Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit i underdånighet anmält innevånarnes anhållan, det allmänna medel måtte i nåder anvisas ej mindre till nyss uppgifna ändamål än äfven lill fängelsets framtida underhåll ; att sedan vid 1828 års riksdag denna jemte (lera väckta frågor om byggnad och underhåll af häkten i de norra länen blifvit gemensamt handlagda, Rikets Ständer i underdånig skrifvelse den 28 September 1829 yttrat, alt enär, med undantag endast af de norra länen, innevånarne i rikets öfriga län blifvit från byggande och underhållande al länshäkten befriade, billighet och jemlikhet i rättigheter medborgare emellan påkallade, att enahanda befrielse jemväl borde de norra länens innevånare lillgodokomma, hvarföre Rikets Ständer för sin del boslutit, alt, emot det att allt anspråk på ersättning för upplörande af sjelfva fängelsehusen uti Wester-Norrlands, Westerbottens och Norrbottens län lorfölle, och hvarken då eller framdeles linge väckas, Staten skulle öfvertaga och framgent ensamt bekosta underhållet af länsfängelserne i dessa län, på sätt med dylika byggnader i rikets öfriga län egt rum; att E. K.
Majit, i öfverensstämmelse härmed, den 31 Oktober 1829 ,i nåder lÖrordnat, det Slaten skulle öfvertaga och derefter af de medel, hvaraf utgifterna för de öfriga fängelsernas underhåll utginge, sjelf bestrida dylikt underhåll till länsfängelserna i nämnda tre län, på här ofvan omförmälda vilkor; i följd hvaraf ock den af Norrbottens läns innevånare gjorda anhållan om godtgörande af Staten för en nyss förut å länsfängelset verkställd reparation förklarades böra förfalla; samt att Justitie-kanslers-embetet veterligen, bemälde länsinnevånare derefter icke vidare befattat sig med länslangelsets fullbordan eller vidmagthållande; och hade
Justitie-kanslers-embetet derjemte för sin del yttrat, att då båda slatsmaglerna befriat de norra länens innevånare från den dem förut åliggande skyldigheten att bygga och underhålla länshäkten, endast med uttryckligt vilkor, det något anspråk på ersättning för fängelsehusen icke linge ega ruin: då, äfven om innevånarne i Norrbottens län icke veterligen genom något öppet förklarande ingått på detta vilkor, de likväl borde anses hafva lemnat ett tyst bifall till detsamma, enär de under en tidsföljd af nära tretio år begagnat sig af den, på sätt ofvanberördt är, dem förunnade fördel; då vidare ett godkännande af nu väckta anspråk sannolikt skulle framkalla lika beskaffade icke blott i Expeditions-U(skottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:0 14. 29 de öfriga Norrländska länen, utan möjligen äfven i andra, der gamla länshäkten funnits uppförda utom residensen; dä slutligen, så vidt förhållandet för närvarande kunde bedömas, anledning vore för hand, dels alt Westerbottens läns innevånare lemnat bidrag till ifrågavarande fastighets förvärfvande och första bebyggande och dels alt statsmedel jemväl blifvit använda till fängelsets fullbordande samt då det, efter Justitiekanslers-embetets åsigt, ej heller torde kunna medgilvas, att ett för allmänt ändamål, om ock genom tillskott elier med biträde af ortens innevånare, uppfördt bus borde helt och hållet eller i mån af utgjordt biträde eller annat bidrag anses tillhöra dem, som bidragen lemnat; funne Justilie-kanslers-embelet sig böra i underdånighet afstyrka bifall (ill det af Norrbottens läns innevånare väckta anspråk att få disponera oflanämnda till förra länsfängelset i Piteå hörande byggnader, hvilka, såvida de icke genom laga rättegång
Staten frånvunnes, borde såsom dess egendom fortfarande anses; hemställande dock Justitie-kanslers-embetet om ej, med afseende dels derå, att Norrbottens läns innevånare otvifvelaktigt sednare än i de flesta andra län lemnat ett betydligt tillskott för uppförandet af det numera för fångvården umbärliga länsfängelset, dels ock å det nyttiga ändamål, för hvilket, enligt länsinnevånarnes tillkännagifna önskan, byggnaderna skulle användas, E. K.
