Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet som uti den ! hosföljande Förslag i allmänhet rädande anda sunni! fullkomligen förenad dcn libcralitö som förwarar hwarje Medborgares förnuftiga yttrande rätt, med dct as, seende pä laglighet som förekommer yttrande-rättens mihbruk, har ansett detsamma wara af ett ypperligt wärde, betragtadt säsom en grundläggning för utöfnin, gen af dcn kan hända dyrbaraste bland et folks rättigheter.
Om detta förslag i omständigheterne af desi utförande och tillämpning äger all ben fullkomlighet ett fritt men bestämdt bruk af Tryckfriheten synes fordra, wägar likwäl
Utskottet under erkännande af ämnets utvmordenteliga swärighctcr, hysa nägvt twifwelsmäl.
I följd af de olika intryck
Utskottet altsä wid pröfningen af detsamma erfarit, har Utskottet ansett sin pligt likmätigast, och mest förenligt med sakens wigt, at härmed berörde förslag icke säsom sitt, utan sädank det' är, Tryckfrihets-Committhcns, Riksens Högloft.
Ständer sjclswe underställa, och dermed förena dcn wördsamma anhällan, at i händelse Riksens Ständer ej skulle dct samma antaga, Utskottet mätte benägir lemnäs del af de anmärkningar derwid inom Riks-Stän dcn - Den 2 ^Dctober, iLZZ dcn kunna göras; Hivareftcr Utffottct under den -vidsträcktare tankeledning, och med dcn större lätthet at närmare instämma uti Riksens Ständers afstgter, h-varkill kännedom i förhand af deras tänkesätt kunde föranleda, skulle otwifwelagligt stnna stg i tillständ al pä säkrare grunder och med mera mogenhet upfatta dek yttrande och den till äfwcntyrs egna utarbetning Riksens Ständer kunde behaga af detsamma äska, och derjemte en större skyndsamhet genom redan kände erin» dringars undanrbdjande befordras, under det Utskottet är sysselsatt med andre till dest ätgärd hörande wigti» ge ämnen.
Stockholm dcn 21 September 1809.
O. iVIannerkeiiri. A.
Lilkveriparkö» A. 6.
Liikverstolps. 6» ölomer. 8v. 5i0Lk6rrstroM» Lars Q. kjorstin.
Lvell Wikman 6:tcrm Ormlist Lderkein. I. 6akn.
Lars 6ust.
Lroms.
Austers ^lon Heckert )on. jonston. f, O WaleriusLades pä öordct femte fölfande; Förslag till Trvcksribets - Förordning. r- Z> Sn allmän, laglig och -varaktig
Äiryckfrihek skall wara ät Nationen försäkrad, med uphörande af alla 12Z4 Dcn 2 October. alla förut gällande Lagar och Stadgar derom, utom hwad af dem i detta Förordnande uttryckeligen upplif» Ivas.
Skolandes Författare af Skrifter, som till trycket lemnäs, hädanefter ingalunda bcswäras eller uppehällaS, hwarken genom nägon sädan allmän Censur, som warit fordom hos oh bruklig, eller nägon särskilt för wiha Tryckerier: ännu mindre äge nägon Embetsman eller Och Ombud, under hwad namn det work, nägon förutgäende Inspektion öfwer hwad i Tryckerierna blifwit till Tryckning inlcmnadt.
Likasä ware för skrifters utgifning intet widare hinder genom behof af särskilta tillätclser eller Privilegier, nemligen i allt hwad ej emot andras redan förlänta uteslutande rätt stridigt wara kunde:
Bbrandes likwäl hädanefter, en sädan rätt ät ingen widare förunnas.
E) heller äligge Författaren att pä Skriften utsätta sitt namn, med mindre han af eget wal och wilja sä för godt finner.
Af samma grund, och pä det en ej mindre obehörig, än bekymmersam och ofta omöjlig Gransknings, pligt öfwer Författares Arbeten, icke mä Boktryckaren äläggaS, ware han, sä snart
Författarens egenhändigt tecknade kända eller bcwittnade namn och hemwist kunna af honom uppgifwet, frän alt answar för egen del frikallad.
