Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Således synes mig ingen brädda wara att afgöra, om till detta ärende en eller twä Ledamöter af hwart
Ständ böra nämnas, utan kan malek, enligt mm öfwertygelse, utan alt något derwid förloras, hwila pa bordet kill nästa Plenum, och da afgöraS.
Herr Greswen och Landt Marskalken fragade om det more Ridderjkapet och AdelnS önskan, art denna Konungens Nådiga Proposition skulle hwila pa bordet? hwartili ropades Uplästes följande: Wördsamt Memorial!
Jämte det Lag.Utfkottet wördsammeligen får anmäla, ark wid utarbetandet af AnswarighctS-Lag för Riksens Högloft» Ständers Fullmägkige i Banque», hwilkeu Lag härjämte till Riksens Ständers pröfning öfwerlämnas, Uftkottets Ledamöter ester upstädd fråga, huruwida Fullmägkige för de i 2 §. i.sta och 2:dra momenten samt 4 §. omförmälte förbrytelser borde straffas med twänne timars halsjern eller twän» ne ars arbete ä någon Kronans Fästning, delar sig i rwänn» särskilda meningar, i det alt, enligt hwad an. 1414 Den 2i December. tekningarne under nämnde H. H. utwisa, twä Ständ förestagir halsjern och twä Srand äter lillstnrkt Fäst» nings-arbete 2:ne är, har Utskottet trott sig böra lika wördsamt hemställa, art Kongl. Swea Hof-Rärt säsom Forum i alla Banquen rörande frågor, ma updragaS, att -ämwäl öfwer VancorFullmägriges för» seelscr döma, efter aflagd tysthets ed af de Ledamöter pä hwilka mäler- handterande ankommer; och arr, i händelse underdäniga beswär öfwer Hos-Rättens Ukstag anföras hoS Kongl. Mast, Högste Domstolens Ledamöter dä äfwen aflägga enahanda ed, sä wida likwäl i bägge sallen någre af Bangnens hemligheter skulle förekomma ; Äfwensom, dä Lag Utskottet, i anseende till Fullmägtiges möjelige förbrytelser emellan Rcvisionerne, eller när Riksens Ständer ej äro till» stäkes, pä det sädane förbrytelser ej mage under tiden lämnas utan aral, i 9 H. af Answarigheis-Lagen ansett Riksens Ständers JustitiL-Ombudöman kunna tillhöra; att ä Riksens Ständers wägnar sädane mäl anmäla och beifra, Utskottet torde fä söreflä, om icke Iustitise-Ombudsmannen bör äga tillträde wid BancoFullmägiiges sammankomster och sälunda fä kännedom af deras Författningar, sedan han likaledes TysthetöEd aflagt.
Slockholm den zs Nowember 1809.
Dä Högloft.
Ridderskap-» och Abelnö Ledamöterwägnar, Imäv. k^snöerstrLm.
Pä Högrvördige Preste - StandekS Ledamöters wägnar, * ^ L. ^Im^uisr.
Pä Den 2r December. 1415 Pä Högrärade Borgare-StändetS Ledamöterwägnar, k. 6rsvermu!il. Pa Hedecwärda Bonde»StändetS Ledamöters wägnar, ^onss ^näsrsson. ^ob. lkolmberxroa.
Ständers Lag-Utskotts Betänkande angäende An, swariqhelS»Lag för Riksens Ständers Fullmägrige i Banqucn.
Sedan Högloft.
Banco-Utskottet medelst Proto» cofts-Ukdrag den IZ ststledne Ociober, under äberovande af Riksens Högloft.
Ständers tvid iftoo ärs Riksdag derom fattade beslut, hos Ständerne anmält, om icke anledning sig nu företedde att till Lagutskottet öfwerlämna utarbetandet af en Answarighets-Lag, hwarefter Riksens Ständers Fullmägtigcs förbrytelser borde af Kongl. Swea Hsf-Rätt afdömas, samt alla fyra Riks,Ständen derpå genom särskilde ProtocollS, Utdrag, med bifall lil! hwad BanroUtikottet salunda anmält, detta ämne till Laq-UtfkottetS åtgärd remitterar, under yttrande tillika as Högmördige Preste-Stän» dek, Wällofl.
