Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
BrandförsäkringsWerkets deltagare funno, att deras inflytande penningar med än. nu större förmohn kunde hos private Läntagare, emot Intekning utsättas a 6 procent.
En proposition gjordes derpå af BrandförsäkringsDirectionen till RiksgaldsContoirets Herrar Fullmagtige, att med medlens emottagning och ränte: beräkning skulle fortfaras som förr; men att DirectioNen ägde att ut» assignera hopsamlade penninge,summor, da de med säkerhet hos private Läntagare kunde förräntas a 6 procent.
Sedan Malek ock hos Konungen blif» wit bemedladt, ingingo Herrar Fullmagtige äfwen i detta wilkor; dock med der förbehållet, som af berat» telsen inhämtas, att nägon tid förut
Contoiret skut» le underrättas om en sadan penningelyftning—Men utan nägon föregången tillsägelse hafwa dock tid efter annan betydliga summor till utlåning hos Private blifwit reqvirerade.
— Höglofl.
Ridderskapet och Adeln lärer icke kunna billiga en sä förstörande författning, att RiksgaldsContoiret stall sytzelsätta fln Betjening med emottagning, correspondance och reDowiSning sör penningar, som skola hällas lill OrdreS 86o Den 18 November. och för dem betala ränta, utan att kunna dem begagna.
Contoiret mäste manligen hafwa en Fond omkring 20O,vOs Rd. i Banquen stående, för hwitken betalas 2 procent, till förefallande behof, som högeligen ökes as BrandförsäkringsWerkets förefallande reqÄsitioner.
En härdare förbindelse mäste icke kunna äläggas RiksgaldsContoiret än hwar annan Läntagare, att fä upsäga och ater betala eli sig betungande Län, om
RiksgaldsContoiret likmätigt den primitiva inrättningen finge emottaga alla inflytande Brandförsäkrings-medel, och blott widtimandL eldswädor göra utbetalningar, sä gjordes emot ran« tebetalningen ej någon motsägelse; jag anhäller således om proposition till bifall ä StatsUtjkottets Betänkande. Zerr lllsijioenikölä, Larl kreäric, utbad sig akt wid Herr von LcbuItLenIieirns anförande allenast fä anmärka, akt Författningen vm Fullmägkiges averterande, innan näzvn summa utasiignerades först 180.8 blismit widtagen sedan Rikets penningesiallning hade emot förut, betydligen förändrat fig.
För öfrigt will han upläsa följande:
Jag arnar icke företaga någon granskning, hwarken titt bifall eller »vederläggning af de ffäl StatsUtskottet anför?
uti sirt utlätande angäende de medel Allmänna BrandförsäkringsContoiree hos RiksgäldsContoiret haft innestäende, och de Författningar
Statsutskottet anfelt sig bcrättigadt att derom widtaga; den skulle gifwa anledning till en discussion som snarare smbrouillerade, än utredde fragan, hwil» ket Den r8 November- 86r ket mycket strider kinot mitt ändamål som är att ic genom en billig jämkning söka bilägga den upkomne 1,visten.
Min önstan är, att häruti kunna lyckas, och det är uti det hopp som jag tager mig den friheten att underkasta Högloft.
Ridderskapet och Adelns uplysta ompröfwands mine häröfwer fattade tankar.
Förste frägan om ändring uti det för Allmänna BrandförsäkringsWerket utfärdade Reglemente af 1782 yppades wid Delägarnes uti nämnde Werks sammankomst 1807, blef dä af Werkets Revisorer -ranflade, och understöddes i synnerhet af en af RiksgäldsContoims Herrar Fullmägtige som dä tillika war Revisor i VrandförsäkringsWerket, med försäkran akt en sadan anstalt sä mycket mera Sfwer» ensstämde med Fullmäguges önstan i Riksgälds» Eontoiret, som detta Ständernes Werk, dä hade sä mycket penningar, att det mac gcneradt medBrand» försäkrings.medsen för hwilka ränta skulle godtgöras, hwadan ock Herrar Fullmägtige i RiksgäldsConloiret, till swar uppä Revisorernes i BrandförsäkringsWerket, genom Direetioncn gjorde förfrågan, biföllo Dest begäran att wid päkommande behof wara sä» ker a:r erhälla de penningar Merkel kunde behöfwa.