Och skall, till^desto friare och skyndsammare utbredande af nyttig upplysning, cho som Boktryckeri-Konsten idka, och till dcn ändan eget werk anlägga will, enär derom hoS Kongl. Maj:t i underdänigHct anhällcS, sig Deh höga Privilegium dertill fbrwänta kunna.
Korteligen, inga andra wilkor eller förbe, häll ware för TankcnS offenteliga uttryck föreskrifna, Sn de, hwilka antingen mäste säsom oumbärliga Lagar rrkännaS, eller kunna säsom allmänt gagnelig» fdrfogningar antagas, utan inskränkning af nägon rättmätig frihet, Den 2 October. 12ZZ 2. §.
Säsom en anstalt af sistnämda gagnande stag, stall öfwer wista stags Skrifter, innan de offenteligen kungöras, en förutgäende uppstgt bibchällas, och stall bestä af: 1:0 En Theoloyisk Lcnsur för alla sädana Tbeologista Arbeten, hwilkas natur af officiera LäroSkriftcr fordrar, att de böra innehälla det waldaste och noggrannaste uttryck af Statens antagna Lärosalser.
Sädana äro Andeliga Tal, hällna i de allmänna Kyrkorna; Postillor; större eller mindre Läroböcker i Christeiidoms - kunskapen eller den Tbeologista Wetten, skapen, som utgifwas att nyttjas wid ungdomens underwisning, förklaringar öfwer Evangeliska Texter och Prediko »utkast, författade att tjena till ledning och biträde för yngre medhjelpare i Prediko , Kallet; med flere af lika stag och ändamäl.
Alla Arbeten af denna beskaffenhet stola med noggrannaste afseende pä öfwcrensstämmelscn med den rena Evangeliska LäranS hufwudgrunder, sädan den i Augsburgista bekännelsen, samt i Upsala
Mötes beslut af är isyz antagen och förklarad är, af nägot Consistorium innan tryckningen öfwcrscs, och fä ej utan dest pätecknade bifall af trye, ket utgifwas, wid Trettiotre Riksdaler Sexton SkillingarS böter för den Författare, som sig häremot för» bryter.
Alt öfrigt, fastän af Theologistt innebäll, som likwäl ej har samma officiella bestämmelse, mä, säsom andra lärda undersökningar, och fria Tanke»öfningar, utan fbrcgäendc Censur utgifwas. 2:0 En Theater Lensur, som har tillföre, mäl SpräketS wärd, Lagarnas och Sedernas helgd; men hwarS upsigt blott sträcker sig till Pjecer, som upp» ILZ6
Den 2 Vctober. uppföras, icke till Tryckningen deraf.
De Skådespelsom uppföras pä Kongl.
Theatrarna, stä i np§nämde afsccndcn under Kongl. Spektakel - Direktions answa. righct.
För de öfriga Theakrarna i Riket fortfars Konungen att, hädanefter som hittils, utse en eller twenne Mtkre Män, till hwilkas granskning Dramatiska Stycken spm där spelas, förut insändas skola, och hwilka böra tilse, att dctza Arbeten ingen ting innehälla som antingen oscdcligt wore, eller hwarigenom annan offcntclig förargelse föranledas kunde. Z;o En Censur öfwer Dispukationer, som utgifwas wid Akademierna, och hwilken kommer att efser manligheten förrättas af Fakulteternas Dckaner. Z. §.
Säfom ett, kill högsta eller lägre graden, brottsligt bruk af Tryckfriheten, anses as Lagen, och stall med perä utsatt straff beläggas: i.
Det ständeliga brott som fält uamn ak Hädelse emot Gud, och hwarmcd bör förstäs, ett genom sjclfwa uttryckets gröfwa och afstywärda lydelse, rystigt smädande af det Högsta Wäsendct.
Brottet skall straffas efter Allmänna Lagen Missg.
Balk. i Kap. i. §. och Skriften konfiskeras.
Dernäst: allvarlig och klart uttryckt förnekelse st en Gud och ett tillständ efter detta. — Allwarlkg och klart utkrpckt förnekelse af den Christna Tros - Lärans hufwudgrunder eller nögon deribland.
Brottet skall staffas med Etthundrade Riksdalers böter och Skriften konfiskeras.
Den 2 Oktober. isz? s ^ 2.
