Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Der står i 3 : ”Skulle StatsRådsLedamot eller Konungens Rådgifvare i Commandomål tillstyrka Konungen att vidtaga sådant steg, hvilket uppenbarligen är stridande emot Regerings Formens bokstaf iga föreskrift uti 5y rörande Rikets Ständers beskattningsrätt, uti 6o till förhöjande af den Bevillning Rikets Ständer sig åtagit, eller af sådana artiklar, hvilka i densamma till Bevillning räknas: allt sådant till förökande af Kronans inkomster; dock härunder icke begripne sådana, i denna 6o ej omnämnde afgifter, hvilkas föremål äro inrättningar till enskildtas gemensamma nytta och beqvämlighet , såsom Båk-, Bro-, Färg- och andra afgifter af dylik beskaffenhet &c.” Dessa afgifter, som Konungen kan pålägga eller förhöja, skola vara till gemensam nytta, nemligen för dem som gifva och taga dem.
Under denna categori kan ej Tolagen föras, emedan stadens prydnad och inqvartering samt dess Embetsmäns aflöning och dylikt icke medför ringaste nytta eller beqvämlighet för producenterna och consumenterna af de varor, som ut- och inskeppas.
Jag reserverade mig derföre inom Utskottet emot Den 4 Januarii e. in. 7 1 plurali tetens mening.
Jag förmodar att man i en framtid skall finna, att det bör tillhöra Rikets Ständer att bestämma Tolagen, hälst den på somliga ställen är större än sjelfva utgående tullen.
Den siste
Talaren har å nyo uppträdt för oss med klagan att han ej vunnit sitt ändamål att få ansvar på Konungens Rådgifvare, i afseende på deras tillstyrkande af Konungens beslut rörande Tolagen; mig synes klart, att der ingen verklig anledning till anmärkning är, der kan ock icke något ansvar följa.
Det är besynnerligt, att Herr Professor Cederschjöld vid sin ålder ännu icke hunnit finna, att i städerne äro torg, broar, quaier, duc d’Alber, Domstolar, &c. inrättningar, som för de trafikerande, för köpare och säljare äro till gemensam nytta och beqvämlighet.
Jag skulle tro, att hamnar, vågar, packhus m. m. måtte vara af gemensam nytta.
Att Tolag ej står i AnsvarighetsLagen måtte ej göra, alt 6o §.
RegeringsFormen får en annan lydelse.
Tolagen har från ålder varit ålagd utan Rikets Ständers samtycke; och Grundlagen har ej tillagt Rikets Ständer någon rättighet i afseende på Tolagen.
Det lärer således ej vara möjligt, utan Konungens och Rikets Ständers sammanstämmande beslut, att få Tolagen alt räknas såsom en Bevillning.
Intilldess kati den värde Ledamoten vara trygg att, Den 4 Januari! e. na. om också ConstilutionsUtskotlet skulle göra anmärkning emot Konungens Rådgifvare, i händelse Kongl. Majit beviljade någon stad ytterligare Tolag, ingen Domstol dock kan tillämpa AnsvarigbetsLagen så, att till eller afstyrkande af Konungens beslut skulle för den eller de Rådgifvande medföra ansvar.
Jag befarar att de Ledamöter, sorn sist yttrat sig, afvikit från ämnet.
Man sjmes böra fästa uppmärksamheten derpå, att om BorgareStåndets lägre alternativ antages, kunna de deruti bestämde afgifter slå tillsammans med Tolagen; men om det högre alternativet antages, och Tolagen ändå qvarstår, skulle afgifterne fördubblas.
Om Kongl, Majit, lill förekommande af denna öfverdrift, ville nedsätta tullen, skulle en brist i den påräknade tullinkomsten derigenom förvållas.
Till förekommande af dessa olägenheter hade Ut-> skottet bordt alternatift föreslå en annan ringare afgift, då man varit beredd på hvilkendera händelsen som hälst med Tolagen inträffat.
Nu beror det endast på slumpen, huru saken uflöpen.
