Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det synes mig troligare att det skulle befordra deras förmåga att underhålla Religiositet, än att det skulle motarbeta den.
Mar har yrkat att för utvidgade kunskaper ei ärn nyttiga för Allmänheten.
— Man har ju ej då rätt fattat mitt förslag: eller är det omöjligt för Arbetaren att lära läsa, räkna och skrifva, och huru skulle det kunna vara skadligt, om han det kunde ?
Man har ansett Arbetsscholor onödiga emedan man påräknat att Näringsfriheten tillräckligt skall uppmuntra Arbetsfliten, och producera den högre än all Undervisning.
Ingen nekar mindre är. jag Frihetens alstrande förmåga; men denna utestänger ej all menniskoåtgärd, till befoi-- diande af hastigare framsteg och högre fullkomlighet.
All skicklighet fordrar vana och öfning.
Man har misstydt mina ord, när man trott dem betyda, att i Arbetsscholor de theoretiska grunderna af vissa Näringsgrenar skulle för barnen framställas.
Jag har aldrig med ett ord syftat ditåt.
Jag har tydligen sagt, att Scholorna skulle vara praktiska, och Undervisningen lämpad efter localenS behof och anledningar.
Hvem kan neka, att tidig vana ifrån eyssellöshet vid arbete föder och grund - 75i Deri 17 Juli. f. m. lägger för lif*, ti den arbetsflil?
Är det <j af en större öfning sorn en högre skicklighet uppkommer ?
Jag nöjer mig meri <1 «sa anmärkringar, för aft visa huru pain Motion i detta Betänkande blifvit behandlad, och af hvad värde i huTvudsaken Utskottet Yttrande deröfver kan anses vara.
Rik^dagin nalkas sitt sint.
Vigtigare mai måste skyndsamt afgpras.
De flr - ta mål interessera mängden annu mera än detta.
Jag vill ij med någon begäran af återremiss upptaga tiden.
Min grundsats har länge varit och är ännu att ha tålamod.
Hvad sorn • j vinnes nu kan vinnas i längden.
Min Motion må gerna förfalla.
Hvad det sätt angår hvarpå jag, i anledning häraf, blifvit bedömd, får jag, förklara att jag ej är stridlåtig.
En strid inför Riksens
Ständer öfver detta ämne är ej på sitt rum.
Den skall ej af mig föranledas.
UppfostringsComitteens åtgärder behöfva ej af mig försvaras — de försvara sig sjelfva.
Mina egna äro redan till en stor del föremål för det allmänna omdömet; de skola blifva det framdeles ännu mera: och jag öfverlemnar dem gerna åt de sakkunnigas granskning.
Hvad ifrågavarande
Betänkande beträffar, så är resultatet detsamma om det bifalles eller afslås.
Jag gör således icke något löroid för någondera åtgäxden, utan då E - Den 17 Juli f. m. 752 ders Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken derpå gör någon proposition , skall jag liknöjd höra den med Ja eller Nej besvaras.
\ ämnet. om den allmänna Uppfostran har redan för mycket, och nästan för tidigt blifvit taladt.
Den af Kongl. Majit förordnade UppfostringsCommittée har ännu icke fullkomnat sitt verk, och Höglofl.
Ridderskapet och Adeln må ej vill ja gifva åt densamma en Instruction eller föreskrifvet Arbetssätt.
Scholordningen af 1724 tarfvar en öfversigt, och oin Medeltidens Stiftelse af offentliga Scholor och Gymnasier finnes merändels inskränkt till ecclesiastik lärdom, med ännu vidlådande Munklemningar; så bör dock erkännas, att de ynglingar , sorn vid våra CathedralScholor och Gymnasier njutit elementarisk förbere. delse och sedan flyttas till Rikets Universiteter, nog allmänneligen äga och behålla ett utmärkt företräde framför de
Studerande som undfått enskild undervisning af halflärda och ofta ombytta Informatorer eller Huslärare, hvilka sjelfve äro i behof af uppfostran och egen lärdomsförkofran.
