Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Mötes tiden bör lämpas efter Provincens climak, och hällas den ärsrid, som Landtbruket minst kräfwec arbete; Winter möten, der krouppen cantonerar äro bäst, bäde i Militairifft och Oeconomistkt afseende, och inwändningcn akt äkerbrukct ej kan sakna ett stort antal ar, betande medlemmar, förswinner derigenom helt och hällit. 4> §.
Rational Bewaringen är under fredstid owill» korligen befr-ad frän all annan militajriff tjenstgöring eller handräckning än den, som i föregående §. bestämmes. 5. §- Indcldte ArmcenS nuwarande öfwer och underBefäl tnbehälles helt och hällit, och kommer det att Den i December. 159 Utgöra den nya Armecns Befäls när Armeen efter z k 4 ärs utskrifning blir för talrik emot nn warande
Be» säl, mäste detta okas med I Subaltern» Osfiicer och 2:ne Under-Officerare per Compagnie.
Note. (220 Subaltern Officerare st 122 R:dr, B:co och 422 Under Officerare u 52 R:dr göra en ärlig utgift af 42,222 Riksdaler.
Tillgäng för denna Sum» ma upgiswes uti nästa §.) 6, §.
De nu wacante nnmror tvid indeldte Armäen, 06) de som framdeles blifwa det, till beloppet af hwarje CompagnieS halfwa styrka, erlägga vacance afgift och bestridcs ,tugisterne för det tillökade Befälet samt National Urmeringcns beklädning och aflöning under mötes-stden, med nämnde medel.
Beklädningen för en ulffriswcn bör i likhet med den indelta Soldatens räcka i i2är, dest pris wara lika näml. circa 24 R:dr V:o fäledes ärligen - » 2 R:r V:co Små persedlar ärligen Z2 fl Aflöning under möteS tiden i likhet med hwad Wcrmelands Jägare erhälla» , - 4.
Ärlig utgift för hwarje utffrifwen 6 R. zrfl
V Man kan öfwerhufwud antaga hwarje Rust- och Rorhällare, för an wara befriad frän all Seldal bör, da, sa disponera Torpet, slippa rekrytera, m» m. gern» ärligen betalar R:dr Banco.
LrZc» iKo
Dcn i Decsiriber.
LrZo kunna fem Utskrisne underhällas och beklä» das för vet en enda indelt Soldat kostar och bestrida ul, gjlrerne för hela ulckrisningS-mastan af 60.000 man med 400,000 R:dr hw.lken summa upkommer genom vacance afgisterne för 12,000 indragne Rotar, och äger Kogl. Ma:jt och Kronan 70.000 manöfwadeoch tjenstföre Trouppcr för samma pris, som nu 26,200 wo».
Da halfwa den indeldka Armöen reduceras ater, sta ännu vacance asgifterne för 820 man, hwilka i det närmast- smara emot omkostnaden af oswannämnde ökning pä änver- och Under-Befäl.
Vacance Afgisterne för Cawallerj Hästar, ingä icke i beräkningen och kunna desta medel nyttigt anwan» das lill ökande af dek wäcfwande Cavallerier, som föga dyrare alkid mäste wara bättre än drt indeldte. 7. §- Aflöningen för det i krigstjenst ukgäenbe manskap af National Armering?», bör i alla grader wara lika med Ordinarie Regementerms. 8- §- Under krigstid uphöra atta förbindelser att upsät» k» Wargering, åtminstone böra de ej kunna commenderas i Fält.
Skulle krig inträffa innan inrättningen hunnit producera oswani.ämnde styrka, (eller inom 6 ärö tid) sä bör Kongl. Ma:jc äga sig förbehållit alt äfwenledeS
Utsträcka ustlkrjfiiinqen pä alla de, som äro födde un-« der loppet as arén 1826 och 1787, hwilka jämte återstoden as den Dnr i December. i6r den indeldke Armeen utgjorde circa det för förswam nö» digt fundne antal af 70,000 man.
