Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag anhåller att, i anledn. af llr von Hartmansdorlfs anmärka, mot mitt yttrande, få anföra att jag icke sagt, att det vore en olaglighet, örn R. o. Ad. fattade något beslut i afseende på bancovinslens användande.
Jag började mitt anförande nied den förklaring, att det vore R. o. Ad. obetaget att fatta ett sådant beslut; men jag tiar derjemte sagt, alt det vore ovanligt 0111 R. o. Ad. skulle ingå i disposition af 3,?oo,ooo r:dr utan att tillika pröfva de R. propositioner och enskilda motioner i ämnet, hvilka blifvit till R.
St. och deras StatsUtsk. öfverlemnade.
Det är blott för att bibehålla en redig behandling af ärendet, som jag ansett 111ig böra göra denna framställning.
Jag finnér för öfrigt, att Hr von Hartmansdorlfs förslag icke innefattar någon sådan föreskrift i afseende på dispositionen, som öfverensstämmer med en redig behandling af frågan, emedan Hr von Hartmansdorff tillstyrkt, att dessa reserverade medel borde användas, icke blott till allmänna arbeten, utan äfven till andra statsbehof; men det är icke blott Hr von Hartmansdorff, som väckt propos. 0111 disposition af bancovinsten.
En annan talare har föreslagit, att hälften af denna vinst skulle användas till allmänna arbeten.
Jag tror att rätta tiden att yttra sig 0111 huru stor del af denna vinst skall användas till allmänna företag, lämpligen inträffar, då R. o. Ad. nästa Onsdag kommer att granska StatsUtskts förslag i detta afseende, hvilket grundar sig på K.
M:s propositioner samt enskilda motioner; ty
Den 21 November e. 111. hvarje för tidigt beslut i delta fall hindrar R. o. Ad. att ingå i noggrann pröfning af saken och föruLäller eli beslut, grundadt, icke på sakkännedom, utan blolt på den öfvertygelse, som för tillfallet kunnat göra sig gällande.
För öfrigt kan det vara likgillligt, om det är af bancovinsten eller af Riksg.contorets behållning, sorn medel anslås till strömrensningar, canal-anläggningar m. m.
För alt visa det mindre riktiga uti Hr von Hartmansdorffs framställning, anhåller jag få erinia derom, alt K.
M:segen propos. i ämnet grundar sig, icke på någon tillgång af bancovinsten, ulan endast på de behållningar, sorn finnas i Riksg.coot., ehuru de blifvit annorlunda och till högre belopp beräknade, än de sedermera kunnat of StatsUlsk. upplagas.
Jag har begärt ordet i anledn. af Frih. Sprengtporten och Gr.
Frölichs yttranden, att fråga nu endast skulle vara, huruvida medlen böra ingå till statsverket, och att R. o. Ad. derföre skulle vara förhindradt att nu bestämma deras användande lill nyttiga inrättningar i Riket.
Vid bankens första stiftande a
Lågs såsom ett åliggande lör densamma, att, om dess fördelaktiga ställning så kunde medgifva, näringarna skulle understödjas.
Detta är således ett direct ändamål för banken.
Alt deremot från banken (aga och beräkna statsverkets egentliga utgifter, skulle jag visserligen icke anse olagligt, 0111 Ständerne derom öfverenskomme, ehuru det icke är så alldeles enligt med sjelfva bankens stiftelse; men samma ändamål vinnes i alla fall, derigenom att bancovinsten användes för allmänt nyttiga företag, såsom strömrensningar, canalanläggningar m. m., emedan de medel, som, derest denna tillgång icke funnits, för dylika företag kunnat blifva anslagna af de egentliga statstillgångarna, blifva disponibla till fyllande af de behof, som erfordras för statrnachinens gång, då bancovinsten kan användas för de allmänt gagneJiga företagen.
Således ser jag icke någon inveckling utan tvertom reda deruti, att man bestämmer att bancovinsten användes lill allmänt nyttiga företag.
Jag anhåller örn propos.
, först derpå, huruvida någon reservfond för bankens förstärkning skall äga rum, och sedermera huruvida R. o. Ad. beslutar, alt återstoden af bancovinsten, eller, i händelse den första propostn afslås, hela delta vinstbelopp skall till allmänna arbeten och nyttiga företag användas.
Hr Mannerskantz, Carl Axel; Jag vill blott med några få ord förklara, att åtminstone ganska många ledamöter inom BancoUtsk., hvilka tillstyrkt reservfond för banken, icke haft för afsigt alt fästa den vid någon annan lånerörelse, än en sådan, hvarigenom medlen blefve för banken tillgängliga.