I anledning af Friherre Ccderströms seJnaste yttrande vill jag blott erinra, att Tolags ufgiflen ej endast utgår till sådana ändamål, som äro till gemensam nytta.
En betydlig del deraf användes till lättnad i inqvarterings-Lesvä - Den 4 Ja unar ii e. ra. j'i ret, äfvensom till fattigförsörjningen, hvaraf landtmannen ej har någon nytta.
Hvad beträffar den Tolag, som går till inqvarteringen, så är den en särskild Tolag, som blifvit ålagd i särskilda städer och har sitt särskilta namn.
Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken framställd proposition, blef denna punkt af Ridderskapet och Adeln bifallen. m) Angående Utskottets förslag att, när utländsk vara i förädlad form exporteras, den för rudirnaterien utgifna tull må till Fabrikanten restitueras; n} Angående redactionen af 1 ide föreslagne under rättelse me till TullTaxan ; o') Angående en förändring i 6 af samma underrättelser; p) Angående en förändring i 7 af berörde underrättelser; q) Angående en förändring i slutperioden af 22 i samma underrättelser; r) Angående en förändring i 23 af nämnde underrättelser; s} Angående en förändrad redaction af 26 af samma underrättelser; samt t) Angående en förändrad redaction af 3o $■ af samma underrättelser.
Dessa åtta punkter blefvo af Riddcr-a skåpet och Adeln hi lall ne. 74 Den 4 J a n u a r i i e. rn. u) Angående Tullförvaltares skyldighet, alt till den, som förtullar varor, afgifva specificerad räkning å tullen för hvar och en vara.
Den anhållan BorgareStåndet gjort, att
Tullförvaltarne skulle vara skyldiga att gifva specificerad räkning på de betaldte tullafgifterna, synes xnig vara så skälig, att om detta förbehåll ej vore uttryckligen gjordt, skulle jag hafva tagit för afgjordt, att så tillgått i alla fall.
Det synes nemligen höra till god ordning, att specificerade räkningar afgifvas så väl ifrån Kronans, som ringare Verk; hvarföre jag tillstyrker Ridderskapet och Adeln att instämma i BorgareStåndets beslut.
Då Utskottet haft tillfälle att från GeneralTullStyrelsen inhämta upplysningar, huru det nu tillgår, har Utskott tet ej kunnat tillstyrka BorgareStåndets förslag, enär sådant skulle förorsaka ökad personal, ökade löner, och följaktligen ökade klagomål öfver en för stor omkostnad.
Dessutom finnes det ingen person, som, när han får sitt qvittence, icke vet hvad han förtullat, och som icke i Journalen kan se efter specificalionen.
Jag tillstyrker derföre bifall å Utskottets yttrande.
För min del har jag intet att tillägga lill hvad Herr Tham anfört.
Han liar åberopat
Den 4 J a.1111 a r i i c- >n. de upplysningar, som Utskottet ifrån GeneralTullStyrelsen erhållit.
Den åtgärd BorgareStåndet önskar, skulle förorsaka ökade göromål, utan ökad controll.
Journalen, sorn föres öfver de inbetaldte afgifterna, är så fullständig som möjligt, och den står det hvar och en fritt att se.
Alla utskrifningssedlar innefatta qvittence, der afgifterna äro afförde.
Det gifves således g:ne utvägar att erfara hvad som är erlagdt.
Förslagets antagande skulle blott öka personalen, och leda till dryga omkostnader, hvilka, under närvarande omständigheter, då netto-behållningen är så högt beräknad, böra, så mycket möjligt är, undvikas.
Jag tillstyrker bifall på Utskottets framställning.
Om man på de Debetsedlar, som af Häradsskrifvare erhållas, ej finge hvarje skalte-artikel på runstycket specificerad, så skulle man förmodligen finna det högst oriktigt, och ej antaga Uppbördsverkets ursäkt, att specificaiionen vore alltför besvärlig.
