Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständers tillförordnade Eonstitutions - Utskott nu mera afgifwit icke allenast dess förslag till en Riksdags - Ordning, utan ock efter erhäfl.cn ättrremiss missa ändringar och rättelser derutinnan r anledning af författade anmärkningar, sä kunna wisserligen mänga och länga öfwerläggningar förekomma wid granskningen af de deruti intagne mer än FoZZ.
Rättigheten dertill kan hwarkcn jag eller nägon annan bestrida: dcn är grundad i hrearjc Riksdags - 4328 Den r6 October. dagsmans rätt.
Till följe af den- utbeder äfwen jag mig, att Högloft.
Riddciskapct och Adelns benägna ä, tanka i ödmjukhet underställa dels det skick hwarukinnan Riksdags - ärenderna ännu sig befinna, dels den korrta tid, som är öflig för deras afgörande.
Hwarken har Stats-Utskottet enligt Regerings - Formens 62 L hittills kunnat hinna att uppgifwa Stats-Wcr, kcts behof, och ej eller Riksens Ständer ännu öfwer, rnskommit om Dcwiilningen.
Göromäl som fordra tid.
Imedlertid ätcrstä af Riksdagen ej iner än 25 dagar till den 11 November, hwarinom Kongl. Maj:t enligt dest ankomne nädiga skrifwelsc förmodar alt wara undangjvrdt.
Jag hemställer fördenskull i ödmjukhet om icke bäde tid och angelägenhet i förcwarande wigtiga ärende kunde pä det sätt winnås, att Ridder, skåpet och Adeln, hwad Riksdags-Ordningen angär, Ividtaga att ingä dels i det uppgifna förslaget, dels uti de senare af Constitutions - Utskottet anförde än, dringar, efter sig företeende omständigheter, somt att Hwad l öfrigt nägon under Riksdagens lopp hade wi« dare att anmärka, det dä kunde till Constitutions-Ut, skottet aflrmnas, för att dermed förfara pä sätt som Regerings-Formens 81 § ftreffrifwcr.
Att mycken tid i jämförelse med längwarig ifwerläggning wid hwarje § skulle derigenom winna-, lärer helvisa, sig sjelf: och jag hoppas, det hwar och en finner att hwarken nägonS rätt eller allmän säkerhet skulle berwid nägot förlora, dä de ändringar, som ytterligare Dundas, kunde wid nästa Riksdag blifwa gällande.
Om jag mifttagcr mig wid Högloft.
Riddcrskapct och Adelns egcnteliga ästundan i detta mäl, sä förlitar-jag mig pä benäget öf-> rvcrscendc.
För min »välmening grundad pä rena afsigter, answarar jag sjelf.
Uppläsningen häraf hade blifwit afbruten af en Deputation ifrän det hcderwärda Bonde-Ständer, Den 18 October. 4329 hwilken anmältcs och infördes, och hwgrs Ordförande Riksdagsmannen Ericsson ifrän wrebro
Län tilkänna» gas, att Bonde - Ständct antagit grunderna för Be» willningen pä samma sätt som Ridderstapet och Adeln, dock med vägra anmärkningar och dct förbchäll, att om beloppet af Bewillningcn skulle komma att öfwer» stiga den nu päräknade summan, förökningen mätte komma att drabba endast deni som betala efter Maxi» mi-Tabrllcn.
Dcpukationcn afträddc pä öfligt sätt beledsagad, Hwareftcr Herr Silverstolpe fortsatte läsningen. llnderteknad
Silverstolpe -^xel 6adriel, uppläste följande dictamen:
Oä en Grundlag af den beskaffenhet, som ben föreflagne Riksdags»Ordningen är till afgörande upptagen, har jag lätteligen föreställt mig att omdömena derom mäste wara bäde talrika och skiljaktige.
Ordfakcrne dertill igenfinnas lätt ej mindre i naturen och formen af en Riksdags - Ordning för en sä konstigt sammanfattad och med sä mänga omgängar behäftad Lagstiftande magt, som den Swensta, än i bristerna
Hos de personer, som haft fig uppdragit att densamma föreflä, för hwilka personer ämnets nästan sräm» mande nphet, betz storhet i anseende till öfwersigterne, desi smäsakltghet i afseende pä delarne, och den owana tvid Medborgerliga tanke-ämnen, som en längwarig despotism mäste alstra, gjort detta arbete till ett af de mödosammaste prof, hwarpä Riksens Ständers smickrande förtroende kunnat dem sätta.
