Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lands-Contoiret i Hernösand den 12 December 1833.
För är 18.48.
För år 18.19.
För år iS32.
Medium. 4 16 4 16 4 16 4 16 4 i G 4 16 3 — 3 — — 3 —. — 3 — — 3 — — 3 — — 2 16 — 2 16 — 2 32 — 2 32 — 2 32 — 2 25 7 2 — 2 — — 2 — — 2 — — 2 — — 2 — — 5 i 24 — 5 4 24 — 5 1 24 — 5 32 — 4 40 — 5 i 19 2 1 J l 1 0 1 1 9 29 4 32 33 4 1 42 7 37 1 12 — — 13 — — 13 24 — 20 — — 15 — — 14 33 7 1 28 — 1 28 — 1 28 — 1 26 — 1 26 — 1 27 2 1 8 — 1 8 — 1 8 — 1 4 — 1 4 — 1 6 5 16 — /■i 16 — — 16 — — 16 — — 16 — — 16 — 3 — 3 — — 3 — — 3 — — 3 16 — 3 3 2 3 32 — 3 32 — 3 32 — 3 32 — 4 — — 3 35 2 — 1 7 — 1 8 — 1 9 — 2 4 — 2 1 — 1 11 — 6 6 — 6 9 — 7 — — 8 6 — 7 9 — 7 4 — 14 5 — 14 5 — 15 7 — 24 — — 24 — — 18 6 SAM.
SELLING.
Tabell för Landet inom Wester-Norrlands
Bidra XJnderhållne Kreatur. i utsädet är afdraget, § 2 ET < Clerecie Statens Underhåll.
Bevillnin; *0 Efter Bcvillnings-Förordningen, B > 3 C2. cn 2 cu järf 2- Efter 2:dra Alt. till och med ' 21 till och med 37 till och 8 §§. 36 §§. med 4o §§.
R;dr R;dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr 341 333 1,683 7,066 R:dr R:dr R:di R:dr R:dr R:dr 18,000 13,850 31,000 155,413 T:r 142 37 100 50 20 354 635 90 226 2,796 30 22 32 96 266 1,750 439 68,353 1,281 239 784 334 505 328 1,127 180 969 188 847 24 160 691 244 1,147 132 46,132 1,049 246 1,079 290 41,600 705 120 219 96 10,787 364 241 140 203 102 lil 1,793 354 167 447 2.38 216 12,096 172 193 271 6,544 10,959 36,153 5,001 36,374 660 52,113 29,801 9,525 235 311,132 3,629 65,896 653 37,069 14,406 39,285 1,870 109,949 814 27,540 6,520 242 18,185 402 8,866 185 1,414 6,670 179 1,225 42 261 156 964 120 11,057 261 261 113 367 113 622 70 7,040 252 342 20 2,488' 20 255 20 118 10,700 605,225 90 170 121 1,528 1,528 1,213 20 686 686 7,730 434 1,278 2,167 337 7,030 7,000 49,490 98,470 77,600 14,090 251 979 1,172 236 257 984 1,221 250 155 278 356 177 294 455 490 34 400 40 90 28 14 *6 32 1,000 750 540 125 332 4,051 869 42 500 115 3,719 855 2,455 796 828,758 34,850 400 75,000 3.000 1.000 150 400 6,650 374 259 10 263 180 218 410 74 40 20 365 180 185 20 55,7741191 4| 68,352 431 ö| 38,179/ 3| 3|.324 Hernösand i Lands-Contoret den 12 December 1833 38,0931 11,458) 2| 8| 7,0301 7,251 5,141 124,824 10,067 57,305 7,567 7,215 40,706 6,967 28,435 1,579 8,639,173 26,585 48,931 4,431 12,901 44,091 9,379 11,717 7,0691 72,385 11,869 1,519 4 H. M Ö R N E R. sam. selling: •
Hus och Tomter Jord Glasbruket Strömbäck Tabell för Staden Umeå inom Westerbottens Län. ■ ••
. r5 Jord. >o 7T* St. 129 b crq Tid.
Tid. 760 C/3 P*- cr W Ci rt" i sa -i 7?
C/J c Tid. 873 Utsäde af « Tid. 1,633 st.
Tr Tr Tr 110 Tr a Tr Tr Tr 70 Medel-afkastning sedan utsädet är afdraget.