I grund och förlitan pä denna försäkran och hwarförutan någon ändring aldrig kunnat ägt rum
Uti 1782 ars Reglemente om pcnningarnes insättande och förräntande uti RiksgäldsContoiret, före, siogs af Rcvisorerne uti BrandförsäkringsWerker, atk till detta WerkS desto större förkofran Dest uti RiksgäldsCvntoiret emot Z procent innestäende Capitalev stulle till private Personer emot 6 procent utlänas: hwilket uppä Dirvctions af BrandförsäkringsWerkG hsK S62 Den November. hos Kongl Maj:t gjorde underdåniga hemställan r
Niäder bifölls och Kongs. Kungörelsen af d. 8 Aug.
1808 utfärdades, som stadgar huru utlåningen borde ste.
— Dä igenom de senare i Riket infallne olyckliga händelser, RiksgäldsContoiret blifwrt försatt uti en helt annan ställning, än hwaruti det war I807, dä Fullmägiiae biföllo Brandförsäkringsmedlens utlänande till privare Personer, kan det wara billigt, att RiksgäldsContoiret, som betalt ränta för Brandförsäkringsmedlen i en tid dä Contoircr deraf icke hade behof, äswen bör sä begagna Lesia penningar nu dä desi bchofwer göra sädant nödigt, hwadan jag tager mig friheten förestå, att Brandförsäkringsmedlen ej widare mä till Private ullänas, utan Kgl. Kungörelsen af d. 22 Aug 1808 i den delen uphöra, och sörhällandet emellan RiksgäldsContoiret och Brandförsäkrings Werket äterställas i samma stick, det war före denna Kongl. Kungörelse, enligt med 1782 ars Kongl. Reglemente, till följe hwaraf RiksgäldsContoiret cmokkager de medel som för BrandförsäkringsWerkets räkning i Banquen insattes, och derföre betalar 5 procent, utan art nägon summa större eller mindre mä stä för BrandförsäkringsWerket ofruktbar, och att BrandförsäkringsDrrection, som da widare icke kan göra nägra utläningar, ager alt lill Brandstade-ersättningar, och Werkets egna behof utasiignera hwad dertill kan tarfwas, utan alt dekorn förut avertera Futtmägtige i RiksgäldsConloiret, hwilket desiutvm för Dir-ectionen är omöjeligt att fullgöra, dä deras största behof arv tillfälligc och bero hufwudfakeligen pä de olyckor som kunna tima pä brandförsakrade Egendomar och som omöjligen kunna Den 5 8 November* 86z kunna bestammas innan de inträffat, således lärer ock StatsUtskottels begäran akt Brandförsäkra ngsDirec» tion i början af äret stulle upgiswa ungefärliga beloppet af hwad till aflöningar och Werkeis underhäll fordrades, utan ock de Original-Handlingar i grund af hwilka brandskador stulle ersättas hos Fullmägkige företes, i Protokollet antecknas, samt med presentatum derifrån förses, och hwarförutan de för ert sadan! behof reqvirerade summor icke fingo anordnas, äfwen bör förfalla, säsom dels overkställbar, dels obehörig, da det wisierligen icke tillhör Statsutskottet, atk sätra en Direction, dels af Kongl.
Maj:ö förordnad, dels igenom Medborgares förtroende wald, till förwalkning af ett sä betydeligt och för Riket gagnande Werk under Fullmägtiges upstgt i RiksgäldsConloiret, dä Dirertiyn inför Kongl. Maj:t och Delägarne ärligen gör redo för sin förivaltning, vch desi räkenskaper ärligen af walde Revisorer granskas, och desse räkenskaper hitkils altid warit i den ordning att någon grundad anmärkning sällan ägt ruin.
Dä jag nu tillstyrker att widare utläningar stola uxhöra, är min tanka, att de redan af BrandförfäkringsWerket gjorde utläningar förblifwa oförändrade; pä sätt förstrifningarna innehalla, och att ingen fräga om deras inkräfwande kan aga rum, sa länge
Debitor fullgör sine skyldigheter, och full säkerhet ar för penningarne, men sä snart nägra penningar inflyta böra de såsom Wcrkets öfrige medel r RtksgäldsContoiret insättasoch förräntas.