' Sedernas fräcka manhelgd, ware sig genom offcnteliga"
Läror till nägon grof last, särdeles demsom fZrar ärbarhcten, eller sädana ohöljda och skändcligcr framställningar af desi utöfning, hwarigenom främjandet af ett owärdigt och förderfligt lefnadssätt uppenbart äsyftas.
Brottet skall straffas med Sextiosex Riksdaler Trcttiotwä Skillingars böter och Skriften konfiskeras.
Skrifter, författade i ett spräk fullt af uppsätlig wanart, säsom otuktiga talesätt, täta och nedriga swordomar, eller andra skamliga grofheter.
Förbrytelsen skall straffas med Trettiotre Riksdaler Sexton Skillingars böter.
Alt klandrande omdöme om den tvid närma» rande Riksmöte antagna Stats-Författningen, hwarigenom nägon wägade upphäfwa sig att ogilla och bestrida den i samma Regerings-Form fastställda och genom en särskilt Successions - Ordning af Riksens Stän, der ytterligare bestämda Thronföljdcn.
Brottet skall straffas med twä ärö fängelse ä fästning och Skriften konfiskeras.
Dernäst: alt yttrande om be öfriga delar af samma Stats - Författning, som icke inffränkcs tillen loflig och foglig framställning af yppade betänkligheter, utan genom sjelfum Skrifartens högeligen förolämpande beskaffenhet, förbryter sig emot den skyldiga wördnad, som Statens Grundlag owillkorligcn tillkommer.
Brottet skall straffas med Sextiosex Riksdaler Lrettiotwä Skillingar böter.
Om konfiskations nödvändighet pröfwe Domaren.
Ders 12Z3, Den 2 October.
Dernäst: ständeliga omdömen och yttranden, sngäcnde Monarkisk Styrelse eller Regerande magt i allmänhet.
Brottet skall straffas med Sextiosex Riks» daler Trettcotwä Skillinges böter, och Skriften kon» fistcraS. 4- Alt stag- lastellgt och förklenande yttrande, hwarigenom nägon, under brottslig förgätenhet af Majestätets helgd, wägade förgripa sig . emot Konungens höga Person, ware sig i enskilt afseende, eller med hänsigt till utbfningen af Desi i Lagen grundade Magt och Rättigheter.
Brottet stall straffas enligt Allmänna Lagen MW. B. 5.
Kap. 1. Z. eller med s ärS Fängelse ä Fästning.
Skriften stall konfiskeras.
Samma helgd tillhört Drottningen och Rikets bestämde Lhronföljare.
Dernäst: stpmfiga yttranden emot nägon bland be öfriga höga Personer af det regerande Konunga, Huset.
Brottet stall straffas med Fängelse ä Fästning pä ett halft
Srs tid, eller derutöfwrr, lill och med rtt helt är.
Skriften stall konfiskerar. 5.
Oförsynt, och till innehäll eller Skrifart, sköndrUgt klander ä Riksens Ständer, Deras beslut och göromäl: ware sig stäldt emot
Dem i allmänhet, eller nägon af deras Fördelningar i synnerhet.
Brottet stall strc ff-S med Fängelse ä Fästning pä ett ärS tid.
Den 2 October. 12Z9 6.
Skrifter som offmtelkgen uppkalla till resning och bruk af wäldsmagt emot äfwcrhct och Lagar; eller, som pä hwad annat sätt ike mö, styrka och uppmana Menighet eller Stånds .
Llatzer till olydnad, motständ och sädana egcnmägtiga företag emot den of» fentliga Styrelsen, hwilka, säsom uppenbart störande af allmänt lugn och beswurcn Samhälls - Ordning, anses böra.
Brottet skall straffas efter Allmänna La» gen 6.
Kap. Mi§g.
Balken, och Skriften konstskcras. 7- Skrifter som illskefullt angripa, ware sig Statens styrelse och Högsta Förwaltningen af dess angelägenheter, eller den nyligen fbrelupna Regements - Förändringen, och hwarigcnom, medelst utspridande af sanningslösa, upretande och förhatliga begrepp derom, det allmänna lugnet wädeligen eller skändeligen ofreda-.
Brottet skall straffas med Etthundrade Riksdalers böter och.Skriften konfiskeras.