Jag har for detta uti mitt andra Piaesidii Tal inför Kongl. VetenskapsAcademien, om den offentliga Vården, sökt visa flera nödiga rät - 753 Den 17 Juli- f- n. telser vid våra, så lägre som högre, Läroverk, för att der bereda nyttiga Medborgare till alla slags yrken, men som ej är 9 passande att här upprepa.
Det gör visserligen ej tillfyllest för Republiken att skaffa blott undervisning i Bokliga Vetenskaper; utan en jemn förening af Bok- och Folkvett bör sorgfälligt befordras, samt tillfällen och handledningar beredas, att alla Förståndets eller Själens så väl som Kroppens eller Senornas förmögenheter och krafter till enskildt och allmänt gagn inofvas och på bästa sätt användas må.
I andra Riken finnas säl skilda Borga c? re-, Folk-, Industrie-, Arbets-, Räkne- och Moderna SpråkScholor och Pensioner, utom Gymnastiska öfnings«tälkn.
Om ej mindre hos oss än annorstädes afseende vid uppförstringen borde hafvas pa flera slags borgliga och LandtmannaNäringar; så kunde skiftevis ej allenast i Städers utan ock, i sin mån, uti Socknars Schölinrättningar mert än en passande kunskap och öfning meddelas och befordras.
Jag har i nämnda
Tal ock visat, huru inskränkt, i jemförelse med andra offentliga bidrag, Statens använda kostnad är uppå det offentliga Undervisningsverket, hvarför så der sorn sedan i Höglofl.
StatsUtskottet, jag för miu del, tilt vinnande af för - V - Den 17 Juli f. m. 753 förbättrade och förökta ScholirrKitr,ingar , titlstyrkt understöd af indragna Ptestvederlag och ForläningsSpannmål.
All manna Besvärs- noll Deon. nomieUtskottfts Betänkande i ämnet är ganska vidlöftigt, och kunde åtskilligt dervid vara att anmärka.
Till Konpl.
Maut tyckes i underdånig skrifvelse egentligen böra anhållas om en Nådig anmaning till UppfostringsCommitteen att, med det första möjliga, inkomma med sitt underdåniga förslag till Allmänna undervisningsverkets reglering, samt att de medel, som Rikets Ständer, till ändamålets vinnande af en förbättrad uppfostran för trogna Skattdragares barn, underdånigst an vist, rpå Landsfaderligen till en snar verkställighet befordras.
Herr Grefven och LnndtMarskalken gjorde proposition till bifall å Betänkandet, hvilken med Ja besvarades.
Vid förnyad föredragning, godkändes till den påföljd 56 §.
RegeringsFormen stadgar, följande, från ConstitutionsUtskottet inkomna, och den 14 dennes på Bordet lagda Memorial; Ridd. o.
Protoc. 95. 9& 774 Den 17 Juli. f. m. t:o Af elen 13 Juli, angående åtskilliga förändringar i Tryckfrihets Förordningen.
S:o Af samma tlag, med försl ag, att 1 händelse den nu antagna Jury ej skulle befinnas uppfylla sitt ändamål, den förut fastställda Rättegångsordningen måtte kunna återinföras. 5:0
Af samma dag, angående en tilläggning, om uteslutande privilegier, i 60 §.
Regeringsformen» Herr Friherre af Wetterstedt, Gustaf•’ I'anledning af det nu upplästa Betänkande från ConstitutionsUtskottet, om dess föreslagna förändringar uti Grundlagarna, Irvilka till nästa Riksdag böra hvila, torde mig tillåtas att Högloft.
Ridderskapet och Adeln underställa några betänkligheter som förekommit mig, i anseende lill titeln på de Grundlagar, som enligt Konungs och Siänders sammanstämmande beslut vid denna Riksdag, blifvit förändrade.
Det var den 14 Juli som Kongl. Maj:t gaf sin sanction åt Riksens Ständers föregående beslut i detta afseende.
Skall detta datum gifvas de sålunda förändrade grundlagarna, eller skola de behålla deras gamla data?
Fråga är både om Regeringsformen, RiksdagsOrd - 17 Juli. f. w. 775 ningen och Tryckfrihetslagen.
