Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utdrag af Protokollet hällit inför Kongl, Ma):t i Riksens Sanders hemliga Utskott deir 4 Junii 1820. ^ Sedan Riksens Ständer bifallit det af hemliga Utskottet härjämte bifogade Förslag till en Financeplan (N:o l4) och uppdragit hemliga Utskottet att besörja om det, som för werkställighcten deraf fordras, har hemliga Utskottet härmed wänligen wclat meddela Riksens Ständers Banco - Utskott de omständigheter som wid denna plan förekommit att iakttaga neml. 1:0
Som ben till Realisations Fond bewiljade Förmögenhets asgiflen, till stor del torde utgä i Effcckcr och Waror som genast komma att fbrwandlas till Penningar, äfwensom i Creditsedlar och Wäxlar; för hwilket allt Silfwer genom Banco - Fbrwaltningens försorg mäste anskaffas, sä anser hemliga Utskottet angeläget att Banco - Förwaltningen tidigt är betänkt pL tjenlige anstalter till Silfwers uppköp och anskaffande, samt dertill, efter befinnande omständigheter mä äga, att widtaga sädana utwägar att enär berörde afgift inflyter, den med bästa hushällning och möjeligaste minsta tids utdrägt kan i Silfwer förwandlas» 2:0 Enär Banquen finner fig i tillständ att kunna utsätta tiden till Realisationens företagande, böra Banco - Fullmägtige sädant hos Kongl. Majtt r underdänighct anmäla, med underdänkg anhällan, att nödig kungörelse utfärdas sä wäl derom, som hivad Fullmägtige i öfrigt anse angeläget, att i afseende pä BanquenS förrättning äliggande och säkerhet böra komma till Allmänhetens kunskap/ 4800 Den ZO October.
Och som Riksens Ständers Riksgälds - Contoir dä bör upphöra med all Scdelutgisning, samt de i Stockholm och Götheborg inrättade Discont - werken pä Credit - sedlar, icke widare meddela nya Län i sädane Sedlar, emedan, pä sätt nedan förmälcs, Discont - werk pä Banco Specie, i och med Realisationens werkstäl, lande, öpnas; sä lärer Kongl. Maj:t äkwen derom i Räder täckas förständiga Allmänheten, jämte Riksgälds, Contoiret och desse Discont - Werkö Dircctioner nild Nädig befallning till dessa sistnämnde, att sorgfälligt in> kräfwa sine utestäende fordringar, till hwilkas slutelig» indrifwande högst 2:ne är warda dem bestädde. z:o Wid werkställighetcn af Realisationen iaktlages: att Credit - Sedlarnr deponeras i Riksens Stän, ders Riksgälds» Contoir där de noga granskas, och göras obrukbara.
Jnsattaren bör deremot undfä en InivisniNF pä Riksens Ständers Banque, lnnehällande summan af hwad insatt blifwit, cftcr Credit - Scdlarnes nominala belopp, och huru mycket han derföre har att undfä särskildt i Banco, Specie och särskildt i Riksdaler Courant, i följe hwaraf, och dä till exem, pel 6 R:d. i Credit fölunda insätteS.
Jnwisningen pä Banque» bör innehälla denna summa, samt att Innehafware» för Adelar eller 4 R:d. deraf, har af Riksens Ständers Banque att undfä z R:d. 16 ss. BancoSpccie, samt för ^dcl 2 R:d.
I öfrigt anser hemliga Ukffottet härwid böra iakttagas, att min, dre Sedlar pä R:d.
Courant än af 2 R:d. valeur, icke böra utfärdas, ätminstone tills widare, och sä länge Credit - Sedlar pä 12, 16 och 24 ss. samt 1 R:d. löpa i rörelsen, hwilka smä Credit, Sedlar swarande efter dcvalvations grunden emot 10, iz-^, 20 och 40 ss. äro beqrväme i wäpling och liqvid med tillhjelp af skiljemynt,, hwarföre ock Jnwisningar pä Banquen, icke bör» Den ZO October. 480! böra fä utgifwas pä andra summor än att tredjedelen deraf, jämnt kan inlösas med Courant - Sedlar af 2 R:d.