Maj;t skulle täckas göra frågan angående byggnadernas öfverlåtande till Norrbottens läns Hushållnings-sällskap till föremål för nådig framställning lill Rikets Ständer.
Då Norrbottens läns innevånares anspråk på eganderätten till ifrågavarande byggnader icke vore ostridig utan fast heldre, med afseende å hvad i ämnet upplyst blifvit, det ville synas som skulle byggnaderna vara E. K. Maj;t och Kronan tillhöriga, hade E. K. Maj:t, vid ärendets underdåniga föredragning den 1 Februari sisllidne år, väl förklarat den gjorda framställningen om desammas afträdande till länsinnevånarnes disposition icke kunna bifallas; men, på grund af ofvan omförmälda, af Justitie-kanslers-embetet anförda skäl, bar E. K.
Majit likväl nu i nåder föreslagit Rikets Ständer, att så väl det gamla länsfängelset i Piteå, sorn öfriga ofvannämnda dertill hörande byggnader, måtte få upplåtas lill Norrbottens läns Hushållnings-sällskap, för att af detsamma användas på sätt, som för befrämjande af Sällskapets ändamål lämpligast synes.
Rikets Ständer, som förebaft detta ärende och jemväl tagit kännedom af dertill hörande handlingar, hafva, på grund af hvad i frågan förekommit, funnit godt att för sin del besluta, att ofvannämnde byggnader må med den rätt, Statsverket dertill kan ega, upplåtas till Norrbottens läns Hushållnings-sällskap, för alt af detsamma användas på sätt för befrämjande af Sällskapets ändamål lämpligast synes; med anmälan hvarom Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 18 Januari 1860. 30 Expeditions- (Jlskoltets Förstäf] till underd.
Skrifvelse, N:o i5.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 21 Jan. 1860.
Preste-Slåndet den 21 — — Borgare-Ståndet den 23 — — Bonde-Slåndct den 25 — — Rikets Ständers underdåniga Slcrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om upplåtande af en Halmstads slott tillhörig jord-lott till hyggnads-tomt för Tullhus i nämnde stad.
(Stats-Ulsk:s Utlåtande N:o 22.) S. A. K. Af E. K. Majlis nådiga Proposition af den 27 Oktober sistlidne år inhemlas, att då lull-buset i Halmstad befunnits vara af så bristfällig beskaffenhet, att det icke utan allt för stor kostnad kunde ordnas till en tullkammare- och packhus-lokal, motsvarande handelns fordringar i nämnde stad, hade, efter förberedande åtgärder till anskaffande at ett nytt tull-hus, hvarvid utrönt blifvit, att annan tjenlig och intill hamnen närbelägen byggnad icke kan till billigt pris för ändamålet erhållas, Halmstads Magistrat, enligt uppdrag af borgerskapet, i en till E, K.
Majit ingifven, af Landshöldinge-embetel i länet förordad ansökning, i underdånighet framställt borgerskapets önskan alt till byggnadstomt för nytt tull-hus måtte, under full äganderätt, ät staden upplåtas en till Halmstads slott hörande, emellan detsamma och Sloltsvägen, Slottslvärgatan samt Nissa-ån belägen, nu lill gräs-vall begagnad, men för ifrågavarande byggnad särdeles fördelaktig jordlott: till stöd för hvilken begäran Magistraten underdånigst åberopat, att, i äldre tider, de städer, hvilka icke sjelfve egt tjenlig plats för de mindre tull-husen, fått sig byggnads tomter af Kronan upplåtna.
Med anledning af denna ansökan, hvartill Kammar-kollegium, uti in fordrad t underdånigt utlåtande, tillstyrkt bifall, har E. K.