Skulle dessa mina tankar af Högwälborne Herr Grefwen och LandtMarstalken samt Högloft.
Ridder stapet - 8t>4 Den i8 Nsvember. skåpet och Adeln blifwa gillade, följer deraf, akt underdänig anhållan afgär til! Kongl/Maj:t om up« hafwande af Kongl.
Kungörelsen af d. 22 Augusti 18«8 i den delen som angar penningars utlänande till private Personer af BrandförsäkriygsWerket med hwad dermed gemenffap ager, hwilket allt Högwälborne Herr Grefwcn och LcmdtMarstalkens sam!
Nidderstapet och AdelnS högtuplysta ompröflvande ödmjukast underställes.
Aerrr 8trLIe, dlils ^Vilkelm.
Fragan tyckes nu egenkeligen wara derom, huruwida RiksgäldsContoiret bör betala ränta för BrandförsäkringsFondens medel under den tid-densamma ännu.i Conkoirek kan komma att innestå.
StatsNtffottet har grun» dat
Dest påstående om räntans uphörande dera, att RiksgaldkContoiret ägt rättighet, att till BrandförsäkrinasWerket emot dest wilja äterställa medlen; men dä tvid ingäende af den ifrägakomne afhandlin» gen BrandförsäkringsDirection icke förbundit
Sig att inom någon wist tid uttaga Fonden, eller något för» behåll ä RiksgäldöContoirets sida blifwit gjordt, att räntan wid någon witz tid skulle uphöra, blefwe resultatet af hwad Utskottet föreslagit det, akt ehuru BrandförsakrinqsWerket innehafwer RiksgäldsCon» toirets Obligationer 5 Werkets medel, hwilka Obligationer innehälla owrlkorlig förbindelse att ä samma medel betala ränta, skulle nu
RiksgäldsContoiret förklara
Sig icke godtgöra den förestrefne räncan, och wägra art upfylla sine förbindelser; och om detta är Asivere«sstänMande med Riksens Ständers wardighet^ b§kän« ^
865 bekänner jag mig icke hafwa hast stal, att yttra betänkligheter ivid Utstoktets Förslag. Zerr von 8cbult26nbc:im, O-aviö.
Sä mycket jag kunna fatta af hwad Herr kkeijkenLkölll an» fört, innehaller hans Förslag ett skags mediation mellan de härda willor, hwarpa NiksqäldsContoiret nu nödgas emortaga BrandförsäkringsEontoirets pnriringar, och de som af StatsUtstottet blifwit sörestagne.
Jag skulle tro att StatsUtstottet i denna mediation kunde inga.
Hwad det angar, att ränta bör betalas pä utlämnadt Capital, är det en sak, som följer af sig tzelf, och hwarom man ej behöfwer discurera.
Crefrve körner, /räolpb 6öran.
Af hwav ätstillige
Ledamöter nu anfört anhäller jag att fa uptaga och beswara ett och annat.—En wärd Ledamot har önstat att RiksgäldsContoirels och Brandförsäkringens Fonder skulle helt och hällit ätstiljas, och endast till den senares förmän en tid af 6 ina» nader lämnas densamma akt arrangera sine CapitalerS utlåning.
Jag tror akt en sädan mesure stuve wara föga swarande emot bada Werkens fördel och emot deras önskan.
NiksgäldsTontoiret behöfwer läna penningar, och BrandförsäkringsSocieteten, att kunna förränta dem, med wilkor att wid infallande behof kunna lyfta den nödiga summan.
Vädas
In. lietzen blifwa således, när ä ena sidan det cna Werket får disponera en ansenlig Fond, och det andra, i följe af denna rättighet, blir försäkradt om tillgäng, att lyfta hwad summa ssm erfordras wid in.