För mia 1 t 1 •'
T del anser jag att de gamla data bora fortfara, och att Rikets Ständer i synnerhet aldrig böra frångå, på Regeringsformen, datum af den 6 Juni 1809, emedan det alltid kommer att i minnet återkalla eri tidpunkt sorn födde Sveriges nya Samhällsskick och återgå?
Svenska Folket dess förlorade lagliPå rättigheter, Dessutom, om man äfven O t 7 ville förändra detta datum , vöre det nu Omöjligt, då LandtMarskalkens och Talmännens Eder, hvilka i Riksdagsordningen, äro införda, bestämdt åberopa Regering;.Formen af den 6 Juni 1809; hvarföre en förändring till den 14 Juli 1815 åtmindstoné ej förr an vid nästa Riksdag kunde göras.
Ått likväl omtrycka Grundlagarna, med de nu beslutna förändringar och under alldeles enahanda rubrik med de förra, skulle leda till beständiga misstag, emedan, i den* na händelse, ett exemplar af 1809 års RageringsForm, tryckt 1809, skulle vara olika med ett exemplar trvokt 1815, utän att på titelbladet denna skiljaktighet vore utmärkt.
Att, åter, bibehålla det ursprungliga datum och tillägga orden: ’’ med de vid 1815 års
Riksdag giorda förändringar’’, skulle hafva till påföljd, att då alia Edsfotmulairer i Jåiket naturligtvis böra innefatta och hafva afseende på så väl Regeringsformen som de sedermera lagligen tillkomna förändringar i de?1 primitiva', lydelse, dessa Eds för» 75* Deu 17 luli f. m. mularrer alltid skulle lämpas efter den jemkning grundlagarna vid hvarje Riksdag tomme att undergå.
Jag föreslår således att, så väl för RegeringsForm^n sorn för Riksdagsordningen och Tryckfrihetslagen , deras nuvarande data må bibehållas, med tillägg:
Med de af Konung och Ständer sedermera antagna förändringar^ samt att denna rubrik alltid blefve lika lydande, utan afseende på hvilken epok förändringarna skett.
Derjemte tror jag att Riksens Ständer skulle förklara det, i anseende till alla edliga förpligtelser, den som förbinder sig att åtlyda och iakttaga någon af Rikets Grundlagar, endast nämnd vid dess nuvarande datum, äfven anses hafva förpligtat sig att uppfylla hvad de sedermera, i förenämnda Grundlagar, af Konung och Ständer, beslutna förändringar förmå och innehålla.
Ridderskapet och Adeln skulle instämma i detta mitt förslag, anhåller jag att detsamma med de öfriga respectiva Stånden måtte communiceras.
Vid förnyad föredragning bifölls Con* stitUtionsUtskottets den 14 Juli på Borde* Den 17 Juli /. m. 757 lagda Memorial, angående bestraffnings- och rättegångssättet i Tryckfrihetsmål.
Upptogs å nyo ConstitutionsUtskottets, den 14 dennes på Bordet lagda, Memorial, af föregående dag, innefattande Utskottets lemnade decharge för StatsRådet, de Föredragande samt Konungens Rådgifvare i Commandomål, jemte 2:ne hemställningar till Kongl. Majit.
Herr Munck af Rosenschöld, Eberhardr uppläste följande:
Utan att derigenom villja ge anledning till någon discussion, får jag, för min del, reservera mig, i anledning af ett ConstitutionsUtskottets beslut, som förbjudit en särskild
Ledamot att lita sitt särskildta Betänkande, rörande anmärkningar i anledning af StatsRådets Protocoll, åtfölja Utskottets Betänkande i samma ämne.
Äfven får jag erinra att så väl 107 §. i RegeringsFormen som 29 §. i Riksdagsordningen ålägger Utskottet ovilkorligen, att hvad det, i anledning af StatsRådets Protocoll anmärkt mot StatsRådets eller StatsSecreterarnes åtgärder, för Riksens Ständer tillkännagifva.
För detta ändamål har Grundlagen stadgat ett ConstitutionsUtskott: och för samma ändamål torde Medlemmarne i samma Utskott hafva blifvit valde.