På det att de för banken tillgängliga lånefonder icke skulle behöfva minskas, har Utsk. ansett en million af bancovinsten böra reserveras.
Jag vill icke vi - Den a i N o v e m 1) e r e. ra. dare förlänga discussionen i detta ämne, utan blott förklara, att jag icke förstår huru man kan vilja på samma gång behandla frågan om användandei af bancovinsten, som man afgör frågan huruvida någon del deraf skall reserveras för bankens räkning, då denna sednare fråga endast grundar sig på BancöUtskis betänk., men den förra deremot är beroende på utlåtande jemväl från StatsUtskollet.
Det förefaller mig besynnerligt, att man genast skall gå till frågan om användandet, då man ännu icke bestämt sig för det ena eller andra af de särskildta sätt, hvarpå denna tillgång kan komma att blifva användbar.
Landtm, yttrade, att R. o. Ad. af BancoTJtskls utlåt, funnit, att det innefattade förslag att af den upplagda bancovinsten, den nemi., som eni. iSåg års hufvudbok är utöfver grundfonden att påräkna, skulle bildas en reservfond af en million r:dr; att hvad derutöfver af denna bancovinst återstår, hålles statsverket tillhanda, och att det belopp, som hålles statsverket tillhanda, utgår från banken med en femtedel årligen, sedan reservfonden först blifvit afdragen.
Om Hr Landtm, riktigt uppfattat Utsk:s förslag, skulle således reservfonden äfven utgå med en femtedel af den behållna bancovinsten årligen, och sedan det, som skulle komma statsverket till godo. R. o. Ad. torde finna, att första frågan, som skall afgöras, vore om huruvida en reservfond af en million skall af den upplagda vinsten nu bildas, och då discussionen i detta ämne redan länge varat, hemställde Hr Landtm., om R. o. Ad. ansåg den i afseende på reservfonden vara fulländad.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg, att af bankens upplagda räntevinst skall bildas en reservfond af en million.
Frih. Hamilton, Hugo, begärde votering.
Hr Frih. o. Lan d t m. yttrade, att hvad voter:s-prpos:n anginge, så borde i ja-propos:n upptagas att en reservfond skall bildas genom en million af den upplagda bancovinsten; men hvad contra-propos:n anginge, så förekomme tvänne meningar, som sökt att göra sig gällande.
Jag anhåller att, i anledn. af Hr Frih. o. Landtmis yttrande, vördsamt få erinra att bancovinsten icke för närvar, är upplagd, fastän den är till R.
St:s disposition reserverad, hvarföre det sednare uttrycket torde i propos:n böra begagnas, i stället för det förra.
Hr Deri 3i No vtml) er c. m. 233 H r Frill. o.
Landtm, yttrade, att Hr Stunrts anmärkn.
, enl.
Hr Landtni:s tanke, vnre ganska riklig och borde iakttagas vid voter:s-propos:ns författande skriftligen.
Jag får hemställa, om icke contraproposm bör blifva denna: ”Vinner nej1, afslår R. o. Ad. Utsk:s förslag i denna punkt.” Frill.
Jag är af samma tanke som den siste värde talaren, blott med den skilnad, att jag anser uttrycken böra blifva följande:
"Vinner nej, anser R. o. Ad. en reservfond för banken af en million r:dr icke böra bildas/’ Hr Frih. o. Landtm, yttrade, attfHr Lagerhjelms förslag lill conlra-propos. varit:
Vinner nej, afslår R. o. Ad.
BancoUtsk:s förslag i denna del; Hr von HartmansdorfFs vöre:
Vinner nej, anser R. o. Ad. bankens grundfond 5,ooo,ooo i;dr b:co för närvar, icke behöfva förstärkas med någon del af bankens sedan sista riksmöte besparade räntevinst.
Jag tror icke det går an, såvida icke Hr von Hartmansdorff afstår ifrån sin särskilda ide'e, alt till conlra-propos. antaga det nu uppgifna förslagethitan fÖreg:de votering om contra-propos:n.
Fö'r min del anser jag contra-pi opos:n böra blifva den, alt de, som votera nej, anse liela bancovinsten böra till statsverkets behof öfverlemnas.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att han icke framställt en sådan contra-propos., som Gr.