Ksrde Band- i->9, n°. träffan - - ZL6
Den 18 November rraffmide brandstador, och jag tror derföre, akt om sakerne äterställes pä den fot de were före 7827 af. wen med den modisicalion Herr HosRattsRädet HeiMen8kö!ä förestagit, blifwa bada delarne nöjde och ingen fär stal att klaga Hwad ärer det angar som en annan ward Ledamot anfört, om den orätt som stett BrandförsakringsDircctionens och RiksgäldsContoirets Fullmägtige, ar det cn sak som kommer till Ridderstapet och Adelns ytterligare pröfning, när StatsUtstottet med sin Berättelse om RiksgaldsContoirets förwaltning hinner inkomma.
Till desi tror jag att man kan upstjuta undersökningen derom.
Arv Lock.
Nej, beware Gud, icke Lör Riks» NaldsConkoiret hafwa rättighet, akt af BrandförsakringsContoirel emottaga penningar för § procent för att aterukläna
Lem för sex. , Grefwe Elviner, ^ckolk 6öran.
StatsUt» flottet har tillstyrkt twenne alrernätiver, antingen att BrandförfäkringsWerket stall återtaga hela sin Fond.» eller att om dek will aga den förmän, att förränta den i RiksgäldsContoiret, bör Contoiret deremot haf wa den att kunna disponera medlen, endast att hwad som behöfwes för brandskador, star akt disponera, och Lör Brandförsäkringens widare utläningar till Private Uphöra—Efter hwad BrandförsäkringsDirection tyckts^ge tillkänna, lärer den ej önsta widtagandet af det förra alternativs, och da inträder RiksgäiveCon. loiret i sin fulla ratt, att yrka wilkoren af der sena re.
Skulle BrandförsäkriligsWerket finna sin uträkning - Den r8 November- 867 ning wid det förra, fär det wisterligen lana ut sine penningar ät hwem det will, men i annat fall ager wäl ej BrandförfäkringsDirection att förestrifwa RiksgaldsContoiret wilkoren wid utlåningen. Zerr Lock bestridde ä nyo
RiksgäldsContoirets rättighet att pä osivanstrefne willor emottaga penningar af BrandförsakringsFonden.
Aerv von 8cllu!t2anlwilii tillstyrkte efter de nu gjorda anmärkningar ätcr-remist lill StatsUtsto ret> 8rrherre 8taäl von lstollliein.
BrandförfäkringsContoiret är wisterligen en af de nyttigaste Inrättningar och förtjenar att af Rikfens Ständer gynnas, men att det kan pästäs, att Riksgälds» Contoiret bör med sin stada lämna understöd ät denna Inrättning, kan jag icke finna.—-Detta Contoir är uprätkadt för att bestrida asbetalningarne pä Riksgälden, och kan och bör ej hafwa annat ändamål: men bägges Jntreste torde kan hända wara förenliga pä det satt, akr BrandförsakringsFonden ullänte är RiksgaldsContoirct penningar pä en bestämd meär icke läng tid, emot erhållande af en billig och lag ränta: ry alt
RiksgäldsContoiret ftulls twingas att upläna penningar wore emot dest ända* mål aldeles stridande.
Herr Land-Marskalken förestog bifall ä StatsUkstvttels utläsande.
Ropades Ja, Nej och VoleriR^ Gerr 868 Den i8 November.
Herr L a n d tNarskalkon hemstalde om icke, i anledning af denna skiljaktighet i meningar, Ridderstapet och Adeln funne stal att Mälet akerre» mittera. -Zerr Lock. som begärt votering, förklarade sig gärna inga i äterremisien.
Grefwe körner, ^6oIk6öran, förklarade afwen dertill firl samtycke, men trodde att StaksUtstottet ej kunde wid Mälet göra annar an hwad det gjort.
Uppä förnyad proposition beflöts att Mälet skulle till
Ska sUtstoktet aterförwisas, och de i dag derwid gjorde anmärkningar, StaksUtstottet meddelas.
Nidderstapet och Adeln älstildes kl. half z.
In kiäem krotocolli H,. 6.
Lilverliol^».
Lördagen den i8 November.
Plenum kl. ^ Z e. m. Justerades Pleni Protvkollerne för d. 7 November för och eftermiddagen, io November eftermiddagen, n November för- och eftermiddagen, samt 14 November dito.