Detze äro hufwuddragen as en mera inskränkt och föga tryckande utskrifningS merhode, sein likwäl producerade ett för Rikets sörswar tillräckeligt antal rväpnade; alla de som äro 20, 21 och isrän 2 g till Zo är (kallade enligt prima plan till National Bewäringen) befriades nu ifrän denna skyldighet, således till ett antal af ^:delar, wargcrings bördan skulle förswmna, den förminskade kostnaden äterrepade
Ri» kels financer, gemensamma krafter moro anwända till afwärjande af gemensam fara, och FädcrneölandelS framtida bestånd/ denna heliga pligt upfyld» 2:dca Mechoden
Dest principe, den, alt bibehälla hela den indelta Armeen med Wargeringen och att uppsätta Reserv?
B tailloner, som formeras af de Medborgare i Riket, hwilka nu aldeles icke bidraga till det allmänna sörfwaret.
Den indeldte Armeen bibehalles fullständig. §-,2 Wargeringen complcttstas och uprättballes tjenst för pä lika sot, som för detta i Finland och söre 1795 i Skane.
Fjerde Bander ir Note 162 Den I December Nors Wargeringen i bada detza provincer, hade ärliqa möten i likhet med den indeldka Armeen och särskildt Befäl af Subaltern och Under-Officerare, som moro placerade pä Regementerne.
I Skäne uphörde Wargeringens exercise är 1795. §- Z.
Den 7vrokerade jorden och Städerna uprätta och underhälla proportionaliter efter deras ägande rätt i Samhället, ett witzt antal Soldater, hwilka tillsiäs närmast liggande indeldt Regemente och öswas till krigstjenst as dctz Befäl.
Anmärkning
Rätta grunderna till nämnde recruterings säns jämna fördelning ösweestiger min kännedom af Landers statiSrique och Cameralwerk; Jag wägar fäledes endast framställa nägra tankar öfwer det generella af Principen.
Genom det att Wargeringen uprätthälles komplett och tjenst för, älägges den roterade jorden en ny och emot knekte Conkractck stridande börda, det är säledeö billigt och med rältwisan öswerensstämmande, alt om ä den ena sidan en upoffring göres, det äfwen mä ske a den andra och bör den oroterade jorden tillika med Städerna, (Sräderne gifwa wäl
VätSmän, men ej uti en tillräcklig proportion emot deras folkmängd och wälmäga) proportionaliter äfwen bidraga tlll det allmänna förswarer.
Det Den i December. r6z Det finnes i Swerige 6,zz?
Hemman Säter ris, hwilka föga eller icke bidraga till det gemensamma förfwaret, (Blott med cicca rz R:d till Adels, fanan) i förhållande med Rikets öfriga jord, böra de likwäl kunna underhälla en man för hwarje Hemman Säterie och en Wargerings karl för 2:ne Hemman, sum, ma 6,Z87 ordinarie och 5,19; Wargerings Soldater; »roteradt Frälse (Uti wista prowiufer finnes oroteradt Fräl'e, de fa Säterier, som äro roterade kunna ef kullkasta en allmän regel och utgöra de ett obetydligt deficit Uti hufwudsumman.)
Gruf - och Statsjord samt Preste.bohl böra tillsammans kunna uprätlhälla 3,222 Ordinarie och i,;oo Wargerings Soldater Summa Summarum 14,000 man.
Städcrne öswcr hela Riket böra i förhållande af deras folkmängd och tillgängar kunna underhälla 4,200 Ordinarie och 2,222 fördubblings Bäkömän, som utgöra ett betydande stöd för ÖrlogS.FloltorneS bemannande.
Atk öka den wäpnade styrkan
Utan all stags upoffring är phyfisikl omöjligt, hwarje wältäirkande Med, borgare mäste säledes bereda sig att friwilligt gifwa nägor, om han ej förr eller senare will löpa faran att twungen gifwa alt, och äro de q,orda upoffringar att anse, som en Afiecuranee afgift för egen och efterkommandes wälfärd, säkerhet och frihet.
Enligt förenämnde plan utgjordes Armsen af följande antal In - 164 Den 1 December.