Sjelf deltagare i detta förtroende, och om mitt witnesbbrd nägot gäller inför det Ständ, som dermed behagat mig hedra, wägar jag sä ä egna, som mina Mcdbrödcrs wägnar för - 4330 Den 18 October. förklara, att icke nägon af ost dristar tillmäta sig högs re skicklighet, kännedom och ljus i beha ämnen, än som af ganska mänga andra Riksens Ständers Leda, möter besittas.
Wi tro alle gemensamt, att del arbete wi Riksens Ständers pröfning underställt, ingalunda är fullkomligt:
Wi tro att det äger märkeliga brister':
Wi tro att ett fullkomligare arbete kunnat- utgä af andra händer än wära.
Men dä wi pä sädan grund säkerligen samfclt ntbedje oh Riksens Ständers öfwerseende, anhälle och förhoppas wi ödmjukast att Riksens Ständer täckas ej förwägVa oh, till enda lön för wär möda, rättwisa för wära afstgter.
Ridderskapct och Adeln täcktes förläta om jag yttrar offentligt att -jag ej utan nägon anledning framställer denna anhällan.
Farhägor hafwa redan tvid wärk först inlemnade förslag under samtal man och man cmellan blifwit wäckta, som skulle wi hafwa anlagt en inskränkning i Riksens Ständers rättigheter, genom en ät
Constitutions--Utskottet alltför aristocratiskt bewilljad n.yndighct, welat öfwer höfwan ukwidga Konunga-magtens utrymme genom ett noga bestämmande af Riksens Scänders gransknings-rätt öfwer Statsmedlens fbrwaltning, och af redvwisandc Tjenstemänanswar, sökt akt försätligcn nivcllera Riksens Ständer gcnv.1t ga andra anmärkningar hafwa blifwit gjorda, c) blott i afseende pä wär ganska felbara lirffillNlNg, utan ock med misstänka pä wära ändamäl, wära äsyftningar, och de pä os! werkande inflytelser.
Jag wägar underställa Högloft.
Ridderskapct och Adelns ädelmodiga omdöme, om det stär i oskyldiges — och det äro wi — förmä, ga, a't ulan ett hemligt lidande finna sädana misstankar dwäljaS omkring sig; om rättskaffenheten, ehuru stor skyldighet ben är, likwäl ej förtjenar sin ära, om ej alldeles rena hjrrtan rätt ofta i menffligheten hysas af Den 16 October. 453 l
Of l>W hwilkas till granstning blottade öfwertygklscr stä i strid med en mängd mcnnistors sätt citt se och bedöma ämnen pä hwilkas behandlande ingen ting mindre än det närwarande slägtets möjcliga, och de framlidas till beredande sällhet hwilar; och änkcligen om den wälwillige, i fall han skulle allt för uppenbart mistkännaS, icke flukeligen förwärfwar en rätt, att, ätminstone tigande, wädja till de sentida domslut, dem han sjelf mä hända alldrig stall höra.
Under ben. smickrande förhoppning att Högloft.
Riddcrstapet och Adeln icke kan ogilla den rädande känslan i denna min hemställan, utbeder jag mig wid detta tillfälle äswcn fä möta en anmärkning af annan beskaffenhet, den som skulle Constikiitions - Utskottet till nägon grad hafwa brustit i aktning för hwarje Ledamots fordran, dä de icke boswrrat alldeles hwarenda mot förslaget till Riksdags - Ordningen uppkastad erindran.
Fdrst torde en lätt jämfdrclle emellan ben stora mängden anmärkningar ä den ena stdan, och swarén eller ock rättelserna ä den andra ädagalägga, att de obeswarade erinvringarnas antal är föga belydeligt. Widare torde Högloft.
