, som gäfwe förhoppning att Vränwins - bewillningen med tiven kunde uphöra.
Herr Grefwen och LandtNarffalken- H"- ruwida Bränwinsstaeten bör fäsom cn särskild Bewillning anses, derom torde Höglofl.
Ridderfkapet och Aoeln ej finna sig nu behöfwa inga i öfverläggning.
Hwad äter angar en ändring att förestå i Consiitutionen, behagade Friherre knäbeck derom särskildt wända sig till ConstnutionsUtstoltct.
Uppls - Dm r3 November. 805 Upplästes följande, ifrån det till Jemkningars förestående i RiksdagsOrdningen tillförordnade Utflott, inkomna Memorial: Wördsamt Memorial'.
Dst Utflott som Riksens Högloft.
Ständer förordnat att öswerse vch jemföra de hos samteliga RiksStänden öfwer den ytterligare förestagne RiksdagtzOrdningen, fattade särflildte Bestut, sann förestå sädane jemkningar, af de fliljaktige meningarne, som till enstämmige stadganden kunde leda, gär nn att Resultaterne af detta updrag till Riksens Höglofliga Ständers pröfning wördsamt framställa.
Utur den synpunkt att allmän rigtning och enhet i föreflrifler aro lika som för hwarje Grundlag, wilkoret för en ordning, som ät kommande lider stall förwara helgden af Swensta Folkets angelägenheter, har Utskottet inom gränsen af sine forrstyndade granlaga arbeten, med största upmärksamhet följt, ä ena sidan wigten af de till Utskottets ätgärd lämnade anmärkningar, och a den andra Ordaförständek vch Analogien af de i fräga komne H. Z., samt med sin bestämmelse ansett förenligast, att med enskild pröfningsblick och oberoende öfwertygelse, söka, sa widt det i Utskottets förmåga funnits, utbilda likstämmiga Stadganden och Bestut, icke blott hwar mcningarne till formen warit söndrade, utan ock i de delar stillde fordringar i afseende pä mer eller mindre allmänliga Intcesten förekommit.
Den r8 November.
Pä sadan grund hafwa Utstottets Beslut blist wis stadgade:
Det har deruti under sine öfwerlaggningar icke kunnat anse sig förhindradt hwarken ge, nom ett eller annat RiksStänds i nägot amne uteblefne siutliga yttrande, ell^r as de flere i afseende pä wista §.
<^:s framgent förbindande kraft gjorde förbehåll, hwilka i följd af förutgående särskilde anmärkningar emot NegeringsFormen förblifwa witz deras Constitutions-enliga werkan att, fä«'om under de'ta Riksmö e wäckte, wid nastintraffande Lagtima Riksdag förekomma till pröfning ock afgörande; Utflotket har likwäl hyst den öfwer ygelse, att billiga anspråk, men af alldeles enskild och yeconomist beskaffenhet, der sadane kommit i staga, icke bordt inflyta pa ven allmänna miljan, eller werka till inskränkning och undantag uti en Grundlags offenteliga normer, utan de samma hälst kunna genom Stånds Ordningar eller andra inom hwarje
Stand fastställande beslut utan rubbning af sammanhang i det hela utmärkas och bestammas.
Till dylik egenskap har Utskottet jemwal förmenat sig kunna hänföra, huru Fullmägkige uti Banken och RiksgäldsContoiret inom hwarje Ständ stola waljas, samt i afseende pä det Hederwärda BondeStändet, srägan om arfrvodet för en Rrksdaasman söre eller efter Walet hör bestämmas, och huruwida de i 52 omförmälte Afstrifter och Memorialer inäga af Författapen eller Ständets Can^zst beförjas^
Da hos Wstotket staga upstätt, huruwidetnägon wist lid efter det Riksdag blifwit
Spnad, kunde täMpeligen bestämmas, inom hwilken Propositionen - Den i8 November sv? nen angående StatsWerkets tillstånd och behof borde kill Riksens Ständer eller deras Statsutskott öfwerlamnas; har det wäl icke undfallit Urstottets upmärksamhet, hwilka hinder möjeligen kunde inträffa, för alla i berörde mätto, erforderliga Handlingars och behörigen afsiutade Röken kapers skyndsamma meddelande, men deremot har Utskottet, som insett de wigtigaste följde/ fa för enskildt, som allmänt wäl, af RiksdagsÄrendernes förr elle senare företagande, trott sig äga största anledning tillstyrka, att en bestämd tid för i fräga warande Propositions af» lämnande mä utsättas, dock med den Jemkning Utskottets Förslag innehäller.