Vorgare-Ständet och Hederwärda Bouds, Ständel alt, i händelse Lag-Utskottet detwid behöf, Le kännedom af Fullmägtiges i Reglementet grundade skyldigheter; samma lag dä kunde af Lag utskottet gemensamt med Deputerade frän Banco-Ukfkottel utarbeta-, har Lag,Utskottet, i följd deraf, efter hällne igr6 Den 21 December. saminanträdsn emellan witz- af bägge Utskotten i sadan! ändamål Utsedde Ledamöter dä nööige uplysningor om dek för Fullmägtige utfärdade Reglemente fran BancoUWoktetS Deputerade bkifwir ineddeldte, före, tagit omföcmälte ämne till pröfning, hwarwid Lag Utskottet med afseende pä wigren i det Fullmägtige npdrazne förtroende, som, i händelse as mitzbrnk elur afwikelse frän de föceikrifter, hwilka fördem utfärdas, i de fleste fall icke kan medgifwa tillämpning afhwad lage» i allmänhet om Sytzlsmanskap stadgar, funnit sig böra för Banco-Fullmägtige förestå följande: Ausivar-gheto-Lag. r. §.
Wid det samråd, som enligt so §. i Reger riugs-Formen äger rum med Riksens Ständers Full. mägkige uti Vanquen och RikSgäldS-Contoiret i afseende pä Riksdags utsättande ä annan ort, an Huswud» <L>taden, böra Bauco-Fullmägkige noga öfwerwäga och iakttaga hwad för Ständerne och del Allmänna kan ester sig företeende omständigheter wara mäst lämpeljgt och nyttigt:
Ankommande det pä Riksens Ständer, som ä det straxt derefter infallande
Riks nötet samlas, akt sjelfwe pröfwa, hurumida Fullnräguge, en eller flere dä jPulle finnas i något fall hofwa handlat mot 6n pligt, sä att de gjort sig förlustige af Ständernas förtroende eller dcrjämte sig sä förqätt, att Fullmägtige derföre böra undergå ransakning och dom. 2. §. r:sta Msm.
Enligt 6z §. i Regerings-För» men » T en 2i December.
1417 men beea för o'örsdde händelser kwänne särffilde tillräcke lige Summor afsäktas och anfläs för upgilne tillfällen. -- Hivad c nqÄ-den ena summan, som ffall wara nllgängelig dä Konrmaen till Rikets förswar eller andre högst - wrglige och angelägne ändamål, sedan hela SkakS-RädekÄ tankar deröswer bkiswit inhämtade, sir-ner den wara rrwdwckeliaen nödig; — sa i händelse berörde summa bliswer stäld i BanquenS wärd och Fulln-agttge i sadant fall »klämna vensamma innan del i Regerings.Formen 0 usörniälte hörande s?edt, komma den eller de härutinnan brottslige, akt genast ffiljas frän sin besättning, mista äran stum Twanne timar sta i halsjern j Twänne ar arbeta ä näwid en påle utan före Banco, j gon Kronans Fästmng.
Huset: j Answare ock en för alla och alla för en, som i beslutet deltagit, med hivad de äga eller framdeles ärswa och sörwärsrva för hwad genom ett sickt steg af Banquen förloras.
2:dra Mom.
Tillära Fullmägtige i Banque», atk Riksens Ständers anordnutg a andra summan, hwilken Konungen wid infallande krig der äger lysta, brytes eller summan af Fullmäzrige 'et.las förr, än de »ti sistnämnde §. as åtgärder, ordcnteligen söregätt, s^all en hwar af de broktflige undergå enahanda straff, som 1 Momentet i denna §. innehaller. z:dje Mom.
Haswa en eller flere af Fulltvägtigc wid oswanbcrö-de förhållande tillstyrkt anordniugenö upbrytande eller summans ulbetalande, merz i4>8 Den 2r December,. sädant genom pluralitetenS besiut blifwit hindradt, straffas den eller de, sig häri förbrutit, likaledes med aranö förlust, och Twanne timmars halsjern. > Twänne ärs Fästnings l arbete. 3» §» Bcrrades Banco«Fuffmägtig att af försummelse eller egennytta hafwa undcrlätit, öfwerskcidit eller af» »vikit ifrän de föreskrifter, som BancviUtskoltet eller Revisorcrne meddelt och äro grundade pä de för dem utfärdade Jnstruckioiier,. eller att haswa felar emot nä» gon förut ntgifwen gällande författning eller be» slut angående Banco Werkct, hwilka l ett eller annat afseende kill B mcs Fullmägtiges ärgard kunna lampas; äga Rikftns Ständer eller Deras Revisorer magt att en sädan Fullmäg^ig genast frän sin befattning pa läng» re eller korrtare tid suwendera och sedermera, om sä för godt finnes, anmäla wälet kill laglig handlägg» ning, da den felakrige Utom i de fall, här särskildt upgjfwas, fälles kill answar och fkade-ersättning, efter omständigheterne, enligt 18 Capitlct Handels» Balken. 4» §.
