Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Man borde ej med främmani de ämnen upptaga en tid, som ändå går åt, {nen då Friherre Cederström åter framkastat, att Utskottet med likgiltighet och utan eftertanka uppgjort tariffen, si får jag en gång för alla förklara, det jtg tror, att Utskottet med kallsinnighet kan upptaga hana tillmälen, di Ridderskapet och Adelö redan bifallit Utskottets Betänkande, Herr Grefven och Landt-Mar&kolken gjorda proposition till bifall af den utaf Utskottet i ifrågavarande Artikel föreslagne Tullproceat, hvilken proposition med Ja besvarades, ”Bönor, Cacao; Inkommande Tull procent *'efter Utskottets förr* förslag; 15; enligt sednare förslaget: 25.” Friherre Cedarström; Jag hemställer till 668 Ben Ig Augusti, e, rn.
Högloflige Ridderskapet och Adeln, om det är billigt, att Cacaobönor, sorn aro råämne, skola hilva lika hög tull, som Chocolade.
Sådant kan ej förenas med consequence-
Derföre tillstyrker jag, att bönorna måtte sättas till 15 procent, hvartill de voro uppsatte i första Betänkandet, innan ändringen skedde, och det passar sig så mycket mer, som denna tull, i jämförelse med Caffe, ej bör vara densamma.
Jemte instämmande med den siste talaren, anhåller jag få föreslå, att tullen måtte nedsättas för Caffebönor, på det att i framtiden det ej måtte som hittills kunna hända, att man hit till Srockholrn kaa förskrifva Caffe ifrån Uppstäderne, hvilket ej vore möjligt, om det varit förtulladt.
Jag tror således, att tullen bör nedsättas till en måttlig afgift af högst 20 å 25 procent.
Först om Cacao får jag nämnt, attår 1821 blifvit lörtullade 15000 skålp.
Tullen har förut varit 25 procent och 50 på chocolade.
I Utskottets första Betänkande var tullen på Cacao föreslagen till 15 procent, och på Chocolade till 25.
Tullen på Chocolade är icke höjd, men den på Cacao är förhöjd, i anseende till den förlust af inkomst, som skulle uppkomma genom nedsättningen.
Jag medgifver att det kan bereda anledning till tullförsnillning, och hemställer till Ridderskapets och Adelns eget bepröfvande, hvilketdera är det rätta, att tullen nedsättes eller bibehålies vid hvad Den 18 Augusti e. m, 669 fi Utskottet sednast föreslagit-
Denna artikel tynger icke mycket på handelsvägen.
Hurr Grejven och LandtMarjkalken gjorde proposition till bifall å Utskottets först afgifne Förslag, eller att inkommande Tull procenten å Cacaobönor måtte bestämmas till 15- Bifölls» « ”Bönor , Caffe ; Inkommande Tullprocent ”efter Utskottets förra förslag : 20; enligt sednare förslaget: 25.” Herr
Jag skulle önska att Ridderskaper och Adeln icke nedsatte tullen å denna artikel.
Då det är till Kongl. Maj:t öfverlemnadt, att göra nedsättning i tullen, är rätta tiden till sådan nedsättning när man fått en förbättrad bevakning.
Jag är väl öfvertygad, att nu mycket införes utan tull, men då det äfven skulle ske om tullen nedsattes, så tror jag ej, att man bör i anseende till inkomsterne göra någon nedsättning på en artikel , som är så betydlig.
Tullen är i alia fall något nedsatt ; den var förut 30 procent nu är den 25.
År 1821 infördes 2 millioner skålpund Caffé.
Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition*, fann Ridderska* pet och Adeln för godt, att, med bifall å Utskottets sist afgifne förslag > bestämma inkommande Tullprccenten å Caffeböaor till 25.
I| /iugusti c. nr. ”CaoelInkommande Tullprocene efter “Utskottets förra förslag: 45 ; Enligt senare förslaget; 20“ Herr Grefven och LandtManknlken gjorda proposition till bifall S Utskottets sista förslag •Iler att Inkommande Tullprocenten å Canel Slåtte till to fastställas* Ropades ja. “Citroner* Inkommande Tullprocent efter ‘"Utskottets förra förslag: 10; Enligt senare .”förslaget: *51” Friherre Cederfirani 1 Jag finner ej för min del skäl till det afseende Utskottet gjort på några anmätkhingaf, att eh ökad procent skulle läggas på Citroner, hälst då Pomerancer endast äro satte till 10 procent, och nyttan af de förre ar ojetnrtförligt större, ssmt de sednare här produceras till större qvaHtitét.
Jag tror att tullen på Citronif bör återföras till to procent.
Ösktadt det möjeligeO kati gora en stor ssiffernedsättning i tulluppbörden, måste jag dock tillstyrka nedsättning för Citroner , emedan jag anser en sådan ganska nyt. tig: och förenar jag mig således med Friherre Cederström.