Indeldte Troypper « , - 26,202 Man Wärfwade d:o - - , - 6,502 Ny upsätkning af den orokerade jorden, dess Wargering inbegripen --------- 14,022 '
Srädernes upsäktning - « 6,002 Krono
Bärsmän - - - - 5,202 Den indeldre Armcens Wargering --------- !Z,222 Summa 70,502 man 'z:-je Methodm
Dest princips är den, akt öka nu warande Armeen, genom »värfning pä samma fot som Wärme» lands-Jagare. §. 1. Hwarje indeldt Infanteris Compagnie förstarkes till hälften med manskap, som anwärswes ester den wid Wärmlands Jägare följde grund; Den in« beldra Armeens ökes således med n,ooo Man Jägare.
Ssm indeldka Infanteriet i afseende pä den projecterade assttkning af Cavallcrie förmodeligen blir 22,200 man, blir det således ökadt med 11,022 man.
Wilkoren för anwärsningen i likhet med Wermalands Jägare äro följande:
Uti Den i December. 165 Uti wärfninqs penningar för sex är 10 R:d B:co som ärligen gör " ------ R:d I Z2 b» I aflöning rinder Exercise tiden ------- 4.
Uri beklädning för 12 är ester 24 N.d Banco per man, ärligen - 2.
Note I afseende pä patzevolancen upkommer här nägon skillnad med Wermelands Jägare.
För smä persedlar.
» - -- - zs. Summa ärligen R:d 8 16 fl. Den wärswade ArmLenS Jnfanterie, Artilleriet och Flottorns hafwa för det närwarande Olmer och Under Befäl till circa 100 Compagnier, men ej manskap till ;o; De böra säledes kunna ökas genom »värfning enligt sörenämde principe och detta manskap åtnjuta samma frihet och lika »vilkor med Wermelands Jägare; Gardes Regementerue til! fot äga Öfwer och Under Befäl till 20 Compagnier, som är tillräcklig^ för 2,000 man (L iso man per Compagnie) bäda Vefla Regementen tillsammans äro likwäl pä
Stat ej öfwer 1,600 de kunna säledes ökas med 1,400 man.
Drottningens Lif- och Engelbrechkffa Regement terne äga Befäl för 24 Compagnier, äro cj 1,000 man r66
Den i December. man cffecrive och kunna således ökas med 2,600 man KonungenS Regemente ager Befäl för roCompagnier och är cj mer än ; 5 622 man, del kan således ökas med 1,220 man.
Artisteriet (hwaribland i synnerhet der Finska, der Befäler efter eli billighet, och skyldig erkänsla bör flyttas pä Swensk Stat) bör kunna ökas med 2,402 Man.
De Finska Officerare, som quarstanna och för, »nådeligen öfwerföras pa Swensk Stat utgöra tillräckligk
Befäl för 1.720 inan och söm återstoden af Finska Armeen ej är mcr än
;oo nian, sä kan denna Corps ökas med 1,220 man.
Nore Jag tror ett den bör med tiden kunna compketteras och underhållas med Finnar, isynnerhet om den stationerades uti de Finska Socknarne, s-m ligga i Wermeland och Dalarne, där Trouppen bättre trifwes.
Amiralitetet och Aasens Flotta böra likaledes kunna ökas med 1,022 man Således ökades Armsen med följande antal: Gar< Den i December. 167 Gardes Regementerne med - i,4vo Man Artilleriet med : - . » 2,400 Amiralitetet och Armsens Flotta med » , « , » « 1,222 Finska Bataillon med » - 1,220 Tyska Regementerne med - 2,620 Jndeldta Armeen med - - 11,022 Konungens Regemente med 1,022 Summa 22/620 Man Hwilka 22,622 man enligt oswannämndc up, gift n 8 R:d 16 tz.
Banco per man utgjorde en ärlig summa af 171,666
Rrd Z2 fl. — BewiljadeS denna Summa af Rikets Högloft.
Ständer sa ägde Kongl Maj:t och Kronan till Fäder.ieSlandetS förswar ett antal af ; 8,600 man Ordinarie, samt rz,222 man Wargerings Troupper, Summa 71,620 man.
Note Indeldt , - - « - 25,800 Wärfwade effective pa gammal fot. - r k , r - -- 6,222 Wärfwade pä nya sättet - 20,622 Båtsmän , - - - , z,O02 Finska Soldater - , « §22 Amiralitet och ArmöenS flotta - 1,522 Wargering , - - , - 13,220 Summa 71,620 man. k Sku ,68 Den I December.