Under Den i8 November. 869
Under uppläsningen af det sednare Protokollet för d. ,i Nov. afträdde Herr Grefwen och LandtMarssalken för att pä någon stund upwakta Kongl. Mch:t, anförtroendes emedlertid Klubban ät Herr Grefwe ^acob Oe la Qaräie.
Utdrag af Protokollet hällit i Högloss.
Ridderskapet och Adelns Plenum d. rZ Nov. 1809.
S- D. bestöt Ridderskapet och Adeln, att ät Stats- och VancoUtskottet gemensamt updraga, att för tillkommande Revisorer af Stats- Banko- och RiksgäldsWerken författa en Jnstruction, hwaruti tillika göres afseende pä Revisionen af de Publique Werk till hwilka allmänna Statsmedel instöta; hwarom de öfrige Respeckive Ständen genom Utdrag af Protokollet skulle manligen underrättas, lät supra. S. D. Föredrogs och gillades CrnstikutionSUtskottets utlåtande af d. rz
Nov. öfwer den an» märkning som wid det af berörde Utskott ingifne För» stag till Swea KonungtiFörsäkran blifwit hos Rid» derftapet och Adeln gjord, i följe hwaraf detta Förslag af Högloft.
Ridderskapet och Agelii oförändradt bifölls och antogs; och skulle de öfrige respective
Skänden härom »vänligen underrättas, bit lupra. S. D.
Föredrogs ä nyo BancsUlskottets d. 14 Nov. uplästa och pä Bordet lagda ProtokollsU drag af 87» Den r8 November. af den 6 Nov., i anledning af Åtskilliga ansökningar om Banquens öpnande till Fastighetslän, och blef BancoUiffottets deri afgifne utlätande till alla delar gilladi och bifallit- hwarom de öfrige respective Skänden genom Utdrag af Protokollet skulle under» rättas.
Dr lupwa.
S. D. Föredrogs och gillades BancoUtstokiels uti etr d. 14 Nov. »plast och pä Bordet lagdt ProtvcvllsUtdrag af d. 6 Nov. afgifwit utlätande, i anledning af RiksdagsFullmagkigen ifrän Uddewalla S ad Herr Grosihandlaren UlsAarstts ansökning om ett länbiträde af Banque» för Uddewalla Stad, i följe hwaraf till nästa BancoRevi, stons pröfning kommer att öfwerlämnas, art ester Herrar Futlmägstges hörande, stg utläta, i hwad män och Under hwad säkerhets- samt återbetalningswillor, Uddewalla Stad kan före nasta Riksdag, med länbiträde af Banquen, utan Werkets olägenhet understödjas.
Och skulle de öfrige respective Skänden genom Utdrag af Protokollet härom manligen underrättas.
Dt Luxra. S. D. I anledning af ifrän BancoUtflotteL genom ett d. 4 Nov, »plast ProtocollsUtdrag af jden iz Oct., wäckt fräga, huruwida den genom 4:de af 1800 ars Riksdagsbeslut BancoFullmagtige älagda skyldighet att med Fullmagtige i Riksgälds, Contoirek fammanlräda till genomseende af föregående årets afslutade RiksStat, nu mera, sedan en Revision öfwer StatsWerket genom Grundlagen är beslutad, borde fortfara, beflöt Ridderffapet och A deln, Den 18 November- 87k deln, alt detta sammanträde, såsom efter berörde Grundlagens stadgande aldels öfwerflödigt, hädanefter mä uphöra, hwarom de öfrige respective Ständen genom Utdrag af Protocollet wänligen skulle underrättas. bit supra.
S. D. Htvad BancoUtstottet, genom ett d. 4 Nov. »plast ProtokollsUtdrag af d. z Ock. sig utlätit, öfwer Fahlu Bergslags, genom Herr Atzesior Laki», ingifna ansökning, sä wal om inköp afGärkoppar, som af en utwidgad Discont-räkt ä Koppsrsedlar, blef af Höglofl.
Ridderstapet och Adeln till alla delar gilladt och bifallit.