Tr Tr 56 w Tr 545 Tr 141 2 a Tr 13 >■ Tr Tr 560 Underhållne kreatur. st. st. 67 st. 270 st. 14 a St. 60 St. 37 Uppskattadt Värde. st. 60 R:dr 122,350 sk. rq as P P c- c ~ c p /O R:dr 51,625 sk.
R;dr 62,500 sk. C/J C B B Rsdr 122,350 51,625 62,500 sk.
Stats - Bidrag.
R:dr 493 sk.
Efter 2:dra Art. W
R:dr 292 sk. 44 8 o ir<« . ra P R:dr 244 103 125 sk. 33 12 2 q;: “ £ crq R:dr 1,189 sk. 16 »oi? “ i-i £ 65 lii 25 O R:dr 137 sk. 32 a R:dr 81 sk. 47 1 R:dr ^2,668 sk. 4 Ständiga Räntor. a i R:dr sk.
R:dr 208 sk. r. i R:dr sk. 45 c “o p: n> l-ci P ta: ** O 2. o o R:dr sk.
R:dr 209 sk. 45 R:dr sk.
R;dr 178 sk. 19 R:dr 773 sk. 32 Clereciets underhåll.
R:dr 116 sk. 32 o O i B B. . 5’ R:dr 166 sk. 32 !*
R:dr 110 C/i c B B R:dr 393 16 R:dr 895 sk. 16 C/J p*- R:dr sk.
R:dr 100 sk.
R:dr 263 sk. 24 Cg p c/?
ST c 2*. 3 2-2 R:dr 5,482 sk. 8 Summa 129 760 873 1,633 V 7 110 70 56 545 141 13 560 67 270 i4leo| 37 60 122,350 51,625 62,500 236,475 _ 493 8 — 292 44 8 472 45 7 1,189 16 — 137 32 — 81 47 1 2,668 1 4 - 208 -45- i— 209j45 — . — 178jl9 4J773 32| Westerbottens Lands-Contoir i Umeå den 30 November 1833. G. L. AF SCHMIDT. 116 32 166 32 110 393 16 895 16 100 263 24 5,482 8 - i ■ BKFALLNINGSHAFV ANDES TJTI Westerbottens nätt TILL KONGL. MAJIT I UNDERDÅNIGHET AFG1FNE FEMÅRSBERÄTTELSE, för Aren 1828, 1829, 1830, 1831 och 1832. ä <©2. 4».
TRYCKT HOS P. A. NORSTEDT & SÖNER, 1834. i>t.»t *1-r?.d ',glia-;!rl :• rf-so JaEtv tn9tinfi[]Sfhol E&jiol i ajb/fr: - . . g
•»'»* >»£ji "■ ■■ ’> '-Y: ' ... o V; nöjLisU .oniitjkv. : .1; r • , ■' ^häiolyj.» ■ro8- ' ’■ ; .* . ■ ' r joe,?!'. »cici.. J. »AH £5M * c< H JkJfl t . . . ■ ■ . . JifiM koioTT ; ■- && t m ■ ■’ "ftaiSxtsEf. .iiyr/.M . is ising £i^^roc's^b.: ■ : ' *j- . ' ' ‘ -■ - f »i ' , - .-• - - ■ • 'v ' • . / « ■:"/■■■.
: ' * / ■ :■ ■ ,'r 1 .
. ■■ i vis ■s ■■ i i ?
-v ^ ‘ ii- - - f' i:o Länets Allmänna beskaffenhet.
1 afseende å lokala förhållanden, vidd och indelning, har Länet icke undergått någon anmärkningsvärd förändring efter det sednaste Femårs-Berättelsen afgafs, och hvilken således i den delen åberopas. 2:0 Invånare.
Folkmängden utgör inom det egentliga Westerbotten eller kustlandet, enligt sistlidet års skattskrifnings-längder i första och andra fögderierna, Mantalsskrifne Mankön .....
Dito Qvinkön .....
I Umeå Stad .......
Mantalsfrie i irsta och ardra Fögderierna, Mankön Dito Dito Qvinkön Dito i Umeå Stad ..... 10,122 807 -2o,35i. 9,693 9,858 586 20,! 07. I Lappmarken, der Skattskrifning icke förrättas, uppgår Mans och Qvinspersonernas antal af Svenska Nationen samman räknadt efter uppgift till ...... 8,460 Dito Lappar ......... i,65q —10,119.