Majit föreslagit, att utaf den till Halmstads slolt hörande mark den del, som på en af C. G. Boye till Gennäs år 1859 upprättad, Magistratens ansökan bifogad karta är utmärkt med de mellan Litt. a, b, c, d, Expeditions-Utskottets
Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 16.
31 e och f uppdragna linier oell, enligt Kammar-kollegii uppgift, utgör omkring 24 kappland, må åt Halmstads stad upplåtas till plats för en tullkammare-byggnad.
Rikets Ständer, som tagit kännedom af de till detta ärende hörande handlingar och derjemte inhemtat den upplysning, att ifrågavarande jordlott blifvit Landshöfdingen i länet på lön anslagen, hafva, med afseende å hvad i Irågan förekommit och under förutsättning, att nyssnämnde förhållande icke mot Statsverket grundlägger något ersätlnings-anspråk, bifallit hvad E. K.
Majit i förevarande hänseende behagat i nåder föreslå; hvilket Rikets Ständer fä i underdånighet anmäla och framhärda etc.
Stockholm den 25 Januari 1800.
Vo 16.
Uppläst och godkiindt hos Kidd. och Adeln den 21 Jan. 11160.
Preste-Ståndet den 21 — — JBorgare-Slåndet den 23 — — Bonde-Ståndet den 23 — — Rikets St Unders underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om indragning till Kronan af det Krono-länsm.annen i Sunnerbo härads sydöstra distrikt på lön anslagna bostället Södergården N:o 2, mot kontant ersättning till boställs-inneliafvarén.
(Stats-Utsk:s Utlåtande N:o 24.) S. A. K. Enligt E. K.
Maj:ts nådiga Proposition den 27 Oktober förlidne år, har uti en, af E. K. Maj-.ts Befallningshafvande i Kronobergs län hos E. K. Majit anmäld ansökan, Krono-länsmannen i Sydöstra distriktet af Sunnerbo härad i nämnde län, J. M. Wettermark, i underdånighet anhållit, att då det honom på lön anslagna bostället, Bökhult Södergården Nio 2, i mantal krono i Traheryds socken, såsom beläget utom tjenstgörings-distriktet, nära en mil från dess gräns och en half mil från allmän väg, icke 32 Expeditions-Ulskolie.ts Förslag till anderd.
Skrifvelse, N:o 16. kunnat af Wettermark, under hans tjugufem-åriga tjensle-tid derstädes, till hostad begagnas, utan måst utarrenderas mot 50 R:dr Runt årligen, honom måtte tillåtas att, emot åtnjutande af hyres-ersätlning, i likhet med de länsmän, som äro i saknad af boställe, få berörde hemman till Kronan afstå; och sedan genom vederbörande embets-myndigheters utlåtanden blifvit upplyst och utredt, bland annat, att uti löneförmånerna för länsmannen i det ifrågavarande distriktet äro inberäknade räntan af bostället Bökhult med 20 R:dr och boställets afkastning 30
R:dr, alt detta hemman är. i anseende till sin aflägsenhet från < tjenstgörings-orten, såsom boställe åt länsmannen otjenligt, samt att inom samma distrikt ej linnes något hemman, som kunde anses lämpligt att för närvarande dertill anslås eller mot länsmansbostället Bökhult utbytas, har E. K. Maj:t, i öfverensstämmelse med hvad Kammar-kollegium och Slats-kontoret tillstyrkt, i nåder föreslagit Rikets Ständer, alt ifrågavarande kronolänsmans-bostäfle
Bök hult Södergården N:o 2, jemte boställs-räntan, måtte till Kronan indragas och derefter, för Statsverkets räkning, genom Kammar-kollegii försorg utarrenderas, i öfverensstämmelse med de för militie-boställen gällande författningar, samt att, från den tid indragningen af bostället med dess ränta komme att ega rum, boställshafvaren linge derför af statsmedel uppbära kontant godtgörelse med dels femtio R:dr, motsvarande räntan 20 R:dr, och afkastningen beräknad till 30 R:dr, och dels den åt länsmän, som sakna boställe, anslagna hushyres-ersättning, i nu gällande stat upptagen lill 150 R:dr årligen.