A.f den ringaste handtverkare fordrar man, att han skall afgifva specificerad räkning på hvad man bör betala, och då måtte väl Kronans Uppbördsverk komma ut dermed.
Det måtte på sin höjd vara i Stockholm och Götheborg, som göromålen derigenom skulle betydligt ökas; ty i de andra städerna måtte Tullverket hafva erforderlig tid dertill.
Jag kail ej afstå ifrån mitt yrkande på propo - 76 Den,-4 Ja nu a lii e. m. sition till instämmande i BorgareStåndets beslut.
BorgareStåndet har föreslagit, att cn specificerad räkning skall gifvas, då man betai Lr tullafgifterna.
Detta har Utskottet afi styrkt på den grund, att åtgärden skulle åstadkomma tidsutdrägt och en sådan ökning i goromålen, att en ej obetydlig öki liing i personalen derigenom skulle behöfvas.
Utskottet har dessutom trott, alt coni trollen derigenom icke skulle ökas, emedan hvar och en enligt TryckfrihetsLagen äger rättighet, att sjelf se TullJournalen samt att derutur göra eller mot lösen eri bålla utdrag.
Sedan lönerne för Tullförvaltarne blifvit så betydligen förhöjde, ehuru visst ej för mycket, kunde man väl begära någon tillökning i deras göromål, och jag förmodar, att BorgareStåndet bäst af alla känner behofvet af den ifrågavarande.
Dessutom hemställer jag, om icke, då man äger rättighet alt erhålla utdrag af Journal len, ehuru emot lösen, detta i alla fall förr orsakar en tillökning i göromålen.
Jag förenar mig med Herr von Hartmansdorff, och tillstyrker Ridderskapet och Adeln att förr ena sig med BorgareStåndet deruti, att
Tullförvaltare skola vara skyldiga att afgifva specificerad räkning å tullen för hvar och en förlullad vara.
Då, på de lullraki Ben 4 Jan uar i i e. m. 77 ningar sorn afgifvas, hvarje varuslag står särskilt utfördt, så tror jag det vara nog.
Den , som vill göra särskilta ntdrag ur Journalen, äger fullkomligt tillfälle dertill.
Visserligen kunde det låta göra sig i de andra städerna, att gifva specificerade räkningar, men i Stockholm och Götheborg är trafiken vissa årstider så stark, alt sådant skulle vara nästan omöjligt att åstadkomma.
Något särdeles gagneligt kan väl dessutom ej derigenom vinnas, ty livar och en handlande lärer ej underlåta, att särskilt bokföra omkostnaderna för hvarje expedition han gjort eller ombesörjt.
Herr Tham: Genom de ProtocolisUtdrag, som till BevillningsUtskottet ankommit, är jag underrättad , alt Preste- och Bon*- deStånden bifallit Utskottets förslag, hvarigenom frågan sålunda kommer att förfalla-.
Jag skall derföre icke envist insistera uti denna fråga.
Efter hvad Friherre Åker^ hjelm sednast yttrat, synes det som han trott, att man ville hafva en särskild räkning för hvarje vara.
Men så är ej förhållandet; man vill mott hafva hvarje vara särskilt specificerad.
Då Chefen för Tullstyrelsen tyckes medgifva, alt det så bör tillgå, att hvarje vara står särskilt upptagen, finner jag ej någon betänklighet vid att bifalla BorgareStåndets förslag; synnerligen som detta Stånd bäst 78 Den 4 la nu ar i i e. tn. lärer känna behofvet deraf.
Vid denna Riksdag, då så ofia exempel blifvit gifna , att frågor, som varit afslaghe, sedermera dock blifvit genonuli ifne, skulle jag uti nu ifrågavarande punkt vilja föreslå en inbjudning till Preste- och BondeStånden att sig med BorgareStåndet förena.
Jag anhåller om proposition till bifall å BorgareStåndets förslag, emedan jag tror, att det, såsom en särskild sak, kan afgöras utan återremiss.
Hans ExceUence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till bifall å Utskottets Utlåtande i denna punkt.