Finnes en eller flere af Banco - Fullmägtige i ^ Hwad till Banquens angelägenheter hörer, hafwa emor» ragit och ätlydt nägon annan befallning eller föreskrift, ifrän eho det wara mä, än af Riksens Ständer, De« ras Banco Utskott eller Revisorer, och icke deremot gjort kraftiga föreställningar; Om befallningen ändä icke ätertagitö, ej wägrat åtlydnad, samt i fall sädant jäm» 'Den Li December. 1419 jämwäl fruktlöst aflupit, icke genast och ovilkorligen det tilkännagifwik och aflämnat sin skriftcliga protest, deas Ridderskapet och Aveln hos Riddarhus »Dire» ction; dc af Preste, Ständer hos Preste-SlandetS Cancellie och Stockholms Stads Consistorium; de af Borgare-Skändel och de af Bonde-Ständer hos hrvar, dera afdetza Slandö Cancelli-Direcrion; straffas han eller de Noin ofwansöre i 2:dra Mom. as 2 §. sagdr är.
— Tillskyndas genom FullmägtigeS förhållande här» tvid Vanquen eller desi credit nägst lidande, skola de brottslige, jämte ärans förlust, twänne timmars halsjern och s och skade ersättning, dömas skade ersättning, dömas till I till allmänt arbete ä Fäst» allmänt arbete ä någon Kro- s ning i hela sin lifstid, nans Fästning i hela sin lifstid. 5- §- Ej mage Fullmägtige tillåta någon frän
Ko» nunzen eller Regeringen i afsigt att med i ett eller annar ärende underhandla, utskickad Embetsman, att FullmägtigeS östvcrläggning biwista: — wägrar det ut» skickade Ombudet att därunder aflägsna sig, skola Full» mägtige med all öswerläggning i hans närwaro upskjuta och afstuta setzionen.
— Förhalla Fullmägtige sig annorlunda, eller yttras as en eller flere någon mening emot hwad säledes är föreskriswit, hafwa de eller han förwärkat Riksens Ständers förtroende, derifrån Revisorerne straxt kunna hwar och en af de selagkige skilja. 6. §.
Underläta Fullmägtige, som Banco-WerketS öfwer, 5422 Den 21 December. werftyrelse tillkommer, cm wid någon fräga af wigt böra Commistariaker, hwars skeifteiiga utlärande derom bör biläggas Banco-Fullmägkiges Prokocoll; eller åsido ärta Fnllmägtige ben noga tillsyn som dem åligger , att Banco Merkel elter Banco, ordningarnc och den antagna arbetkmethoden, blifwer förmalkadt, för» hålles med dera; answarighel j hmarje af dche, sall, pä sätt nti z §. omföcmäles. 7. §.
Reser Fnllmägtjg israil Sraden utan förut ffedd anmälan bos Ordsöranden, pligce Tio Riksdaler:
Aihaller sig nägon ifrän Fullmägkiges sammankomster , utan att äga och tillkännsgiswa giltige ffäl, ware förfallen hwarje gang till enahanda böter, som i bägge händelsernc asdragas arswodel och tillfall» Bangnens armböstr medel. 8. §.
Iiitek beslut mä fattas dä icke Twä Tredjede, lar as Fullmägtige äro tillstädes.
— Alla voteringar skola ske öpet till Protokollet.
— Deu eller de, som närivarande, ej yttrat sig anses haswa bejakat beflukek. Wid Propositioner frän Konungen eller Regeringen bör dens eller deras mening, som till äswemyrs finues frän Pluralitekens ffiljagtig, åtfölja underdäniga Ukläkand t; dock med uteslutande af alt, som rörer Banquens hemligheter
Sker något afsteg frän hwad, i en ell.r annan matto, salunda är stadgadt, äger samma answar rum, som iz-.dje §. bestämmes.
