Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men man kan icke neka , att det hinder, som möter, bestående i ett ymnigt vattentillopp, hotar verkets bestånd , samt att den nu ätkomlige Koltillgången i förhållande dertill är otillräcklig och Den 3 November J. m. gör den noggrannaste hushållning af nöden för det närvarande.
Det har väl blifvit sagdt, att undersökningar skett 3 men liera återstå ännu , och det är nödigt att anställa flera.
Då man således mäste söka vinna all den kännedom i ämnet , som kan vinnas, och befordra företaget med största möjliga drift , är det äfven , efter min tanka , nödvändigt , att söka afhjelpa, vissa brister, som hitintills gjort skada, och hvaribland den af en calcul ej är den minsta , och jag vågar, utan att träda granniagenhe ten för nära , tillägga , brist på kunskap.
De machinerier, som der för närvarande finnas, och hvilka äro så maktpåliggande , äro likväl 30 år gamla.
Jag har sjelf sett dem vid ett besök i grufvan.
Jag tror det vara vigtigt , att jnrättningarne vid ett sådant Verk ej stå 30 år tillbaka, under hvilken tidrymd menskliga kunskapen gått framåt med stora steg.
Det är således äfven vigtigt, att göra sig bekant med sednare tiders nya uppfinningar , samt att verket må komma under styrelse af en driftig inländsk man ; men att vid detsamma äfven bör fästas en kunnig utländning , på det man må kunna tillegna sig andra länders sinnrika uppfinningar.
Ty om löljden deraf skulle blifva , att man kunde uppfordra en dubbel vatten-massa mot hitintills med hälften mindre bränsle, än dertill nu användes , så och då vattentilloppet är starkt, men nuvarande Kol-tillgången i förhållande mindre , lärer hvar och en inse , att utgången af företaget till större delen kan bero på denna enda omständighet.
När man vidare betraktar, att så många olika interessen 26 Den 3 November f ni. här sammanstöta af det gamla och det nya Bo* laget, blifver högst nödigt, då Staten skall träda emellan i ett företag af den vigt, i anseende så väl tili de des pä använde kostnader af allmänna, som enskilda medel, och det inflytande på det stora hela , som rudimaterien medför, att med yttersta varsamhet tillvägagä.
Jag föreslår derföre , att med bibehållande af de utaf Herr af
Uhr uppgjorde grunder, beslutets verkställande måtte öfverlemnas åt Styrelsen, att efter omständigheternas föranledande utföra, Det skulle kunna hända , att vid den nya x^ctie-teckningen vilkor kunde komma i fråga , hvilka nu icke stå att förutse.
Jag anhåller derföre , att detta tillägg måtte vid propositionen fogas. Då Riksens Ständer gjort, hvad jag är öfvertygad, att detta Stånd ämnår göra, så bör verkställigheten öfverlemnas åt Styrande makten , såsom varande bäst i tillfälle att lämpa utförandet efter omständigheterna.
Det är i anledning af hvad Friherre Cederström anfört, som jag anhåller få tillägga , att skillnaden mellan hans och mina åsigter i detta ämne är löga betydlig.
Jag instämmer fullkomligen med Friherren deruti . att Statens praemier böra upphöra från samma dag , Riksens Ständer besluta afskrifning utaf gamla Bolagets skuld, emedan jag anser alla partiella uppoffringar vara utan ändamål.
Den sednare punkten angående räntan tror jag helt och hållet öfverensstämma med tredje punkten i mitt förslag.
Den 3 November J, m. Hvad Herr Cederschjöld anfört om ds Skånska Sten-kolens mindre användbarhet, lärer icke förtjena afseende, utan torde blott bo* ra upplysas, att dessa fordra en helt annan behandling , än de Engelska.
Hufvudsakliga olikheten består deruti, att de Engelska Sten-Uolen innehålla en mycket större andel bituminösa ämnen , och hufva derigenom egenskapen att under förbrukningen baka sig tillsammans, och qvarhålla således bättre värman.
De Skånske åter, äro mindre feta , och kunna icke utan användande af mycket vatten åstadkomma samma effect , men begagnas vid Stenkols-Verket med lika fördel som de Engelska, Ostridigt äga de Skånska Stenkolen det mesta företrädet såsom lysningsämnen i fyrbåkar och för flera andra behof, emedan de ej innehålla svafvel, men gifva en starkare låga.