Skulle Rikets Högloft.
Ständer' ieke sinna sig uti att genom något ytterligare peuninge tillskott öka Armeen, sä kan samma föremål till c» tel winnås genom dek att s,iA0 indeldke Soldat numror (enligt Stats Utskottets Betänkande) hålles vacanie, hwilka a ZZ-^ I?:v per Nore producera cn mocswarande summa af 171,666 R-s Banco och ägde Kongl.
Mast och Kronan förutan ökning pä utgifter,- en ö, kad styrka af 15.600 man, hwilka i fali wärsningen lyckas genom ytterligare indragningar as indewla numror framdeles i samma progression kunna förökas.
Uti detta förslag bör varancé wilkoret mcd Rustoch Rothallare wara salunda beskaffad!, att tvid utbrytande krig v cancerne completttrades, ty eljest är winsten för obetydlig, da W -rgerinqs manskapet, som derigenom för Le indragne numror sörswinner asdrages.
Om Ständerna till detta ändamäl icke särskildt bewilja den obetydliga penmnge summa as 171,666 R:d sä winneS söremälet blott rist hälften, och torde förslaget såsom Regerings mål icke tillhöra Ständernas widare omprvfniug.
Möjligheten akt anwärfwa ofwannämnde antal Recruter ar, jag medger det, kwifwclagtig, likwäl tror jag att det successivt bör kunna werkftallas, medlen som dertill i synnerhet skulle bidraga wörö: r:o Att ej göra afseende pä Folkets längd, m tan att en frisk och »välskapad kropp wore enda an> tagnings-rvilkoret.
Den i December. 169 2!v
Att genom wista förmåner, som litet c?!cc intet kosta Skaren besrätnja wärmiugcn, ti!l exempel genom friheten atr warswade Soldater singö idka hwad handrwcrk och näringsfång som hälst m. m. och z:o
Att frikalla dem fran alla stags arbets conn menderingar, handräckningar och ajstruffiiing med prygel.
Da Befälet wid hwarje indeldt Compagnie wärfwar hwar i sin Socken, upksmmer derigenom ett sä stort antal wärfwars, sorn genom Sockneboarnes förtroende, kännedom af hwar och cnö belägenhet, och de dagliga tillfällenhafwa en sadan lättnad rvd denna sörättning, att wärfningen nödwändigt mäste blit wa lönande; härjämte bör betraktas alt k elen sär tjena med sine stägtingar och bekante, att han redan känner de Bcfälhafware han får, all han förbliiwer j sin hemort äswen under mötes liderne och air, dä denna räll afpastas, (wintertiden) han nied sitt Solr datstand äswen kan förena årstjenst^ härigenoin jörswinna de fleste stäk
Boudrängen manligen har tili sarhäga för wärfningen.
Att sädant 'uan^ap till alla delar blir alwen sä godt, som der bästa ingelsta Infanteriet, bcwisa Sawolax och Wärmelands sol Jägare.
Sä mycket har åtminstone denna plan lör sig att desi pädrifwande rikan olägenhet kan lämpas ester framgängen, och ett ifail den mäste ösw-nquwrs, str har han föga kostar och mtet rubbad. twärtom, bör den altid producera någon ftrstä.knina »ör Armeen.^ Dermed är äswen, de» förman förknippad, Deir i December. att dä man en gäng wiil inlära, ulffrifningen, sä bor Folkets farhäaa till en de! wara borttagen, ky betta warswade mansVaps behandlande är aldeles det samma som förestår de Msskrisne, och är härigenom National AruuringenS begagnande sä beredd och organiserad att den enda förändring tvid en urskrift nings framtida införande worc, att de som nu skulls wärfwas da blefwe mffrifne.
Inför Högloft.
Ridderffapet och Adeln har jag således i ödmjukhet framstäldt z:ne särMda methoder akt öka den wäpnade styrkan till der belopp Rikets tillgångar kunna medgiswa, Dest warn kräswa; jag wägar endast tillägga, alt sa wida utftrifning uran twifwcl ar den säkraste grundwal för all Militairisk styrka, sä torde den sörsta af dessa melho» der wara den bästa; minst förmonlig är den z:dje ty dest framgäng beror i synnerhet pä Allmogens opinion för eller emoc saken.