- Samma §:r i 778 Pen lj Juli f. m, Grundlagarna hänskjuta till Riksens Stän* ciri? eget godtfinnande att å dö af Constj. tutionsUtskottet meddelda anmärkningar gö« ra afseende.
. Utöfver den för ConstjrutionsUt kottets verkningskrets i detta fall före» skrifna gräns, har jag ej trott det äga rät» tighet att gå, utan har jag trott det träda in pä området af Riksens Ständers egna verkningskrets, och göra ingrepp i Riksens Ständers sig ensamme i Grundlagarna förbehållna rätt, om det låter de af Protocoller. s genomläsning föranledda anmärkningar förfalla, och underlåter tillkännagifva dem för Riksens Ständer, Det vore u» tan tvifvel angenämt för hvar och en Gonatituti03?Ut-kottet5 Ledamot, och fövmodli» gen äfven öfverensstämmande med Heras enskilda förbindelser samt, iaS tillstår det, afven med mina, om Utskottet kunde äga rättighet uraktlåta göra i frågavarande aa» märkningar; men, som Ledamot af Consti» tutioiJsUf^kottet, kan jag, enligt rbin öfver» t geise, icke, tvärtemot Grundlagarnas föreskrift, tillegna mig en rättighet som Grundlagarna ej tillegnat GonstitutionsUtskottet, titan förbehållit Riksens Ständer sjelfva, men som jag, i egenskap af medlem, i mitt Stånds Tlenurn, kan hända, gerna skulle vilija begagna.
Jag reserverar mig således emot den, » min tanka, utöfver Grundlagens föreskrift Pett 17 Juli. f. m. 77» utvidgade rättighet för ConstitutionsUtskottet.
Då Friherre Stael von \HollsteinCorfitz Ludvig, härefter sig anmälde, yttrade sig Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken böra tillkännagifva , att öfver den af ConstitutionsUtskottet meddelade dechargen kunde ventilation till beslut icke äga runi, utan endast reservation dervid vara tillåten* Friherre Stael von Hollstein:
Då Grundlagarna berättiga äfven en enskild Ledamot att göra anmärkningar emot StatsRådet och Föredragande, då det skeri de ordalag, som 29 §:n i Riksdagsordningen bjuder, och hvilken jag åberopar mig — kan jag ickö reservera mig» utan tior att mig icke blifver nekad min lagliga rätt.
SarskildtaUtskottet har, i dess Betänkande, för Allmänhetens ögon framlaggt orsakerna till den beklagliga ställning och stora penningenöd, som allmänt öfverklagas, samt härleder den till stor del af felaktigheter i Administration, hvilket icke bort af ConstitutionsUtskottet så alldeles lemnäs utan afseende.
Genom detta ConstitutionsUtskottets
Betänkande och anmälande till decharge för StatsRådet och Föredragande, emot hvilka ingen anledning till anmärkningar skola förekommit, är en skugga kastad så väl på Särskild - 760 Dcu 17 Juli. f. m. ta Utskottet som de enskilda Ledamöter* som förut i detta ämne härstädes yttrat sig.
Jag, kan således, för min del, icke bifalla Utskottets Betänkande, emedan jag anser anmärkning äga rum, hvilken jag , i grund af ufvannämnde §. i Riksdagsordningen, ämnar uti ConstitutionsUtskottet uppgifva.
Jag förenar mig, till alla delar, med hvad Friherre Staél von Hollstein nu yttrat, och anhåller att ConstitutionsUtskottets afgifna Betänkande , rörande decharge för StatsRåden och SlatsSeoreterarna återremitteras, för att omarbetas.
Jag förenar mig äfven med Herr O “ Munck af Rosenschöld, och reservera! mig i anseende till ConstitniionsUtskottets egenmägiiga beslut, att förneka särskilda Ledamöter af Utskottet att afgifva särskildt Yttrande.
ConstitutionsUtskottet har genom denna tydning af Grundlagen, hvilken är rakt stridande emot 57:de §.