De correctiver Herr Ce*. derschjöld i öfrigt föreslagit respecterar jag 5 men tror, att de medföra så många svårigheter i verkställigheten, och att de redan uppgifna innehålla så stor säkerhet, att jag ej annat kan, än afstyrka antagandet af hvad Herr Cederschjöld anfört.
Hvad Herr Grefve von Platen yttrat derom, att man vid Höganäs Stenkols-Verk bör begagna sednare tiders uppfinningar, gillar jag helt och hållet.
Den kostnad jag upptagit till 200,000 R:dr ligger egentligen i förbättringar af der varande machineri; ty det nu befintliga är inrättadt efter gamla methoden , och fordrar troligen flere förändringar.
Om ej förhållandet vöre sådant, hade ej en så dryg Actie-teckning 28 Den 3 November f. m. behöfts.
Jag tror äfven att det nya Bolaget icke kan bildas , nied mindre, än att någon respectable caracter åtager sig mödan att organisera detsamma.
Så långt hafva vi kommit i misstroende till Allmänna Bolag, att jag fruktar, det något sådant i annat fall icke låter sig tänkas.
Men om Riksens Ständer besluta Statens mellankomst , hoppas jag , att inom detta Riddarhus skall finnas den person , som med erforderlige egenskaper kan och vill träda i spetsen för företaget.
Jag förenar mig således uti hvad Herr Grefve von Platen och Friherre Cederström anfört, samt anhåller, att Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes derå framställa proposition.
Herr Lefren Johan Pehr:
Då jag förra gången hade ordet, glömde jag begära proposition på Friherre Cederströms tillägg, hvarom jag nu får vördsamt anhålla.
Herr Cederschjöld har yttrat, att man saknar kunskap, huru Svenska Stenkolen skola begagnas.
Jag är ej för tillfället beredd att uppgifva mera än ett ställe, eller Svenska Örlogshvarfvet, der man årligen consumerar 2,000 tunnor Svenska och endast 20 tunnor Engelska Stenkol.
För öfrigt instämmer jag i hvad Herr Grefve von Platen i detta afseende anfört, och anhåller, att Herr Grefven och Lahdt-Marskalken, tili skillnad frän hvad Herr af Uhr i sista pune - Den 3 November f. m. 29 ten af sitt förslag tillstyrkt, täcktes framställa proposition derå, att Bolagets inrättande må uppdragas åt Styrelsen och icke, på sätt Herr af Uhr föreslagit, till Fullmäktige i RiksgäldsContoiret.
Jag förmodar, det en lång bevisning är öfverflödig, att stadga sin öfvertygelse om rigtigheten häraf.
Jag instämmer fullkomligen uti hvad Herr Grefve von Flaten anfört och anhåller om Herr Grefvensoch LsndtMarskalkens proposition till bifall derå.
Herr Gref ven och Landt-Marskalken frågade , om Ridderskapet och Adeln ansåg öfverJaggningen fulländad.
Ropades J a. Herr Grefven och Landt-Mar skalken gjorde proposition till bifall af Stats- och Oeconomie-Utskottens förevarande Utlåtande.
Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarskalken framställde särskildta propositioner, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, med ogillande af Utskottens Utlåtande , besluta , att Statens fordran, utgörande 199,560 R:dr Banco, mej derå löpande ränta, må afskrifvas och öfverlåtas på Interessenterne uti Skånska Stenkols-Verket, under följande vilkor: 3o Den 3 November f m, 1:0 Att Bolaget ombesörjer teckning och uppbörd af en fond , stor 200,000 R:dr Banco , hvilken fond ovilkorligen måste användas för fullbordandet af Ryds Schakt , för arbetets bedrifvande på nedre flötsen , och inrättandet af sådane Fabricationer, hvartill i synnerhet den ymniga tillgången af eldfast lera erbjuder rudimaterier. 2:0
Det sålunda formerade nya Bolag, som, innom tvenne är efter kungörandet af Riksens Ständers derom fattade beslut, bör vara uppgjordt, skall, genom ordentliga räkenskaper, hvilka af Riksens Ständers Revisorer granskas, redovisa, på hvad sätt och till hvad belopp den tecknade summan blifvit använd. 3:0 Till säkerhet för Staten, att denna summa till förenämnde ändamål användes, bör afbetalningen å framlidne Hans Excellence Herr Grefve Ruuths skuld till Staten tills vidare och på vanligt sätt erläggas till Riksgälds-Contoiret, men något deraf icke af Bolaget lyftas förr, än genom Räkenskaperne blifvit styrkt, att hela den tecknade summan för ändamålet blifvit använd.