Frölich omtalat; de som Hr Landtm, omtalat hade varit Hr Lagerhjelms förslag, så lydande:
BancoUtsk:s förslag i denna del; och Hr von HartmansdorfFs, så lydande:
Vinner nej, anser R. o. Ad. bankens grundfond 5,000,000 r:dr b.-co för närvar, icke behöfva förstärkas med någon del af bankens sedan sista riksmöte besparade räntevinst.
Den contra-propos.
Hr Lagerhjelm föreslagit är så lik min, att det är mig likgiltigt hvilkendera R. o. Ad. antager; men hvad jag måste motsätta mig, är Gr.
Fröliehs förslag, att R. o. Ad. skulle förklara, det bankens hela räntevinst borde användas till statsutgifter.
Jag bar sagt att en del deraf beböfdes till statsutgifter, för att tillfredsställa de behof K. M. uppgifvit; men jag kan icke medgifva att hela beloppet skulle gå till de egentliga slatsbehofven.
Frölich, om lian ej vill afstå från den propos. han begärt.
Jag får erinra, att Hr”Frih. o. Landtm, frågat R. o. Ad., om icke frågorna borde åtskiljas; alt Hr Frih. o. Landtm, förklarade sig hafva uppfattat 17 II. 3o 2 3 \
Den 21 November c, m. R. o.
Adis svar på denna propos. så, att det varit nekande; att derpå begärdes votering; och att således fråga nu blott är att få alternativ lill BäncoUlsk:s förslag, i hvilket hänseende jag tillstyrker att contra-proprs:n ina blifva följande:
Vinner nej, kommer ingen reservfond för banken att bildas i anledn. af förevar betänk.
Alt, på sätt sorn Hr Lagerhjelm tillstyrkt, uti contra-propostn använda ordet alsing, Län leda till förvillelse.
För min del anser jag, alt man har lättare att bestämma sig för den ena eller andra åsigten, om conlra-propos:n uttrycker att de ifrägavaf. medlen skola användas, så väl til! allmänna arbeten, som för Statens behof; ty ehuru jag för min del icke önskar bildandet af den ifrågaställa reservfonden för banken, så tillstyrker jag likväl hellie det, än alt denna million skall utdelas på länen; men om jag emellan de nu föreslagna tvänne proposma voterar emot bildande af reservfond, så vet jag ej, huruvida icke sedermera något af de öfriga alternativen, hvilka jag anser sämre, kunde blifva gällande.
Af sådan anledn. anser jag contra-propos:n böra blifva sådan, som Hr von Hartmansdorff föreslagit, nemi. alt licia den reserverade bancovinsten bör användas för statsverkets behof och allmänt nyttiga arbeten.
Antages den meningen, att ingen reservfond skall bildas, så har man med detsamma sagt, alt hela summan skall öfverlemnas antingen till statsverket, eller för att användas till andra allmänna behof.
Jag tror, att det vore så godt att taga steget fullt ut, så att man vet hvad man röstar öfver; ty att votera öfver blott den abstracta meningen attingen reservfond skall bildas i banken, synes mig involvera en votering, hvarigenom man kan komma till resultatet att egentligen hafva ingenting beslutat. jag anhåller derföre, r.it ja-propos:o måtte upptaga, att ca reservfond af en million r:dr skall bildas för banken, samt att öfverskottet af bankens vinstmedel skall öfverlemnas lill statsverket, och att contra-propos:n måtte blifva i öfverensstämmelse med den siste värde talarens och Hr von Hartmaösdorffs förslag.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att hvad ja-propos:n anginge, så kunde den icke blifva annorlunda än den af Hr Landtm, blifvit framställd, och hvarpå R. o. Ad. svarat; den vore huruvida' R. o. Ad. bifaller Utsk:s förslag att af den reserverade vinsten och capital-öfverskottet skall först bildas en reservfond af en million r:dr b:co.
Nu vore således blott fråga om contra-proposm.
Jag måste bestrida antagandet utaf någon af de contra-propos:r, som af Gr.
Stjernstedt blifvit yrkade, derföre alt jag an - D e n ai November e. m. >35 ser R. o. Ad. icke böra binda händerna genom beslut i afseende på bancovinstens användande.
Äfven anser jag
Hr Lagei hjelms föreslagna contra-propos. icke bestämdt uttrycka den mening, som den bör innebära, enär den blott innefattar ofslag på Utsk:s förslag, hvilket kunde tydas så, alt, genom bifall till en sådan propos., Ståndet väl hade afslagit att en million skulle nfsättas lill reservfond, men derföre ingalunda beslutat alt icke en half million eller någon annan summa skulle i sådant ändamål afkältas.