Akt förkasta ali stags ökning äf den wäpnade styrkan, är att sälla dödsdommen öfwer Statens tillwarelse, medborgerlig frihet och framtida wälfärd.
Armeen i Dest nu warande skick är ej i stand att sörswara Landet, den blottställes således för mättet af all militairiff' olycka, den, akt nödgas sträcka gewär, och wore det sä godt art helt och hällik reducera den och sammanspara penningarne, för att dermed tvid första tiftfälle kunna liqvidera Brandstkatter, Contrj, butioner om Krigsgärder; men matte det gruflig» ö» de, som drabbade det genom egen sörwillelse söndersti ne, underkuswade Polen, lisma hwarje Swenslkt bröst till enighet och manligt förswar, och denna war« »ande bild ej fafängt^swäswa för wära ögon.
I Den i December. 171 I händelse en af vfwannämnde-förslag skulle antagas, anser jaq som en skyldighet att för Höaloff.
Ridderjkapet och Adeln, eller någor Utskott framställa en wera utarbetad plan om werkställigheten deraf, emedlertid får jag i ödmjnkhst anhälla alt della mitt Memorial ma de öfrige Respcclive Slanden bliswa mcddcl-dt.
Le6 orström, ^acöb.
I anseende till de goda grundsatser och nntkiga förslag, detta Diktamen innehåller, får jag anhälla om Herr Grefwe», och Landt» Marskalkens proposition, arc detsamma mätte kill trycket befordras.
Herr Greswen och Landl-Marskalken.
Om jag rätt saktat, innehåller detta Diktamen flere förslag till Armeens förökning, dels genom utskrifning, dels genom wäcsning.
Ingen fraga om utskrifning, kan för det närwarande uptagas.
Wärfumg fodrar bekydeliga tillgångar, hwilka wäi ej merg kunna förefläs, sedan Stars Utskottet nu inkommit med sina Fjnance förslag.
Herr Ljornsrjsrrigs motion lärer således ej kunna uptagas, men ingen kan förmena honom, att kommunicera delta Diktamen med de andre
Eländen och lara trycka del samma Herr O vele.
Herr lljärnstiorrigs
Dictamen är ganska wacken och grundligt och jag sär derföre tacka honom.
Jag önskar allenast akt det kunde sörenas med wära lagar.
Men om Slars Utskottet wille antaga milt ingifne Förslag, skulle Swerige snart fa en Armse af 7Ooc)0 man, Utan att derföre rotera Säterier och rubba Indelnings werket.
Herr 172 Den i December.
Herr kjornsrjsrrig.
Del tredje sattet jag .i mitt dictameu omtalar, Mille ej medföra någon rubbning i indelnings Merker.
Om Riksens Ständer dertill wilja neka penningar, sa är del Deras sak.
WerkMles det genom indragning synes mig delta wa« ra ert Regerings mål.
Herr klingspor yrkade att saken ej kunde uplagas.
Herr (lock.
Detta ar wist icke ett Regeringsmak.
Indelnings-Merkel kan endast af Stander rubbas.
Skulle Hans Majtt wilja tala med mig, skall jag gerna gä^ Honom med mitt förslag till mötes.
Derigenom skulle Armeen ökas till 72,020 man, man swärighet, ty man bör märka akt den redan består af 62,020.
Herr koos.
Jag har full anledning att tro det min Landsort Wermeland gerna skulle inga i det z.dje projecter.
Den har förut haft tillfälle att pröfwa Förstagers nytta, och ett sädant har pä dest wägnar redan för längre tid sedan blifwit genom Herr Stats-,Rådet ^äisrsparrs hos Hans Majit^ illsinuerädt.
Herr ksrZbman, ^ mb rosius "kl a§n us, inwände att Herr koos mätte tala för sig sjelf och icke för Orten.
Härunder begärdes
Herr kjärnstisrms
Dicka, men pä bordet.