Dernäst: illwilligt, och till utspridande af wädliga farhägor, eller annan dylik äsyftad skada, uppdiktade händelser och föregifna nyheter, rörande det allmänna tillständet och hwad dermed omedelbar gemenskap äger.
Brottet skall stroffaS ifrän Trettiotre Riksdaler Sexton Skillingar, till Sextiosex Riksdaler Trettiotwä Skillingar.
Om konfiskationens nödwändighet pröfwr Domaren. 8.
Smädliga förolämpande, och till osämja med andra Matler ledande vmddmen vch yttranden ow främs 1240 Den 2 Dctober. främmande samtida Nationer och Stater, deras Af-- werhet och desi Blodsförwanter, Regering och Regeringssätt, höga Ämbetsman eller Sändebud, inre eller yttre förhällanden, företag och underhandlingar.
Förbrytelsen skall straffas U^cd Femtio Riksdalers böter, eller dcrntöfwcr, till och med Twähundrade.
Och skall hwarje Skrift, hwarigenom med Utländsk Wakt mitzförständ r,kdan yppat sig, under detta Moment hänföras, och, dm den straffbar finnes, derefter dömmas» utan afseende pä ikrifartens ironiska, allegoriska eller annorledes sörhöljda beskaffenhet.
Om konfiskationens vödwändighet pröfwc Domgren. 9- Obcräktigadt och olämpligt kungörande i Allmänt Tryck, af hwad i anseende till Statens ä färde warande underhandlingar, eller eljest af Konungens beslut och afstgtcr, samt Och Ministrars, Räds och Sändebuds förtroende wärf utrönt, eller förmodad! wara mä.
Förbrytelsen skall straffas med Sexton Riksdaler Trettiolwä Skillingars böter, eller dcrntöfwcrLill och med Femtio Riksdaler. 1O. Oförrätter till namn och rykte, hwarigenom särfkille Medborgare, en eller flere tillika, pä ett mer eller mindre brottsligt sätt ofredas, nämligen:
Först: Angnpelscr, som.ä ära ga, dek will säga lögnaktiga beskyllningar för sädana nesliga gerningar, hwarigenom ett ärligt namns rättigheter antingen efter Lag, eller allmänt omdöme, förloras.
" Der - Den 2 Dcdober. 1241 Dernäst: ffador till Borrffitft namn och snseende, ware flg tillfogade genom falffa och illwtlkiga upgifter, som beröfwa nägon, (Person eller Klas?) ett för dest yrke, Ämbete, eller öfriga wälfärd ockmgängliga förtroende, eller eljest medelst skymfcliga om, bömen och yttranden, hivarigcnom nägon (Personeller Klatz) direkt angripcS I hwad till Borgclig aktning kör anses owillkorligen hörande.
Brott eller sörbrp, lesser, som under detta Moment höra, skola straffas med answar efter de allmänna grunder, som i g. och y. §. samt 60.
Mitzg.
Balken föreffrifwaP, med den ätskillnad som där stadgas emellan angripcl, sen i och för Embctels skull, och dem, som personen enskilt angä.
Dock, att sa ofta böter äga rum, de i krist af tillgäng till deras gäldande, förwandlas i fängelse ä Fästning eller i vZerningsorten, efter den grund, som i 8- §- 10.
Mom. här ncdanföre uksättcs; samt att, dä Wälet anses urbota, fängelse ä Fästning alltid älägges den
Drotlstige i stället för de I nämde La, gens rum förcskrcfnc kroppsstraff; hwarwid iakttagas skall, att fängelsetiden uti intet fall längre, än till högst ett är- sträckas mä. 4- Z M. d afseende pä Författares eller Utgirwares säkrare- ocke tydligare efterrättelse, tilläkeS uttryckeligen att i allmänt Tryck utgifwa alt hwad i efterföljande tre Moment innchälles; dock med i akttagande af de tvid hwarjc Moment bifogade wilkor och undantag. 1.
Skrifter, likasom af all annan sorm pch beskaffenhet, äfwen af den, som man kallar Periodisk, de mä bestä i Dagblad, Veckoblad, MänadsSkrifter, Journaler, eller under hwad stags benämning de 1242 Den 2 October. be mä komma: utan annat wilkor för ämnen och inrättning, än att intet inträng derigenom mä ske r nä» gon annans redan förränta uteslutande rätt. 2.