Widare och som ätgarder af största granlagenhet och wigt strnkte till Statens förwalming och reglerande fordra StaksUtskottcts hela bemödande, om de wigtigaste göromälcn stola medhinnas, för hwilkas ordning och drift enligt Z« och 42 §.
§. behörig tillgäng ä alla nödige uplysningar synes wara nämnde Utstött förbehållen; har något ytterligare Stadgande att StatsUtstotket skulle äga efterse Räkenstaperne ä alla de medel StatsContoiret till wederbörande werk och behof utassignerat, i Usstottets tanka warit destomindre behöfligt, som derigenom Riksens Ständers werksamhet stulle ledas i err alltför speciel och widtgaende Revisionsbefattning.
I afseende pä antalet af Ledamöter i wista Riksens Ständers gemensamma Utstött, hafwa olika meningar blifwit framstälde:
Ehuru Utskottet wid öf«erwägande deraf, och dä framgent i följd af Högl.
Ridder - 808 Den »8 November.
Ridderskapet och Adelns under detta Riksmöte fattade Beslut, att lika antal fran hwarje RiksStänd
Lör utgöras, förestält sig den i synnerhet, för Högwördige PresteStandet blifwande swärighet att till hwarje af de faststäldte flere allmänna Utffokl kunna fördela erforderligt antal Fullmägtige, har Utskottet likwäl härutinnan sökt närma sig en sädan ömsesidig jemkning, alt icke, genom fulltalighet af Ledamöter, något Utskott skulle kunna förlora i behörig werk, ningsförmäga.
Utskottet har till skarskädande jemwäl förehaft frägan om rättighet för BondeStändetS Secreterare att öfwerläggningarne i Riksens Ständers Utskott biwista.
Huruwida en sadan rättighet tillagd en Person, hwilken icke i egenskap af Riksdagsman deltager i ett RiksStänds angelägenheter, skulle i en framtid kunna gifwa rum ät ett wädligt inflytande pä de förberedande tänkesätten, bör Utskottet till Riksens Högloft.
Ständers egit omdöme lämna; men Utskottet har trott sig med säkerhet förutse, att nu mera, mindre wäsenteligt ändamål derigenom winnes, att ifrägawarande ratt, hwilken i beffrifwen
Lag icke är medgifwen, blefwe BondeStändetS Secreterare tillerkänd, i synnerhet som nämnde Ständ icke inom sig saknar uplyste och nitiske män, som äfwen i swärare frågor, helst utan ledning, första att fatta öfwerlagde och grundade beslut, och da Leda» mot af ett Utskott,i händelse af mindre kännedom uti nägot ämne, ägde öppet tillfälle att derom med »vederbörande sig rädföra, samt StändetS Secreterare i allt fall, skall i Utskottets tanka, af den ho, nom Den i8 November. 809 nom egenlelkgen Åliggande »vidsträckta befattning inom Ståndets Plenum finna sig förhindrad att till göromälen i flere Utskott dela fia uppmärksamhet och åtgärd.
Utskottet ej okunnigt om de betänkligheter, som förekommit i frågor om de i 42 §. nämnde Embetsmäns berättigande att i RiksdagsÄrenderne inom fikt Ständ deltaga, framlägger likwäl »ned full tillförsigt till Riksens Höglofl.
Ständers upplysta och rättwisa bedömmande de enkla skäl, som i denna del wägledt Utskottets beslut- Det har öfwertygat sig att desie Rikets högre Embetsman, med den kännedom af Statens angelägenheter, Starens behof, som de genom handläggning wid allmänna Ärenderne skola framför andra ernä, försäkra Riksens Stän. der, att wid förekommande wigtiga och swärare arender, kunna af dem inhemta de nyttigaste, de tillförliteligaste uplysningar, samt att samme Embetsmän icke synas genom en erhällen högre befordran, skäligen böra betagas en rättighet, hwilken dem under en mindre answarig Embttsbefattning icke kunnat sörwägras.