Jag anhåller derföre, att eontra-propos:n måtte blifva sådan som Frih.
Cederström föreslagit, nemi.:
Vinner nej, anser R. o
Ad ingen reservfond böra bildas.
Derefter komma vi till discussion rörtde sältet hvarpå bancoviusten skall användas.
Jag är fullkomligen tillfredsställd af det förslag till contrn-propos., som Hr von Hartmansdorff uppgjort, oell afstår således från den contrn-propos. jag begärt.
Jag vill blott tillägga, att det förekommer mig något ovanligt, all de talare, hvilka hufvudsakligen yttrat sig för ja-propos:n, tillika vilja bestämma nej-propos:ns innehåll, då de äga öppet fält att taga steget fullt ut genom att votera ja; och då måtte de ledamöter, som talat mot betänk., äga rättighet alt dietera nej-propos:n.
Detta måtte vara det enkla och klara sältet alt komma fört i diskussion och'afgörande, och jag bestrider derföre den sammanblandning af ämnen, sorn förekommer uti Gr.
Frölichs förslag till contra-proposition.
Jag får förklara, att jag finner mig öfverlygad af de skäl Hr Printzensköld anfört , och förenar mig således uti Frih.
Cederslröms contra-proposition.
Såvida de öfrige värde ledamölerne, hvilka yrkal på annan uppställning af contra-proposm, än Frih.
Cederström föreslagit, i likhet med Gr.
Frölich, afstå från deras yrkande, så har jag ingenting att säga.
1 annat fall anhåller jag alt samma rätt malle få vederfaras mig, som hvilken aiinan den der begär votering, nemi. att få hafva ett ord med i laget; och då anhåller jag, att, när ja-propos:n innehåller alt reservfond skall bildas, contraproposm måtte blifva den att reservfond icke skall bildas.
Förekommen af Hr Printzensköld, får jag blott tillägga, alt om Hr Frih. o.
Landtm, behagade gifva oss den propos., som Frih.
Cederström tillstyrkt, så är det R. o. Ad. obetaget alt derefter discutera de särskilda frågorna ang:de medlens användande.
Hr Lagerheim yttrade sig vara förekommen af Hr Printzensköld i hvad han velat yttra.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, alt han ansåg sin skyldighet vara alt först lill] contra-propos. framställa den propos.
, som under discussionen begärts; blefve den icke anta - 236 Den 21 November e m. gen, så blefve frågan om antagande af någon annan.
Den propos., sorn Hr Lagerhjelm föreslagit, hade lian sedan frångått, samt förenat sig med Hr von Hartmansdorff.
Den sistnämndes förslag hade icke blifvit godkändt af Frih.
Cederström, som framställt ett annat, hvilket, om Hr Landtm, rikligt uppfattat det, innehölle, att, om nej vinner, ingen reservfond bildas.
Då denna contra-pro nos. likväl icke under discussionen blifvit framställd, utan diseussionen galt ut på att bankens ränlevinst och capital-öfverskott skulle användas till eli eller annat behof, så hade Hr Landtm, trott, att dessa positiva förslag först borde komma i fråga till contra-propos., innan den innehölle blott ett negativt beslut, beroende det af R. o.
Ad. att afslå det förslag lill contrapropos. , sorn Hr Landtm, föredroge, hvart och ett i sin ordning.
Det första lydde så:
Vinner nej, anser R. o. Ad. bankens grundfond 5,000,000 r:dr b:co för närvar, icke behöfva förstärkas med någon del af bankens sedan sisla riksmöte besparade ränlevinst; hemställande llr Landtm, nu, om R. o. Ad. behagade antaga detta förslag till contra-proposition.
Or Landtm, förklarade, det han trott sig finna, att nej öfverrösta! ja.
Jag anhåller att få fästa Ståndets uppmärksamhet derpå, att skilnaden emellan mitt förslag till propos., som Or Frih. o. Landtm, uppläst, samt det sorn Frih.
Cederström afgifvit, är ingen annan, än att mitt förslag är något bestämdare än Frihrns deruti, atl ifråga var. medel icke skulle beviljas till förstärkande af den grundfond, som finues, hvaremot Frih.
Caderströms förslag helt enkelt säger, att ingen särskild fond skulle beviljas.
S detta fall vet jag icke på hvilkendera sidan fördelen af propos:n ligger.
Hr Fri n tzen sk ö I d :
Jag skulle tro, att vinsten uti den propos., Frih.