Dock mäga sädane sedlar utfärdas pä s u 6 R:d. och hwad summa derutöswcr pä hela Riksdalerlal, som rn hwar hälst Mundur. 4!0 Credit - Sedlarnc komma ifrän Realisationens början att gä och gälla efter det för dem bestämda cvalvations wärdek i Specie och Courant, till desi, efter derom utfärdad kungörelse, tiden till deras sluteliga indragning infaller. siv Pä dek att Danqucns Röela Fond, serdeles i början och under de första ärcn, mä kunna stärkas, och Courant-sedlarne desto förr med BancoSpecie inlösas, torde Kongl. Maj:t i Räder täckas tilläta att Banque» af Stora Sjökullen fär uppbära den anslagne ärliga Amortisemenks»Fonden ZOO,OOO R:b. i wäxlar, Specie-mynt eller Silfwer samt deremot lika nödigt bifalla, att StatsWcrkct af Riksgälds - Conloiret emottager motswarande summa efter sädan beräkningsgrund, som deri r Bewillningen inflyter. — — hwilkct allt med Kongl. Majus
Nädiga tillständ, samt till följe af Riksens Ständers äberopade Beslut, hemliga Utskottet bordt till Banco - Utskottet wänligen öfwerlämna.
Ot luxra.
In iiäsm krotocoUi. C. IL.
Utdrag af Prokocollct, hällit inför Kongl. Majit i Riksens Ständers Hemliga Utskott, wid Riksdagen i Norrköping, ben 22 Maji 1800.
Ibland de ämnen, som Kongl. Majit i Räder täkt- förelägga Riksens Ständers, i stöd af 47 §. uti 4802 De» Zo Oktober.
Regerings - Aormen af den 21 Augusti 1772, tvid denna Riksdag Nädigst äskade Hemliga Utskott, är flögan om Myntoredornes asskaffande af yttersta wigt bäde för närwarande och tilkommande tid.
Konungen har i Räder Els föreställa bwad olägenheter och lidande, ej mindre Rikets Innewänore i gemen, än GtatS-och RikFgäldS - Werkcn enskildt, deraf sött »vidkännas, att Credit--SedlarncS gångbarhet sösom Mynt bortjagat Mnntct ur rörelsen, der intagit desi rum, och genom ständiga förändringar, under ett djupt nedfallit wanwärde, försatt hwar man i osäkerhet om wärdct af hwad han äger: »ppjagat priserne pö fastigheter, waror och arbetslöner, samt under gränslöst stegradt 2lgis och Cours tvid wkMköp, wällat de känbaraste förluster wid Utländska Riksskuldens och Interestens betalande, samt stegring och höga xris pä alla utifrän inkommande nbdtorftcr.
Till afhjelpande af besia tryckande olägenheter som störa Rikets Credit och förswaga Rikskroppen, Har Kongs. Majtt förklarat
Desi Nödiga önskan och ästiindan, akt Rikets faststälde Specie - mynt äter mä blifwa det enda gängbara, och Credit - Sedlarne afskaffas, samt i detta afseende, af Riksens Ständers Hemliga Utskott i Räder äskat ett alftvarligt bemödande för akt utfinna och föreslä söbane medel och vtivägar, som efter nuwaranbe omständigheter kunde finnas lämpelige, samt för MMförändringens framtida beställd de säkraste.
Och har Kongl. Majtt tillika i Räder förklarat stg beredd, att af alla krafter understödja detta wigkiga ändamäl. Hwad Kongl. Majtt i denna Desi Nädiga Föreställning täkts yrka, innefattar ett nytt Vedermäle Den zo Octobe?. 480Z af Kongs. Maj:tS oukkrötteliga Nädiga omwärdnad för Sitt Lands wälgäng och utgör fvremälet för hela Rikets gemensamma önskan.
Af ben kännedom, Hemliga Utskottet om och Riksgälds - Wilkens belägenhet inhämtat, har Hemliga Utskottet jcmwäl funnit, att intetdera af desse Week kan äga bcständ med en inkomst i Crcdrt-Sedlar, i stället för Mynt, hwaruti Nenninge»Uiikpldcrne böra utgä.
Riksstyrelsens och Förlwarswerkcts handhafwande, san t uprätthällandek af Rikets Credit, fordra altsä äiwcn, att ordning och säkerhet i Rikets Mpttkwäscndc ätcrställaS.