Emot detta nådiga förslag hafva, hvad sjelfva saken beträffar, Rikets Ständer icke funnit något att erinra samt derföre bifallit detsamma; men dä Rikets Ständer icke ännu bestämt den hyres-ersätlning, som för nästkommande slatsreglerings-period bör tillkomma de länsmän, hvilka sakna boställe, hafva Rikets Ständer vid detta deras bifall fästat det förbehåll, att beloppet af den ifrågavarande hyres-ersätlningen kommer vid framdeles skeende reglering af utgifterna under Riks-stalens 6:le Hufvudtitel att af Rikets Ständer bestämmas; hvilket beslut Rikets Ständer få i underdånighet anmäla och framhärda etc.
Exp e eli tio n s - UIs holte ts Förslag till ttnderd.
Skrifvelse, N:o 17. 33 Hf:o 17.
Upplåst och godkändi hos Ridd. och Adeln den 21 Jan. 1860.
Preste-Ständel den 21 — — Rorgare-Slåndet den 25 — — Bonde-Slåndet den 25 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Majds nådiga Proposition, angående upphörande af den s. k.
Kalkugns-afgiften på Gottland. pSlats-Ulskts Utlåtande N:o 25). S. A. K. E. K. Maj:ls nådiga Proposition af den 27 Oktober sistlidet år upplyser, att i E. K. Maj-.ls nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof vid 1828—1830 årens riksdags början det förslag blifvit till Rikets Ständer fratnsläldt och af dem derefter gilladt, alt den s. k.
Kalkugns-algiften på Gottland, hvilken vid 1823 års riksdag var beräknad till 150 R:dr Banko, men icke under något af de derpå följande åren uppgått till della belopp, skulle från inkomstberäkningen uteslutas och den, genom samma afgifls upphörande, de skattskyldiga förunnade skatteminskning i stället lagas i betraktande vid deras taxerande lill bevillning.
Härom bade likväl icke någon särskild underdånig skrifvelse från Rikets Ständer blifvit aflåten; och Rikets Ständers beslut om kalkugns-afgiflens upphörande omförmäldes ej heller uti deras den 18 Mars 1830 aflåtna underdåniga skrifvelse angående Statsverkets inkomster; af hvilken anledning, och då ingen föreskrift kunde gälla lill efterrättelse, utan att vara allmänneligen kungjord, berörde afgift, ehuru ur Riks-staten redan vid nämnde riksdag utesluten, fortfarande debiterats och årligen bland "extra medel och uppbörder" ingått, utan att Rikets Ständer, deras Revisorer, Kammar-rätten eller Riksdags-lullmägtige från Gottland, under den från år 1830 förflutna längre tid, å detta förhållande fästat uppmärksamhet eller deröfver fört klagan; men år 1857 hade ålskillige kalkbruks-egare inom Gottlands norra härad, genom Rådmannen i Wisby P. II.
Lindström, lill E. K. Mnj:t inkommit med en underdånig ansökning, att kalkugns-algiften måtte för framtiden upphöra och det från och med år 1830 erlagda belopp deraf till vederbörande återställas, älvenBih. till R.
Fröt. 1859 & 1860. 10 Sami. 1 Afd. 5 34 Expeditions- Utskottets Förslug till underd.
Siri frelse, A: o -il. sorn E. K. Maj-Is Befallningshafvande i länet den 9 Februari 1859 lill E. K. Maj:t i underdånighet insändt och förordal en lika beskaffad underdånig ansökan.
Med anledning af ofvan oinfönnälda, vid i828 års riksdag inträffade förhållanden, och då, på sätt Slals-konloret i underdånigt ullålande upplyst.