Ja och Nej. Hvarefter Hans ExceUence hemställde» om Ridderskapet och Adeln behagade afslå Utskottets yttrande, och instämma uti BorgareStåndets beslut.
Mig synes» som skulle Herr Tham och BevillningsUtskottets öfrige försvarare, enär de äro öfvertygade, att frågan i alla fall kommer att förfalla, kunna upphöra att ytterligare motstå Ridderskapets och Adelns bifall till vår mening; hvarigenom Ståndet åtminstone bevisade sin nitälskan för reda och ordning.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMasrskalkén förnyade de båda nyss framstäldte propositioner, hvaraf den första Den 4 Januarii e. m. 79 på enahanda salt, som förut besvarades; men elen sista, angående afslag å Utskottets yttrande samt instämmande uti BorgareStåndets beslut, af Ridderskapet och Adeln bifölls.
Beck; Ben, oarbetade; Bränvin af Säd och Potatoes; Bränvin och Sprit af Ris, Socker, Frugt eller Arrack, Rum, Cognac och Genever; Böcker; Fisk, salt, torr af alla slag; Färgträd, oraspadt, alla slag; Garn; Garn, Camél-, ofärgadt, otvinna dt, odubbleradt; Garn, Linne, of ärgadt; Gummi; Hampa; Hudar och Skinn; Jer ti, Tack-, Balast; Jern, Bomber, Kulor, Canoner , m. m.; Jern , Gjutgods, etc.; Jern, gamla casserade Canoner och Bomber; Jern , smidt eller valsadt, Osrnunds; Jern, Ankare, etc.
De i afseende å desse artiklar af Utskottet föreslagne 26 voteringspropositioner Llefvo af Ridderskapet och Adelil godkände.
Kläder, gamla.
Örn den föresbgne
Tullen på slitna gångkläder skulle uteslutas, skulle följden troligen blifva, att alla klädstånd i Hamburg och Lybeck hit infördes.
För att förekomma detta, bar BevillningsUtskottet föreslagit det tillägg:
Enär det ej öfverstiger eget behof.
Jag anhåller, alt Ridderskapet och Adeln ville bifalla denna lilla förändring. 8o Deu 4 Jann ari i e. m.
TJppå derom framställde särskildte propositioner, biföll Ridderskapet och Adeln Utskottets ti 11 styrknncle rörande denna artikel, samt godkände den i afseende derå föreslagne 27:de voteringsproposition.
Kopparstickj etc.
Den af Utskottet i afseende å denna Artikel föreslagne 28:de voteringsproposition godkändes.
Ljus _, Talg~.
Herr Munck af Rosenschöld; Utskottet har i ett föregående Betänkande föreslagit, att den redan stadgade tullen å talgljus skulle nedsättas; detta är af tre Stånd godkändt; men PresteStåndet har beslutat, att denna tull skall höjas lill detsamma sorn i iS23 års TullTaxa, eller till 2 R:dr 24 sk. lispundet.
Jag medgifver, att de i Stockholm boende kunna vinna en ögonblicklig fördel genom nedsättning af tullen på talgljus, ehuru den går blott till 2 sk. på hvarje skålpund; men jag hemställer om det icke för allmänt och enskilt interesse, ja äfven för Stockholms, är af vigt att jordbrukaren inom Landet uppmuntras till producerande af den rudimaterie, hvaraf ljus tillverkas, och jag hemställer till de Herrar, som intressera sig för realisationen, om ej genom en fortfarande jemn undervigt i handeln med Finland, som nu mera ej är någon Svpnsk pro - Den 4 Januari'! e. fn*
St provins, det blir oundgängligt» att vid ut* vexlingen undervigten liqvideras med silf* ver, så att en betydlig del af Silfverfonden småningom af Finnarne utplockas.