Derefter skall Bolaget vara berättigadt, att uttaga hvad som till Riksgälds-Contoiret influtit, så väl uti Capital-afbetaln ngar, sorn de, från den dag Riksens Ständers Beslut i detta ämne blifvit fattadt, upplupne räntor; äfvensom att i mån sorn länet, enligt de afgifne skuldebtefven , utgår, detsamma till hela det reverserade beloppet, så i hufvudstol, sorn ränta , uppbära^ och ifrån den tiden frikallas Bo - Dea 3 November f. m. 3i laget ifrän någon speciel granskning af Verkets Räkenskaper. 4;o Enär den nya Actie-teckningen skett, bör Bolaget afgifva sin förbindelse, att, enär detta Verk lemnar en vinst af 8 procent , erlägga till Staten i procent och således behålla 7 procent, då denna vinst uppgår till io procent , likaledes utgifva 2 procent ; vid 12 procent betala till Staten 3 procent, hvilken ränta är den högsta, som af Bolaget någonsin kommer att för Capitalet erläggas. 5:0 Hvad som vid 1823 års slut kan återstå af Bolagets serskildta skuld till Stats-Verket , stor 51,000 R;dr, må, i händelse nya Bolaget kommer att äga rum, sedan den afqvittning emot prasmie-medlen blifvit verkställd , som Utskotten i deras förra Betänkanden tillstyrkt, afskrifvas; Kommande de hittills Bolaget tilikände praemier att upphöra med innevarande års slut ^ ehvad de af Riksens Ständer Bolaget nu etbjurlne vilkor antagas eller icke.
Hvarjemte Ridderskapet och Adeln ansåg , att Riksens Ständer borde hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes å Stenkols-Verket fästa Dess Nådiga uppmärksamhet , samt låta Riksens Ständers förenämnde Beslut komma till verkställighet på et£ sätt, att icke allenast det dermed åsyftade ändamål , utan ock Statens samt
Bolagets fördel må i möjligaste måtto befordras. 32 Den 3 November f m.
Herr Lefrén anhöll, att de öfrige Riksstånden måtte inbjudas, att uti detta Beslut med Ridderskapet och Adeln sig förena.
Och blef denna Herr Lefréns hemställan, tappa gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln bifallen.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan ~ till 3 eftermiddagen.
Måndagen 33 Måndagen den 3 November.
Uppl ästes till justering och godkändes följande Expeditions-Utskottets insände Förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelser till Kongl. Majit: N:r 278.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om anslag af medel till MyntVerkets iståndsättande.
I anledning af Kongl. Maj:tsNådiga Remiss rörande Låne-räft i Riksens Ständers Bank för Allmänna Brandförsäkrings-Verket.
N:o 280.
I anledning af Kongl» Majsts Nådiga Remiss uppå Olof Söderbergs underdåniga ansökning om nedsättning uti Arrendet för betesmarken Rebbelberga Broar.
N:o 281- Rörande Häst-vacanee-afgiftens utgörande vid Smålands Regementes InfanterieBataillon.
Rörande de så kallade MedicoTheologiske Stipendierne m. m.
I anledning af Kongl. Majits
Nå Ridd. 0. Åd. Prot. X. Band. 3 34 Den 3 November e. m, diga Proposition om ytterligare anslag för full botdandet af Götha Canal.
Utdrag af Profocollet hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen den 3 November 1823. S. D. Sedan Herr Lagmannen , Borgmästaren och Häradshöfdingen N.
Callerholm, uti en till Herr Grefven och Landt-Marskalken ankommen Skrifvelse , afsagt sig den honom af Riksens Ständer uppdragne befattning att i Embetet efterträda Riksens Ständers Justitiae-Ombudsinan , i fall bemälte Ombudsman innan nästa Riksdag skulle med döden afgå ; så fann Ridderskapet och Adeln nu för godt besluta , att å nästa Thorsdag den 6 dennes utse 12 Electorer, hvilka, jemte de öfrige Riks-Ståndens Electorer, skulle äga , att , jemlikt 98 §. Regerings-Formen, efter Herr Lagmannen Callerholm utvälja en annan Riksens Ständers Justitiae-Ombudsmans efterträdare j uti hvilket beslut de öfrige Riks-Stånden skulle inbjudas, att sig med Ridderskapet och Adeln förena.
Den 3 November e. ni. 35 Upplästes till Justering följande: Utdrag af Protocollet hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, förmiddagen den 3 November 1823* S. D.