Summa 50,607, hvaraf inhämtas, alt folkmängden under sistförflutne fem åren ökats med 5,i 63 personer.
Att tillökningen är 3o3 personer mindre än på fem år derförut, härleder sig från större utflyttningar under de inträffade missväxterna.
Folket, som i allmänhet är härdadt, bildadt, sedligt och anständigt i sitt uppförande, har särdeles fallenhet för alla slags slöjder och handtverk, hvaruti en del ofta förvärfva sig utmärkt skicklighet, utan hänledning af andra.
Med den jordbrukande delen af Lappmarks-invånarne, är förhållan det nästan enahanda, ehuru de i åtskilliga fall äga mindre upplysning.
De Landsh.
Femärs-Berättelse för Westerbottens Län.
I missväxter som ifrån och med år 1829 lill närvarande tid i mer och mindre mohn öfvergått landet, har beklagligen verkat högst menligt på välmågan hos invånarne, af hvilka en stor del, särdeles sådane som förut varit något skuldsatte, nödgats se sin egendom utmätas och försäljas vida under dess verkliga välde.
Genom den undsättning Kongl. Maj:t i Nåder täckts dels af enskilte medel dels af Statens tillgångar lemna, jemte gåfvor från välgörande medmenniskor uti de af lyckligare skördar välsignade trakter inom Riket, hafva väl de nödlidande blifvit räddade från hungersnöd; men med bekymmer motser man den tid, då skulderna till Staten skola afbördas.
Bildningen hos Lapparne är i tilltagande, hvaremot deras välmåga småningom förminskats i den mohn de genom Nybygges-anläggningar förlorat bele för sina Rehn-kreatur, hvilka dessutom lidit betydligt genom vargarnes härjningar. 3:o Näringar.
Jordbruk: oaktadt invånarne under missväxterna mer än vanligt sysselsatt sig med binäringar, har jordbruket likväl utvidgats och bedrifvits med omsorg, så att afkastningen i medelmåttiga år skulle varit tillräcklig för Länets behof, hvaremot brislen nu mast införskaffas från andra orter och betydlig förlust, med få undantag, tillskyndats dem som användt sina krafter och tillgångar på jordbruket.
Som jorden i allmänhet fordrar mycken gödsling, så har hågen tilltagit, att med artificiella ämnen öka gödsel-tillgången för åkerns fruktbarhet, bland annat genom bränning af myrjord och så kallad björn-mossa.
Enligt hvad erfarenheten visat, har detta slags gödningsämne, begagnadt i större qvantite, gifvit sädesväxten lika frodighet som efter boskapsspillning, särdeles på sandjord.
Man har väl förmärkt, att den dels befordrar sednare mognad, dels mindre motstår stark torka; men med urskillning använd, medför den dock betydlig nytta.
Potatis- och lin-odlingen är i tilltagande, så att af den sednare produktionen någon afsättning till andra orter äger rum.
Med hampa och humla är icke samma förhållande.
Sistnämde växt, såsom ömtålig för kyla, torde ej på länge komma att fylla behofvet.
Nya odlingar hafva företagits och blifvit verkställde i den mohn omständigheterna medgifvit.
Medelst vattenledning på ett härstädes förut okändt sätt, hvaruti tvenne af Hushålls-Sällskapet aflönade Jemlländningar lenmat Länets invånare kostnadsfri undervisning, likasom vid myrgödselbränningen, hoppas man kunna bereda frodighet och deraf följande afkastning i flera afseenden på mångfaldiga och vidsträckta lägenheter, ej mindre inom kustlandet, än i Lappmarken, hvilket gifvit anledning till en mängd
Ny - bygges anläggningar, äfven å de trakter, der sådant förut icke ansetts kunna ske med. någon fördel, i saknad af ängs- och odlingsmark.
Åkeibriiks-iedskapen är oförändrad, med undantag af förbättrade trädes- och sädes-aldar.
Boskapsskötseln:
En af ortens urgamla hufvudnäringar, är i lika tilltagande nied jordbruket och förmodas blifva vidare uppdrifven om gräsväxten genom vattenledningarna i allmänhet kan befordras, hvilket i någon mohn å en del gamla och utväxta ängar inträffat.
— Betydliga sträckor både å krono- och skaLte-nmråde äio redan under vattning, och ännu större vidd dels utsynt, dels utstakad; men företagen ej började eller fullbordade.