Ridderstapet och Adela läckas inse att dä s6 § Regerings-Formen ej älägger Utstött mer än att efter de gjorda anmärkningar Förslagen ytterligare gransta och jämka,.har Constitutions - Utskottet, dä det aflemnat särskilda firar pä en mängd frän de^ fyra Riks- Ständen inkomna anmärkningar, genom hwarje sädant swar, gatt längre än betz pligt och sä mycket tiden medgifwit sökt tillfredsställa hwarje wärd anmärkarcs bastan:
Och slutc, ligen lärer, som jag wägar hoppas, mängden af de gjorda förändringar och tilläggningar i förslaget nogsamt - 4332 Den 18 Dctober. samt bära witlne, att Utskottet, säsom man alltid bör dä fräga är om det allmännas wäk, icke blygts wid att erkänna stna misstag och'glön»skor och att dct med dm upprigtigastc tacksamhet mottagit rättelser, hwari. genom ett sä wigtigt arbete skulle till Riksens Ständer ätcrkomma nägot fullkomligare, än dct första gängen frän Utskottets händer utgick.
Ätt ben nya granskning betta arbete nu under» gär bör kunna gifwa dct en högre fullkomlighet, derom hyser jag en ärlig och en, för mitt Fäderneslands skull, med glädje blandad öfwertygelse: och jag skal! anse för en »verkelig skatt att tillgä den samling as Upptäckta brister och framstälde botemedel, som nu skall blifwa ett alster af Riksens Ständers samfälta forskningar.
Men om jag, oaktadt detta erkännande, skulle Wäga tillstyrka Högloft.
Riddcrskapet och Adeln att widtagg dct af Riddcrskapet och Adelns fria wilja ir,ssU'ligm berokvde beslut, att efter ett fritt och fullständigt yppande af alla detta arbetets brister, ändock för dct rärwarande antaga detsamma säsom gällande grundlag, under förbehåll, att sä wida de öfrige RiksSländön sig i detta beslut förena, alla i Ständew gjorda anmärkningar böra ivid nästkommande Riksmöte ofelbart prölwas och afgöraö, skulle wäl ett sädank tillstyrkande kunna ak Högloft.
Riddersk pet och Adeln upptagas säsom ett skrymtande koustgrep för att under en skenbar blygsamhet snärja och fänga mcdbsrgerlighetcn?
Omöjligt: sa tror j.g n ia ej kunna af Högloft.
Ridderskapet och Adeli» misskännas.
Om jag ci misstager »nig j denna förhoppning, och om jag för cir redlig wilja skulle gf Högloft.
Riddcrskapet bch Adetir förtjena en uppmärksamhet, den jag under någon annan synpunkt icke kan mig förwänt , mätte dä tillätas mig underställa Högloft.
Riddcrskapet och AdelnS upp - Den 18 October. 43S5 upplysta besinnande, om- det kan synas l, möjlighet grundadt, att med werkclig klokhet i närwarandc stund widtaga en annan utwäg?
om det är troligt att, dä utrymmet för blott dc w^gtiga och nödwäudiga Riksdags - göromälens afgörande är inskränkt i jämförelse med deras myckenhet; dä hwarjc anmärkning wld 8r §§ hwilka innefatta kan hända Sex gängcr sä manga särskilda stadganden, ffullc fordra, för att afgöras, stn wiha tid inom hwarjc RikS-Ständ, dä öfwer ganska mänga säkerligen en eller flera skiljaklighetcr Ständcn emellan ffulle nppstä; och dä förr än en Riksdags - Ordning är antagen intet medel sinnes att sammanjämka Riksens Ständers olika tankar, om, fäger jag, det dä är troligt att Riksens Ständer kunna, utan en ytterlig och skadlig tids - utdrägt,, sig nu i alla punkter förena? och ändteligen, om det af Constitutions - Utskottet nu framburna arbete wcrkcligen är i stna grundwalar, stna afsigter och sitt utförande till den höga grad bristfälligt, att nägon tydlig wäda för wärk Fädernesland skulle wara häftad wid dest antagande pä de wilkor jag ofwanföre dristat att föreskch?
Ridderskapet och Adeln täckter förläta att jag wägat afgifwa ett yttrande hwarmeb mänga torde wara missnöjda i fräga om ett arbete i hwars tilidaning jag sjelf icke warit utan del; men dä jag ej tilltrott mig ingä i nägot förswar för betz godhet, hoppas jag Högloft.