Statsverkets inkomst af ifrågavarande afgift, enligt 1855 års Landsbok, utgjort endast 210 R:dr 38 sk. 9 rst.
Bauko, motsvarande 316 B:dr 21 öre R:rnl och således icke vore af någon betydenhet, utan lämpligen kunde vid kalkbrukens taxerande lill bevillning ersättas, har E. K.
Majit nu i nåder föreslagit Rikets Ständer att ånyo lätta ett beslut, öfverensstämmande med det vid 1828 års riksdag vidtagna, på det E. K.
Maj:t, efter derom erhållen kännedom, målle detsamma vederbörande till efterrättelse meddela; men dä kalkugns-egarne under den förflutna liden varit, genom fortsatt erläggande af afgiften, befriade från den med del vid sistnämnde riksdag lällade beslut alsedda förhöjning i bevillningen, länn E.
Majit den gjorda framställningen om ålerbekommande af de under tiden debiterade och erlagda kalkugns-afgiflerna icke böra bifallas.
Rikets Ständer hafva af Stals-konlorets underdåniga utlåtande inhemta!, alt, såsom omförmäldt är, E. K. Maj:t uti Sin vid 1828 års riksdag aflåtna nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof föreslagit och Rikets Ständer bifallit kalkugnsafgiflens uteslutande från inkomstberäkningen; men någon särskild underdånig skrifvelse härom synes dock, enligt hvad riksdagshandlingarna utvisa, icke hafva blifvit expedierad; och torde någon sådan ej heller varit nödig, om Rikets Ständers underdåniga skrifvelse
Nio 477, angående Statsverkets inkomster för 1830 oell följande är, särskildt upplagil beslutet om berörde algi fl.s upphörande, hvilket dock icke sked, utan befmnes nämnde skrifvelse endast summariskt omförmäla beloppet, hvartill Statsverkets inkomster, nied undantag af allmänna bevillningen, beräknats: hvaremot den då uppgjorda Riks-stalen ulvisar, alt kalkugns-afgiflen blifvit derifrån utesluten.
Med afseende å hvad sålunda i ärendet förekommit, hafva Rikets Ständer beslulit, att den s. k. kalkugns-afgiflen från och med nästkommande stalsreglerings-period må upphöra, med iakttagande af att den de skattskyldiga derigenom förunnade skalteminskning i stället alses vid deras taxerande till bevillning.
Delta beslut få Rikets Ständer i underdånighet anmäla och framhärda etc.
Stockholm den 25 Januari 1860. Expeditions-Utskottets Förslug lill underd, Skrifvelse, N:o /S. 35 IV: o IS.
Uppläst och godkändl hos Ridd. och Adeln den 21 Jan. 1860.
Preste-Slnndet den 21 — — llorgare-Sländet den 25 — — Bonde-Ståndet den 25 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Majtts nådiga Proposition, angående anslag till fullbordande af det invid hufvudstaden uppförda hospital för sinnes-sjuhas värd.
(Stats-Utskts Utlåtande N:o 26.) S. A. K. Al' E. K.
Majtts nådiga Proposition den 14 Oktober sistlidet år inhemtas, alt, sedan Öfverintendents-Embelel, på nådig befallning, gått i författning om uppförande, på lägenhelerne (ludvigsbergs oell Konradsberg» egor å Kungsholmen invid hufvudstaden, enligt fastställda ritningar, af den hospilalsbyggnad för sinnes-sjukas vård, hvartill Rikets Ständer vid de två sist förflutna riksdagarna beviljat särskilda anslag, till ett sammanlagd! belopp af 652,500 R.dr R:mt, betnälde Embete, uti underdånig skrifvelse den 26 September sistlidet år, anmält, att af berörde anslagna medel 54,000 Rtdr blifvit använda till inköp af de nämnda lägenheterna, samt att återstoden, 598,500
R:dr, jemte de af lägenheterna inflytande hyres- och arrende-inkomster, beräknade till 8,418 Rtdr 71 öre, eller tillsammans en summa af 606.918
Rtdr 71 öre, varit afsedd, för uppförande och inredning al sjelfva hospilalsbyggnaden, äfvensom till underhåll af de å lägenheterna redan förut befintliga byggnader.