9- §- Dm 21 December. 1421 9- §- Om det ffulle inträffa akt Banco-FuUnrägtig i något af förutnämnde full sig förbryker emellan Revisionerna , eller dä Riksens Skändcr ej äro tillstädes, cnmäles och beiftas sädant af Riksens Sränders Justitia Ombudsman. 10. §.
Finner någon sig befogad, ark öfwer Hof-Rättens Utsiag i detze nial hos Kongl. Maj:k anföra underdåniga beswär, är sädant honom obetagir; dock kommer den till answar sälde, sä wida frägan icke rörer sadan förbrytelse, som i 7 §. omralas, ehwad öfwer Hos-RattenS besiut klagas elier icke, eller samma beslut hos Kongl.'Majit ändras, alt warda ffiljd frän all befattning med Banco-Fullnäägkiges göromål intill desi Riksens Ständer eller Nevisorerne derom meddelt deras yttrande.
Stockholm den go Nowember 1809. « Pä Högloft.
Ridderskapet och Adelns Ledamöters * »vägnar, Ismäv. lVianöerström.
Pä Högwördige Prcste.
Ständetö Ledamökers wägnar, L. ^Im^uist.
Pä Wälloft. Borgare» StändetS Ledamöters wägnar, r. LrevesmuKI. - ^ PS r42»
Pä Hederwärda Bende-Siänders Ledamöters wägnar, Hnäersson. ^ok. ttolmbsrZron.
Begärdes pä Bordel.
Uplästcs ett ifrän Constikutions-Utffottet inläm, nadt sä lydande: Wördsamt Memorial!
E)fwer de anmärkningar jorn hos sawteligeRee spective Riks-Ständen wid Regerings, Formen innan dest antagande blifwit gjorde, fär Constitutions-Utffottet härmed wördsamr afgifwa följande utlätande.
EnliP hwad Högloft.
Ridderffapet och AdelnS Protocoll af den Z och § Junii urwisa, äro de af detta Respective Ständ framstälda erindringar endast enffilde Riksdagsmäns, utan att kunna anses som ut» tryck af den allmänna tankan.
ConstitUlionsUtffottet som således wid beswarandct häraf ej ägt någon ledning af Högloft.
Ridderffapet och Adelns förklarade ivilja, har härutinnan följt sin fria öfwertygelse och »rnder den sorgfälligaste granffning ej ansett flere än trcnne af ofwanberörde erinringar werka tikl någon förändring, den första wid 2Z §. rörande Konungens rättighet att i militaire
Embeten nyttja mländffe män är redan förut heswarad och Betänkande deröswer Nik» sens Dm 2l December. 142Z sens Högloft.
Ständer understäldk, i Snledning af ett särMdr till Utffottrt af Herr Gouyerneuren wid Krigs.
Academien m. m.
Grefwe Lronsteär ingifwik
Memorial och någon inskränkning i detta afseende tillstyrkt.
Den andra wid Z7 §. äsyfkande en tydligare redaktion, har föranlätit
Ulskoltet akt härmed wördsamt färesta ben förändring i nämnde att wid ftuket i stället för orden: efter honom, mä införas: efter hans afgäng, same efter ordet Stamfaderns tilläggas efter försrfödsto rätten.
I anledning af den tredje wid 102 §- sar Utskottcl tillstyrka det projecterade tillägget i §:n efter orden: i tjmst warande presidenten: ssulle si! hända att sa mänga af Rlks Rättens Ledamöter äro af kaga förfall eller iäf hindrade att läggningar och beslut, art de öfrige ej utgöra Tols, ätigge dä Ordföranden art i stället till Ledamor i Ri?o,Rätten kalla den Embetsman inom samma werk som är näst i ordning efter den hindrade, eller ock, om detta med de inilikaira Ledamöter inträffar, den äldste General eller Amiral, som af jäf eller förfall ej hindras.
De öfrige frän Högloft.
Ridderskapek och Adeln inkomne påminnelser, fär Utstotttt här nedanföre upkaga och i tomhet beswara.