Då nu å nyo föredrogs Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens den ai sistledne October under N:o 563 afgifne , samt den 29 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens lörut serskilt meddelte Betänkanden, angående understöd af Staten för Höganäs Stenkols-Verk ; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, med ogillande af samma Utlåtande, besluta, att Statens fordran , utgörande 199,560 Rrdr Banco med derå löpande ränta må afskrifvas, och öfverlåtas pålnteressenterne uti Skånska Stenkols - Verket under följande vilkor : 1:0 Att Bolaget ombesörjer teckning och uppbörd af en fond , stor 200,000 R:dr Banco, hvilken fond ovilkorligen måste användas för fullbordandet af Ryds Schakt , för arbetets bedrifvande pa nedre Flötsen, och inrättandet af sådane Fabricationer , hvartill isynnerhet den ymnoga tillgången af eldfast lera erbjuder ru* dimaterier. 2:0
Det sålunda formerade nya Bolag , som , inom 2;ne år efter kungörandet af* Riksens Ständers derom fattade Beslut, bör vara uppgjordt, skall genom ordenteiiga Räkenska. 36
Ben 3 November e, m. per, hvilka af Riksens Ständers Revisorer granskas , redovisa , på hvad sätt och till hvad belopp den tecknade summan blifvit använd. 3:0 Till säkerhet för Staten , att denna summa till förenämnde ändamål användes , bör afbetalningen å framledne Hans Excellence Herr Grefve Ruutbs skuld till Staten tills vidare och på vanligt sätt erläggas till Riksgälds-Contoiret, men något deraf icke af Bolaget lyftas förr, än genom Räkenskaperne blifvit styrkt, att hela den tecknade summan för ändamålet blifvit använd.
Derefter skall Bolaget vara berältigadt, att uttaga hvad som till RiksgäldsContoiret influtit, så väl uti Capital-afbetalningar, som de , från den dag Riksens Ständers Beslut i detta ämne blifvit fattadt, upplupne räntor; äfvensom att, i mån som lånet, enligt de afgifne skuldebrefven , utgår, detsamma till hela det reverserade beloppet, så i hufvudstol som ränta, uppbära; och ifrån den tiden frikallas Bolaget ifrån någon speciel granskning af Verkets Räkenskaper. 4:0
Enär den nya Actie-teckningcn skett , bör Bolaget afgifva sin förbindelse, att , enär detta Verk lemnar en vinst af 8 procent, erlägga till Staten r procent, och således behålla 7 procent; dä denna vinst uppgår till 10 procent, likaledes utgifva 2 procent ♦ vid 12 procent betala till Staten 3 procent , hvilken ränta är den högsta, som af Bolaget någonsin kummer att för Capitalet erläggas.
Den 3 November e, nu 37 5:0 Hvad som, vid 183^ årsslut, kan återstå af Bolagets serskjlta skuld till Statsverket, stor 51,000 R:dr , må, i händelse nya Bolaget kommer att äga rum , sedan elen afqvittning emot prsmie-medlen blifvit verkställd, som Utskotten i deras förra Betänkanden till. styrkt, afskrifvas; kommande de hittills Bolaget tillerkände praemier att upphöra med innevarande års slut, ehvad de af Riksens Ständer Bolaget nu erbjudne vilkor antagas eller icke.
Hvarjemte Riksens Ständer borde hos Kongl.
Majit täcktes å Stenkols-Verket fästa Dess Nådiga uppmärksamhet, samt låta Riksens Ständers förenämnde beslut komma till verkställighet på ett sätt , att icke allenast det dermed åsyftade ändamål, utan ock Statens samt Bola. gets fördel må i möjligaste måtto befoidras j uti hvilket beslut de öfrige Riks-Stånden skulle inbjudas att sig med Ridderskapet och Adeln • förena.
Herr Lefvén Johan Pehr :
Jag vågar underställa , om icke i 4:de punktenorden: ”och ”således behålla 7 procentkunde utgå.
De förändra väl icke meningen; men synas mig vara helt och hållet öfverflödige.
Friherre Cederström Jacob:
Dessutom fåy jag hemställa , om icke i första punkten , der det talas om fullbordandet af Ryds Schakt, borde i stället stå ; ”dess nedsänknjng till un"dre Kol-flötsen/ 38 Den 3 November c, nu Grefve af Ugglas, Gustaf: Lika med Herr Lefrén , anser jag termen om de 7 procentens behållning kunna ur 4:de punkten utgå, såsom alldeles öfverflödig; men hemställer, om icke, näst efter orden ; ”erlägga till Staten 1 procent," må för tydlighetens skull tilläggas : deraf.