Under byggnads arbetets fortgång hade dock visat sig, alt den summa, 606,000 Rtdr R:mt, som, enligt det sednaste, år 1856 uppgjorda, koslnadsförslaget ansetts vara för uppförande af byggnaden, med flyglar och stängsel m. m., tillräcklig, icke dertill försloge, utan med ett belopp af 39.055
Rtdr 84 öre understege den verkliga kostnaden; lill hvilket förhållande anledningen skulle vara hufvudsakligen att finna, dels i den af oförutsedda orsaker uppkomna tillökning i kostnaden för grundläggnings-arbetena, och dels i den större utgift, anbringandet af en vännnings- och ventilations-apparat komme, efter numera vunnen erfarenhet, alt medföra; hvarförutan Öfverintendents-Embelel vidare tillkännagifvil, att uti ofvan 36 Expcdilions-LJtskotlcts Förslag till anderd.
Skrifvelse, N:o 18. omförmälda kostnadsförslag icke funnits upptagna åtskilliga ytterligare arbeten, sorn dels General-direktören m. m.
Ekströmer, uti det för hospitalet uppgjorda program, äfvensom i en sednare aflålen skrifvelse, uppgifvit vara för hospilals-inrältningen oundgängligen nödiga, dels oek Ofverinlendenls-Embetet funnit före inrättningens öppnande böra verkställas; varande kostnaden för dessa, uti E. K.
Maj:ts nådiga Proposition närmare beskrilna arbeten af Ofverinlendenls-Embetet beräknad till sammanlagdt 142,019 R:dr 70 öre; och skulle följaktligen hela ulgifts-summan för fullbordande af hospilalsbvggnaden, med hvad dertill hörer, komma att med tillsammans 181,075
R:dr 54 öre öfverstiga det belopp, som ofvaunämnde, sist upprättade kostnadsförslag innehåller.
På grund häraf, och då angeläget är, alt hospitals-inrättningen, så snart som möjligt och sednast under sommaren år 1861 må träda i verksamhet, men dertill fordras, att omförmälda arbeten, hvartill förut beviljade anslag icke lemna tillgång, blifva hufvudsakligen under loppet af innevarande år verkställda, har Öfverinlendenls-Embelet i underdånighet hemställt, det nådig Proposition om anvisande af medel för ändamålet måtte lill Rikets Ständer aflålas; och E. K. Maj:t har i anledning häraf föreslagit Rikets Ständer att, för de uppgifna, ytterligare erforderliga omkostnader vid hospitalsanläggningen, af allmänna medel anvisa ett belopp af 181,000 R:dr, att under innevarande är och i mån af behof utgå.
Ehuru Rikets Ständer ej kunnat undgå alt fästa uppmärksamhet dervid, att de för delta byggnadsföretag, förut beräknade kostnader blifvit i så betydlig mån öfverskridna, som ofvan nämndt är; dock som det icke kan förnekas, att olvanberörde särskilda arbeten, för hvilka det nu äskade ytterligare anslagsbeloppet hufvudsakligen är afsedt, såsom dels uppförande af nya, dels iståndsättande af äldre byggnader till bostäder åt tjenstemän och betjening, anskaffande af tvätt-inrättning, värmnings- och ventilations-apparater, lägenhetens inhägnande och planering m. m., äro af den beskaffenhet, att deras verkställande måste anses oundgängligen nödigt, för att den nya hospitals-inrättningen skall komma uti fullt ändamålsenligt skick, hafva Rikets Ständer beviljat den begärda summan 181,000 R:dr Runt, alt af Riksgälds-konlorels tillgångar under innevarande år, i mån af behof, enligt E. K.