Herr Thomi jag anhåller, att få af den sednare Tariffen upplyst, om ej Pomera&stfs Ben Augusti e. «. deruti åro nämnde.
Åro de det ej så ir det en omission.
Meningen var, att de äfven skulle sättas till 25 procent.
Anledningen
Var anmärkningar frän BorgsreStindet j och Vid granskning af taxan har det blifvit upplyst att articeln ej var obetydligt då 18 r 5 25o,ooo Citroner och 14000 Pomeranser blifvit införde.
Jag hemställer då, om icke detta gör något mycken minskning i tullen.
Jag tror, att om tullbevakning^, i synnerhet i Skåne, der varorne utan tull införes, vöre bät* tre, så vore det skäl att nedsätta tullprocenten , men om raan gör det förut, så lemna* jag derhän, om man vinner ändamålet.
Herr Grefven och Landi-Marskalken yttrade, ntt inkommande Tullprocenten å Pomeranser , sorn först varit af Utskottet föreslagen till 10, sedermera i senare Tulltariffen blifvit Ökad till 25.
Friherre Ceder/Ironi t
Efiet hvad Herr Grefven och LandtMarekalken upplyst, att äfven Pomeranser äro uppförde till 25 procent, Ånner jag att det undfallit mig, men jag hem* ställer, huruvida det är cOnseqvent, att uppsätta tullen på Citroner till 25 procent af värdet.
Det har varit det Activa värdet uti för* ra taxan, som gjort att det sett högt ut.
Men man får ej rätta sig derefter, då varan är oumbärlig, och då 25 procent alltid är för högt för en frukt som är nyttig och nöd^ vändig - Den 18 Augusti e. m. Herr Munck af Rosenskjöld, Eberhard; Jag är nästan förvånad, att höra yttras, såsom skäl för hög tull , att så länge ej en förbättrad organisation skett af bevakningen, det ej går an att nedsätta tullen.
Jag tror t ver tom, att då bevakningen är säker, kan man höja tullén , men annars bör man nedsätta den så , att man ej finner uträkning att tullförsnilla.
Öm förhållandet är sådant att man i Skåne inför Citroner, utan att förtulla dem, så ligger den hufvudsakliga orsaken uti den höga tullen; men jag är säker, att om tullen nedJ sättes, som Friherre Cederström föreslagit, skall den mera erläggas och inkomsten derföre okas.
Jsg hade trott, att man kommit ifrån den origtiga mening , att hög tull ökar inkomsten.
Jag har sökt visa, att man af den anledning just bör undvika hög tull på inkommande varor.
J*g ville endast nämna, att förra värdet på Citroner öfverensstämde tämmeligen med det närvarande; det var i ek.
Hamburger Banco.
Jag öfverlemnar till Ridderskapet och Adeln att bestämma denna sak.
10 procent tror jag är för lågt; kanske man kunde antaga i5.
Jag tror, att om man sö ker mycket medelvägar, komma alla Ständ att fatta olika beslut.
Jemkningen blifver då svårare.
Jag tillstyrker således, att vi hålla oss vid Den 18 Augusti m. 67 3 vid det förra Betänkandet, och tror att det förslaget står väl tillsammans med behofvet.
Jag ber fä erinra, att det lika väl kan hända hos de andra Stånden som här , att man antager jemkningar eller medelvägar.
Den methoden att sammanjemka msniogame, är lika lätt där som här.
Då tycker jag det rätta och det säkraste vara att följa det, som man anser vara det förnuftigaste.
Jag vill blott yttra, att jag trodde det vara det förnuftigaste, att hålla sig vid den procent, som Utskottet först föreslagit.
Vid den fattiges sjuksäng är oftast en Citron det enda han kan skaffa sig till en dryck, som kan läska.
Citroner måste i alla fall påföras oss, då deras bruk allt mera tilltagit.
Jag tror således att IO procents tull är tillräckligt, hög för de samma.
Jag får åter uppehålla med en anmärkning.
Orsaken, hvarföre ledamöterne af BorgareStåndet gjorde anmärkning mot nedsättningen af Citroner, var, att Utskottet ej i samma mon nedsatt tullen på russin, mandel,' sviskon m. m.
Då uppsatte man heldre tullen på denna artikel, än man nedsatte den på de andra
Dat är blott detta jag i förhand velat anmärka , på det att, om Ridderskapet och Adeln nu antager io eller J5 procent på den Ridd. 0. Ad, Prof. VII Band. 43 674 ^>en *8 Augusti c. m. na artikel, det ej måtte blifva skäl att nedsätta tallen å specerier.
Jag får blott nämna, att skilnaden emelian 10 och 15 procent på 250,00© Citroner gör omkring 300 R;dr.