Md 4 §. anmärkes: atl Lonungen blifrvit lämnad rättighet att urwälja sitt GtatoRäd utan närmare bestämmande hwilka personer dertill mä kunna antagas, Swar; Den 2i December.
Srvar:
Den som skal! ka q a råd synes äswen böra wälja rädgtswarc.
Scaks, Radens erforderliga qualification är i §:n pä det tydligaste bestämd. §. 6. Zltt Oeconomkska arcnderne, hwilka nu blifwit fördelade pä L meral och Liuanre Departcmenlcn kund- lämpligast bestridas af en enda Stats.
Gcceelecare.
Swar:
Regerings ärendcrna fordra ett redigt behandlande och en oafbruten gäng.
Utstokkel förmodar desta ändamål stola säkrast winnås genom göromälens fördelning och att ingen bland Slars Secreterarne lä» rer sakna tillräckeliga ämnen för st» »verksamhet. §. ro Atc en 2ll!mäna Ärenders Bered» ning skulle kunna umbäras.
Dek torde ej kunna bestridas att gan» sta mänga i Smts-Rädet förekommande nial kräfwa ej mindre än sädane som hos Högsta Domstolen up» lagas en widlöftigare aranstning, ekt sorgfälligt urar, betande.
Allmänna Beredningen fynes fäledeS med den tydligaste analogie böra bibehällas pä samma grund som Nedre InstUiT.Revision. §. z§.
Anmärkning mot söi lrscndr tjen» ster, med afseende i stnncrher pä Landshöf» Dinge-Emberen: likaledes att en af Ronungen utan ransakning och dom afsatt Embetsman bör njuta sin fulla lön till godo, och för militaice personer särstildc. att de ej ma förlora sin rättighet till pension afArmöens pensions» rl'er Amiralitets Lrigsmans Lastan, om hwilka - Den 2 r December. 1425 ka Castors- bibehållande rvid förra Reglementen etr stadgande tillika yrkas.
Utffoktet får härwid åberopa det af Herr Can« cellie.-Radet, nu mera Stocs Räder, Friherre ^lllerberki till Prorocoller den z Jnnii upläste Diktamen, samt hwad det yrkade bibehällandet as lön beträffar hänwisat till UrffortetS tvid föcstagel till Regerings»Formen fogade Betänkande.
Riksens Ständer kunna enligt Regeringsformen, g H. ej inga i pröfningen af Ko» nungens gerningar och säledes ej heller i någon anstalt till pensionerande af en Embetsman, hrvilke» Konungen ensam, man Ständernas ätgärd, till 06) af» sätter eller till annan tjenst transporterar.
Officerares pensions rättighet beror ej heller af Riksens Ständer men pä krigs.befälet.
Utsättande as pension för den som vwilkorligen i stöd af tydliga Reglemente»» bertill är berättigad ffulle wara öswerflödigc; Är han det äter ej, ffulle stadgandet medföra ett förnärmande af hwarje Casa delägares rätt.
En särffild föreskrift att Armeens och Amiralitets Pensions-Castorne mä för» blifwa wid redan stadsästade reglementen lärer, ehuru en sadan i Regeringö-Formen af är 1772 blifwit in» förd, ej kunna anses cgenteligen höra till Constitutionen.
Pä samma grund ffulle äswen deruti böra nämnas flera andra stiftelser, hwilka- beständ är genom lagar och reglementen försäkradt. H. 47.
Arc Rikets Lollegier, som i denna tz. endast i allmänna ordalag omralas, borde till deras antal och göromål uttryckligen bestämmas.
Collegiernes organisation beror gansta Fjerde Bander k?s -r. ost» L426 Den Ll December. osta af tillfälligheter.
Alla tjenster aro gjorda sök Staten, ej för deras innehafware; och dä Statens behof allena är grunden för Embcrs.Werkeng förändrade ekler bestående inrättning, hade det wisierligen ej warit nyttigt eller wälbetänkr, att genom en förhastad stadfästelse lägga hinder i wägen för möjliga för, bättringar. §. 66.
Att ert särssildt Riksgälds - Lön, torrs birgott utan dest sainmanfläende med Gtats-Urstoctet knnde tillsättas.