Ehuru Utskottet för sin del icke funnit nägon betänklig fölsd kunna uppkomma af den ConstimtionsUtskottet tillagde rätt sä wäl i det uti sista momentet af 29 §., som det uti 56 H. förutsatte fall, utan fast heldre, att ett i ärendernes fortgäng möjeligen inträffande längre uppehåll såmedelst lättast kan förekommas, har Utskottet likwäl, sorgfälligt att, dä det legat i desi wäg, undanrödja all willrädighet i Den 18 Novembrr. fräga om Kemister frän Standens Plena ti!! wederbörande Utstött, förmenat sig kunna lämpeligen gifwa ät i mom. i Z4 Z. den Orda-lydelse, hvarigenom frågor rörande allmänna Uppfostrings- och Un-' derwisningswerten m. m. bestämdt utmärkes inom OeeonomieUstottets omfång; i synnerhet som bemalte
U stotts anmärkningar äfwen i der Wetenstapliga af sädane anstalter medelst framställande af allmännare bewekelsegrunder endast kunna gifwa en anledning för Styrande Magtens af dem ändock oberoende Beslut.
En allmän föreskrift akt intet Utstött skulle aga något ärende till pröfning företaga, med mindre twä tredjedelar af hwarje Stånds Ledamöter derstädes arv närwarande, synes, dä Utstotten i det hels icke hafwa någon beslutande rättighet, wara desto mera betänklig, som den mä hända ofta skulle föranleda till hinder uti RiksdagMrendernes ordning och fortgäng, men Utskottet har deremot ägt stät tillstyrka ett säbant förhållande uti BancoUtstottet, der de wigkigaste frågor med afgörande rätt blifwa behandlade; Denna omständighet har Utskottet likwäl funnit äga ett närmare sammanhang med den fräga vm alla omröstningar inom Utskotten stola ste Ständswis eller per Lapita, hwaruti tlvenne RiksSkänd med sine beslut stadnat emot irenne andra, och dä wid afgörande af samma fräga, samt huruwida den more af beskaffenhet att wid denna eller nästblifwande Lagtima Riksdag böra komma under afgörande» enahanda skiljaktighet mellan <svtänd inom Utskottet si- yppat, har Utstotler warit föranlätit, att Riksens - Den iT November. ön sens Högloft.
Ständers omedelbara profning dcfte ämnen underställa, tt Likaledes i den af g Mom. uti 29? föranledde sraga, om hwarje enskild Ledamots af Constitutions Utstottet skyldighet, att hoS sitt Ständ anmäla - om ivid granskningen af Stats RädetS protokoll, dan funnit Utskottet ej haava gjort afseende xa de i detta Moment nämnde Embetsmäns förhållande, hwilken anmälan dori remitteras till Utskottets utlätande hwar. srcr och s dan det inkommit , Standet mä siröfrva on. d.n gjorde anmälan bör hänrm aS till ^ustitiäGmbndsmannenS handläggning eller -j, hafwa de fleste twenrie Stånds Ledanrotee 'Is oetta Utstött ett sädant stadgande godkänt, me» Lcdamöterne af rwenne andra Ständ det samma alldeles ogillat; hwilket förhällande Utskottet stokat klitt 1 med ett till detz Protokoll af Herr Auditeuien Xönig ingifwit anförande, hos Riksens Högloft.
Stander anmäla, jemte hemställan för öfrigt, om icke läm cligast kunde för närwarande wid Conftitulionslltjkok ets förflag i denna del fä förbi isma, men huswudfakcliga frägan säfom under detta Rttsmöle wäckt wid först bliswande Lagtima Riksdag tcll af era ide företagas.
Slutligen har Utskottet ej bordt obemärkt lämna den omständighet att i fräga om bestämdare uttryck af Z9 §. af Riksdagsordningen, innehällande enligt senare Redactionen: att till Drdförsnde l Utlkstt rväljeS en af Uidderffapet och A» delnL 812 Den 18 November. delnS Zullmägtjge, pä sätt RiddarhusGrdnim gen föreflkrifwer, Utskottets Ledamöter af Wallofl.
BorgareStändet äfwenwal medgifwit, att denna walrätt ma ensamt tillhöra Högt.
Ridderskapet och Adeln, likasom de icke satte i fräga, att ju, om ock den inom Riddarehnsethittills följde tour, komme att bibehällas, sädane Ordförande utsagos, som swarads emot sitt Stånds förtroende, men dä en Ordförandes större eller mindre skicklighet alltid skulle äga pä Utskottets befattning det wigtigaste inflytande, ansägo bemalde Ledamöter sig föranlälne ä deras Ständs magnar yttra den önskan, att en närmare bestämd föreskrift om det hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln widtagande målsätt till Ordförande i Utskott matte blifwa upgifloen innan i fragawarande §. an. tages.
Hvilket allt Utskottet fär Riksens Högl.