Ridderskapet och Adeln icke anser mig widare Intrestera mig för dctz öde, än sä wida detta skär j gemenskap med ett Fäderneslands, som jag lärt att högre älska, sedan det blifwit fritt» och som jag ej skall upphöra att älska sä länge jag fär skäda friheten upprättstäendc, ware sig emot dispotismcns eller mot Anarchiens för hwarje rättskaffens medborgare lika förhatliga inflytelser.
Tredje Band. N:c> WZ.
Gref. 4334 Den 18 October.
Grefwe O e IsOsräie, ^acod:
Dä Riksens Ständer i början af detta Riksmöte uppdrog Constitutions, Utskottet att författa en RegeringsFvrm, blcf tiden för dem nästan limiterad; dä den skulle antagas blef päskyndandct än mera ikadt, ho, tet af en annalkande fiende, mädan för
Riket om nögot uppskof gjordes, hoppet att se en länge wäntad fred blifwa frugten af tvär ffyndsamhet, omöjligheten att den rrnä innan en Regerings - Form more gillad och antagen och Konung i följe deraf wald; allt förmädde Ridderskapet och Adeln att häldre antaga ett hastwerk, dä det dessutom tillät ändringar för en framtid, än att utsätta Fosterlandet för alla be olyckor som fabes i widrigt sall skulle blifwa en följd.
Se det, mine Herrar, war skälet till wärt beslut dä; men äga wi wäl nu samma skäl att med lika skyndsamhet antaga den projekterade Riksdags - Ordningen, hotas wi.wäl nu af samma wäda, och kunna wi wäl förena med Ridderskapet och Adelns »värdighet, med den klokhet som bör styra första StändckS beslut, att titan granskning antaga en Grundlag, dä den stora betänkligheten, Fosterlandets wäda, är upphörd?
Nej jag tror bet alldrig och kan alldrig pä mitt samwete taga' tillstyrkandet deraf.
Undertecknad Silverstolpe, t^xe!
Lsbriel, utbad stg i ödmjukhet fä upplysa, att bet ej warit hans mening, att det framgifna förslaget till en RiksdagsOrdning icke skulle granskas; twärtom han hade föreslagit att anmärkningar nu mäste göras, men att desse anmärkningar, som nu gjordes, ej förr än tvid nästa Riksdag till afgörande upptoges, och det nu framgifna förslaget lill en Riksdags, Ordning emedantoges. G1?
e f - Den 18 October. 4335 Grefwe Osia 6 gr 6 is, socvk:
Oiu tv! KU skulle gransta betta förslag och endast anmärka de felagtighckcr wi ber! finna, och icke betz mindre det» samma antaga, tror jag wi felade emot o§ sjelswa.
Hans Cxeellence Herr Grefwe sduutfi:
Jag finnér äfwcn nödigt att detta ftrflag dör granskas, emedan Riksdags«Ordningen är en Grundlag.
Oet har betydliga brister, och kan sädant det är icke antagas.
Jag skulle anse besynnerligt att dä ert Ständ finner fel i en föreslagen Lag, man ändä skulle densamma antaga.
Jag yrkar derföre,.att enligt hwad förut blifwit beslutat förslaget till Riksdags - Ordningen nu mätte punktewis företagas och granskas.
Grek'we körner, Astolf 6öran; Af hwad Herr Silverstolpe redan anfört, syneS att det lika litet warit nägons mening lvm det kunnat wara nägons rättighet att fäkta granskningen i fröga, men dä enligt en länge känd satts, det är lätt att gransta och finna fel, men ofta swärt att göra bättre, dä den granskning som punktewis kommer att werkställaS, när den inom fyra särskilda Ständ mäste förrgä, nödwändigt stall leda till skiljaktighet i beslut öfwer delar gf en lag, hwilken för att blifwa gällande, utom Konungens sanktion, äfwcn behbfwer alla fyra StändcnS enstämmiga bifall: dä en jämkning af detza beslut, om den skulle wara möjl-g, i alla fall ware sivär och längsam att verkställa, sä är med det gjorda förslaget enda affigten, att med afseende pä den korna tid som för RikSdagsgöromäien > ätcrstär lemna en möjlighet att komma till ett flut och till en förening om en Grundlag, hwaraf wi utan.twifwel örkänna otz wara i behof.