Riksdagsordningen, gjort en inkräktning i Riksens Ständers rätt, hvars helgd jag anser af yttersta vigt att bevara, då man ser försök deremot vågas.
Friherre Cederström, Jacob: Jag förenar mig med Professor Rosenschöld uti protesten mot Utskottets beslut att vägra en enskild.
Ledamot att fä låta sin sär* Den 17 Juli- f- rn.
76» skilda mening åtfölja Utskottets Betänkande, såsom illiberalt; men, i anledning af Friherre Stael* motion, hvarmed Herr Flach si,j förenat, hvarigenom anmärkningar i annan form än Grundlagen föreskrifver blifvit gjorda, så får jag erinra alt Grundlagen för sådana läll föreskrifver till och med ördal, 'mn sorn dervid skola nyttjas: och en såHUn anmärkningsfråga har ej mindsta gemenskap med Utskottets^ Betänkande.
Herr Munck nf Rosenschöld:
Jag fö renar mig med den värda Ledamot, som sist yttrat sig, i dea erinran att formen, som Herr Baron Staél von Hollstein nyttjat för framställandet af sin anmärkning, <j är enlig nud bokstafliga föreskriften i 29 §:n Riksdagsordningen.
Jag har genast i början åberopat mig innehållet af 29 §:n i Riksdagsordningen.
Den discussion, sorn ägt rum, har blifvit föranledd derigenom, att det tillkännagafs, det ingen ventilation öfyer ämnet, blott reservation, vore tillåten.
Om således det är en nödvändighet att just samma ord skola giv af min raun; så får jag uppläsa dem här utaf Riksdagsordningen: ”Det är anledning till an märkning emot vissa Föredragande f StstsRädet, hvarom remiss begäres till Consti - 782 Den 17 Juli. f. m. tutionsUtskottet, inför hvilket anledningar-» jia uppgifvas skola’’.
Friherre Cederström, Jacob, erinrade härvid, att de Föredragandes namn borde uppgifvas.
Efter personer skola nämnas, sä fär jag tillkännagifva att det är eujot StatsSecreterarne Friherre Wirsén och Grefve Mörner, som jag är» nar göra anmärkning.
Friherre mannerheim, Lars Angust:
För hvar och en, som med uppmärksamhet läser RiksdagsOrdningens sgtde §., är det klart, att när Constitutionslltskottet anmält sin decharge för StatsRädet, så äger ej åtal å de ansvarspligtiga personerna rum, annorlunda än i den Form som i denna §. bokstafligen är stadgad.
Detta blifver en ny fräga som väckes och någon återremiss af dechargen vore icke formlig, utan synes det rätta vara att ConstitutionsUtskottets Memorial, i hvad denna punkt rörer, må förblifva hvilande.
Friherre Cederström, Fiudolf; Jag borde, kan hända, icke anföra något öfver delta äm ne; meri det torde blott tillåtas mig få nämna, att när Herr Rosenschöld och Friherre Jacob Cederström i Utskottet yttrade sig J)en 17 Juli. f. villi a gå med sina särskildta rota till Riksens Ständer, kunde dem sådant icke tillåtas, så vida någotdera af dem innehölle anmärkningar, som icke voro af Utskottet godkända, och sådant af det skal, att för enskilda personers anmärkningar emot StaisRåöet finnes den enda och bestämda fornien särskildt fdreskrifven j 29 §.
RegeringsFor» jnep.
Nu synes mig endast återstå att Eders Excellence Herr Grefven och DandtMarskalken täckteS göra proposition till bifall å de af Utskottet föreslagna särskilda anmärkningar till Rongl.
Majit, samt å remiss af Friherre Stat;l3 anmälda anmärkningar.
Hans Excellence Herr Grefven och Jan dt Marshcilken gjorde proposition till godkännande af ConstitutionsUtskottets Memorial.
Nef. Herr Landt Mar skalken proponerade derefter remiss å de af Friherre Staél anmälda anmärkningar, samt att Memorialet imellertid måtte hvila.