Stander wördfaml meddela.
Stockholm den i?
PrasteStänwagnar ' dets wägnar Jacob Os la Qaräie. k.u6viZ k»lörnsr.
Pä Wällsfl.
Borg.
Ä Hederw.
BondeStändets wägnar magnar Oani«1 Lksrstein.
Jon Ionsson. kebr IZ:son Litröm.
Afssrlst
Den i8 November. 8iz Afflrift.
De af Ridderskap» och Adeln wid 29 Z.
r RiksdagsOrdningen gjorde anmärkningar, härröra ifrän supposition om en alldeles icke omöjelig händelse, att Riksens Stander i början af Riksdagen, da de ännu ej känna hwarandra, ivid walen af Ledamöter till ConfiilutionsUtstottet misitogo sig om personerne, och räkade falla med sitt wal pä swage, korrttänkke, mindre upplyste och nägon gäng pä mindre redlige Ledamöter till större delen.
Följden kunde bli, att pä ConstitutionsUtskotket berodde Rikets wä! och we, och att ett ^latsRäd, som emellan Riksdagarna genom vwisa, tilltagsna och cgennyttiga rådslag brutit mot sin Ed och sin pligt, skulle genom ett i ConstitutionsUtskottet förwärfwadk medhåll kunna undandraga sig och sin förwaltning all granskning af Rikets öfriga högst missnöjde Ständer, der. igenom undgä att frän sin befattning blifwa stilld och i desi ställe under en förlängd werkningstid kunna fortfara i sitt förra förhällande, samt pä detk« sätt wart Regeringssätt frän en liberal Monarchie förwandlas till en illiberal Aristocrakic.
Detta har Adeln och BondeStändet trott kunna förekommas, samt
ConstitutionsUtstottets för belydeliga magt böra inskränkas pä fäkt anmärkningarna innehälla.
Deremot hafwa Respective Borgare och P^esteStändet anfört att en sädan ändring i NiksdagsOrdningen wore äfwen en ändring i RegeringsFor-- nren, och stridde alldeles emot den andemening, som der öfverallt räder, akt Lagstiftande och Lagfkipands Magken 8i4 Den r§ November.
Magken ej stola sammanblandas, samt Riksens
Stam der sysielsätta sig med Rikets ival och Rikets ärender och icke nied personaliteler; att förra tiders erfarenhet med rysliga och blodiga spar wisa" osi saran af att sör-vandla Riksdagar till Anquisitionsratter! att den hederligaste och rattwisaste Embetsman, bet vakcadt och lättast, dä han handhafwer rättwisan, kan förstaffa sig oivänner, och att ett tillstånd lämnadt en enda Ledamot r CvnstikulionsUtstotle , att wart em^
Ulstén ets samfälldta beflut och öswerchgelse utan answar kunna in PleniS göra stymfande anmärkningar om ett StatsRad och derigenom ibland ge anledning till en kinkig rättegång, stulle medföra de menligaste följder, och lämna Lllstan, parti-agget, befordrings sjukan, afunden och förtalet den lättaste ut-.vag att krosia en hederlig man; att ivid en sä brydsam ställning säkert wore att befara, att Lesia wigtiga Sysilor afffyddes af den hederlige Mannen samt blefwe ett ros för Lycksökaren, som utan afseende pä medlen endast ser pä mäler; art 2:dra Momentet i 127 Z. tyckes lämna Riksens Ständer nog tillfälle, att åtkomma ett förment brottsiigt StatsRäd, äfwen nian gifwen anledning a' ConstitmionsUtstotlet, samt att ett ökadt antal Ledamöter i Utflottet minstade mädan af desi förmeiue magt.
Emellan 2:ne sä stiljaktiga meningar och dä L Ständ stadnat emot 2, är det ej Mm hs wa att decidera, ej min förmåga, att föreflä någon medelwäg.
Men dä 29 §. utom sista momenlet och tillagget af en ringa formalitet, är ordagrant afstrisiven utur
Liz utur RegerkngsFormen och de af Ridderssapet och Adeln samt
VondeStändet gjorde anmärkningar ehuru efter min tanke bade wigtiga och nödiga, werke» ligen involvera nägon ändring i benjamina, öfwer Hwilken ändring, enligt Grundlagen ej bör ventileras förr, än nasta Riksdag; da det ägnar ett fritt ' Folk. att halia sina Grundlagar i helgd, och der ej blefwe hedersamt för Swensta Folket, att efter länga öfwerläggningar ej ens kunna bli ense om RiksdagsOrdningen, wägar jag till defte bägge Rejpect.