Den fördelaktigaste så beskaffade lägenheten som härin Lills uppfunnits inom kustlandet lyder under
Med leby i Skellefteå socken.
Vattnet ledes der med ringa kostnad öfver en stor vidd gammal äng och mer än 1,000 geometriska tunnland, mestadelen myrland, som tros blifva bördig äng.
I Lappmarken finnes den största bland nämde lägenheter, utgörande ungefärligen femtusende tunnland, och en annan om i,5oo tunnland.
I Lycksele Lappmarks socken är inalles utsynt minst 7,000 tunnland tjenlig mark att vattnas.
Det förut i orten brukliga sättet att uppdämma vattnet har jemväl vunnit en ända målsen liga re förändring till befordrande af gräsväxt.
Betesmarkerna äro på en del ställen goda och tillräckliga, på andra åter inskränkta och mindre fördelaktiga.
Stallfodring har härintills icke brukats.
Kreaturen äro af medelmåttig godhet.
Till förbättrande af Häst-racen, underhålles här på Statens bekostnad en ifrån Strömsholms Stuteri genom Stuteri-Öfver-Styrelsens försorg liitsänd landtbeskällare, hvilken varit begagnad till sto-betäckning, och har ett mindre antal föl efter densamma erhållits.
På Kongl. Maj:ts Nådiga befallning hitfördes ifrån Jemtland år 1825 om hösten 5o st. får, af Skottsk race, och i Okt. 1831 ankom 28 st. af samma slag till anläggande af Stam-Schäfferier, hvilka får-kreatur trifvas väl och synas passande för orten.
Dessförinnan hade Hushålls-Sällskapet uppköpt ett parti Isländska får, hvaraf afveln efter hand blifvit kringspridd i Länet.
E11 del af invånarne föredraga dock ännu det förut befintliga får-slaget, utgörande en blandning af Tysk och Svensk race.
Oaktadt folkökningen och mjölkens begagnande till daglig spis för allmogen, öfverstiger ladugårds-afkaslningen ortens behof af smör, äfvensom något talg- och skinnvaror, hvilka vanligen afsältes på Stockholn).
Ulom lotts och springorm, hvaraf några hästar dödt eller måst dödas, har ingen allmännare kreaturs-sjukdom under de sista feni åren varit gångbar.
Skogar: k den till hafskusten närmast angränsande delen af landet, äro skogarne på åtskilliga ställen så medtagne, att många större och mindre bya - lag, ehuru högt skattlagde, sakna nödigt bränsle och gärdsel till stängsel omkring sina ägor, samt måste således från aflägsnare trakter köpa byggnadsvirke.
Ifrågavarande brist härrör dels af misshushållning med skogen i äldre tider och dess sena återväxt, dels af det ringa utrymme efter skatten som en del byar efter 1780 års Afvitti ings-Stadga erhållit.
Längre upp åt landet ogIi inom Lappmarken är skogstillgången ymnig.
I allmänhet äro skatteskogarne samfällige byavis.
Laga skiften hafva väl vunnit mer och mer förtroende samt föra nied t till bättre hushållning med skogen; men under den förflutna svåra tiden, hafva flere tillämnade skiften uppskjutits, i saknad af medel lill kostnadernas bestridande.
Kronans vidsträckta skogar äro dels ännu odisponerade, dels upplåtne till kohlning för Bruken och Stockfångst för åtskilliga Sågverk, med rättighet för de sistnämde att årligen afhämta ett visst antal tiäd.
Andre äro upplåtne lill mulbete emot årlig smör-ränta, med förbehåll af kronans fria disposition i fall marken nyttigare kan användas.
Ansökningar om tillstånd till begagnande af vindfällen, förtorkade träd, stubbar och rötter från krono-allmänningarne för tjärubränning under bestämd tid ända till tio år, allt i förhållande till trakternas vidsträckthet och tjäruveds-tillgången, hafva så mycket hellre blifvit beviljade emot den af Kongl.
Maj:t i Nåder bestämda afgiflen, som desse ämnen till annat ändamål icke kunnat begagnas, men skogen, genom deras afförande, blifvit rensad, Staten tillskyndats cn eljest opåräknad inkomst, och ortens invånare arbetsförtjenst.
Hvad Krono-skogarne i öfrigt angår, gäller sednast afgifne Femårs-Berättelse.
Inom Länet finnes två masugnar och fem jernverk, hvilka äfven äro privilegierade för manufaktur-smide.
Diiften vid desse verk har varit liflig och lönande.
Fabriker, Bruk och andra Näringar, hvilka icke tillhöra Bergsrörelsen.
Härtill kan hufvudsakligen räknas Strömbäcks Glasbruk beläget i Umeå socken, men hörande under Umeå Stads Hallrätt, samt de i tabellen upp tagne 110 st.
Fin- och Grofbladig^ sågar.
Vid Strömbäcks Glasbruk, som har ett fördelaktigt läge och rlrifvits med betydlig vinst, utgjorde tillverkningen sistlidet år 26,745 R:dr B:ko.
Af sågverken hafva en del rättighet till stockfångst från Krono-skogarne emot Stubböre-afgift.
De öfrige äro endast grundade på skatte-skog, hvarifrån något timmer till en del finbladiga Salusågar äfven hämtas.
Grofbladiga sågar skötas merendels af ägarne sjelfve eller med deras eget tjenstfolk.
Brädtillverkningen och dess värde kan med säkerhet icke bestämmas.
I anseende till mindre fördelaktigt pris å bröderne — 5 — i Stockholm, eler afsältningen hufvudsakligen sker, och det längre afstånd, hvarifrån timret måste afhämtas, anses behållningen för ägarne icke vara betydlig.
Jagt och Djurfångj idkas väl något i de mindre bebodda trakterna, men har småningom minskats i mohn af odlingens framsteg, äfven i Lappmarken, der de verklige Fjellboerne nu mera egentligen sysselsätta sig dermed utan särdeles vinning, hälst fogel på flere år icke funnits till betydenhet.
Skinn af rof- och skade-djur som afsätles från orten till största delen af Lappmarksboerne kan inbringa några tusende R:dr.
Fiskerierna ocb deribland Laxfisket i synnerhet hafva öfverhufvud tagit varit ringa lönande.
Tjärubranning:
Härtill saknas erforderliga ämnen å de till liafskusten belägne hemmansägor, hvaremot näringen idkats i de mera aflägsna trakterna, dels inom skatte- och krono-hemmans samt nybygges områden, dels, såsom förut är omnämdt, efter tillstånd och emot afgift, å krono-allmänningarne af torra träd och vindfällen, stubbar och rötter.
I anseende till långväga transport är denna häring ingalunda lönande, men lenmar dock tillfälle till penninge-förtjenst.
Salpeter-tillverkning är en näring som står i tilltagande, och bidrager betydligen till Länets förmon.
I anseende till en ymnig tillgång på ved, som vid sjudningen erfordras och alla Öfriga omständigheter, är handteringen passande för orten.
Under de sednaste fem åren har tillverkningen uppgått till 46,093 LM. 10 M., hvaraf sistlidet års lefverering utgjorde 11,259 ^ 10 I hopp att salpetern fortfarande inlöses af Kongl. Majit och Kronan, hafva en stor del af invånarne skaffat sig egna sjudningspannor.
Pott askeb ränning, som blifvit uppmuntrad genom premier af HushållsSällskapet, är i tilltagande; men har ännu icke blifvit allmän.
Ylle- och linne-väfnader tillverkas öfverallt af qvinnorna, bland hvilka många utmärka sig genom särdeles skicklighet.
Hushålls-Sällskapet har ock bekostat några personers undervisning i konstväfnad för att vidare spridas, ehuru afsättningen utom orten af dessa tillverkningar icke varit betydlig.
Emellan den tid, som upptages af landtmanna-göromål, sysselsättes allmogen hufvudsakligen med kohlning för bruken, timmer, bygge ocb flottning för sågverken, fällning och forssling af skeppsvirke, bräder och ved, träkärils förfärdigande, hus- och fartygs-byggnader, snickare-, hjulmakare- och smedsarbeten, tegelslagning samt någon kalkbränning, den sistnämde likväl icke motsvarande 01 tens behof; hvilket allt bidrager till idkarnes bestånd, och är enligt med ortens naturtillgångar. — 6 - Handel:
Ortens invånare afsätta vanligen sina landtmanna-produkter till handlande borgerskapet här i staden, eller vid de årliga fri-marknaderna, som af nästgränsande städers borgerskap äfven besökes.
Dessutom hafva i sednare tider åtskilliga hemmans-ägare och deras söner företagit sig, att di ifva handel, för hvilken de taxeras lill bevillning i mohn af rörelsen.
Om den täflan som uppstår i afseende å varupriserna befinnes förmon lig för en del af invånarne, har sådant likväl ett högst skadligt inflytande derigenom, alt lux- och öfverflödsvaror lättare kringspridas bland allmogen, som, jemte den uppväxande generationen, utan egen fördel, allt mer drages ifrån deras egentliga bestämmelse, jordbruket, hoskaps-skötseln och andra landtmannayrken.
Den gårdfari-handel som Westgöthar idka inom orten är äfven ganska menlig, så vida den icke allenast föranleder till onödiga penninge-utgifter och qväfver näringsfliten för egna tillyerkningar af lika god eller bättre beskaffenhet, ulan jemväl förmodas befordra luilförsnillade varors införande, hvilket tull- och krono-betjentes tillsyn, i anseende till landets vidsträkthet, svårligen kan förekomma.
Sjöfart idkas icke af landets invånare såsom näringsfång, utan endast för afsättning af ortens produkter och nödvändighetsvarors återhämtande. 4:o Politisk
För fattning.
Kammarverk:
Under loppet af de fem sednast förflutna åren hafva 54 nyhyggen inom kustlandet, och 20 stycken nybyggen i Lappmarken ingått i skatt.
Inom det förstnämde äro i52 nybj^ggen och 22 torp, samt uti Lappmarken 68 nybyggen anlagde eller beviljade tili anläggning.
Antalet af krono-hemman, nybyggen och torp i Länet, utgör nu 2,426 särskilta rökar samt 178 andra odlingslägenheter Kongl. Maj:t och Kronan tillhörige, utom dem som innevarande år tillkommit, jemte de uti tabellen upptagna 208 liöslogar och muhlbetestrakter och 1381 Renbetesland.
— Af ifrågavarande nybyggen befinnes ett å kustlandet och nio inom Lappmarken för närvarande utan åbo; men i öfrigt hafva inga lägenheter fallit uti ödesmål.
Antalet af gästgifverier, post-och brefbärare-hemman är oförändradt.
Största delen af ortens invånare äro sjelfägande jordbrukare eller innehafvare af krono-lägenheter, hvaremot arrendatorers och brukares antal är ganska ringa.
Statsbidrag:
Desses utgörande, som försvårats af ofvannämde missväxtår, är till en del betungande genom sträng skattläggning och rotering, samt långväga färder för gärdernas afbördande, vägars underhåll och skjutsningsskyldighet.
Kostnaden för sistnämde onus och vägarnas snöplogning vinter - tiden skulle doek betydligen minskas om entreprenad härutinnan kan bringas till verkställighet, hvilket man bör hoppas, på sätt redan skedt i Skellefteå, der allmänna landsvägens plogning samt håll- och reserve-skjutsningen vid sju' gästgifverier under fem års lid besörjes af entreprenörer för vida mindre betalning, än de förut kostat, oberäknad! mångfaldiga fördelar, som jordbruket derigenom tillskyndas.
Beräkningsgrunden för alla i tabellen upptagna onera, är medelpriset af fem sista årens markegång.
I följd af Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse den ry April 1828, anmärkes här, att uti den i tabellen uppförde kostnad för rustning och rotering, så mycket mindre inbegripes rusthålls-stammars och augmenters räntor, som sådana eller hästvacance-spanmål härstädes icke förekomma.
Kneckte-rotefrihets-medlen utgör 890 R:dr 28 sk. 3 runst.
Politie:
Särskilta anstalter till sedlighetens vidmakthållande äro hvarken vidtagna eller hafva ansetts erforderliga, utan tjena allmänna lagen och förfatlningarne härutinnan till efterrättelse.
På Länets invånares bekostnad är ett arbets- och korrektionshus inrättat här i staden, hvilket dock för närvarande är alldeles otillräckligt.
Allmänligen undervisar allmogen sina barn i kristendomen, men på många ställen sysselsättas särskilte personer med detta yrke. ibland antaga oek kyrkoherdarne barn a-lära re, som färdas kring socknen och underhållas vissa tider af föräldrarne lill de barn, hvilka undervisas dels i läsning, dels i skrifkonsten, hvilken icke är sällsynt hos allmogen.
Uti en enda församling inom kustlandet är sockne-skola inrättad.
För de ynglingar som ägna sig till studier eller handel, linnes en lärdomsskola här i stden, der 5o å 60 elever årligen varit inskrifna och .blifvit undervisade af rektor, tvenne kolleger och en apologist.
Uti Lycksele Lappmarks församling är en skol-inrättning, grundad på en af framlidne Riksrådat Schytte anslagen fond, der sex lappbarn årligen åtnjuter kost och undervisning i kristendomen, för att sedermera handleda andra af lapp-allmogens barn, hvilken inrättning dock illa motsvarar det åsyftade ändamålet.
Undervisningen inom den öfriga till Länet hörande Lappmarken är oförändrad.
Helsovården bestrides af tvenne Provincial-läkare i hela länet, af hvilka den ena tillika förrättar Lazaretts-läkare-befattningen, som är vacant.
Lön flör särskilt
Provincial-läkare i Lappmarken är beviljad; men ingen sökande dertill har sig anmält.
Nästan alla församlingar inom det bebodda landet äro försedda med barnmorskor.
En Veterinär-läkare är antagen, som, utom den på stat bestådda lön, åtnjuter årligt arfvode från en del socknar och Umeå stad.
Fattigvården besör jes af en i hvarje socken organiserad comité under pastors ordförande.
Efter öfverenskommelse eller fastställde grunder erlägges erforderlige medel till nödtorftigt uppehälle för de fattige som icke kunna inrymmas i fattighusen eller äro fördelte att underhållas af hemmansägare och innehafvare.
Kostnaden härtill anser jag hafva uppgått till högre belopp än de inkomna uppgifterna innehålla och tabellen derefter upptager.
Ordningen vid gästgifverierna besörjes efter vanligheten.
Med undantag af värdshus och krog i Ratha hamn, som, under öppet vatten, ofta besökes af sjöfarande, finnes ingen dylik inrättning i landet; men rättighet till idkande af spisqvarters- och källar-rörelse under frimarknaderna, har efter behof beviljats.
År i8a5 inrättades här i staden en Sparbank för Länet, hvilken dock, i anseende till den allmänt rådande penningebristen, på sednare tiden icke vunnit någon förkofran.
Rofdjur äro sällsynta å kustlandet.
Under den 28 December sistlidet år, har Kongl. Maj:t i
Nåder fastställt de öfverenskommelser som en del socknar träffat till rofdjurs dödande utom skallgång, samt på derom gjord underdånig framställning, i öfrigt ansett någon vidare åtgärd i ämnet för närvarande, i afseende på detta Län icke vara att vidtaga.
I Lappmarken äro invånarne allmänligen snälla skidlöpare och goda skyttar, som med lätthet dödar björnar, vargar och andra rofdjur. 5:0 Umeå Sjö- och Stapelstad.
Denna stad, grundad på hemmanet
Sanda om ett halft mantal, är belägen vid Umeå eif, två och en half sjömil från hafslandet, har den 3o Augusti 1646 erhållit sina privilegier, och genom Kongl.
Maj:ts Nådiga Resolution den 15 Juli 1812 vunnit rättighet att uti sin hamn emottaga främmande makters fartyg.
Stadens hamn uti det så kallade Småholmssundet nära hafvet, är beqvämlig och i/\ till i5 fot djup; men segelleden derifrån till staden kan icke befaras med mer än åtta fot djupt gående fartyg vid vattnets medelhöjd.
Utrikes handeln är obetydlig, likväl har under loppet af sistförflutna fem åren två å tre fartyg varit utskickade, lastade med bräder, jern och tjära.
Landets produkter, såsom sist uppräknade effekter jemte bjelkar, smör, talg, skinnvaror, torr fisk, fogel, skjälspeck, tran, lax och annan salt fisk m. m. afsättes merendels på Stockholm, hvarifrån återhämtas spanmål, salt och andra varor, som sedermera föryttras dels här i staden och dels å frimarknaderna inom Länet; dock har något jern, lax, salt strömming och lärft exporterats till Finland, derifrån bland annat införts och förtullats spanmål, mjöl och svin-kreatur.
Till kommunikationen inrikes orter emellan begagnas tio större och mindre fartyg, hvilkas sammanräknade lästetal Jästetal uppgår till 427ttV