Herr Cederschjöld, Pehr Guslaf: Emot hvad Grefve af Ugglas nu föreslagit nödgas jag protestera.
Ty hans förslag skulle kunna tolkas så, att Bolaget blott borde erlägga 1 procent af de 8 ,• sorn utgöra vinsten.
Meningen mätte åter vara , att 1 procent skall erläggas af hela Capitalet, Herr Hjerta Gustaf:
Det är just nödvän-- digt, att uttrycka , att , då Verket gifver en vinst af 8 procent, en deraf skall tillfalla Staten, Herr af Uhr, Carl David:
- I förslaget är just meningen den, att, när Verket lemnar en vinst af 8 procent, tager Staten deraf en, och Bolaget behåller de sju 5 att af 10 procents vinst Staten skall erhålla 2 , och Bolaget behålla de 8; samt att, då vinsten bestiger sig till 13 procent, Staten må bekomma 3 , och Bolaget de öfrige 9; hvarutöfver någon progression ej får äga rum, I anledning af Friherre Cederströms anmärkning får jsg upplysa, att arbetets fullbordande på undra Kol-flötsen, eller denna flöts afsänkning j betyder i detta fall ett och det - Den 3 November e, m. samma: ty Schaktet är icke fullbo rila dt förr, än det blifvit af sankt igenom denna flöts.
Jag kan ej annat än instämma med Herr Cederschjöld deruti, att tillägget af ordet deraf skulle antyda, att det vore i procent eller T|ö’^e* derafj det vill säga af de g procenten som skulle tillfalla Staten , då deremot när ordet deraf ej där finnes, det är tydligt, att det är i procent af samma summa, hvaraf Bolagets inkomst utgör 8 procent, hvilken tillkommer Staten.
Herr Hjerta; Ordet neflsänkning har såsom en tecknisk term blifvit begagnadt i hela Betänkandet, hvilket ock lärer vara det rätta; ty det är blott fråga om att nedsänka Schaktet till det undra lagret.
Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarskalken framställde särskildte propositioner, beslöt Ridderskapet och Adeln; 1:0
Att uttrycket i i:sta punkten af Protocolls-Utdraget : Fullbordandet af Ryds Schakt, borde förändras till ; nedsänkningen af Ryds Schakt. 2:0
Att någon ändring af ordställningen i 4‘.de punkten icke borde äga rum ; och biet Protocolls-Utdraget således , med iakttagande af den i första punkten beslutade rättelse, af Ridderskapet och Adeln goökändt. 4° Den 3 November e, m, Företogs tik pröfning
Stats- Banco- och Lag-Utskottens ej mindre den 18 sistlednejuJii under N:Q 314 afgifne, samt den 19 i berörde månad eftermiddagen på bordet iagde , Betänkande, angående väckte frågor om enskildte personers rättighet att utfärda Invisningar, ställde till betalning af andra enskildte , samt beskaffenheten af de fordrings-anspråk , som derigenom uppkomma; än ock den 13 sistlednc October under N;o 547 meddeldte , samt den ?4 derpåföljde på bordet lagde, Utlåtande, öfver de vid förstnämnde Betänkande gjorde anmärkningar, Friherre Cederström Jacob:
Förevarande ämne har det mest directa inflytande på näringarna och den allmänna crediten.
Det är å ena sidan ostridigt, att den rubbas, om enskilda förbjudas att å hvarandra lemna invisningarmen det är ock å den andra sidan nödigt, att, då sådane invisningar blifva tillåtne , de ställas under vården af bestämda och stränga Lagar.
Samma författning, som tillåter den ena Nationen , att utfärda invisningar å den andra, åstadkommer äfven att de njuta förtroende, endast derigenom , att Lagen är så sträng , att den betalningsskyldige genast måste träda i häkte , ojn invisningarne icke vid förfallotiden utan uppehåll infrias.
Enahanda påföljd drabbar äfven utgifvaren, i händelse af protest.
Derföre skulle jag förmoda, att ett vigtigt ändamål vunnits , i händelse Utskotten , i stället för att , sorn nu sket, bemöda sig att inveckla ett i sig sjelf ganska enkelt ämne , föreslå - Den 3 November e. m. git , att Rådane invisningar fingo löpa likaväl inom sorn utom Riket, eller deras ställande under växelrätt.
Dertill hade ej fordrats mera , än att Växel-stadgan blifvit tillagd samma rätt på landet, och i hvad den rörér Notarius Publicus , hade dess befattning kunnat uppdragas åt Konungens Befallningshafvande, eller Domstolarne, då de äro i verksamhet.