Och skulle de öfrige respective Standen genom Utdrag af Protocollet bervin wänligen underrättas, blt supra. S. D. Föredrogs ä nyo BancoUlffotteks d. 22-Sept. uplästa ProtokollsUtdrag af d. 1? i samma manad, rörande sä wäl de af BancoFullmägtige till de private
Discvurerna och i synnerhet
Äbo
Discont lämna de extraordinarie länbiträden, som en till Stockholms Fatkigwärds inrättning bewiljad gustva af 666
Rd, Z2 till hwars meddelande Ban» coOrdningarne Fullmägtige ej berättigat: och beflöt Ridderstapet och Adeln att i det förra asseendet läka bero wid den anmärkning BancoUtstottet dermed gjort, samt i det sednare äfwen bifalla den a skrifning BancoUtstottet föreslagit: hwarom de öfrige respective Ständen genom Utdrag af Protokollet wänligen skulls underrättas, bie supra.
S. D. 872 Den r8 November S. D.
Föredrogs ä nyo LagUtstotteks d. 14 Nov. uplästa Betänkande af d. n samina mänad, angående answars stadgande för den eiler de Embets- och Tjenstemän, pä hwilka tillsyn och controll öfwer UpbördSmän ankommer, men som antingen genom upsatelig öfwerenskommelse med de sistnämnde eller genom underlären eftersyn mevwerka till dalancer; och dä Ridderstapet och Adeln fann att innan de för Upbördsmän och Controllörer förestrifna Instrueuoner efter tidcrnaS förändrade skick, undergått granskning och rättelse, nägot sähant answar som af U stöttet blifwit förestagit ej borde kunna stadgas, bestöt Ridderstapet och Adeln att ofwanberörde LagUtstotts Betänkande fullkomligen afstä, hwarvm de öfrige respeetive Ständen genom U drag af Protokollet skulle »vänligen underrättas, bär supra. S. D. Föredrogs Z nyo StatsUtstottes den ii Nov. pä Bordet lagde Protokolls Utdrag angaende RiksgäldsContoirets förbindelse i afseende pa Allmänna BrandförsäkringsFondens derstädes insatte medel: och som härwid anmärkningar, hindeyljge för antagandet, gjordes, blef detta Protokolls Utdrag äterwisat till StatsUtstottet, hwilket tillika af anr märkningarne stulle erhälla del. kär luxra.
Den i8 November- 8?Z Uplästes följande: Utdrag af Protokollet, hällit hos Rikfens Högloft.
Ständers BancoUtstott d. io Nov. 1809.
S. D. Wällofl. BorgareStändet har, genom Nennsi under d. 9 fistl.
Juni, lil!
BancoUtstottet öfwerlämnat, Directionernas ivid Götheborgs och Malmö DiscontComoirers, till wälbemäldke
Ständ ingifna ansökning, om erhällande af rättighet, att wid oförmodade, för berörde Inrättningar'äfwentyrliga tillfälligheter, samt Lill permingerörelsens oafbrutna underhållande, wid de tider dä Näringarne i meranärnnde
Landsorter fordra ett ansenligare penningcunderstöd, fä uti Banque», emot Z, 4 och Z procents ränta, i mohn af behofwerne, såsom cxrra biträde, disponera till och med en million R:dal. för hwardera Merkel.
BancoUtstottet hafwer öfwer detta i flera afseenden magtpäliggande ämne inhämtat jämwäl Herrar BancoFullmagtigas utlätande.
Under noggrant öfwerwägande af akka de stA och considerationer, som rörande nödwändigheten af blott säkerhet om Banquens biträde till oförmodade behof arv anförde, hwaraf en gifwen rättighet, att dermed i behofwets stund blifwa understödde, ofelbart i de fleste fall flulle göra werkeliga nyttjandet mindre behöfweligt, har BancoUtstottet funnit, att den pä
En million för hwardera Werket sökte biträ - 374 Den 18 November. des summan» icke möjeligen kan fä äga rum; äfwen som de för Bancolän i allmänhet faststälde grunder icke förenas kan, att något sä bestaffadt biträde, till hwad belopp det wara ma, directe ifram Banquen stulle meddelas; men att deremot, med afseende a de möjtigen inträffande händelser» hwarigenom förberörd DiscontJnrättningar, under saknad af biträdes-rätt ifrän Banquen, stuve blottställas för mist. credit; dä i och med detsamma den päräknade nyttan för Näringarne ginge förlorad: grundad anledning sig företedde, till rättighets bewiljande för oftanämnde
Directioner, att hädanefter, emot nöjaktig säkerhet, samt 6 procents ränta, under de för Difcontlanen i allmänhet förestrisne wilksr, fä mi RiksDisconlWerket uptaga län, till ett belopp, för Götheborgs
DifcomContoir af 20O»oav Rd., och för DiscontContoiret i Malmö af ioo,ooo Rd., såsom sivarande emot hwad samma Inrättningar» jemlikt deras Reglementen, fä af Banquen för g procents ranta begagna.