Aila tvid Rättegängar eller i andra allmänna ärenden författade Skriftwärlingar, Hand» lingar, Förklaringar, Ocduktiouer, och Kontra-Dcduk» tioner, Species Facti, Protokoller, Voteringar, Domar och Utslag, chwad de höra till den förflutna tiden, eller till mäl, som hädanefter förekomma och afgöras, ware sig wid Under-Oomstolar, Hof - och l^fwer-Rätter, Kollegier, Konungens Befallningshafwandc, Konsistorier, Exccutions>ställen och andra Publika Werk, utan ätskillnad af mälens egenskap af Civila eller Kriminela.
Alla Rcicripter, Instruktioner, Konstitutioner, Reglementen och Privilegier, hwarifrän hälst utfärdade, tillika med alla hö» gre och lägre Rätters, Kollegiers och Cmbetsmäns Embetsbref och Memorialicr.
Ändmigen alla SocieteterS och Wcrks samt enffilta Personers Memorialcr, Ansökningar, Projekter, Betänkandcn, Beswär, med Utslag och Swar dcrä.
Och böra till den ändan icke allenast alla sädana Handlingar wid Domstolar och andra Publika Werk genast och utan tids utdrägt, emot Lösen uklemnas ät hwem det äskar, antingen han har i Saken del eller ej, wid answar säsom för tjenstcns försummelse, om det af nägon wägras, eller obehörigt fördröjcs, utan äfwen wid samma answar, i alla Arkif fri tilgäng lemnäs att fä pä stället afskrifwa, eller, om derwid hinder wore, i bewittnad afstrist emot wcderbbrlig
Lösen utbekomma alla sädana Handlingar, som i ofwannämndc mäl kunna wara akt tilgä.
Wio föregäcnde tilläkclse, böra likwäl följande undantag och wilkor owägcrligcn iakttagas: i:o
Att i anseende till Motocoller som hos Konungen, eller i Banko, och Rjksgälds-Werkcns hemliga - Den 2 October. liga ärendcr, eller wid Allmänna Riksmöten, Ständens och Utskottens t^fwcrläggningar, hällas, hwad derom i Regerings-Formcn och Riksdags-Ordningcn stadgaS, till vwillkoriig efterrättelse länder. 2:0
Att, när för öfrigt i nägot Rättegängsmäl, hwilket hälst en Park genom trycket kungör sitt bcswär eller sin anklagelse, han äfwcn mä wara förbunden att pä samma gäng, genom trycket kungöra hwad till SakenS upplysning och siukcllga afgörande, wid samma Domstol, owilkorligt hörer.
Likasom akt när, af en Rättegäng, nägot mer än blotta Utslaget eller Domen derä till allmänt tryck lemnäs, säsom en af Parternas pästäendcn, förklaringar, wista vota eller dylikt, äfwcn WederparkenS motpästäenden, motfbrklaringar, samt de öfrige Ledamöters vota, af den Domstol hwarwid mälct fbrewarit, mä bertil fogaS; med ett ord, alt som för nödwändigt hällas bör, till behörig uplySning om Sakens behandling och om grunderna till det Utslag som deri fälldt blifwit.
Likwäl mä ingen belastas med utlösning af flera Handlingar, än till detta ändamäl owilkorligt nödwändiga äro, och mä omdömet derom bero af Domaren, hos hwilkcn mälet fbrewarit, under wedcrbörligt answar, om dermed annorlunda fbrfarcS, än med denna Lags tpdeliga mening och stadgande öfwerensstämmer. z:o Att wid tryckning af Protokoller, Domar eller andra Handlingar af dylik natur, icke nägra ns, ter och anmärkningar mä, i eller wid sädana akter, tillika inflyta, eller nägon slags tilläggning dcrwid 0- medelbarligen fogaS; utan deras eget ordliga innehäll ensamt och noga fbljaS.