Huru ett sä granlaga och angelägik wärf mä kunna företagas och utföras, sä att en deraf oundwikclig upoffring, den mä ske pä ett eller annat sätt, blifwer dräglig för Rikets Innetvänare, har hittills utgjort ämnet för Hemliga Utskottets omtanka och bf« wcrläggnin-ar; och dä en werkclig Credit - ScdlarneS inlösen med Mynt, är hwad Konungen i Räder äskat, och tillika det enda säkra medlet att grundeligen bota det tryckande onda, har hoS Hemliga Utskottet naturligen bordt förekomma, att mbjelighcten till »verkställande af en sädan plan, berodde af ett kraftigt biträde af Riksens Ständers Banque, samt akt, i dm nion detta biträde, med bibehällande af det angelägna Banco - Werkets ätcrwundna sjclfbeständ, kunde utsträckas, skulle den oundwikeliga upoffringcn bliswa drägelig.
I fäbant afseende, och sedan Riksens Ständers Banco - Utskott pä begäran mcbdclt dess utlåtande i detta wigtiga ämne, hafwa hos Hemliga Utskottet bekymmersamma öfwerläggningar upflätt, om, och med 4804 Den M October. med hwad devalvation Credit»Sedlarne borde inlösas.
Hemliga Utskottet har icke undfallit, att i den iron afdraget för ökas wrd Cvedit-SedlarneS inlösen. > samma mon blifva Umsrtistemc^ts- och ^eai;satrsn.?
-Forröe^ne drägligare för Rikets In, wänner atk u<göra, och ^ealisat-snen lättare att wr kstässa; men Hemliga Ulskottet har ock insett, att e<t afdrag utöfwer g^änsornc af billigheten icke skulle öfwcrcnsstämma med Riksens Ständers afsigt.
Ä ena sidan är osiridigt, att dä C>eö:'t-Skdlarne, nästan ifrän det, att de först utfärdades, ehuru dä utgörande Obligationer med ränta, omlupit emot Myntet med en skillnad eller sä kalladt A§is, som tid efter annan, under ensidiga förändringar af stigande och fall, ansenligen tilltagit, och slutelig?!! upnätt gräselig högd; afseende dcrpä, Sedlars reasffe rande desto mera borde göras, som Creöit-Sedlarncs inlösen lill högre ivärde, än de emot Myntet nägon tid ägt esser äga, skulle betunga Rikets Jnnswänare med en lika sZ obillig som dryg tillökning i Contributionernr, under det, att gäldbundnc Närings - Idkare, Förlagsägare och assa Gäldenärcr för Egendoms-köp efter högt uvvdrifne priser i Credit-Sedlar, skulle försättas i känbaraste'lidande, samt CapitaMer och AsUoteurer, med siere, deremot, i Mynt föröka hwad de under högt Ayio i Credit, Sedlar samlat.
Pä andra sidan äter kan icke eller nekas, att som de olyckshändelstr, hwilka detza senare ören genom sivär witzwäxt och osäkerhet i Rikets utländska handel och sjöfart m. m., t!ss'ässiat träffat Riket, ästadkommit en underwigt i Rikets Handel och Pmninge-gcmenlkap med andra Länder, som, dä ben medtagit en stor del af Specie - Den ZO October.' 480Z cie-myntet, tillika öpnat ett friare fält för de utswäfningar och den fördcrfiiga 2lcsiotacse, hvaraf egennyttan och winningslystnaden bäde här och i andra Län-, der, -alltid är färdig att wid winsta gima tillfälle sig begagna;'sä borde, dä dcfle olyckshändelser omstder upphöra, och Hardelswägm wandcs kill Rikets förmon, bä« dc Wcxel-courS och Agio falla, samt Lredit-Sedlarne beremst ätcrwinna ett wärde, i förhoppning hwarä samt dä Riksens Ständer garanterat Riksssuldcn, af hwilkcn Credit-Sedlarne utgöra en betydclig del, cn nu tillgörande Realisation med afdrag, synes obillig.