När wi beslut? att de anmärkningar som nu göras, Vid nästa Riksdag stola upptagas, och dä de - 4ZZ6
Den 18 Hctober. finitivt afgöraS, finner jag e) att Mant kan kallar en inskränkning j Riksens Ständers rätt.
Allt hittills och ännu i dag äie wi osäkre om formaliteterna tvid wära öfwcrläggningar inom Ständcn wid uppfattandet af wära beslut, när ffiljaktighcter i Skändens me, ningar uppsiä.
Skall denna osäkerhet ännu länge fortfara?
Jag tror att med full agtning för hwar mans rätt och Riksens Ständers frihet, kan man föreslä en utivag, hwarigenom med säkerhet och utan dröjsmäl ctk^jä stort ändamäl winncs, som ordning i Riksdags-ärenderna och en bestämd form för Riksens Ständers göromäl.
Friherre Lesterltröm, :
Utan att göra anspräk pä »vältalighet hoppas jag att hwad jag nu anför stall ursägtas af min afsigt.
Ett resultat är här icke möjligt, utan föregängen öfwerens kommclsc mellan Ständen om mcthoden för denna Riksdags - Ordnings antagande.
Jag får derföre föreflä att en Deputation till de andre Ständen genast mätte afsändas, hwilken pä Ridderstapet och AdelnS wägnar framförde det förslag, att wid afgbrandet af Riksdags - Ordningens särskilda de hwilka af alla Ständen lika, med eller utan förändringar, antagas, blifwa genast ansedde säsom gällande, men att, om nägre ZZ pä olika sätt af särskilda Ständ beslutas, ste derwid gjorda anmärkningar och ändringar blifwa ^>tjll afgörande wid nästa Riksdag hwilande.
Pä detta sätt syncS mig att wi kunna komma till ett flut, och att Riksens Ständers rätt är fullt bewarad.
Herr Greswen och Landt-Marsk a l k e n gjorde proposition pä- - denna Friherre Lecierltrstms motion, hwilken med Nej och Ja beswa, radeS.
. - - - Fr st Den 18 Octob-er. 4557 ' Fri h e r^r e Oestsrström, frcob:
Som proposttionen blifwit med bäde Nej och 'Ja beswarad mäste pluralitetcns tanka genom votering ut» rönäs'.
. " Herr PZKiman, Otto krestric:
Dä Ribberskapek och Adeln i ett förezäende plenum bcflu» tit, att Riksdags.
Ordningen i detta skulle ventileras och punktewis företagas, förenar jag mig med Hans Excellence Herr Grefwe kuutk och Grefwe Os la Oar^is, att detta bestut ej mätte kunna förändras, eller genom votering deri göras nägot dröjsmäl.
Herr* kl ora t k, Öar! ikxel, äberopade stg samma bestut och instämde med Herr källman.
Friherre Lasterktrom, fa co lo: Det char alldrig warit min tanke att bestrida nägot bestut eller hindra betz werkställighet.
Det är ej stridande prat Ridderskapet och Adelns bestut, att föreskrifwa en form huru Riksens Ständer mä kunna förena stg i Riksdags»Ordningens antagande.
HerrGrcfwen och Landt»Mar» .skalken förcstälde' att genom votering allenast tid förlorades.
Friherre (festsrttrom yrkade ä nyo nödwändigheten af en forms bestämmande för StändenS förening till ett resultat.
H e r r k a k 1 m a n.
Otto krestric:
Jag char ofta och äfwcn nu hört anföras säsom det wigtigaste skälet till förestagna befluts fattande, att man derigenom mätte winna tid, jag hemställer huru wida - 4ZZ3 Den 18 Dctober. rvida icke genvm en votering endast tiden förloras och tvi ändä äterkomme pä samma punkt.
Herr Gretwei, och Landt-Mar. sk alf en frägadc VM icke de, som begärt votering, derisrän wille afstä» men ^ Friherre Legerström förnyade sitt pästäende bervin.
Grefwe körner, Astolf 6örsn, trodde ej, att i följe af det förut fattade beflutet, det kunde nekas Ridderssapet och Adeln, att innan ventilationen punktvis företogeS, bestämma grunderna för öfwcrlägqnlngssättet, och sättet akt förena Ständcns meningar.