Den Utgifwande likwäl obetagit, akt i ett dcrifrän ätstilt yttrande, meddela Allmänheten hwad han anser til sakens ännu wärmare upp' f 1244 Den 2 cdctober. upplysning hörande; dock sä, att hwad Allmänna Lagen om Domqwal stadgar, icke öfwerlrädes, wid det answar som derstädes i samma fall utsättcs. 4:0 Att Protocoller och Handlingar i förlikta Brottmäl, ej mä, sä länge Parteriia lefwa, utan drra§ ömsesidiga tillständ, af trycket utgifwaS. s:o Att hwarken sädank, som rörer gröfwa mindre kända mistgerningar och stpggelscr, eller pä annat sätt högeligen särar blygsamheten, eller hädelser emot Gud och Verldslig äfwerhet innchäller, eller hwad i anseende till Personer, hwilka ett mäl icke egentligen beträffar, kunde hafwa influtit otidigt, anstötligt och förklenligt, mä i sädana Handlingar, genom trycket kungöras, utan sä wida, hwad sistnämbe fall angär, äberopandet skulle prbfwas nödwändigt till upplysning och styrkande af sjelfwa hufwudsaken.
Hwilkerr pröfning domaren, som sist i mälet dömt, likaledes werkställa bör.
Förbrytelser emot i:sta och arbra punkterne af -etta Moment, skola beläggas med Etthundrade Riksdalers böter för hwardcra punkten; för sädana som ske emot Zrdje punkten, medelst obehöriga Noters bifogande, skall i plikt erläggas Tjugufem Riksdaler, utom answaret, sä wäl för Noternas som det särskilta yttrandets innchäll; ändteligen, för hwad emot de öfrige 4:de och s:te punkterna i allmänt tryck stridigt utkommer, böke Utgikwaren Trettiotre Riksdaler Sejlon Skillingar, antingen han försummat att Domarens yttrande öfwer sädana Handlingars tryckning wederbörligcn äska, eller des' antydan efter eget sjelstycke äsidosatt.
Den 2 D-ctober. 1245 z.
Sluteligcn, och pä det, äfwen i afseende pä Historiens upplysning och fullständighet, intet hinder mä ligga i wägen, och ingen kunskap eller händelse, som dcrtil höra kan, bortgömmas eller i glömska förloraS, ägt, pä lika sätt, en hwar frihet att genom trycket kungöra och till efterwerldens kännedom uppdaga alla under framfarna Regeringar mer eller mindre kända händelser, och förefallna märkwärdigheler, jemte Politiska Reflexioner deröfwcr, och sädana hemliga eller bekanta Anekdoter som derät ljus läna, Likwäl derwid förbchällit, att källorna till sädana upgifter böra kunna, i händelse af ätal, wcderbörligerr förewisaS, samt att, i alt hwad närwarande lid och ännu lcfwande Personer röra kan, ingen ting mä under sken af Historiskt ändamäl, i offentligt tryck utgifwas, som emot hwad om sädana ämnen i denna Förordning innchällcs, stridande wore.
Förbrytelser häremot, skola, efter deras beskaffenhet straffa; pä sätt som ä behöriga ställen redan i det förcgäcnde stadgadt finnes. s. Z Under förutsättning af hwad i föregäcnde § § innehällcs och förcffriswcS, stär för den allmänna tan« ken fritt och öppet alt, i alla ämnen, utan undantag, öfwa, uttrycka och Meddela sig:
Skriften mä wara af Teologiskt eller Philosophiskt innehöll; den mä angä Moral, Statistik, Politik; beträffa wärk eget Land eller främmande; röra Medborgares rättigheter eller skyldigheter; äsyfta Nationens förkolning genom hushälls ning, slöjder, näringar, eller dis sinncs-odling, genom Uppfostran, Vetenskaper, Vitterhet och Eorgerlig upplysning.
Lälunda, och pä det, ä ena sidan, till utspridande af ett allmänt och gagnelig! ljus, ingen möjlig - 12^3 Den 2 Octobe.r lig wäg mä tilstängas, likasom ä den andra, tilfällen bppnaS för tänkande och till Rikets tjenst skicklige män att göra sig kända, och hwarcst behof af dem wore brukade, mä det hädanefter ingalunda anses säsom nä, gon Swensk man fbrwägradt, att genom trycket yttra sina nitiska tankar och erindringar öfwer alla delar af den allmänna wälfärdcn, som kunna tillåtligen underkastas offentlig pröfning; sädana erindringar mä beträffa Landels och Statens tillständ i allmänhet, eller Lagar, Författningar och Publika anstalter, äfwen dem deribland, som härsiyta, ware sig ifrän Kongl. Majus egna höga besluts eller KonungS och Ständers gemensamma stadgandcn.