Ständen hemställa, om ej denna 29 z. kundo i he. la sin widd för det närwarande bifallas, med fördehall likwäl, att Standens anmärkningar kill nästa Riksdag ligga pä Bordet och dä afgöras, som bör kunna ste sä tidigt, att undersökningen om StatsRadens förhällande annu ej hunnit werkftällas.
Till d«H kan erfarenheten antingen gifwa wid handen näHM annan utwäg, eller ock öswer^yga de nu stlljak iza Si änden, att de förestagne ändringar ej förorsaka befarade följder. k.
LömZ.
Enligheten med det utr Högloft.
Riksens Ständers ZemkningsUtffott uppläste Originalet, intpgar kebr lä:son Ltröm.
Utdrag 816 Den 18 November.
Utdrag af Protokollerne hällne hos Rik» sens Högloft.
Ständers till Jemkning af RiksdagsOrdning förordnade Utstött ar 1809.
Sedan de hos samteliga RiksStanden mot dek omarbetade Förflaget till RiksdagsOrdning förekom» ne anmärkningar, blifwit till ernående af enstämmighet i Stadgande» till Utstottcts åtgärd öfwerlämnade, förehadeS de samma till jemförande och granst, ning; och stannade derwkd Utstotket för hwarje anmärkt Z., med undantag af dem Utstottet, i likhet med senare Förslaget fann stal bifalla, i följande Beslut: §. 13.
Antogs sadan den i ConstiturionsUtstoktets första Förslag sinnes intagen, dock med följande ändringar: atr i stället för ordet utom fättes jemte, i stället för, aro sjelfkallade Riksdagsmän införes «f Ronungen till Riksdagen kallas; meningen: Upsala Stift' för Stockholms Stad .2:ne samt för Stiftet fem: andras till följande: Upsala Stift 8em, Stockholms Stad Twä, samt Orden: 2tbo Hyra, Borgo Twä, samt den de sjielfwe aflöna utgå. §. 14.
Bifölls med följande förändringar: att i stället för orden: rune Magistratspersoner, utsattes, 3me Dcn i8 November. 8i? Ztne Magistratsperson»^, i stället för 2:,ie Minuthandlare:
En Minuthandlare; och i It
Met för orren:
Stadens ratte Borgare eller ock sä* dane Magistratspersoner, som Borgerlig näring idka och för den samma Borgerlig tunga draga, att införes: Stadens Borgare eller Magistratspersoner; Erester ord,--. icke kntae; tillägges: börandeS Omröstningen ske nrcd siutna Sedlar; i stället for orden: der han sjelf Borgare ar, bör stät der hail sjelf Magistratsperson eller Borgare är; lann ! stallet hr: warit Z är Borgare- kommer att stä: warit 3 är Magistratsperson eller Borgare. §- is.
Antogs med den förändring, att i stöttet föt besuten Jordägande, sattes: besuten LroNöAronoSkatte - eller Zräl eGkattcHcmmanS Ägare, cch orden-, inom samma Län utestntas. §. 1?.
Bifölls med vesta ändringar: att näst efter orden, de'fleste rösterne undsätt; infines: och örn 2:ne eller flere de fleste och lika mänga röster Undfätt, atgöres srägan genom Lottning oein emcklan, och i stället för orden: dem för hwilka dan är tzullmägtig; saktes: dem hwilka äro berättigade att wäija; samt widare ehcr o>dcl Reskostnad l:nageS: hwilka tor praste- och BsrgareStärldens AikSdagsZullmägtige före walet bestämmas, Ucrde Band- i?z, 104- Z - 813 Den 18 November. §. 18.
Gillades med följande tillagde slutmening: velma hwarken uti RikSdagSmanna och Electors wal någon deltaga, ej eller någon kunna wäljaS till Eleetor som icke är till myndige Lr kommen, och icke eller den som utom hwad aldren beträffar, sig befinner i nägot af de fall hwilka ofwanföre i denna §. upräkna» de äro. §. 22.