För att nndwika tids utdrägt wille ban bock föveflä ben medelwäg, att granssningcn punktewis pl, genast företogcs och man sedan bfwerlade om berörde grunder.
Hans Exceklence Herr Grefwe Kuut K och G-e^we Os is Lsrsiis conformerade sig Härj med Grefwe körner. ^rs5,^re Lsstsrktröm, fscok:
I denna medelwäa kan iaq icke inaä.
Det sätt jag förestagit är att Ständen mätte bljfwa ense om en method att antaga N'?sdggs, Ordningen.
Det bär ej afseende btntt n'
N>dderstanet och A^kn utan äkwen pä de ant"-- Ständen.
Om ,ft Ständ antager bwad »t, annat sö-pgstar, hn''» skoll bestuttt dä bringa- till unittt, huru skall en förening bl? möirkkg?
derföre är det nödigt att benna method först afgörr-.
Herrs Grefven orh Landt-Ma ilska k ken fann intet hinder att bestämma benna method, sedan granskningen wore flutad.
Fris Den 18 October. 4539 Friherre Legerström, ^scod:
Meir dä kan det ju hända, att de andra Ständcn redan fattat oföränderliga beslut som hindra all förening.
Grefwe O e
Is 6 n r g i e. ven winst Friherre Legerström nu wäntar af en votering är jn alldeles ingen, dä Preste - Ständet redan börjat ventilationerna öfwer Riksdags - Ordningen, och afgjork 24 §§- Herr Grefven och Landt,Marskalk en gjorde brrpä proposition att ventilation punktewiS af Riksdags - Ordningen genast skulle företagas.
Ropades Ja, Nej och Votering.
Legerström yrkade widare pä votering, hwilken ej borde kunna wägraS sedan den wore begärd.
Grefwe Os Is 6 srg ie:
Oet är ej min mening att bestrida nägon Ledamot sin rätt att fä votering, när han det äskat: men dä man öfwerenskommit att punktewiS afgöra Riksdags, Ordningen, är ben nu begärda voteringen stridande mot ett förut fattadt beslut, och bör derföre ej tillätas, emedan den är olaglig.
Jag anhäl ler dä att fä weta hwari olaglighetrn bestär.
Häri förenade sig Herr Lilverkolxs, kstegrlc, och Herr 8i1vsrsto1xe, kregric Lamuel.
Herr Legerktegt, ^oka, trodde att det ej kunde neka- att punktewiS fä höra RiksdagSOrdningrn.
^ Gref - Den ig October.
Grefwe ve' Is 6srclie, fscok:
Jag kan ingenstädes och alldraminst inför en samling af upplyste Riddersman säga en sak som ej med den assi dra nogaste sanning är Lfwercnsstämmandc.
Jag har sagt att Riddcrffapct och Adeln bcstutit afgöra Riksdags ' Ormiingen punktcwis, och jag tror ej nägmr kan eller skall säga att icke detta är sank.
Friherre Legerström, fscvö:
Har ej bestridt det fattade bestulet att Riksdags-Ordningen mä till granskning punctewis företagas; ingen ting hindrar dest wcrkställighet: men vcksä finnes intet hinder att wl icke förut mä öfwcrenskomma om sättet hu'«
Ständernas bcfiut derom mätte kunna förenäs.
Sädant är o§ ej genom nägot föregäende beslut förmcnadt.
H e r r k s I> I m r n, 6tto krefiric:
Jag ka» r) mistkänna syfcemälet och affigten med Friherre Le«Ierfirc)m8 yrkande af votering: men dä detta syftemäl ej derför,itan kan winnås, Hemställer jag till Högloft.
Riddcrskapet och AdelnS pröfning, huruwida c» votering kan äga rum, hwarigenom skulle afgbras, om ett af-Riddcrskapet och Adeln förut fattat beslut kan brytas.
Friherre kelsnnerkeim, vsrs Aukust:
Dä meningarne synas mig föga skiljaktiga, torde -et tillätas mig att förestä ett medel att dem förlika.