Bifölls. 764 Den 17 Juli f, m. Herr Flach, Carlr
Då nu beslut är fattadt att dechargen för Konungens StatsRåd och StatsSecreterave blifver hvilande, intill dess ConstitutionsUtskottets yttrande inkommer öfver de af- Friherre Staél von Hollstein emot StatsSecreterarne gjorda anmärkningar, anser jag högst angeläget att de öfriga Stånden underrättas så väl om detta Ridderskapets och Adelns beslut, som om Friherre Staéls dertill gifna anledning, genom de gjorda anmärkningarna: och anhåller ödmjukast alt Flans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken behagade göra proposition härom.
Efter någon stund justerades öfver detta mål följande » * Utdrag af Protocollet, hållet i Höglofl.
Ridderskapets och AdelnS Plenum, den 17 Juli 1815. S. D. I anledning af en, utaf en Ridderskapets och Adelns Ledamot, i den form RiksdagsOrdningens 2<3:de §. föreskrifver, anmäld anmärkning mot Föredragande i StatsRådet samt derå begärd remiss till ConstitutionsUtskottet, blef samma remiss nu beviiljad; och skulle, i följehäraf, ConstitutionsUtskottets föredragna Memorial, om decharge Den 17 Juli. /. m. 765 för StatsRådets Ledamöter, de Föredragande och Konungens Rådgifvare i Commandomål, blifva tills vidare hvilande.
Föredrogos i ett sammanhang Allmänna Besvärs- och OeccnomieUtskottets, den 8 Juni på Bordet lagda och den 15 i samma månad återremitterade, Betänkande rörande Husbehofs Bränvinsbränningen och dermed gemenskap ägande omständigheter; samt Utskottets, den 14 dennes på Bordet lagda, Utlåtande till svar på de iRiksstånden gjorda anmärkningar.
Herr von Heyne, Georg; Då Eders Excellence icke allenast njuter af Ridderskapet och Adeln den vördnad och högaktning, som dess kall såsom LandtMarskalk af oss klafver, utan särskildt för det oväldiga och liberala sätt, hvarmed alla Eders Excellences åtgärder under detta Riksmöte varit stämplade, är af hvar och en bland oss personligen älskad; vågar jag hoppas att Höglofl.
Ridderskapet och Adeln lika litet som Eders Excellence skall tro mig capahle att i mindsta måtto träda Eders Excellences Herr Grefvens och LandtMarskalkens rätt för nära, då jag vågar fram - Den 17 Juli f. m. föra Hain önskan, att det Särskildta UtsJcbttets förslag till den allinänna penningnödens afhjelpande, samt Financeplan
Mina skäl till denna 'önskan torde jag blott med några ord behöfva förklara.
Götha Canals fullbordande lärer af många önskas, såsom i Politiskt orh Mercantilt afseende, må hända, ett nyttigt verk.
Om denna önskan skäll uppnå målet, lärer, efter hvad vi hört, betydliga bidrag af allmänna medel blifva nödvändiga.
Om så är, böra de ju af Ständerna beviljas?
Och detta beviljande skall möta mindre svåigheter, om det ej står i collision med frågan om utvägarna och besluten till afhjelpande af penningnöden i Landet en nöd, som lärer vara så ovedersägligen bevisad, att tvifvelsmål om dess exbtence icke kunna mer förmodas.
Huru skulle vi anse oss handla.»
Huru skulle 'åra handlingar af hemmavarande medborgare, i alia Klasser, bedömas ..... örn vi beviljade snmmor till Götha Canal _ till ett enskildt Bolag» innan vi bestämt dem, som, mot dräglig renta, skola utlånas till hela Rikets betryckta Näringsidkare och Jordbrukare, till SpannmölsMagaziners anläggande m. m., som rörer hela Rikets Väl?
D essa al allmänna rösten påkallade åtgärder böra ju, såsom högst Den 17 Juli. f. m. 787 nödvändiga för mer än ~r af Rikets inbyggare, föregå det afseende man sedan lättare torde fästa vid understödet åt Götha Caj nal-Bolag, sora man då icke kunde säga hafI va i förväg fått sätta sig i besittning af fördelar, hvilka betagit utvägen till hela Rikets Näringsidkares understöd.