Hovilket genom Utdrag af Protokollet skulle de respective Ständens gunstbenägna ompröfning »vördsammeligen underställas.
HellinAMÄ Lades pä Bordet.
Upp - Den 7 8 November. 8?Z Uplästes ett af StatsUtffottet ingifwit sä ly« dande Wördsamt Memorial!
Maj:ks till StatsUtffottet aflätne nådiga Proposition af d. Z ststl.
Juli, angående StatsWerkets tillstånd, inkomster och utgifter m.m-, har Kongl. Maj.t i näder takts förklara, det K:gl. Maj:t är benägen, att sorgfälligt iakttaga alla ufwagar och tillfällen till sädana indragningar i StatsWerkets utgifter, som aro förenliga med Riksstyrelsens tillbörliga handhafwande, Rikets försmår och hwarje Undersåtes i Lag grundade säkerhet; och att Kongl. Majrc med nådigt Wälbehag wille anse, om StatsUtffottet upgifwer de besparingar, som det efter besia grunder kan finna nyttiga och rätt wisa; förmodande Kongl. Majit, ock akt, wid en förbättrad de allmänna Ärendernas gäng, besia stola, med lindring i Statens kostnad, kunna lika noggrant som förut wärdas och behandlas af färre, dock lill endel bättre lönade Embels- och Tjenstemän, än de nu antagne; men att bereda förändringar af denna art fordrar tid, och en ännu längre tid förlöper, innan dylika tillfälliga besparingar i någon märkelig mohn förbättrar StatsWerkets tillstånd.
Jämte hwad Kongl.
Majtt salunda i näder läkts StatsUtffottet meddela, hafwa äfwen, under loppet af denna Riksdag, blifwit till StatsUtffottet ifrän sä wäl Högloft.
Ridderffapet och Adeln som Wälloft.
Borgare- och Hederwärda BondeStanden »emitterade flera dit ingisna Memorial och Förslag A/6 Den i8 November bade om Möjligheten och nödwändighetei» af indrag, ningar, utaf öswerflödige ansedde Embeten och Tjenste»: med deråt följande löner och inkomster pä Stat uti Rikets sä Civile som Militaire och Ecclesiastique Embets. och Tjensteman»»» Stater och Corpser.
Under erkännande af Kongs. Maj:ts ofwanhögstberörde för Statens uprätthällande nadigst yttrade tankesätt, och dä StatsUtffottet under fortfarandet af
Dest arbete fatt tillfälle att inhämta en närmare kännedom af StatsWerkets tillstånd och werkeliga be, lagenhet, har StatsUtffottet blifwit an mera öftverkygadt om sa wäl nödwändigheten af alla de minffvingar och besparingar i Statens utgifter, som kunna täta stg göra, som ock möjligheten as föcändrin, gar och indragningar i Embets- och Tjensteman,»» Staten.
Det synes ock wara utom allt twifwelsmäl, att sedan Riket geno,»» Finlands och Pommerns förlust till en betydlig del blifwit minffadt; de allmänna Arenderne äfwen i ett mokswarande förhållande torde komma att aftaga, och följaktligen tarfwa e»L mindre antal Embets- och Tjenstemän.
Men till utrönande i hwilka delar af de till Riksstyrelsen hörande Werk och Stater en sadan inffränkning kan och bör äga rum, dertill fordras mycken och Fråntaga undersökning, samt en noga pröfning af Ärenderries och Werkens beffaffenhet.
Bade »»»anga och till sin art olika omständigheter förekomma wid en sadan pröfning, hwilka, om misttag skola undwikas, fordra sn fullständig kännedom af alla de Författningar, Ord - Den r'3 November. 87?