Fri - Den i December. 17g Friherre Legerström, ssgoos), förnyade stn öliffan, att delta Dictamen mätte kryckas och an, säg Ståndet wärdigt, alt sädant ffedde pä Dest bekostnad.
Legerström hemstälde, om icke, dä ett project inkommit af sä mycken förtjenst, det more Ridderffapet och Adeln wärdigt att detsamma läta trycka och utdela.
Herr Grefwen och Landt-Marsta lkeu gjorde proposition pä Friherre Logersrröms motion, hwilken pä samma sätt med ett starkt Ja, nägra fä
Ne- och yrkande as Votering beswarades.
Friherre Legerström, äacol), anmärk, te, att de, som ej i trycknings kostnaden wilie deltaga, hade sull frihet att reservera sig.
Herr Ljörn sr jerna förklarade ott ehuru smickrad han wore of Ridderffapet och A elns nu be» wisads bevågenhet, anhölle han dock, att sjelf fä draga försorg om tryckningen af sitt Dictamen» Justerades följande: r?4 Dett i December Utdrag af Protokollet hallit i Häglof Rioderffapet och Adelns Plenum den l
December rZog.
S- D- Föredrogs Banco Utskottets Protocolls Utdrog af den 29 Nowcmbcr, i anledning af Kongl Masts till berörde u skott remitterade nådiga proposition rörande Götha Canal Werk, gch dä ivid Banco UtffoktctS afgisne mlätandc, at^ill:ga anmärkningar, gjordes, bcsiöt Ridderffopct och Adeln, att-det samma, äcföljdt as dega anmärkninggr, kill Banco 'Utskottet återremittera, hwarjämke Utssottet ffulle annio, das att Herrar Banco Fuljmägtiges öfwer detta ämne afgisne yttrande kill Riksens Ständers kännedom med, dela: Hwwom de öfrige Resp. Ständen genom Protokolls Utdrag »vänligen skulle underrättas, 8upra.
UpläsieS följande: Riksens Höglofl.
Ständers Allmänna Beswärs och Oeconomie Utskotts Betänkande i anledning af Riksdags Fnllmäqtigcs för Nya Kopparbergs, Lindes, Ramsbergs Nora, Hjulsjö , Grythytte och Carl, skoga Bergslager frän Hederwärda Bonde Skändcl remitterade Memorial angående en yrkad fri och oinffränkt TachernS handel iyom Riket.
Uti detta Memorial är ansördt det twang, som bliswit lagdt pa Bergsmanna rörelsen, genom de Författningar hwilka förpligta Bruks - ägare, alt israil wista Dcn i Decembcr. 17; wista bestämde Hyttor eller särskilde Bergslager hämta deras T-ckjcrns behof, ehuru öfwerflöd af denna wa« ra kan finnas mi andra Bergslager, men brist i den jsrägawarandc; och as sadan anledning ar hemstäldt, cm icke Tackjerns handeln inom Riket mä blifwa sullkomligen fri i Skäderne och. pä Lander, samt denna wara af Bruksägare hwar som hälst sä nphandlag; till hwilket yrkande anledning sörmcnaö äswen kunna hännas as den omständighet, att Bergsmans hemman hädanefter fa af Bruksägare köpas och bestttas.
Utskottet har genomgått och granskat de flere Stadgande» och Författningar, hwilka angående Tack» jerns handeln tid efter annan utkommit, och ehuru Kongl.
Förordningen af ar 1740 äberopar säsom grund för ätskilliges Vruksrättighet ali köpa Tackjern, deras Privilegier tvid fundationen, hwilka privilegier innehälla tillftänd att frän wista Bergslager kunna köpa Tackjern, säsom tillgäng för smidet, likwäl och enär i alla vesta privilegier icke namnes nägon utcflutam de rättighet, framför audre Bruksägare, eller twäng för Bergsmännen, att endast ät wista bruk fä sälja deras ofta med swärighet och förlust tillwerkade produck, same Försatlningarne härom, hwilka äro oeconomiska och ombytlige efter tidernas beskaffenhet sedermera tillkommit, finner Utskottet för sin del, att Bruksägare icke hofwa nägon wid Brukens anläggning uti privilegierne utsatt exclusive rättighet till köpe Tackjern inom wist Bergslag.