Till min bär framställda vördnadsfullt önskan, om den af Eders Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken samt Höglofl.
Ridderskapet och Adeln bifalles, torde få läggas den:
Att Eders Excellence täcktes an. moda de öfriga Ståndens Talman att förena sig derom, det måtte frågan om Götha Canal blifva hvi'ar,de, tilldess det Särskildta Utsottets förslag till Rikets upphjelpande ocl» Financeplanen blifvit afgjorde; hvarefter både viljan och förmågan torde lättare sammanjemka sig i frågan om understödet för Götha Canal.
St etel von Hollstein, Corfitz Ludvig: Med Herr von Heyne conformerar jag' mig, till alla delar.
Att komma de nödställda i Landet till undsättning, är af vida större vigt än att bereda efterkommande någon förmon af Canalen, om den sednare någonsin sådant åstadkommer.
Imedlertid torde det sednare ämnet få hvila till dess det förra är afgjordt. 7^3 Den 17 Joli. f. m.
Grefve von Schwerin, Fredrik Bogislaus, tillkannagaf, såsom Ordförande för det Särskildt» Utskottet, att dess förväntade Betänkande ofelbart skulle denna förmiddag inkomma till Riksens Sländers Plena; men att en annan fråga, hvilken äfven vöre af stor vigt, likaledes återstode nämligen, om Allmänna Magazinsinrältninren.
Det Särskildta Utskottet hade, för att bestämma vissa allmänna grunder för densamma, sammanträde med OeconotnifUtskottet, som skulle befatta sig med d t n glementarUka af förslaget.
För några dagar sedan hade inkommit ett projeot, som icke synts byggcjt på de öfverenskomna grunder.
Under öfverläggningarna härom hade tankarne i Särskildta Utskottet förenats om ett förslag, hvartill Hans Excellence Herr Grefve Ruuth hade uppgifvit ideen: och hade Särskildta Utskottet, som ej kunnat häröfver afgifva ett särskildt Betänkande, författat sina tankar i ett Yttrande till Protocollet, hvilket Utskottet särskildt låtit trycka.
Detta ämne vore af stor vigt, och torde böra föregå afgörandet af flera andra— äfvenväl frågan om Götha Canal.
Herr Grefven hade sig ej bekant huruvida OeconomieUtskottets Utlåtande ännn inkommit, och vågade ej yttra sig, huruvida Särskildta Utskottets Utlåtande kunde utan i förening med OeconomieUtskottets uppläsas. Herr V. Den i- Juli f. m. Jfg Herr Ekorn, Pehr Ado-ph, tillkänna* paf alt 0< o nomieUtskottets Betänk nide redan vöre färdigt och torde till Riksens Ständer inkomma i morgon.
Tinn* Emerence Herr Grefven och T andt Mar skalken yttrade sig, i afseende på Herr Hevne* begäran, att ärenderna föredragning vore honom i Riksdagsordningen föreskrifven. men att han gerna ville foga sig efter Ridderskapets och Adelns önskan.
Då öfverläggning angående TmsbHiofs» bränningen nu upptogs, Upplästes till en böljan, uppå Herr Herlz,enhjelius begäran, dess yttrande i OeconomieUtsltottel.
Grefve Snoilsky, Gustaf, hade inlemnaS ött så lydande Ödmjukt Memorial:
I intet land har bränvinet spelat en sil Utmärkt röle som i Sverige.
Än hatadt, ej mindre såsom en källa tili laster och brott sin såsom en orsak till fattigdom och Handelsvågehs undervigt: än .Ster betämdt så som oumbärligt för Dandtmannen, sa väl genom ökad spannmålsafsättniug sorn för Ridd. o.
Ad, Fröt, 97. 98, boskapens utfodring; hafva dess tillverkning och nyttjande ömsom blifvit förbjud» ne, inskränkte eller figifne, allt sorn olika meningar, eller öfvervägande afsigter, än på den Allmänna än på den Enskilda båtnaden, verkat på Svenska Lagstiftare, och olyckligtvis har den sednares inflytande oftast segrat.