Då jaganser realisationen i allmänhet såsom den väsendtligast nyttiga af alla finance-operationer, emedan den stadgar myntvärdet och medförer möjligheten af rörclsecapitalets lill* ökning i en naturlig ordning, så önskade jag att den skulle byggas på sådane grunder, att ej Kursen innan dess verkställande betydligen stiger, och att silfret sedan ej vandrar till en betydlig del utomlands, hvil*»' ket nödvändigt skall inträffa, om vi ej förebygga den undervigt i bandel vi i synnerhet med Finland haft.
Jag känner visser* ligen värdet af de nyare Stats-ekonomiska principer, i följe af hvilka undervigt i han* del skulle vara en chimer, och att den icke i allmänhet, åtminstone längre tid, existerar-, samt att slutligen alla utländska varor må* ste liqvideras antingen med egna producter eller med Cotlcurs; men jag känner ock, ätt en sådan undervigt kan partielt i mänga åi* existera.
I följd häraf tillstyrker jag att
Rid* derskapet och Adeln instämmer i Preste* Ståndets beslut, att Tullbevillningen på Talg* ljus må höjas till 2 R:dr 24 sk.
Grefve Gyldenstolpe, Anton Gabriell Jag tror ej, alt Herr Munck af Rosenschöld vinner något i hufvudfrågan, om än Rid* 56 H. 6 82 Den 4 Januarii e. rn. derskapet och Adeln frångår sitt redan fattade beslut, ty saken kommer i alla fall till afgörande af förstärkt Statsutskott, och resultatet inom delta Utskott lär blifva detsamma, ehvad beslut vi nu fatta.
Jag tillstyrker således, att voterings-propositioneti godkännes, och att vi förblifva vid den mening vi redan förut i ämnet yttrat.
Jemte det jag instämmer i hvad Grefve Gyldenstolpe yttrat, anhåller jag få upplysa, att den tull, som bestämmes å utländsk talg, ingalunda har något inflytande på tullen för Finsk talg; ty i den afslutade Handelstractaten är på denna vara bestämd en fix tull, hvilken, oberoende af den nu ifrågavarande lullbestämmelsen, kommer att utgå.
Detta är orsaken, hvarföre Utskottet ej ansett nyttigt att föreslå en högre tull.
Vöre ej förhållandet sådant, att tullen a de talgljus, som från Finland införas, är fix, hade visserligen Utskottet icke dragit i betänkande att förhöja den.
I följd af den upplysning Herr
Tham meddelat, finnér jag visserligen onyttigt att nu mera yrka den framställning jag gjort; dock kan jag icke dölja min förundran öfver, alt BevillningsUtskottet icke anfört detta factum, för att vederlägga de inkast, som blifvit gjorde.
I anledning åter af hvad Grefve Gyldenstolpe yttrat, vill jag blott nämna, Den 4 Ja n u a r i i e. flir. 83 att denna fråga visserligen kunde undgå komma lill förstärkt Utskott, om Ridderskapet och Adeln frånginge sitt förra heslut, så att två Stånd stadnade emot två, och derefter en inbjudning skedde till de andra tvenne Stånden; men då en fix tull redan lärer finnas å från Finland inkommande talgljus, och denna åtgärd således vore ulan nytta, afstår jag från mitt yrkande i nämnde afseende; dock kan jag icke förklara huru, vid nu upplysta förhållande, frågan orri tullbevillningens belopp å talgljus, som blott från Finland, eller under namn af Finska, om de ock äro från det egentliga Ryssland, införas, kan blifva föremål för förstärkt Utskott, och anhåller derföre att Herr Tham ville upplysa, huru denna åtgärd kunnat af BevillningsUtskottet till-* styrkas, då redan en orubblig tull finnes å ifrågavarande vara.
Det är visserligen sannt, att de mesta talgljus införas från Finland; men det är ej eller förbudet att ifrån andra utrikes orter hit införa denna vara, och det är på sådane talgljus, som det nu ifrågavarande stadgandet har afseende.
Uppå derefter framställd proposition, blef Utskottets förslag lill den rörande denna artikel afgifne 2_Q:dc voteringsproposition af Ridderskapet och Adeln godkändt. 56 H. G* 1 84 Den 4 Januari! e. m.