Gwar:
Anstalterne kill betalande af Rikets Md stä i en sa nära gemenskap med anpassandet af Starens bebos och bestridandet af dest utgifter, att Veste ämnen nödwändigt mäste i etk sammanhang behand, las, och detta till den grad all man för att blifwa en nyttig
Ledamot i ett salunda projeckcradr cgenteligt StatS-Ulpott, borde mä stända förut hofwa warit Ledamot i Riksgälds-Urskottct. §. §. 69 och 72.
Att i deste §. tz.
Stan» dms
Deputernde blifwit updragen en rättighet som icke tillkommer Standen sjelfwa, och om olanipligheten pä wädan deraf atk en « fiftnämnde §. tre
Ständ beskatta dec fjerde.
Utskottet har ej utan noggrann öfwerläggning söresiagil bet anmärkta stadgandet såsom i Utskottets ranka enda Ukwägen att afgöra ikikjaktigheter i en stägn som est kan lämnas oafgjord, och twifwelöutan wore del wida mer obilligt och wädligt, om ett enda Stand ägde rätt, att genom sikt nekande, beskatta de irenne.
Emedlertid hamrar Utskottet af hwad under -Riksda» ' gen Den sr December.
1427 gen redan i hctza ämnen blifwtt tillhört den förmodan, ait hädanrfcer ej »agon säcstUV bcstauning pä särst iMe Srand stall äga ruin, uran Vewiilnuigs grunderne ck-liswa allmänna, hwarigenom alla befarade olägenhe» ler -sannolikt stola ester hand förswinna.
Af de wid 71. §. gjorde forstag, dels att det
Ständ som trodde sig genom bcwillnings.Projectet förfördeladt, kunde, underkasta besiuret Konungens afgö» rande eller sanction, dels ock förbindas till ökning eller minskning i den förra Bennllningens belopp och fördelning i förhållande till de öfrige SrändenS samman» singne bevillning, efter den proportion detza Ständ ansett till ökning eller minstning nödig, har Ulstottet för sin del funnit det förra ledande till M inträng af Styrande magten i Nationens sjclfbestamiings rätt; och det sednare ej werkstallbart i anseende tilt vmö-lig' helen af proportionens säkra uträknande. §. 86 Akt Riksgälds-Lonkoirers pxotocoll
Uti intet fall börg hemliga hällas.
En owilkorlig publicitet af NiksgäldsContoircts operationer stuile törhända »agon gäng blifwa stadelig.
Lane- och Wäxel negociakioner m. m. fordra osta åtminstone för ögonblicket, en witz hemlighet, hvarförutan de möjligtwis kunde aldeles mitzlyckas. §. y6 Art allenast en Inftitis Canceller eller en ^ustitis-O mbudeinan mglce förorv»as, atc inrättningen af en Justins Ombudsman spnes alve! 0 öfwcrflödig m. M. I Lekta ämne är redan st myckel kwistM; att Ul, r4»8 Den 2i December.
Utskottet ej tror fiq behöswa inga i någon »vederläggning af gjorde päminnelserne eller i nägre ytterligare bcwis rörande EmbelelS wigtiga ändamål och för» wäntade nytta.
Det torde i alla händelser wara säkrast, att lämna ät lid och erfarenhet att afgöra, vin Iustiti»-Ombudömaus Embetet bör bibehallas eller ej, och Ulffottct förmodar an wi» näst infallande Riks» dag. omdömet härom skal! haswa hunnits stadgas med fullkomlig kraft af allmän opnion. §. ros Att wid granskningen af SralsRädets protokoll, Lonstitutiono.Utstorret mä förstärkas till Tretio Ledamöter af hwarje Gränd.
Enligt ^hwad i Riksdags.Ordningen blifwik föreslagit, äger hwarje Utstött akt begära förstärk» »ting da göromälen ej med det wanliga antalet af
De» puterade kunna bestridas.
Utskottet inser ej nog klark, hwarsöre just i detta fall ett sa stort antal stulle be» höfwas, dä Constitmions-Utskottet här ej äger nägon afgörande, blott en witz urstlljande magt, dä det endast är Äklagare, ej Domare.
I öfrigt finnes denna anmärkning beswarad wid Riksdags»Ordningen, dit ämnet egenceligen hörer.
Ännu återstå till utredande och förklaring flere påminnelser, hwilka ej blifwit hänförda till nägon »vist §. 2lct
Representationen med -erwid nödige förbättringar bordt i Regerings, Formen bestämmas.