Sjelfwa Grundlagen mä derifrän icke annorlunda än till den del som ofwanfbre bestämd blifwit, undankagaS: emedan dä den med Wishct sjelf förutsätter förbärtringarsmöjliga nödwändighet, och äfwen utstakar en laglig wäg till deras werkställighct, Lagstiftaren icke utan motsägelse skulle beröfwa det publika förnuftet rättigheten att yppa och antyda de behof äs sädana förbättringar, som kunna möjligtwis genom samfällt erfarenhet och ett längre eftersinnande framdeles upptäckas.
Dock, att sädana päminnclscr ske rj allenast med all den wördnad och tillbörlighet som Konungens Höghet och Ständers myndighet Slägga; >men äfwen utan ringaste minskning eller fördröjning i den obrottstiga lydnadS - pligt, hwartill hwarje underfäte och medborgare är, genom cd och Lag, owillkorligt bunden.
Ännu mindre skall det anses förbudit att med »vederbörlig uppmärksamhet följa de ätskilliga För, waltnings - grenar, som under Kollegiala S unfundS eller särskilta Personers bestridande höra, eller för hwem dertill fog äger, att, som äldre Lag redan stadgar, lägga i daneil alla LmbetSmänS bervifliga,sä lagliga som olagliga göromål, med hwad sig -erwid tilldragit, nyttigt eller stadigt.- Lik - Den 2 Gctsber. - 1247 wäl dervid pämint, att sä wäl hwad i iv.
Mom. af Z.
Z. i allmänhet stadgar, som hwad ofwansbrc i s. Moni. af 4. § härom särskilt fbrbchälles, icke urakt» IlätaS mä.
Och skall, fbr alt hwad i allmänt tryck utkommer, och mot denna förordning ej tpdeligcn st-ider, ingen Författare qwäljas eller'oroas.
I hwilkcn afsigt, och pä det att hwad i ssilfwa Fölfattiungen cm förbrytelser deremot stadgas, icke mä genom aklagareS eller Domares mihfirstädda nit obehörigt äbcropas, liker med öfwerdrifwen och onödwändig stränghet handhafwas, följande rättwisa grunder och wilkor skola, vid denna Lags tillämpning, wara hädanefter hwarje
Domare till wälbetänkt iakttagande älagda, nemligen:
Att hwarkcn sädana drag af en möjligtvis starkare och frimodigare skrifart, som kunna höra till riägon nyttig sannings kraftigare framställande, när ingen förgriplig afsigt är dermed tydligen förbunden, rnä säsom skälig anledning till ätal och yrkande afLagcnS näpst förrbäras; eller ännu mindre nägon sädan ringa owarsamhct i uttryck, som kunde af brist pä no, gare eftersinnande, lätteligen hafwa undfallit en Författare, ware sig i allwarlig eller skämtande Skrif-art: att sälcdcs fbremälen för anklagares ätal och LagenS bestraffning, icke böra wara förseelser af ingen eller föga menlig verkan, utan förbrytelser af oskicklig och märkbar stada för Samhället eller cnstilta; att sädana äklagade Tryckfrihets, brott böra till fullo uppgä emot de bestämningar, som derä i detta förordnande utsättas, och i synnerhet ber blott en ei/da grad af straff och straffbarhet utsätles, ingen ting under samma rubrik dragas, som e) till förbrytelsens storhet eller pätaglighct, fullkomligen swarar deremot; att brottslighetens bcwis böra hämtas af den äklagade SkrifTredje Band.
N:o 159. 160. tens !248 Den L (dctober. tens egen klara lydelse, och icke genom tolkning och tydning ledas derur; ändteligen, att sä ofta falletS natur tilläter, mindre afseende mä hafwas pä nägot enda särskilt uttryck eller ställe, än pä hela Skriftens allmänna runehäll och beskaffenhet.
Af samma grund erinras widare, akt hwab i 7:de Momentet af z.