Målningar, handteckningar och ritningar j infattade eller oinfattade.
Under förblifvande vid
Dess i afseende å tullen å denna artikel förut fattade beslut, godkände Ridderskapet och Adeln Utskottets derom framställde 3o:de voteringsproposition.
Olja, Olive- eller Born-; Papper; Saity kok-; Saxar, Öfverskärare-.
De i afseende å desse Artiklar af Utskottet föreslagne 3i, 3a, 33 och 34 voteringspropositiouer godkändes af Ridderskapet och Adeln.
Segel.
Utskottets tillstyrkande i afseende å denna Artikel bifölls.
Silke j ratt, ofärgadt, oberedt.
Utskottets förslag till den rörande denna Artikel afgifne 35 Voteringsproposition blef af Ridderskapet och Adeln godkändt.
Då i denna fråga två Stånd stadnat emot två, skulle, om Ridderskapet och Adeln accederade till det beslut Preste- och BondeStånden fattat, ingen voteringsproposition behöfvas.
Då Utskottet äfven förutsett möjligheten deraf, hemställer jag, om icke Herr Grefven och LandtMarskalken skulle (inna sig föranlåten lill Rid - Den 4 J a n u a r i i e. m. 85 derskapet och Adeln framställa proposition, huruvida Ståndet instämmer med Preste?- och BondeStånden.
I frågan örn Tullbevillning utgöra icke tre Stånds mening beslut, och då BorgareStåndet bifallit Utskottets första Betänkande, skulle frågan ändock komma lill förstärkt Utskott.
Dessutom är här samma förhållande som med talgljus, att en fix tull finnes å smör, sorn från Finland inkommer.
Jag tillstyrker derföre, att Ridderskapet och Adeln vidblifver sitt förra beslut, och godkänner voteringspropositionen.
Uppå derefter framställd proposition, blef den af Utskottet i afseende å denna Artikel föreslågne 36’ voteringsproposition af Ridderskapet och Adeln godkänd.
Socker; Socker_, Topp-j Confect- och Candi; Talg; Tjära.
De rörande desse Artiklar af Utskottet föreslagne 3^, 38, 3c), 4°> 41 oc^ 42 vo~ teringspropositioner godkändes af Ridderskapet och Adelli.
Trädvaror.
Hvad Utskottet rörande denna pu,nkt , tillstyrkt, blef af Ridderskapet och Adeln bifallit.
Ull, okammad; okardad; Ralk-ullj Väfnader j Kläden, * 86 Den 4 Januari i e. m.
Utskottets förslag till fö, 44 och 4^ voteringsproposilionerne öfver dessa artiklar blefvo af Ridderskapet och Adeln godkände.
Upplästes följande från nedannämnde Utskott inkornne Memorial och Utlåtanden: .
Åf den 3i sistlidne December: N:o 369.
I anledning af skiljaktiga beslut inom RiksStånden i frågan angående försäljningen af 5 stycken Kronan tillhöriga Krigsskepp och redogörelsen för derföre influtne medel.
Frän Bevillning- Lag- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskotten:
Af den 19 sistlidne December: N:o 28.
I anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet N:o 17, i afseende på förehafd granskning af Kongl.
Maj:ts förnyade Seglationsordning, af den 21 Julii 1825.
I anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet N:o 19, angående Kongl. Stadgan för Inrikes Tullförpassning * och bevakning.
Frän ExpeditionsTJt skot tet :
Af den 3i sistlidne December: é N:ö 3oG.
Angående den lill Kongl. Maj:c
Den 4 Januari i e. m. afgående underdåniga Skrifvelsen, angående regleringen af allmänna IndragningsStaten.
Åf den 2 dennes: N:o 3ii.
I anledning af återremiss af Utskottets förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse N:o 290, angående förliöjdt Hyres-anslag för Landshöfdinge-Residencehuset i Hernösand.
N:o 3i3.
Med öfverlemnande af förslag till underdånig Skrifvelse N:o 3i2 angående fceviljadt anslag af allmänna medel till Götha Canal-byggnads fullbordande.
Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan ett qvart till 10 örn aftonen.
Thorsdagen d. 7 Januarii i83o.
Plenum klockan ett qvart till 1 e. m. Sedan Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter blifvit samlade, samt de 2:ne Härolder, hvilka borde gå framför Ridderskapet och Adeln, ankommit, afgick Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar - / 88 Den 7 Januari i f. m. skalken med Ridderskapet och Adeln klockan tre qvart till i e. m. till Plenum Plenorum å RiksSalen, hvarest Hans Excellence StatsMinistern för Utrikes Ärenderne m. m.
Herr Grefve G. af Wetterstedt_, å Kongl. Maj:ts Höga vägnar, uppläste Dess tal, hvarigenom Kongl. Maj:t meddelade Dess Nådiga Sanction uppå åtskillige af Rikets Ständer i underdånighet hemställde Grundlagsoch Lagfrågor, äfvensom Kongl. Majrts
Nådiga beslut, i anledning af Rikets Ständers rinderdåniga Skrifvelse, rörande en ny SlängselFörordning, Hvarefter Hans Excellence Herr Grefven och Län dt Mar skalken å Rikets Ständers vägnar i underdånighet yttrade:
Stormäktigste, Aller nådigste Konung!
Jemlikt föreskriften i 87 §.
RegeringsFormcn få, till Eders Kongl. Maj:t, Rikets Ständer nu i underdånighet öfverlemna följande skrifvelser, med anmälanden om bifall till särskildte af Eders Kongl. Majit till Rikets Ständer aflåtne Nådiga Propositioner, nemligen: 1:0 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den g November 182g, i anledning af Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition den i3 December 1828, angående Strafflag emot Negerhandel och delaktighet deruti; samt, i sammanhang härmed, Den 7 Januarii t. re» 89 2:0 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af samma dag angående utfärdande af en Strafflag mot Slafhandel i allmänhet. 3:o Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 18 November 182g, i anledning af Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Propo» sition den 11 September samma år, angående stadgande, att den, som icke uppnått s5 års ålder, ej må till Domare-embetet förordnas. 4:o Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 28 December 1829, i anledning af Eders Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition om tillägg i 25 Gap. 5 §.
RältegångsBalken, Rikets Ständer anhålla, att i Eders Kongl. Maj:ts nåd och ynnest städse få vara inneslutne.
Sedan Hans Excellence samt Ridderskapet och Adeln återkommit till Riddarhuset, hemställde Hans Excellence, att Kongl. Maj:ts å RiksSalen uppläste 3;ne Tal måtte i dagens Protocoll intagas.
I anledning häraf upplästes flögstberörde
Tal, så lydande: Välborne, Ädle och Välbördige, Ärevördige, Vördige, Vällärde, Ärpborne, Förståndige, Välaktadc, lie* 1 9° Den 7 Januarii f. m. dcrvärde och Redlige, Gode Herrar och Svenske
Uti underdånig Skrifvelse af den 24 Julii sistlidet år, håfven J, Gode Herrar och Svenske Män, till vinnande af MittNådiga bifall öfverletnnat de lagligen beredda, från 1823 års Riksdag hvilande, samt vid innevarande Riksmöte af
Eder gillade och antagne förslag till ändringar i Rikets Grundlagar, med undantag af förslaget till 6’8 §.
Riksdagsordningen, hvarom J ännu icke fattat Edert beslut; och har Jag, efter inhämtande af Mitt StatsRåds underdåniga tankar, stannat i följande beslut.
Jag har gillat och antagit de af Eder, Gode Herrar och Svenske Män, föreslagne ändringar uti: 37 56 §. 2 morn. sista punkten; 6g §. 5 punkten; 97 §• 2 punkten RegeringsFormen; samt de vid slutet af g8 §.
RegeringsFortnen föreslagne tvenne tillägg; äfvensom de föreslagne ändringarne uti io3 §. 3 punkten och 108 §. 4 punkten RegeringsFormen.