Bifölls med följande tillägg: att i Zullmagierne för Riksdagsmän af BondeStändet utsätteS af hwad Natur den walde personens hemman är, näst efter desi namn, och att wid slutet af efter ordet medfölja tillföttes: samt efter fulländad granskning af Zullmagterne till den walde aterställaS, och ware lValsörrättaren styldig att lvalprotocollet, innan han fran förrättningsstället reser utlämna; Och fliille för ös! igl c §:s l Moment Orden kvalförrättande Domhafwandcn andras till walförrättaren §. 27. Antogs pä det satt, att Propositionen rörande StatSlVerketS Ulftand och behof bör till Riksens Ständer eller deras Statsutskott wid Lagtima Riksdag inom >4 dagar och wid Urtima Riksdag inom en mänad efter desi öpnande öfwerlämnaS; samt arr efter oroen böra StatsRadet, tillägges: och i Lagfragor äfwen Zögsre Domstolens; och i stället Den i8 November- 819 stället för orden: dä deste yttranden; äswen som sista orden i §. tillstyrkan eller afstag borde ut. tryckas med till» eller afstyrkande L. 29.
Blef salunda gillad, att i i Mom. antalet as ConstilutionsUtskotlets
Ledamöter bestämmes till Tjugufyra, att uti g och 4 Mom. äge att, förändras »ill skall; men srägan huruivida oek a> Högl.
Ridderstapet och Adeln wid 4 Mom. föreslagne tillägg rörande skyldighet för hwarje särskild Ledamot i Constitutionölltffottet, att hos sitt Ständ anmäla Con. stitutionsUtlkotkets underlåtenhet af behörig grynstning, borde äga rum, ansägS böra hwila till näst. blifwande Lagtima Riksdag, kommande sör öfrigt det uteslutna sista Momentet akt bibehällas. §- 30.
Godkändes med förändrina af Orden inuti 2 Momentet äye StatsUtskottet att, till stall StatöUtskottet. §. 32.
Bifölls med undantag as Orden:
Instructionö utfärdande, hwilka böra utgå. §' 33° Bifölls med den ändring, att LagUtzko let bör siesta af Sexton Ledamöter. 8- 34. 32o Den 78 November. §. 54.
Antogs .med följande tillägg, näst efter orden af alla stag: — ehwad de röra UpfostringS-och UndcrwiSningsMcrken, Allmänna 8attgwärden, LandthuShällningen, Bergiverk m. m.
Bifölls semke öäerinförande af den uteslutne meningen rörande ConstitutionsUlstottets decistons-rätt i afseende pä enstildre Utstötts tillsättande. F. 37- Antogs med det tillägg a,t efter Orden LonstitionSUtstottet, intages och BancoUtffottet. Z. 38.
Såsom i fm wid beroende af den oafgjorde fråga huru.vida omröstningar i Utstotten stola ste Ständswls eller per Lapita, komme att till Riksens Stan. ders eget ompröfwandc hemställas.
Bifölls med sadan ändring att efter ordet som. införes enligt RiddarhuSOrdningen dertill berättigade är: tzwaugcnom den molswarande förra meningen utgår. §. 42.
Bifölls med den förändring, att näst efter ordet Talemänncn, images: eller de som deras ställe företräda. tz. 4'.
Den )8 November. 821 Antons med följande ordalydelse:
Tjenstgörande StatSMnistrar.
Statsråd, IustiträUad, ZofCantzler, IustitiäLantgler.
IustitiäVm' dudSman, samt StatöSecreterare, da de enligt hwad hwarje GtändS särskilda ordningar stadga dertill berättigade äro, lunna ej Gäte och Stämma i sitt GtändS plena förnelaS, de särstildta fall för StatSUädetS Ledamöter äro undantagne da dcm enligt RegeringsZormiN. updraget är, att med Lonungflig magt och rätt styra- I Utskott eller tvål till Utskotts Ledamöter ma icke nägon af förenämnde personer deltaga: och skulle derjemte sista meningen innefatta: a t i mäl stin personligen röra en Ledamot af ett RiksSländ, ma han i Plena eller Utskott öfwcrlaggmngarne men icke bestuten öfwerwara. §- 42.
Gillades med detta innehåll: Kuner Utskottet sig behöfwa af nägon Konungens Embetsman eller af något publikt lVerk inhämta mundteliga eller Ikrisieliga uplySningar, begäre genom sin Grdförande hoS ZofCantzleren Konungens nådiga befallning till wederbörande om de ästade underrättelsers meddelande: gäpe likwäl ej detta stadgande i afseende pä StatSLontoirct. hrvilket likasom Barn co- och UikSgäldswerken, bör i frågor om fjelsiva 822 Den i8 November. sjelfwa redowisningen af medlen, alle äffade upplysningar omedelbarligen meddela. §. 45.
Bifölls med följande ändring i sista raden: