Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Biskop Millén, Kontraktsprosten Emanuelsson, Kontraktsprosten Janzon, Kyrkoherden Ollerström, Prosten Collén, Komminister Malmborg, Bih. till B.
Prot. 1859 £ 1860. 9 Sami. 10 Frot.-Utdrag den 29 Oktober 1859.
Kontraktsprosten Källström, Prosten Modigh, Prosten Lundholm, Kontraktsprosten Falck, Kyrkoherden Ternström, Kontraktsprosten Lodell, Expeditions- Utskottet.
Pastor Priruarius Fallenius, Kyrkoherden IP enner ström, Komminister Odelberg .
Och skulle förutnämnde Utskotts Ledamöter genom utdrag af protokollet i sagde egenskap legitimeras. S. I).
Öppnades och upplästes protokoll, hållet vid Preste-Ståndets Elektorers sammanträde förlidna gårdag, rörande förrättadt val af Ledamöter för PresteStåndet uti de Rikets Ständers Utskott, hvilka omförmälas uti 28—56 §§ Riksdagsordningen, och inhemtades deraf, att följande blifvit lill Ledamöter utsedde uti Expeditions- Utskottet.
Pastor Primarius Fallenius, Kyrkoherden Wennerström och Komminister Odelberg; Och skulle förutnämnde Utskotts Ledamöter genom utdrag af protokollet i sagde egenskap legitimeras.
S. D. Föredrogos och remitterades till Lag-Utskottet Rikets Ständers Justitie-Ömbudsmans embetsberättelse för år 1857, äfvensom bemälde Embetsmans berättelse till innevarande riksdag.
S. D. Lades till handlingarne den af Kommilterade för Tryckfrihetens vård till Rikets Ständer vid innevarande riksdag afgifna berättelse af den 14 innevarande månad.
S. D. Föredrogs och remitterades till Banko-Utskottet Rikets Ständers åren 1858 och 1859 församlade Revisorers berättelser, angående verkställd granskning af Banko-verkets räkenskaper och förvaltning. S. B.
Efter anmälan att till Ståndet ankommit Kongl.
Maj:ts vid riksdagens öppnande å Riks-salen den 24 dennes afgifna nådiga berättelse om hvad i riket och dess styrelse sig tilldragit sedan sista riksdag, beslöts alt samma nådiga berättelse skulle vid handlingarne förvaras.
Prol.-Utdrag den 31 Oktober och 2 November 1859.
H Frän Vällojl. Borgare-Ståndet.
S. D. Enligt hos Borgare-Ståndet uppläst protokoll, hållet denna dag iios Ståndets Herrar Elektorer, voro valde till Ledamöter i Expeditions-Utskollet.
Herrar R.
Trägårdh, J. G. Wennerström och F. M. Wahlbom. Den 5 !
Frän Hög lo fl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Öppnades Herrar Elektorers lista vid val af Ledamöter och en suppleant i Expeditions—Utskottet; och befunnos hafva blifvit utsedde lill Ledamöter: N:o 47(1 Herr Printzensköld, Carl; „ 222 7 „ d’Orchmont, fullm.
Herr Törnebladh, Carl Otimar; „ 2259 „ af Wåhlberg, Göran.
N:o 1030 Herr Gyllenberg, Eric Israél.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Beslöt Ridderskapet och Adeln, att för sin del hos Kongl. Maj;t i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes bestämma tiden för sin och Hennes Maj-.t
Drottningens kröning i hufvudstaden alt ske under innevarande riksdag; och skulle detta beslut delgifvas Medstånden samt, under förutsättning att de deruti komme att instämma, Expeditions-Utskottet anmodas alt till ltiks-Stånden skyndsamt inkomma med förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse i ämnet. 12 Prot.-Utdrag den 2 November 1859.
Svenska folket har från urminnes tid velat högtidligen hylla den Konung, som bestigit thronen, vare sig med ärfd eller förvärfvad rätt; velat på sådant sätt ytterligare helga de band, hvilka fästa Konung och folk vid hvarandra med trohetens pligter och tillgifvenhelens varma känslor.
Rikets Ständers sammanvaro bereder oss nu tillfälle att erinra om denna urgamla och vackra plägsed, då ett fritt folks uttalade vilja gifver åt Konungens Majestät sin högsta glans.
Öfvertygad att Ridderskapet och Adeln delar denna tanka, föreslår jag: att Ridderskapet och Adeln måtte besluta, alt hos Kongl. Majit underdånigst anhålla det Kongl. Majit täcktes bestämma tid för
Sin och Sin Höga gemåls, Drottningens, kröning i hufvudstaden, att ske under riksdagens lopp innan Rikets Ständer åtskiljas.
S. D. Beslöt Ridderskapet och Adeln för sin del, att uti en underdånig skrifvelse till Hennes Majit Enkedrottningen Josephina tolka Ståndets deltagande uti den djupa sorg, som träffat Hennes Maj:t genom Hans Majit Konung Oscar den 1 istes död; och skulle detta beslut delgifvas medstånden och, under förutsättning alt de komme att deruti instämma, Expeditions-Utskottet anmodas att till Riks-Stånden skyndsamt inkomma med förslag lill Rikets Ständers underdåniga skrifvelse i ämnet.
S. D. Remitterades till Stals—Utskottet: l:o Rikets Ständers år 1857 församlade Revisorers Berättelse om den af dem verkställda granskning af Statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under åren 1854 och 1855, jemte de i anledning af samma berättelse infordrade och lill Kongl. Majit afgifna underdåniga utlåtanden: 2:o Samma Revisorers berättelse angående förrättad granskning af de under Kongl, Majlis och Rikets Kommers-kollegium ställda fonder och medel jemte nämnde kollegii deröfver afgifna underdåniga utlåtande; 5:o Samme Revisorers berättelse om granskningen af Riksgälds-konlorets tillstånd och förvaltning; 4:o Rikets Ständers år 485 församlade Revisorers berättelse om af dem verkställd granskning af Statsverkets samt andra af allmänna medel beslående fon ders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1856, jemte de af samma berättelse föranledda underdåniga utlåtanden; 5:o Samme Revisorers berättelse om förrättad granskning af de under Kommers-kollegium ställda fonder och medel, jemte bemäldte kollegii deröfver afgifna underdåniga utlåtande; samt Prot.-Utdrag den 2 November 1859. 15 6:o Samme Revisorers berättelse om granskningen af Riksgälds-kontorets tillstånd och förvaltning.
Kommunicerades de öfriga Stånden och remitterades till Lag-Utskottet Rikets Ständers Justitie-Ombudsmans embetsberättelse för år 1657, samt bemälde Embetsmans berättelse till innevarande riksdag; och lades till handlingarne den af Rikets Ständers Kommitterade till Tryckfrihetens vård afgifna berättelse al den 14 sistlidne Oktober. S. D.
Remitterades till Sfats-Utskoltet:
Herr Ehrenhoffs, Gustaf Herman, denna dag väckta motion angående ersättning af Statsmedlen lill Hans Maj:t Konung Oscar Usles sterbhus för hvad Hans Maj:t i lifstiden till gäldande af den s. k.
Kabineltskassans skuld af egna medel utgifvit.
Bevillnin gs-Utskottet: Herr Ehrenhoffs, Gustaf Herman, den 26 sisth Oktober gå bordet lagda motion angående meddelande af förbud emot utförsel af silfver såväl i myntad som omyntad form; tillika med de i anledning deraf afgifna yttranden.
Herr Stjernefelts, Claes Ferdinand, den 26 sisth Oktober på bordet lagda motion att undervisning i skogshushållningsläran måtte meddelas vid folkskole-lärareseminarierna, skolorne och universiteten m. m., tillika med ett i anledning deraf nu afgifvet yttrande.
Expeditions- Utskottet: Herr Cederschiölds, Gustaf, motion, angående särskild tryckning och utdelning af de uti Riks-Stånden väckta motioner; jemte ett i anledning deraf afgifvet yttrande.
Enligt den praxis, som gjort sig gällande vid våra riksdagar, tryckas de uti Ståndens plena väckta motioner i Ståndsprotokollen, och komma icke till de öfriga Ståndens kännedom, förrän vederbörande Utskott sitt utlåtande afgifvit.
Häraf upp - w Prot.-Utdrag den 2 November i859. komma flera olägenheter som i sin män bidraga, dels lil! riksdagens förlängande, dels ock dertill att bland den mängd af ärenden, som blifva föremål för riksdagens behandling, en del icke erhåller den mogna och grundliga pröfning, ämnets vigt fordrar.
En hvar, som bevistat några riksdagar, har nogsamt erfarit huruledes under hvarje riksdag en tidpunkt inträffar, då Ståndens bord äro tomma och de Riksdagsmän, hvilka icke derjemte äro Utskotts-ledamöler, sakna all sysselsättning.
Sedan denna period fortfarit en eller annan månad, inträder ett nytt skifte, hvarvid riksdagen förändrar fysionomi.
Utskotten hafva under tiden hunnit behandla en mängd ärender, och nu inkomma till Stånden det ena betänkandet efter det andra.
Riksdagsmännen, som förut saknat sysselsättning, finna sig nu deraf så öfverbopade, att det icke skäligen kan väcka förundran, om en eller annan skulle underlåta att åt denna mängd, för honom ofta alldeles främmande frågor egna den lid och det arbete, som fordras för fattandet af ett klart och grundadt omdöme.
Bestört öfver den mångskiftande massan förlorar ofta, äfven den samvetsgrannaste, modet och tvingas att helt och hållet lita på omdömet hos de Ledamöter, sorn förmodas besitta sakkännedom.
Härigenom uppkommer den vanan att afhålla sig från alla sådana frågor, om hvilka man icke på förhand eger fullständig kännedom, i stället för att en hvar borde, just i de ämnen, som för honom äro främmande, söka vinna en klar och säker insigt.
Sådant är likväl under nuvarande förhållanden, i de flesta fall, alldeles omöjligt.
Här inträffar det egna och vid första påseendet paradoxa förhållandet alt, oaktadt riksdagarnes utomordentliga långvarighet, tiden för ärendenas pröfning olta är alldeles för inskränkt samt alt ett icke ringa antal Riksdagsmän känna sig öfverilade vid beslutets fattande.
Ett sätt, att lill någon del afhjelpa berörda olägenheter, tinnes, och detta är helt enkelt oell oskyldigt.
Det består deri att man i afseende på motionernas tryckning förfar på samma vis, som med Kongl. Maj:ts Propositioner och Utskottens betänkanden, eller att man redan vid riksdagens början och så fort sig göra låter, uti Bihanget till Riks-Ståndens protokoll trycker och bland de särskilda Ståndens le damöter utdelar alla väckta motioner.
Genom ett sådant förfaringssätt skulle, enligt min uppfattning, härflyta föl jande fördelar nemligen: l:o En mognare och grundligare pröfning inom vsderbörande Utskott.
För närvarande finnes inom Utskotten endast ett exemplar af hvarje motion.
Deraf blir ock en följd att Utskotts-ledamöterne sällan om dem erhålla annan kunskap, än den, som kan inhemtas vid afhörandet af motionernas uppläsning.
Och denna kunskap torde i många fall icke vara tillfyllestgörande.
Antoges mitt förslag, kunde en hvar Utskotts-ledamot i hemmet och på lediga stunder förbereda sig till Utskottets blifvande förhandlingar.
Fröt.-Utdrag den 2 November 1859. 15 2:o Tillfälle för de Riksdagsman, sorn icke äro i Utskott invalde, att under riksdagens stiltje genomläsa alla väckta motioner och således erhålla en klar öfversigt öfver alla frågor, som blifva föremål för riksdagens behandling. 5:o
En stor och icke oväsentlig förenkling i arbetet hos Utskottens Kanslier.
Då man redan i tryck egde tillgång på molionerne, hiel' det öfverflödigt att i Utskottens betänkanden införa vidlyftiga rubriker.
En omförmälan af motionärens yrkanden, med hänvisning, i afseende på de af honom anlörde motiver, till motionens nummer i Bihanget, vore i dc liesta fall tillfyllestgörande.
Den som icke närmare känner mekanismen vid rubrikers fabricerande, torde anse det för en mycket enkel sak.
Ofta kostar rubrikens författande vida mera besvär, än sjelfva beslutets; och detta i samma mån som hulvud-dokumentet är illa hopkommet.
Ju sämre och ju mera ologisk en motion är, desto större möda för Sekreteraren att deraf förfärdiga en dräglig rubrik.
En anledning till klagan, som nu icke sällau förefinnes, att motionären icke fått sina motiver fullständigt intagna i Utskotts-betänkandet, kunde då icke vidare ega rum.
Hvar och en fick åter sina egna ord. 4:o Minskning i utskrifnings- och tryckningskostnaderne.
Den kostnad, som motionernas tryckning i Bihanget skulle medföra, komme i det närmaste alt motsvaras af den besparing, som skedde derigenom att motio nerne uleslötos ur Ståndsprotokollen.
Men deremot kunde en verklig besparing ske i afseende på Utskolls-belänkandens tryckning och utskrifning, enär dessa betänkanden, på sätt jag haft äran visa, kunde, genom en betydlig afknappning på rubrikerna, blifva mycket kortare, än de nu måste vara.
Då dessa fördelar tillsammantagne icke torde vara utan sin vigt, samt den åsyftade reformen endast är en tillämpning af hvad redan under flera riksdagar blif vit åtgjordl i afseende å Kongl. Maj:ts Propositioner och Utskottens betänkanden, förmodar jag det fog icke saknas för min vördsamma hemställan, det Rikets Ständer måtte besluta, att redan vid denna riksdag låta uti Bihanget till Riks-ståndens protokoll trycka de i Ståndens plena väckta motioner.
Det ena är alt omedelbarligen efter det en motion blifvit hos ett Stånd väckt, låta befordra den tili trycket.
Det andra åter att öfverlemna detta bestyr ål vederbörande Utskott, lill hvars handläggning motionerna blifvit remitterade.
I 16 Prot.-Utdrag den 2 November 1859. sednare fallet kunde Utskotten gruppera motionerna, så att de, hvilka egde inbördes sammanhang, komme att följa efter hvarandra.
Hvardera melhoden har sina företräden, och ehuru mig synes att del först framställda alternativet, såsom lättast att verkställa, vore det fördelaktigaste, har jaglikväl icke ansett mig i della hänseende böra afgifva något bestämdt förslag; ulan hemställer om det icke kunde öfverlemnas lill Expeditions-Utskottet, alt uppgöra och till Itikets Ständer inkomma med förslag till verkställighet af den motionerade förändringen.
Jag anhåller att denna min motion måtte till Expeditions-Utskottet remitteras. G. Cederschiöld.
På det stadgandet i 59 § R. 0. icke må anses utgöra ett hinder för bifall tili det af mig väckta förslag, anhåller jag att få förändra ordalydelsen uti motionen, på följande sätt, nemligen: ”det måtte Rikets Ständer besluta, att de uti Riks-Stånden väckta motioner ”tryckas, icke uti Slånds-protokollen, utan särskildt för sig, samt att de sålunda ”tryckta motionerna häflevis utdelas till samtlige Riks-Stånden på sätt som sker ”med Hillänget.” Hemställande jag att motionen i dess nu förändrade skick måtte varda till Expeditions-Utskottet remitterad. G.
Cederschiöld.
Yttranden i anledning af Herr Cederschiölds, Gustaf, motion om särskild tryckning och utdelning af de uti Riks-stånden väckta motioner.
(Rem. till Exp.-Utskottet, Prot.-Utdrag N:o 9).
Friherre Cederström, R: ”Ehuru jag för min del anser en stor del af de utaf motionären framställde anmärkningar riktiga, och ehuru jag således äfven delar den önskan, att den af honom begärda åtgärd måtte vidtagas, anhåller jag dock, att i alseende på en del af hans förslag yttra min olika tanke.
Motionären har nemligen föreställt sig, att, derest motionerna trycktes i ett sammanhang och utgjorde ett särskildt häfte af riksdagstrycket, men deremot utginge ur Ståndens protokoll, skulle också de respektive Utskotten vara befriade från att resumera motiverna för de inkomna motionerna, emedan det stöde hvar och en ledamot i alla Riks-Stånden fritt Prot.-Utdrag den 2 November i859. 17 frill, att taga kännedom om innehållet af dessa motioner.
Men då man nu icke kan begära, all hvarje ledamot liar lill hands detta hälle vid förekommande behandling al någon fråga, så tror jag alt det är hällre, all Ulskollen hädanefter, som hittills, förpligta* all gifva en resumé al hvarje särskild motion, om än denna resumé hädanefter kunde göras i någon man kortare än hittills.
Jag undantager således från milt tillstyrkande i allmänhet denna del af Herr Cederschiölds motion.
Expeditions-Ulskollet, till hvars handläggning detta förslag blifvit af Herr Cederschiöld önskadt, torde jemväl bereda oss tillfälle att laga kännedom 0111 den kostnad, sorn skulle uppslå genom införande al del föreslagna hehandlings-sältel i jemförelse med det nuvarande.
Het torde väl komma att blifva något dyrare, men skillnaden blelve troligen så obetydlig, alt vinsten på det hela komme alt blifva öfvervägande.
Herr Cederschiöld, G.:
Jag ber att få fästa uppmärksamheten derpå allden punkt, emot hvilken Friherre Cederströms anmärkningar voro riktade, finnes endast i motiveringen och icke i förslaget.
Jag har just undvikit att upptaga den der, på det att den icke skulle utgöra något hinder för framgången af det hela.
I berörda hänseende skulle således förblifva enahanda förhållande, som för närvarande.
Men det stöde vederbörande Utskott fritt, att, på sätt jag anlydt, betydligen förkorta rubrikerna till sina belänkanden.
Redan under nuvarande förhållanden brukas stundom af Stats-Utskotlet, alt uti sina betänkanden om stats-regleringen utesluta nio— tivcrna lill enskildas motioner.
Sådant har ofta föranledt klagomål, som, i händelse mitt förslag anloges, icke vidare kunde förekomma.
Då nu ingenstädes är föreskrifvet något angående formen för Utskottens belänkanden, tror jag att den af Friherre Cederström i detta hänseende framställda anmärkning icke bör kunna hindra bifall lill förslaget.
Den enda förändring i delta hänseende, som derigenom upp komme, vore att Utskotten, vid rubrikernas redigerande, hade fullkomlig frihet att förfara efter omständigheterna.
Jag anhåller om remiss lill Expeditions-Utskottet.
S. D. Föredrogs och lades lill handlingarne Stats-Utshotlets Memorial N:o 1, med anmälan att Kongl.
Majlis nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof blifvit sistlidne dag till Utskottet öfverlemnad.
S. D. Sedan Ridderskapet och Adeln denna dag för sin del beslutat att hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla 0111 utsättande af tid för Hans Majlis och Hennes Majit
Drottningens kröning att ske under innevarande riksdag, samt inbjudit Medslånden alt i detta beslut instämma; blef ett Irån Högvördiga Preste-Ståndet ankommet protokolls-utdrag, innefattande beslut och inbjudning i enahanda syftning, lagdt till handlingarne.
Bih till R.
Prot. 1859 $ 1860. 9 Sami. 3 18 Prot.-Utdrag den 2 November 1859.
S. D. Föredrogos Stals-Utskottets nedannämnde Memorial:
Nio 1, med anmälan, att Utskottet den 1 i denna månad fått emottaga Kongl. Majits nådiga Proposition, angående Statsverkets tillstånd och behof.
Nio 2, angående antagande af särskilde tjenstemän hos Stats-Utskottet.
Bifölls. S. D. Uppå derom af vice Talmannen, Biskop Annerstedt, gjord framställning, beslöt Preste-Ståndet, att till Kongl.
Majit frambära den underdåniga önskan, det Kongl. Majit täcktes efter urgammal vördnadsvärd sed, låta fira Sin och Sin Höga Gemåls kröning under Rikets Ständers nu pågående sammanvaro.
Och skulle Expeditions-Utskottet anmodas uppsätta förslag till den underdåniga skrifvelse!! härom, så framt de öfrige Riks-Stånden ifrågavarande beslut biträda; dertill de vördsamt skulle inbjudas.
Från Vällofl. Borgare-Sldndet.
S. D. Uppå framställning af Herr vice Talmannen Schwan, beslöt Borgare Ståndet att till Kongl. Majit frambära underdånig önskan, det Kongl.
Majit täcktes låta fira Sin och Sin Höga Gemåls kröning under Rikets Sländers nu pågående sammanvaro; och skulle Expeditions-Utskottet anmodas alt uppsätta förslag till den underdåniga skrifvelsen härom, så framt de öfriga Riks—Stånd, som icke ännu förehaft detta ämne, instämma i de af Preste- och Borgare-Stånden i detta afseende redan fattade beslut. S. D.
Föredrogos och remitterades till Banko-Utskottet Rikets Ständers Revisorers den i4 Oktober 1858 och den 14 Oktober 1859 afgifna berättelser öfver granskning af Bankens styrelse och förvaltning åren 1857 och 1858. S. D. Föredrogos och remitterades till Lag-Utskottet Rikets Ständers Justitie-ombudsmans embetsberättelse!- för år 1857 och till innevarande riksdag, hvilken sednare embetsberättelse är åtföljd af berättelse ifrån Tryckfrihets-kommilléen. S. D. Föredrogos Stats-Utskotlels Memorialer:
Nio 1, med anmälan, att Kongl.
Majits nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof blifvit till Stats-Utskottet öfverlemnad; varande ett exemplar af samma Kongl. Proposition, med bilagor, bifogadt.
Prol.-Utdrag den 2 November 1859. 19 Memorialet lades till handlingarne, och den Kongl. Propositionen, med bilagor, ansågs böra tills vidare vara å Ståndets bord lagd; och N:o 2, i fråga om tillökning uti Stats-Utskottets Kansli.
Föredrogos och remitterades till Stats-Utskotlel: l:o Rikets Ständers Revisorers berättelse om den år 1857 af dem verkställda granskning af Statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under åren 1854 och 1855, jemte de i anledning af samma berättelse infordrade och till Kongl.
Maj:t algifna underdåniga utlåtanden; 2:o Bemälde Revisorers berättelse om den år 1858 af dem verkställda granskning af Statsverkets saint andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1856, jemte de i anledning af samma berättelse infordrade och till Kongl. Majt afgifna underdåniga utlåtanden; 3:o Rikets Ständers år 1857 församlade Revisorers berättelse om granskningen af Riksgälds-kontorets tillstånd och förvaltning; 4:o Rikets Ständers år 1858 församlade Revisorers berättelse om granskningen af Riksgälds-kontorets tillstånd och förvaltning; 5:o Rikets Ständers Revisorers berättelse, angående den år 1857 förrättade granskning af de under Kongl. Maj.ts och Rikets Kommers-kollegium ställda fonder och medel, jemte Kongl. Kommers-kollegii i anledning af denna berättelse afgifna uuderdåniga utlåtande; samt 6:o Samma Revisorers berättelse, angående den år 1858 förrättade granskning af de under Kongl.
Maj:ls och Rikets Kommers-kollegium ställda fonder och medel, jemte Kongl.
Kommers-kollegii i anledning af denna berättelse afgifna underdåniga utlåtande. S. D. Efter skedd föredragning remitterades till Banko-Utskottet: l:o Berättelse tilt Rikets Högloflige Ständer, angående Bankoverket, af Rikets Ständers Revisorer år 1857 ; 2:o D:o d:o, angående Bankoverket, af Rikets Ständers Revisorer år 1858. S. D. Föredrogs och lades lill handlingarne Stats-Utskottets Memorial N:o 1, med anmälan, att Stats-Utskottet fått emottaga Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, samt med öfverlemnande af ett exemplar af samma nådiga Proposition; hvaremot 20 Erot.-Utdrag den 4 och 5 November 1859.
Samma Utskotls Memorial N:o 2, med hemställan, att Utskottet malle tillåtas att för ärendernas behöriga och skyndsamma behandling, i mån af behofvet, antaga en Sekreterare för Riksgälds-afdelningen, en Kamererare och, lill en böljan, två Notarier; bifölls. S. D. Föredrogs och remitterades till Lag-Utskottet en af Lars Magnus Knutsson från Östergötlands län väckt motion, angående tillägg till Kongl.
Förordningen den 10 Juni 1841, rörande utmätning.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Öppnades Herrar Elektorers lista vid val af en Suppleant i Expeditions-Utskottet efter N:o 1050, Herr Gyllenberg, Eric Israel; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 2065, Herr Nordenfalk, Carl Olof Ckristian Johan.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs och bifölls Stats-Utskottets den 2 dennes på bordet lagda Memorial N:o 2, angående tillökning i Utskottets tjenstemanna-personal.
S. D. Kommunicerades de öfriga Med-Stånden och remitterades till All— manna Resvärs- och Ekonomi-Utskottet (irefve Anckarsvärds, Carl Henrik, den 2 dennes på bordet lagda motion om revision af förenings-fördraget emellan Sverige och Norrige; hvarjemte till nämnde Utskott remitterades så väl ett af Herr Ribbing, Arvid, under öfverläggningen om ifrågavarande motion väckt förslag, att den år 1844 församlade s. k.
Unions-kommiltéens betänkande med dertill hörande handlingar måtte utan tidsutdrägt till trycket befordras och till Riks-Ståndens ledamöter vid innevarande riksdag utdelas, som ock de i anledning af Grefve Anckarsvärds motion nu afgifna yttranden.
S. D. Kommunicerades de öfriga Riks-Stånden och remitterades till Statsutskottet Grefve Anckarsvärds, Carl Henrik, den 2 dennes på bordet lagda motion Prot.-Uldrag den 5 November 1859. 21 om föreläggande för Stats—Utskoltet att tidigare, än förut varit vanligt, utarbeta oell till Rikets Ständer öfverlemna sina förslag rörande stats-regleringen.
Remitterades till Banko-Utskottet Herr Lefréns, Johan Pehr, den 2 dennes på bordet lagda motion om Bankovinstens användande lill förstärkning af Bankens reela fond. S. I).
Remitterades till Stats-UIskottet Friherre Silfverschjölds, Carl Otto, den 2 dennes på bordet lagda motion, angående anslag af statsmedel till befrämjande af täckdikning, jemte 2:ne i anledning deraf afgifna yttranden.
S. D. Kommunicerades de öfriga Riks-Stånden och remitterades till Stats utskottet en af Grefve Adlersparre, C. A., denna dag väckt motion om pension åt framlidne Biskopen i Carlstads stift, Doktor Carl Adolf Agardhs enka; och skulle lil!
Utskottet medfölja ett i anledning af denna motion afgifvet yttrande.
Remitterades till Lag-Utskottet en af Grefve Adlersparre, Carl August, denna dag väckt motion om prygelstraflets afskaffande, jemte de deraf föranledda yttranden. S. I).