Hemliga Utskottet har i betraktande häraf med flere härvid förekommande omständigheter, och särdeles en nog allmän farhoga för otillräckligt Rörelse-Capital, derest Credit-Scdlarne skulle realiseras i nägorlunda öfwerensstämmclse med förhällandet af nu warande 2!gio, ansett billigast akt devalvationen stadnar wid cn sjettedel, och att, i följe deraf ivo R:d. j Credit»Sedlar, wid förwandlingen till Mynt, godtgörcs med R:d.
Banco Specie, eller att 48 fl. af dc förre inlösas med 40 fl. af det senare.
Denna RealisationS-grund, lämpad till en Sedelstock, som wid Realisationens företagande anses utgöra Femton Millioner Riksdaler, fordrar liktväl en Aond i Silfwer af Sju Millioner Sjuhundrade Femtio Tusende Riksdaler, hwilkcn, i edwad wäg som helst, icke skulle kunna anskaffas till Credit-Sedcl, maflans tkyndesamma realiserande vä en gäng.
Hemliga Utskottet har derföre mäst inskränka defl förhoppning om verkelig och snar Realisation till blott twä tredjedelar af berörde Sedelstock, samt ansett den äterstäende t-rcdjcdclen böra lösas efter hand inom wifl tid, men emedlertid komma att löpa i rörelsen med det värde, som här nedan omfbrmäles.
4805 Den zo October.
Denna H)lan borde wcrkställas genom Riksens Siänders Banque, som dertill 1:0 Borde crhälla en Realisation^ - Zond of Fyra och kl! half Millioner Riksdaler l Silfwer för de twä kredicdelar af Credit - Sedelstocken, som till rn början, och pä cn gäng, skulle komma att inlösas.
Till samma»bringande af denna Summa har Hemliga Utskottet icke funnit lämpcligare sätt, än gc« nom särskildt sammanskott i Silfwer efter hwars och enS förmögenhet.
I annat fall, samt derest berörde Summa skulle uplänas, och sädana
Län stodo att erhälla emot s procent pä iO är, borde Bewillningen för desse 10 ören ökas med 675,000 R:d. ärligen, som i fast betydligare mon skulle blifwa betungande, och sjclfwa Realisationen tillika komma att bero vä möjligheten att i länwäg kunna uppbringa ben erforderliga Summan.
Pä Riksens Ständer ankommer allsä, att i grund af den csarantie de sig iklädt, och nu till Fäderneslandets hjelp tarfwar uppfyllelse, ätaga sig ett sädant sammanskott, hwilket Hemliga Utskottek anser böra utgä pä twänne är, till hälften för hwardera, och att början dermed borde göras detta är, pä det att wära tryckande Zinance oredor, ju förr desto heldre, mätte kunna undanrödjas, och Realisationen är 1801 företagas.
Grunderna för beräkning och utgörande af en afgift ä wcrkclig förmögenhet, anser Hemliga Utskottet af den art, akt alla, som icke äga h-wad som kan uppgä till 50 R:dS wärdc, och icke äro innehafware af jord eller annan fastighet, befrias ifrän erläggandet deraf.
De mera förm^gnes afgift kuude deremot bestämmas dels efter antagit mcdclwärde af alla Fastigheter pä Den Zo October. 4807 pä landel, esler Orlcrnes olika beskaffenhet, och dels ester en skälig uppskattning af Hus och Jord i Städerna, saint pä sädana serskildt?
Lägenheter ä Landet, hwilka icke under Hemmantal eller Jernbruk och Smldcs-rättighctcr, m. m., kunna begripas, och följakteligen icke lika m-,d dcssa, innebära nägon wib mättstock för wärdets bestämmande.
En hwar skulle dock äga att afdraga bcwisliga skulder ä dess egendomar, eller, att af dest Ereditorev innchälla och godtgöra sig den betalte afgifken.
Esler skäliga grunder borde afglften jcmwäl erläggas as deni, hwilka innehafwa betpdcligare Löner, utan afseende pä Innehafwarncs större eller mindre förmögenhet, hwarcmot all annan förmögenhet, säsom Penuinoar, utläntc Lapitaler samt Actier, (BanquenZ och de ast pios ulu8 inrättade Werks fordringar och tilhörighetcr nndantagne) kunde fä ankomma pä den rcdeliga uppgift, som bör förmodas af Medborgare, som sätta wärde pä ära och tro; dock under sädane wilkor, wid spnbara afwikclser dcrifrän, som lämpeliga siäinas.