Orsakerne, hwarsöre sädant ej kunnat st.
1429 ske äro långt för detta af Utskottet upqifne och af Riksens Ständer insedde och godkände.
Detznlom ut» gör Representations förbättringen en särstild fräga, hwaröswer Utffonet anhäller att fä afgifwa sitt särskildta yttrande.
Atr »r,Heliga indragningar blifwit uragtlätne och nya för Stats-werkcr betungande Embeten inrättade: att sa wäl Gravs som Iustiti«-Rädec kunde umbäras ni. m.
Att afgifwa förflag till Sysilors indragande lärer ei tillhöra Constirutions.Utskoltet.
Hwad de nya rjensterne beträffar, har Utskottet ansett dem högst nödige för det nya Regeringssättet.
Nationens säkerhet ligger i Konungens förbindelse och höra räd och alt emottaga dem af en permanent Corps, förbunden till an» swarighet inför Nationen.
Under åberopande af det Constitutions projecter ätföljande betänkande, får Utskottet blott tillägga: att Stats» och JnstiriL-RädS Embeten redan äro med Riksens
Ständers samtycke tillsatte och löner för dem anflagne, och att den hög» fia möjliga besparing för Staten icke altid är förenlig med afseende» pä Statens bistånd.
Att frägan om Förliknings»Domstolar mätte uptagas och mrcdas afLonstirutions-Utt stöttet.
Uskottet får wördsamt hänwisa till Herr StatSRädet m. m.
Friherre ^ölerbeiks anförande, i anledning af detta yrkande uti Högloft.
Ridderskapet och Adelns Plenum den z Junii.
Frägan är emedlertid af Riksens Ständer remitterad till Lag Utskottet, hwa - i§Zo Den 21 December. dan cll algard derwid af Constikutions - Utffottet lärer wara lika olämplig som öfwerflödig.
Ätt ftadgeo matte det Riksdags pests» collen owilkorligcn böra tryckas.
Ett sadank stadgande cgenteligm börande till Riksdags Ordningen är äswen der pä sitt ställe föreslagit.
Fr ägan om inrattnkiiigen af en Lag och Alshallttings-Berediling, bwilken af Högloft.
Rid, derst-apek och Adeln blifwit till Utstotlel äkerremiltcrad, lärer komma act som en särkildt ämne afhandlaö.
Att i händelse der nya Lonstitutions projectets godkännande mörtes af berydeligare siDarigheter, 1772 ärs Legerrngs-Forin dä mål» te anragas.
Denna fräga torde til! stillo wara beswarad gr, nom del enhälliga antagandet as nu »varande Rcge< rings-Form.
Hos Högwördige Preste
Srändet hofwa söljan» de anmärkningar förekommit.
Uti §. 2 har man yrkat der stadgande att äfwcn Rounnga Huftk borde wara af dnr re, na EvangUista L ran Delta stigande ar, sä midt det beträffar de Kongl, -^ rinsarne, i Successions Ordningen intagit, och man lärer ef kunna föreställa sig, dek en Regent fful - Den 2i December. skulle underlåta cm upföda sine Söner i den lära, som äc eik hufwudsakligt milkar för thronföljdcn.
Del ivo» re kar/hända pä en gäng opolitiskt och onyttigt, all än widare msträcka denna föreskrift.
Det ar endast Konungens böjelse i förening med afseende! pä Fäderneslandets fördelar, som torde böra bestämma hans wal as en Gemål; Prinsessorna aker äga ingen arfsrätt, till Thronet, och kunna således ej as någre Stats» skäl berösrras den hwarje undersäte tillagde Religions - frihet. §. 5.
Att der föreslagna antalet af Scats» och Iustiti-r»Räv malte förminstas.
Denna anmärkning finnes vfwansöre bland Högloft.
Risderskapel och 2ldelns beswarad.
Ucstotter fäk endast tillägga, att den nya Negeringsstaten, oagtadt penninge numerairens förhöjning, ej synes kostsammare än den äldre, dä jämförelse anställes emellan Kronans fordna och nu warande penninge lillganqgr frän de räntor som in natura erläggas, och, hwilka af alder ivarit lill aflöningar bestämda. §. 12 Att Allmänna Beredning » kunde indragas.