Utfkoltct är deremot öswertygadt, att en i detta afseende fri Tackjerns handel skall betydcligcn lända lill Bniksäaarnes förmän, hälst de, isrän hwilken, Bergslag sem hälst, samt för de lindrigaste pris, kunna i sadant fall 176
Deri i December. fall uphandla deras behof, utn att belwäras
Med rättegångar och plittfällas för dct de inköpt Tackjern frän Bergsmans byrior inom den ena eller andra Socknens rågång M n denna frihet synes likwäl icke böra sa midt uksträck, s, att den kommer ark förnärma Berglags handland.'Nies särstilds rättigh.ter, dä deras rö» reise, för hwilken. de till dek Allmänna erlägga statt, cg-nteligen består uti handel med Tackjern; och Ut» skottet anser sig söljokteligeu böra tillstyrka det ägare as sädane Jernbruk, som äro grundade pä köpe Tackjern icke böra betagas, att lian hwilken Bergslag ester Ork de tj niigast och bäst finna, med deras Tack» jerns behof sig förse och Förlag gi«wa, samt att ägare till finare Gimeri inrättningar icke eller mä sörme-, nas, att Tackjern uti hwilken Bergskog som hälst för eget behof upköpa; meik att för öfrigt, utom de som en eg Svannemäl och andre waror, enligt gällande författningar äga att Tackiern sig tillbyta, likwäl utan rälkmh-! art deraf göra up.ag eller till annan än den, ,o',i kill inköp deras är berättigad, föryttra; inga andre Hu Bergslagernas vrivistgierade Handlande mä handel med Täcktern driswa eller förslag Utdela; och pä det brist vä Tackjern icke mä upkomma böra de W.rk, so u pä egen tillw rknuig deras äro funderade icke tillätas, att köpa T ckjern kill större belopp, ätt som sw nar emot dea rättighet de till köpe Tackjern ägt, uran stola de wara styldige att Tackjern sjelfum ti llwerka.
Slnttligen linner hhstottet det böra stadgas, akt Tackjernek sälvin en för Swerige as högsta wärbo waranoe mhämst rudimatcrit, aldeles icke sär till Utrikes orter exporteras, undantagande till Finland, bi; Den i December. r?7 dit i grund af sista Fredstractaten, det samma är tili lätit att sörås.
Hwilket dock alt till Riksens Högloft.
Egen pröfning »vördsammeligen öfwerläm* nas.
Stockholm den 2Z Nowember §829 Pä Högloft.
Riddcrff. och Adelns wägnar Joli. O. Oxenstjerna.
Pä Högrvördige Preste, Ståndets wägnar, 8tsZnsI1us.
Pä Wälloflige Borgare-StändekS wägnar, 0. I. 8ckläns>srr.
Pä Hederwärda Bonde-Ståndets wägnar, L. Lrikson. j?. I.
Utdrag af Prokocollet hällit wid Riksens Högloft Ständers Allmänna Beswärö och Oeconomie Utffottö sammanträde den sz Nowember 1809.
Herr Brukspatronen och Riddaren Lurenrläln inlemnade följande som uplästeö; Fjerde Band. t7^:o is. . -E 178 Den r December.
Ehuru jag är öfwertygad att Eders Excellencs och Högloft. Oecomiae-Mskottel, med kännedom as Bergslags rörelsens wigt och beskaffenhet, witzerljgen icke underläter, akt, i anledning af någre Bergslags Fullmägriges uti aflämnadt Memorial sökte fria och obehindradt T ckjerns handel i Ieikct, meddelar crr Betänkande, som systar pä Bergsmanna Handterjngens och Bruksrörelsens gemensamma bästa och framtida beftänd; har jag dock trott mig icke böra underlåta . gikwa tillkänna, alt detta försök till rubbning i Len, författningar likmätigt, hittills söijdc ordning i Tackjerns handeln wäckt min och flere Bruksägares synnerliga upmärksamhet, säsom efter deras öswörtygelfe ledande till en willerwalla i detza Näringar, som siuteligen nödwändigt skall förorsaka ej mindre en del Bruks obestånd, än witze Bergslagers wanmagt.