Cederström föreslagit, ligger deruti, att
Ståndet icke ingår i något yttrande öfver den större eller mindre grundfond banken för närvar, äger, hvilket åter är fallet med den contra-propos.
Or von Hartmansdorff tillstyrkt.
Om R. o. Ad. antager helt enkelt den propus,, attil. o. Ad. icke anser någon reservfond sådan som BancoUtsk. föreslagit den, hvilket förstås under, böra bildas, så är saken afgjord; ty frågan inskränker sig blott till de vinstmedel, sorn banken sedan sista riksdag samlat.
På del vi må komma till slut med denna sak, afstår jag från mitt förslag, enär Frih.
Cederström tyckes hafva pluraliteten för sitt. llr Bråkenhjelm:
Cederströins förslag mätte blifva så modifieradt, att ingen del af dessa Den 21 November e. m. 3,"»oo,ooo r:dr afsältes till grundfondens försl ii i kning; ty meningen iir viii ilen, att hela summan, 3,3oo,ooo r:iir, skall vaia disponibel för Ständerna vid denna riksdag.
Jag anhåller att lä upprepa mitt påstående, att contra-propos:n bör blifva ingen annan lin detina:
Vinner nej, kominer ingen del af baneovinsten att tili reservfond användas.
Hr Bråkenhjelm har såvida rätt, sorn viii icke BancoUtsk. i denna framställning lärer ämnat göra något* tillägg till grundfonden, utan blott en särskild fond under namn af reservfond.
Hr Bråkenhjelm synes befara, att nm nej vinner,, skulle efteråt kunna yrkas att lägga en million till grundfonden, fastän man alslagit att med någon del föröka reservfonden.
Denna förmodan är byggd på det teckniska språk, man inom BancoUtsk. ansett sig böra antaga, emedan man anser grundfonden såsom något speciell , derföre att den är skyddad genom den s. k. banklagen af d. i Mars 18 >n, och således ställd under en lag efter 87 §:n B eg. F: 11.
Denna skilnad emellan grundfond och reservfond gör, att om conlra-propos:n endast innehöll , att någon del af baneovinsten icke skall hilda reservfond, och denna propos. bifölls, någon derefter kunde stiga upp och säga:
Då vi icke kunnat bilda en reservfond, så yrkar jag, att vi måtte lägga en million till grundfonden.
Jag liar hört Hr von Hartmansdorff flera gånger tala om grundfond, då fråga icke varit 0111 grundfond.
Detta bevisar, alt han icke considcrerat skilnaden emellan de teckniska termer, som äro antagna inom BancoUtsk., för alt beteckna reservfond till skilnad från grundfond, hvilken sistnämnda hvarken förökas eller minskas.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, 0111 icke R. o. Ad. skulle behaga förena sig 0111 följande contra-propos.
Vinner nej , anser lt. o. Ad. att ingen del af ifrågavar. medel skall användas til! bildande af reservfond eller ökande af bankens andra fonder.
Sedan man velat göra skilnad emellan grundfond oell reservfond, så torde, till förekommande af allt ordklyfveri, vara bäst att i propostn använda begge orden, så alt det kommer att heta: reservfond eller grundfond.
Det vore visserligen ett ganska oskyldigt tillägg, 0111 ordet grundfond äfven tillsattes uti propos. il; fond, och icke heller uti ja-propos:n talas derom, utan blott 0111 reservfond; så är fråga icke om annat än att icke bilda den reservfond, som är föreslagen.
Derpå har Hr Frih. o. Landtm, framställt propus.
,^hvilken Hr Landtm, ansett vara med nej besvarad.
Jag finnér icke,' att bankens särskilda fonder, va - a38 Den 2t November e. tn. re sig grundfond, pensionsfond eller hvad fond som helst, nu kunna ifrågaställas, då fråga endast är om hilda ml c af reservfond för hanken, och huruvida den skall eller icke skall hildas af hankens vinstmedel.
Jag har begärt ordet för att, i anledn. af Hr von Hartmansdorffs yrkande, att man uti den ifrågaställa propos:n borde säga "grundfond eller reservfond, ” förklara , att jag icke kan instämma deruti, enär emellan grundfond och reservfond arden väsendtlig:! skilnad att den förra hvarken får ökas eller minskas, hvilket åter kan äga rum med reservfonden.
För öfr ig t instämmer j*g med Frih.
Cedeiström uti ilen anhållan, att eonlra-proposrn matte blifva sådan som Hr Fiihtn föreslagit.
Cederström, om hans mening varit följande:
Vinner nej, anser B., o. Ad. att ingen del af ifrågavar. medel skall användas till bildande af någon reservfond.