Det more att företaga granskningen punctewis, men att Riddcrskapet och Adeln reserverade fig att under 'deliberationerna afgöra om mcthoden att behandla anmärkningarna.
Herr Grefwe» och Landt-Mar, skalk cn anmodade Friherre Lsäerstrom ä npo akt afstä tftan den begärda voteringm.
Den 18 October. 4Z41 Friherre (Hederström tikkännagaf akt ha» ej cnsam densamma yrkat.
Herr kl o r L t l>, Larl .^xel: Om Friherre Oesterströw fortfar att begära votering, cn,häller jag att Herr Ercfwcn och Landt - Marstalken täcktes gira proposition om wi skole votera eller ej, hwarom wi först mätte sä votera.
Grefwe Kl 0 r n e r, Astolplr Loran:
En säban votering sär ej begäras.
Herr klingspor, Lerstt, begärde vvkering pä Herr källmans proposition.
Grefwe Oobns, Xugull:
Ja, det Hegära wi.
Friherre Westerström, jacob:
Om sina voteringar begäras, skall älminstone ben först gä -för sig som först är begärd.
Herr k 0 t bIleb, (^arl ^restric: Att Riks» dags-Ordnivgen punctewis stall företagas är afgjordt; jag tror Medes att nägon fräga om sättet för betz afgörande icke bör uppkomma. Hwad Herr Friherre Österströms förslag angär, anser jag det wara cir helt ny sak, dä det synes äsyfta en method att förena Ständernas tankar i den möjeliga händelse, att de stadna i olika beslut om wista paragrapher..— Meer som enligt hwad j g kunnat fatta nägot till ändamäleks säkra »vinnande ledande medel icke blifwit uppgifwet, wct jag ej hwarom wi stola votera: detta medel mäste wäl först uppgifwäs och granstas, ehuru jag tror
M denna fräga kan uppskjutas till dest Riksdags-Ord nin gen 4542 Den 18 Octob.r. ningen till silje af ett tagit beslut är pköfwad och afgjord., Herr käorst k, Oarl ^xs!:
Ja, och som bet är en ny fräga, begäre wi den pä bordet.
Sädant kan ej wara tillätit sedan votering blifwit begärd.
Grefwe ve In 6srstie, ^sscob:
Om sä skulle wara, berodde det af hwar och en, att, för att hindra en sak att läggas pä bordet, genast beröf, ever begära votering.
Grefwe käörner, Eöran, som börjat tala ifrän läktaren, men hwarwib ganska mänga af Riddcrskapct och Adeln ropat: att han skulle tala frän sin bänk, ditkommcn fortfor.-
Det fbrundrar mig högeligen att sedan en sak warit ventilerad och under discussion, sedan derpä blifwit gjord proposition, sedan den blifwit beswarad och votering begärd, det fbrundrar mig, säger jag, att gamla Riksdagsmän som sysselsätta sig med smä saker, dä kunna prka att en fädan sak mätte läggas pä bordet.
Herr Ro t K lie b förklarade sig ej be, gripa hwarom här skulle voteras.
Lesier» ströms motion wore i hans tanka nyttig, men sättet huru en förening skulle ernäs, borde äfwcn framlägga-.
Öderström förklarade att om Herr Rotklied ej fattat hans mening, wore det ej hans fel; hans afsigt hade warit att en form för Ständcns sätt att antaga Riksdags - Ordningen skulle fastställa-, hans förslag dertill igeafunneS i Protokollet.
Den 18 October. 4Z4Z Herr
V om 8ai»ulren!»e!m, Ds» vist:
Jag will ogerna bidraga till ytterligare uppehäll wid ett ämne, hwarwid nog mycket redan blifwlt an, dragit, men ndhgas dock betyga ruin förundran huru möjeligen detta mäl kunnat underkastas nägon twist.
Higlofl.
Ridderstapck och Adeln har ju för detta öf« wcreuskommit, att i dag om Riksdags »Ordningen öf« werlägqas stulle, och att densamma e) in mssla skulle antagas, utan att granskningen skulle ske punctewls.
Efter gamla stadgar gäller ju det för lag, hwarom al, la Ständ enhälligt brwerenskomma; och en annan cl» ler ny författning mäste icke i det i fräga warande wälet komma att äga rum.