Men frän serskildt uppskattning och beräkning undantages dek, som under Husgcräd och Inventarier manligen begripts.
Hwarcmot Närings-Jdkarcs förlag och tillwerkningar samt de Handlandes warulagcr innebe, gripas linder den här ofwan i allmänhet nämnde förmögenhet, för hwilkcn afgiftcn erläggas bör, men utan att undergä särskild uppteckning och uppskattning.
Och ankommer pä Riksens Ständers förordnande, om deras Dewillnings-Utffott mä, för tillämpningen af det beslut som häröfwer tagcs, närmare utstaka grunderne och procenten till afgiftens beräknande och uppbärande.
I öfrigt, och dä denna afgift» som Banque» mäste undsä i silfwer, icke af alla in natura kan ästadr - 4803 Ten Zo October. stadkommas, eller i Swenfft Specie-mynt erläggas, lära Riksens Ständer sinna uddigt, att stadga pä hwad sätt den kan fä utgöras, sä att ändamälet winnes, och en hwar efter sina omständigheter, med ali möjelig beqwämlighet mä kunna afbörda den samina.
Till den ändan, och jemte controlleradt Silfwer, som beräknas efter bech enligt myntfoten ägande wärde af 20 §.
Specie för Lodet, tillika med Mcdaillcr, ocontrolleradt Silfwer, aflpst inrikes och allehanda utrikes myntsorter, efter behörig uträkning öfwer finleke» relativt till Gpecie-myntct, borde jcmwäl kill afgiftens afbördande, kunna anwändas Guld, Koppar, Stäng- Manufactur- och Tackjern; samt torp Spannemäl, enär detza waror lefwercras pä de orter och ställen, som af wcdcrbbrande utsättas, samt lill sädana tillika utsatte pris, hwarföre ben för en hwar belöpande afgiftcn i Riksdaler Specie eller lod Silfwer kan anskaffas, pä hwilkcn grund jemwäl Credit-Scdlar kunna till denna afgifts erläggande anwändas, sä wäl som goda Wcxlar pä Utrikes Myntsorter.
Enär Banquen i Silfwer erhällit ett sädank förräd, att T^easisatisnen kan företagas af de twä tredjedelar utaf Credit-Sedelstocken, som pä en gäng borde inlösas, anser Hemliga Utskottet nödwändigt. 2:0 Att Riksens Ständers Riksgälds-Contoirs befattning med Credit-Scdcl-utgifr.ing upphörer, samt att Riksens Ständers Banque uppdrages, att säsoin i commitzion bestyra Sedel - utgifningcn äfwen för den ätcrstäende tredjedel, hwarä Sedlar, under namn af Riksdaler Courant skulle blifwa i rörelsen gängbäre.
Dctze Sedlar, stälde pä lika Riksdalertal med de emot dem aflemnade Lrcdit-Sedlar, enligt medföljande - Den M October. 4809 jande Fsrmulaire, skulle inom 15 är inlösas, efter samma devalvations-grund, som för Realisationen af de pä en gäng till Specie-mynt ombpltc Credit» Sedlar; och dertill borde Banque» erhälla en ärlig Amortitzements-Lorrd af Trehundrade Tusende R:d., hwilka af Riksens Ständers Bcwillning ssulle komma att anfläS och utgä.
Courant-Sedlarne borde uti kronans Uppbörd, wid UtstyldcrneS afbördande till Staten fä anwändaS till en tredjedel, med beräkning af den pä RikSgälds-Sedlarne i allmänhet faststälde devalvationen; äfwcnsom alla i Credit-Sedlar ställde eller derifrän uppkommande Skulder och Län m- m., sedan Realisationen för sig gött, bordt liqvidideras med Banco och Courant, efter de grunder, pä hwilka Realisationen blifwit werkställd.
Derest Riksens Ständer samtycka till den Amortitzemeuts-Lond, som Banquen i följe häraf ärligen i is är bör erhälla, till Lourant-Sedlarncs inlösen; sä blifiver fluteligcn och z:o Nödigt, att Riksens Ständers BewillningtUkskott uppdrages att wid BewillningS-För ordningens Lfwerseende och jemnkning tillöka hwad bchofwet fordrar.