Jag anhåller att det matte få heta: af ifrågavarande vinstmedel.
Jag hemställer, om icke orden "för hanken” kunde få tilläggas.
Sedan R. o. Ad., med iakttagande af dessa af Hr von Hartmansdorff och Frih.
Sprengtporten begärda rättelser, antagit den i Hr Landtnäs sista yttrande upptagna contra* propos., uppsattes, upplästes lill justering och godkändes följande voterls-proposition.
Den sorn anser alt af hankens, enl. t83g års hufvudbok, utöfver grundfonden reserverade vinst-och capital-öfverskott skall först hildas en reservfond af 1,000,000 r:dr b:co, voterar >a» den det ej vill, voterar »ej; Vinner nej, anser R. o. Ad., att ingen del af ifrågavar. medel skall användas till bildande af någon reservfond för banken.
Efter voteringens slut, befunnos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — 34.
Hr Frih. o. Landtm, yltrade, att nu förekomme frågan 0111 dispositionen af den ifrågavar. ränlevinslen och capital-öfversko t te t.
Hr Lagerhjelm: Sedan R. o. Ad. nu afgjort, att ingen del af bankens ifrågavar. räntevinst och capital-öfverskott kommer att användas till reservfond, så anhåller jag att fa yttra mig rör:de dessa medels användande.
En värd talare har invändt, att det vore för tidigt att derom fatta beslut, innan vederb.
Utsk. deröfver blifvit liördt.
Det har icke Den 21 November e. m. 23g varit min mening att så förfara, ty jag har icke tillstyrkt annat, än att Ståndet, då det kommer att taga sitt beslut rörrde extra-slatsregler:n, hvaruti jemväl förekomma frågor om anslag lill inrikes cominunicationer, skulle hafva reserverat sig medel, på det att Ståndets beslut må kunna blifva åtföljdt af anslag.
Jag tror icke, att SlatsUlskis förslag till ex Ii a-stalsreglering , sådant det finnes uti betänk.
N.‘o 354, kommer alt bifallas utan återremiss.
Om så sker, så kommer StatslJtsk. naturligtvis alt utarbeta de förslag, som vidare kunna komma i fråga, och har då vidsträcktare medel alt disponera än Utsk. hade, då det uppgjorde sitt nu afgifva förslag till extra-statsreglering.
Om R. o. Ad. finner nödigt att äfven Ekon.Utsk. kommer att behandla frågan i dess nya skick , så har jag ingenting deremot, ehuru jag anser det öfverflödigt.
En annan talare har anmärkt, alt det vore olämpligt all öfverlemna lill tvänue Utsk. behandlingen af ett ärende, som kunde afgöras åfelt.
Jag delar hans åsigt deruti att StatsUlsk. kan ensamt afgöra detta ämne; men om R. o. Ad. beslutar, att tvänne Utsk. böra behandla det, så ligger deruti ingen nyhet , ty det liar skett förut.
Slutligen har en och annan talare anmärkt mot mitt förslag spccielt, att deruti icke vore omnämnd!, luiru, i händelse af bifall dertill, den andra hälften af medlen skulle disponeras; och ytterligare har en talare anmärkt, att det vore , att i förväg fatta sitt beslut, ifall man bestämde sig för fördelningen, nemi. att ena hälften af summan skulle vara att tillgå för inrikes-communicationer, och den andra hälften för andra ändamål.
Jag får dock förklara, att i händelse de värde talarne skulle behaga förena sig med mig i fråga örn dispositionen utaf hälften af denna räntevinst, till befrämjande af communicationer inrikes orter emellan, så skall jag icke hafva något emot att ingå på Hr von Hartmansdorfifs förslag, så vidt deruti inlages en mening, hvarigenom man kan vara försäkrad att R. o. Ad. icke splittrar denna stora summa på idel smärre företag, utan att R, o. Ad. begagnar sig af denna stora tillgång, för att der,med bereda en stor fördel för efterkommande i afseende på communicationens lättande, af så stort omfång, att det väcker enskilda orters kraft; och att således, då Ständerne iiga så betydliga tillgångar, de måtte besluta deras användande på sådana företag, som för industrien innebära stora framtida fördelar.
Jag hoppas nu, att de talare, som instämt uti min första propos.
, behaga yttra sig, huruvida de uro sinnade att instämma med mig uti det medgifvande jag nu gjort, under villkor att de ordalag intagas i min motståndares propos., hvilka jag nu föreslagit.