Om tullen således är 10 procent, blir vinsten ej stor, och om den är 15 procent, blir förlusten ej stor för den sjuke.
Utvägen att, för att besvara en anmärkning om nedsättning af tullen å russin, mandel, sviskon, m. m. i stället uppsätta tullen å citroner och pomerancer, är verkeligen egenj men jag tror ej det sättet att gå anmärkningar till mötes, vara det rätta, och hemställer, om icke en lättare utväg att besvara anmärkningarne hade varit, om man nämnt att russin och mandel m. m. äro öfverflöds-artiklar, och derföre fordra högre tull, hvaremot citfoner äro en frugt, sorn är nödvändighets-vara.
Jag itererar således min anhållan, att tullen på dem måtte nedsättas till 10 procent.
Jag har hört, att inom ett år blott 250,000 Citroner blifvit förtullade.
Jag är säker, att åtminstone 3 a 4 gånger så mycket blifvit förbrukadt.
Om 25 procent betalas för 250,000, gör det icke sa mycket, som om 10 procent betalas för 1000000:
I öfrigt får jag erinra, att citroner äro en verklig nödvändighets-vara, vida mera än russin och sviskon, så att man snarare kan umbärs
Den 18 Augusti e. m, 675 desse sednare varor, än citroner, sorn äro ea hälsosam och angenäm vara.
Hvad Pomerans ser angår, är man mera i stånd att här producera dem.
Jag förenar mig således med Friherre Cederström, att tullen måtte blifva sådan, som Utskottet föreslagit den i sitt första Botänkande. t v. Herr Grefven och Landt Mar [hålken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade gilla den af Utskottet till to först föreslag* ne inkommande tullprocent å Citroner.
Ropades Ja. ”Citronsaft; Inkommande Tull procent 20,” Herr Cederschjöld:
Jag hemställer om icke tullafgiften bör vara lika för citronsaft, som för citroner i förra Betänkandet varit föreslagit.
Man bör nemligen i min tanka ej försvåra införseln af Cintronsaft, till uppmun-i tran af den skadliga industri, att här bereda den af skämda Citroner.
Således tror jag, att tullen bör bestämmas till 10 procent.
Jag får förena mig med den sista talaren, och erinra, att man sparar in mycket i transportkostnaden derigenom, att man låter saft inkomma i stället för citroner.
Vid hälsovården s skepp i synnerhet, är det af vigt att man har förråd af citronsaft, att använda till lemonade och punsch för besättningens hälsa och mot skjörbjugg, hvilket éy6 öen 18 Augusti e. m, är en nästan okänd sjukdom vid Engelska marinen.
Herrarne Hjerta och af Wingård, Johan, förenade sig med Herr Munck af Rosenskjöld.
Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, att Inkommande Tull procent å Citronsaft måtte, i likhet med hvad i afseende å Citroner nyss blifvit stadgadt, bestämmas till ioi Ropades Ja. ”Compasser; Inkommande Tull procent 50 ”Utgående Tull procent 1.” Herr Cederfchjotd: Jag finner, att Compas ser blifvit betydligt högre uppsatte, än Cirklar, och andra physiska instrumenter.
Jag får således hemställa, om icke någon mera öfverensstämmelse bör häruti äga rum, och Compasser äfven sättas till 25 procent.
Herr Grefven och Landt-Marjhalhen gjorde proposition till bifall af den utaf Utskottet å Compasser föreslagne Inkommande Tullprocent.
Hvarefter Herr Grefven och Landt Mar [kalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade bestämma berörde Tullprocent, i likhet Den 18 Augusti c. m, 677 med hvad i afseende å Cirklar blifvit fastsjäldt, till 25.
Bifölls. ”Desman; Inkommande Tull procent 10.” Herr Cederfchjöld; Desman är så ofantligt dyr, att den ej bör beläggas med mera äa 1 procents tull.
Man kan i fickan deraf dölja för flere hundrade Riksdalers värde.
Herr Hjerta-, Jag förenar mig deruti, at£ tullen bör vara helt låg, emedan man uti en liten ask kan föra en stor qvantitet.
Herr Grejven och Landt-Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln skulle finna lämpeligt, att Inkommande Tullprocent å Desman borde från 10 till 5 nedsättas.
Ropades Ja. ”Emailleradt arbete; Inkommande Tull pro* ”cent 15.” Herr Hjerta; Emaillerade arbeten äro nedsatte till 15 procent.
Tullen var förut 50 procent.
Det 6ynes när man här kan emaillera, som denna nedsättning vorenog stark.
Friherre Cederström; Jag instämmer uti den anmärkning Herr Hjerta gjort, Detsamma inträtfar vidare vid en annan artikel Etuis, hvil - Den 18 Augusti c. m. ka äfven äro nedsatte till 15 procent.’