När Rikets lMyntwäsende äterwinner säkerhet och stadga, tarfwar Riksgälds-Lontoiret till asbbr, dande af den för Ränta löpande In- och Utrikes ffulben m. m.
En Milion Ethundrade Tusende Riksdaler om äret, sä att med förcnämde zoO,ooo R:d. hela ärliga inkomsten för desta behof bör utgöra En Milion Fyrahundrade Tusende Riksdaler.
Riksgälds, Lön - 4810 Den Zo October.
Contsirets nuwarandr säkra inkomster kunna dock icke beräknas högre än till En Milion Ethunöradefemtio Tusende Riksdaler, hwadan bristen Twahnndradefemtio Tusende Riksdaler följaktligen är ben Gumma, som genom Bewillningens tillökande borde anskaffas.
I öfrigt, och dä' Banque» klifwer det Werk, som allena besörjcr om Rikets Mynt, anser Hemliga Utskottet nödigt, att ben Disconlerin^s - kätt, som Ivid 1792 ärS Riksdag tilladeS Riksens Ständers Riksgälds - Contoir, bör, sä snart Realisationen företages, tillfalla Banque», till understöd och säkerhet för Realisationen, samt afbördande af den delen af Riksgälds« Contoirets skuld, hwaruli Banque» i och för Credit»Sedlarne efter denna plan kommer akt ingä.
I detta Discont-Werk köra private Personer fä intercstcra för en tredjedel, och särskildte Discont - inrättningar, genom private Associationer äkwcn i en och annan af Rikets affägsnare belägne större och näringSfullare Stapelstäder till Banquens förmon och pcnningc - rörelsens nplifwande fä anläggas; mcn hlvad härwid iakttagas bör, samt i öfrigt hörer till »verkställigheten af den Onanceplan, Hemliga Utskottet lälunda funnit sig kunna föresiä, anser Hemliga Utskottet wara af den beskaffenhet, att utarbetningen deraf, beror pä det beslut, Riksens Ständer häröfwcr behaga »vidtaga.
Dä denne plan deruppä sä tväscndtcligcn beror, att den proiccteraöe Afgiften bcwiljas och ut, gär, och att en hwar dertill helst mä anwända deh öfwcrflödiga Silfwer, hwilket sörmodeligen utgör den »läst Den ZO Gctober. wäst umbärliga delen of dch egendom, öar Hemliga Utskottet ti!l Kongl.
Majus Nädiga bepröfwande hemstält, om icke allt bruk af Silfwer i Räder mä förbjudas, undantagande Hederstecken och Allmänna Belöningar, samt Skedar af alla stag, Gafflar, Förläggareflefwar och andra nödwändiga smärre Silfwrr-piecer, dä hwar f)iece innchäller under, men icke öfwer 10 lods wigt m. m.
Derjemte och som twänne Allmänna Discont-Werk i Stockholm pä en och samma myntsort, hwarkcn kunna blifwa, lönande eiler drjfwas med tillbörlig säkerhet, har Utskottet i underdänighet hcmstält, om och med bwad wilker General-Discont - Lontoiret skulle kunna uphöra, när Ban» c>uens Discoirt - Werk borde öpnas; Och flutcligcn har Hemliga Utskottet, pä Kongl. Majus Nädiga Försäkran VIN alt möjcligl biträde till Himmce - oredor, ncs afhjelpande, till Kongl. Majus Nädiga skärskädande anmält Hemliga Utskottets underdäniga önskan om Nädigt widtagande af hwarjchanda Författningar, ej mindre till understöd förj Riksgälds-Wcrket till Riksskuldens asbördande, än Landtbrukcts, Handelns och Näringarnrs befrämjande.
N alt betta har Kongl. Majit täkkS meddela Hemliga Utskottet det mäst tillfredsställande Nädiga swar, samt tillika Nädigt tillätit att bet samma här, jemte bifogas.
Ständer lära af betta förnyade tve» bermäle af Konungens Nädiga omwärdnad för Och Lands och FolkS wäl, hemta ben kraftigaste upmuntran, att ä deras sida med undcrdänig bcredwillighct gä Konungens önskan till mötes.