Maj:ts nådiga disposition, utbetalas.
Hvilket Rikets Ständer få i underdånighet anmäla och framhärda etc.
Expcditions-Utskotlets
Förslug till underd.
Skrifvelse, \:o 19. 37 M:o 19.
Uppläst och godkändt hos Kidd. och Adeln den 21 Jan. 18G0.
Preste-Ståndet den 21 — — Borgare-Ståndet den 23 — — Bonde-Ståndet den 23 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående riksdagens förlängning på en månad.
S, A. K.
Då mångfaldiga ärenden, hvaribland dera af hufvudsaklig vigt, ännu återslå alt af Rikets Ständer under innevarande riksdag handläggas, (å, i öfverensstämmelse med föreskriften i 109 § Regerings-formen och 80 § Riksdags-ordningen, Rikets Ständer, med underdånig anmälan om detta förhållande, hos E. K.
Majit äska, att riksdagen måtte fortfara ytterligare en månad, räknadt från och med den 1 nästkommande Februari.
Stockholm den 25 Januari 1860. 38 Expediti uns-Utskottets Förslag till unden/.
Skrifvelse, I\’:o 20. Xio 20.
Uppläsl och godkändt hos Ridd. och Adelil den 28 Jun. 1860.
Presle-Slnndet den 28 — — Borgare-Ståndet den 28 — — Bonde-Ståndet den 28 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående verkställd omröstning öfver Högsta Domstolens Ledamöter. t S. A. K.
Den i öfverensstämmelse med § 103 Regerings-formen och § 64 Riksdagsordningen, valda Nämnd har, genom omröstning den 21 i denna månad, lörklaral E. K. Majlis Högsta Domstols samtlige Ledamöter vara förljenta alt i sitt vigtiga kall bibehållas; hvilket Rikets Ständer härigenom lå hos E. K.
Stockholm den 28 Januari 1800.
Expeditions-1]Iskallets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 21. 39 JV:o 2f.
Uppläst och godkändl hos Ridd. och Adeln den 28 Jan. 1860.
Preste-Slåndct den 28 — — Borgare-Slåmlct den 28 — — Bonde-Slåndel den 28 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, med öfverlemnande af ny Instruktion för Rikets Ständers Revisorer öfver Riksgäldsverket.
(Stals-Ulsk:s Ullålande N:o 15.) S. A. K. Jemte det Rikets Ständer få i underdånighet öfverlemna den af dem vid innevarande riksdag fastställda förnyade Instruktion för deras Revisorer vid granskning af Riksgälds-kontorets tillstånd oell förvaltning, hafva Rikets Ständer tillika skolat i underdånighet anhålla, alt E. K.
Majit täcktes i nåder låta i Svensk Förfaltnings-samling denna Instruktion kungöra.
Stockholm den 28 Januari 1860. instruktion fur Rikets Ständers Revisorer vid grans fillingen af Riksgalds-kontorcts tillstånd och förvaltning.
§ I Sedan de, enligt Riksdags-ordningens 68 §, till granskning af Stats-, Bankooch Riksgälds-verken utsedde Revisorer sammanträd!, ega de att, för fullgörandet af 40 Expedilions-Utshottets Förslag till anderd.
Skrifvelse, N:o 21. den, i afseende på Riksgälds-verket, dem uppdragna befallning, jemle härvid erforderliga räkenskaper, prolokoll och öfriga handlingar, emottaga följande berättelser, nemligen : l:o af Fullmäktige i Riksgälds-konloret, angående della Verks tillstånd och förvaltning under den tid, sorn Revisorernas granskning bör omfatta ; 2:o af Riksgälds-konlorels kommissariat, angående Kontorets inkomster och utgifter samt skulder och tillgångar under berörde tid, jemte derpå inverkande förhållanden; samt 3:0 af Riksgälds-kontorets Ombudsman, angående de
Kontoret rörande rättegångs- och utsöknings-ärenden. § 2.