Då hade denna stadga varit på alla ställen tillämplig, och en sådan utväg skulle mycket hafva bidragit att återställa den rubbade crediten.
Jag hemställer derföre, om icke Ridderskapet och Adeln , med ogillande af Utskottens Betänkande , skulle vilja vidtaga den utväg, att assignationer från 20 R:dr och derutöfver må vara till utfärdande tillåtne , dock ställde under växelrätt, och med de förändringar i afseende på landsbygden, som jag föreslagit, Herr Hjerta Gustaf:
Då detta Betänkande första gången till öfverläggning förevar, gjorde Friherre
Cederström emot detsamma enahanda anmärkningar som nu.
Jag besvarade dem då, och yttrade, hvarföre Utskotten ej trodde sig hafva gjort nog , om de endast föreslagit
Växel-stadgans användande i detta fall.
Det synas visserligen vid första påseendet, som den inrikes växel-rätten skulle kunna fotas på gamma grunder, som den utrikes; men dervid uppstår likväl den skillnaden, att då man inom egna Samhället tror sig vara tryggad medelst Utsöknings-rätten, grundar sig deremot förtroendet till utlänningen helt och hållet på personen 3 hvarföre ock ali vexelstadga förutsätter 4a Den 3 November e, tn. bysättningstvång.
Det är just derföre Utskotten ansett sig böra tillstyrka , att vid ali execution af invisningar, utmätning först skall ske, och att inan endast i händelse af bristande tillgång hos gäldenären skulle få hålla sig till hans person.
Endossering af sådaoe assignationer skulle icke hafva låtit verkställa sig.
Dessutom finnas flere andra föreskrifter, om kraf för vexlar, med mera, som ej kunna här tillämpas, och som följaktligen gjorde det nödvändigt att annorlunda behandla ämnet.
Tillämpningen har i sjelfva verket skett , der den utan olägenhet kunnat äga rum, x\tt föreslå en särskild
Stadga i detta afseende, var således nödvändigt; äfvensom att göra den så enkel, att den af menige man kan fattas och förstås.
Så tillgår det i Norrige; då en författning der utgifves, sker det i sin helhet , och de gamla varda ej deruti åberopade.
Jag har der sett fördelen deraf, och här olägenheterne derigenom, att i nästan de alldagligaste fall Svenska industrieusa undersåter ej kunna umbära en särskild lagtolk.
Jag förmodar således , att
Utskottens åtgärd i denna del är alldeles behörig.
Man invänder väl , att assignations-rörelsen tillförene kunnat bedrifvas , utan en särskild Stadga.
Detta är också ett sätt, att bevisa sin sats.
Då man betraktar, huru föga gamla lagens föreskrifter äro menigheten bekante, hvaremot sednare Författningar, talämnen för sednare tider, äro allmänt och ganska redigt kände, finner man lätteligen, att en ny Stadga gör bruket af Den 3 November e. m. 43 invisningar allmänt bekant, och att, när ds orter, der invisningar varit gängse befunnit sig väl deraf, andra Provinser väl också icke böra hållas i okunnighet om en sådan ressource, I Dahrne till exempel hafva assignationer länge varit gängse, emedan Bergshandtering tarfvar större förlag , hvilka sätta i nödvändighet att beständigt anlita den enskilda crediten.
Lika mycket som behofvet i denna ort verkat till begagnande af en sådan utväg, lika mycket har okunnigheten annorstädes hindrat dess användande.
Jag tillstyrker, på grand af hvad jag na haft äran anföra, bifall till Betänkandet, och anhåller, att, derest Protocolls-Utdrag från MedStånden ankommit , som innefatta deras beslut j ämnet, de samma ock må blifva för Ridderskapet och Adeln uppläste.
Det har beklagligen funnits en tiderymd i vårt Fäderneslands historia , då man vid en påföljande Riksdag vanligen gjorde om, hvad som vid en föregående blifvit besiutadt.
Detta oupphörliga ändrande af författningar och styrelse-åtgärder var så olyckligt och upplösande af ali ordning odr säkerhet, att sjelfva Grandlagens undergång derigenom bereddes.
I ett fall, nemligen hvad penningväsendet angar, synes den omtalta tiden ännu fortfara.
Hvad Riksens Ständer vid sista Riksdag beslöto, för att gifva stadga och säkerhet åt sedelvärdet , blifver vid denna i åtskilliga afseenden upphäfvet.