Och Hemliga Utskottet gör sig deraf tillika den underdäniga förhoppning, att genom hwarjchanda föreslagna tillökningar i Amor - /,812 ° Den ZO October.
AmorListements - Fonden föri Riksstulben, ben tillökning i Bewillningcn, hwilkcn nu bliswer nödig, inom fä är stal kunna minstas.
Delta alt stulle genom Utdrag af Arotocollet Riksens Ständers pröfning hemställas.
I-st lupru.
In sistern krotocolli. L. L.
I^Zerlisim.
Transumt af iZoo ärs Reglemente, batcradk den 14 Junit.
Jngrc^cn — — — Jemlikt Riksens Högloft.
Ständers kill Herrar Banco-Fullmägkigcs nogaste efterrättelse, härhos bifogade beslut, kommer Banquen, att pä sätt derom finnes förordn-adt, till Riksgalds, Sedlarncs Realisation bidraga. § 2.
Som det bliswer ett Banqucns äliggan, de, att med möjcligastc styndsamhet, men tillika drägclig kostnad, söka fä den del af Förmögcnhets-afgiften, som till Banquen uti Wäxlar eller Credit-Sedlar till äfivcniyrs kan komma att inflyta, förwandlad i silfwer eller Spccie-mpnt; säsom hwarutinnan hela Fonden för Realisationens linderhällandc bör bcstä, innan den samma sär af Banque» förelagas; sä har äfwcn en sä, dan utivag härutinnan förekommit ost icke olämpclig, att Banquen nu genast inginge uti Läns upptagande, i Werk - Den ZO October. Werk - Silfwer, efter dest intrinseca wärde i Riksdaler Specie, fbr 4 Procent ärlig
Ränta, och pä wist determinerad tid: sä wida likwäl denna utwäg kan befinnas lindrigare, eller ätminstone icke medförande drygare kostnad, än hwartill Silfwer In - eller Utrikes kan stä att erhälla.
I sädan händelse kommo Ban* gurn i denna wäg till utgifwande obligationer att uti det tillämnade Riksdiscont - Werkct till Hdelar af deras runehäll blifwa Länbare.
Sä wäl i afseende uppä hwad till Silfwers anfkafiande hörer, som wid andre inträffande omständigheter, hwilka pä Banquens säkcrket och Realisationens beställd kunde blifwa werkande, äro Herrar BancoFullmägtige berättigade, att med Fullmägtige i Riksgälds - Contoiret, pä sätt som lämpeligast finnes, ingä uti samräd. § 24 En för betta Reglementes författande mycket in, ffränkt lid, samt swärigheten att nu med nägon stags pälitelighct kunna inse allt hwad härwld bordt komma under bfwcrwägande har ej Märit ost att, angäende den faststälde Credit - seblarnes Realisation, ost mrm bestämdt kunna utlära.
I det föregäende hafwe wi emedlertid sökt in, nefatta, hwad i afseende pä märkets säkerhet och fort, farande sjelfbeständ, samt den fbr Bangucn nu före» stäende mycket wigtiga Operations utförande jämte wer, kels wanliga administration, för det närwarande icke bort undgä wär uppmärksamhet.
Alla förut angäcnde Banco - Förwaltningen meddelte stadgar och förordnanden, som ej genom senare Författningar undergätt nägon förändring,, warda härmed än ytterligare till 0- Tredje Band.
N:c> 235. fel. 4314 Den Zo October. felbart iakttagande förnyade, och pä bet kraftigaste stadfästade.
Uppä Herrar Banco-FullmägtigrS Nit, omtanka ochrädighet ankommer, att uti författningarneS tillämpning och wärkställighct, förffaffa den nytta som med dem warit päsyftad.
Transumt af 1701 ärs Reglemente dateradt i>. 5 Juni!: §. 4.
Man har utaf Herrar FullmägtigrS Relation förnummit, huru säsom dhe, sedan Anno 1693 uthi ätskilliga mähl, hafwa gädt ifrän Ordningarne och dem en och annan gäng ändrat, hwilket man n» sä lämbnar i filt wärde.