Alla sådane saker som tillvärkas i Sverige , är det ej något rimligt skäl att nedsätta, annorlunda, än då man anser den förra tullen såsom ett förbud.
Således tror jag , att man så väl i afseende på emaillerade arbeten, som etuis, kan låta förblifva vid hvad förut varit, nemligen 50 procent.
Jag får upplysa orsaken; hvarföre emaillerade arbeten och etuis blifvit satte till 15 procent.
Sådane äro vanligen af den beskaffenhet, att de stoppas i fickan , och ingen tull erlägges om den är för hög.
Man gömmer dem hvar man behagar.
Derföre bör man ej lägga hög tull på dem, om man vill hafva någon tull.
Detta har varit orsaken, hvarföre man lågt mindre tull på dem, än på andra fabriksvaror, att nemligen dessa äro mera portatifva.
Jag skulle förmoda, att afsigten med taxan icke kan vara att lägga tull på etuis , som kunna läggas i fickan af en person , utan blott då de införas såsom vara.
Då inkomma de ej annorlunda än flere på en gång, och kunna utan svårighet controlleras.
Det bevises af de beslag som blifvit gjorde.
Derföre tror jag likväl ej, att tull af 100 procent , utan en medeltull af högst 50 procent bör åläggas dem.
Herr Tahm: 50 procent är ej medeltulh
Den är blott ålagd sådane varor, som här fin - Den i8 Augusti c, rn, i nas i tiilräckelig mängd ock kafva sådan vo-i lume, att de ej lätt kunna införas.
Jag hemställer, om en sådan tull på denna artikel in-i stämmer med den principe man velat, att Utskottet skulle iakttaga, att nemligen skilja emellan volumsn.
Således kan jag ej instämma deruti, att tullen förhöjes till 50 procent.
Man må gerna höja den, jag kan ej hindra det, men jag nekar min röst dertill.
Jag instämmer med hvad den siste talaren yttrat, och tror , att om man också blott vill afse säkerheten , att tullintraderne skola utgå , är det skäl att nedsätta tullen , i synnerhet på sådane varor, hvilka såsom de fleste emaillerade arbeten icke intaga stort rum, utan lätt insmygas.
Att ofta beslag blifvit gjorde på emaillerade arbe-; ten, visar bäst att man velat undandraga dem tullen, och att man haft uträkning att risquera beslag, ty om tullen är 50 procent, så, om man lurendrejar 3’.ne gånger, och beslag derunder göres blott ea gång, har man ändå vinst.
Jag förenar mig således . med Herr Tham.
Herr Hjerta.
Jag finner visserligen vigten aE de skäl, som bär blifvit anförde, men jag har trott, att man ej bor så våldsamt nedsätta tullen, efter som Kongl Majit har rätt att sänka den.
J&g får således föreslå *5 procent.
Herr Grejven och Landt Mar skalken hemställa é8o Ben ig Augusti e, m. de , att Inkommande!
Tullprocenten I Emailleradt Arbete måtte bestämmas till 25, Bifölls. ”Fabriks- Handtverkeri- och andra Slöjde* ”Varor af alla namn och slag, i Taxan ej specificerade; Inkommande Tullprocent 25.
(Jt?’gående Tullprocent i.” Herr Cederschjöld.
För fabriks, handtverkeri-och andre slöjde-varor står på detta ställe 25 procent, men då samma varor framdeles förekomma under en annan rubrik, stå de till 50 procent.
Detta torde vara en misskrifning, meningen måtte vara, att tullen skall vara densamma på bägge ställena; och den närvarande artikeln bör således höjas till 50 procent.
Herr Tham :
Enär det står Fabriks- Handtverkeri- och andra Slöjdevaror af alla namn och slag, i denna Taxa ej specificerade, är detta ett slags försigtighetsmått; ehuru jag tTor att de fleste äro specificerade ; men i fall någon skulle hafva blifvit förbigången, har man trott sjg böra upptaga detta i allmänhet.
De hafva förut varit förbudne.
Om de ej stå till lika procent på bägge ställen, så är det en missförning, som bör rättas; det bör vara 25 procent på bägge ställen.
Hans Excellence Herr Grefvi Mörner; Jag tycker* att när det är för en öfverflödsvara } Deri 18 Augusti e. m. 681 sorn hittills varit förbuden , kan det ej vara någon olägenhet uti att åsätta den 50 procent, i stället för 25.
Herr Hjerta och Friherre Wrangel förenade sig med Hans Excellence Herr Grefve Mörner.
Herr Munck af RosenJJjöld:
Jag aDger denna fråga hafva något samband med frågan om Skråförfattningarne, och att man således ej ännu kan bestämma, hvad som är det rätta.
Så länge handtverkare genom hittills varande författningar, hafva rättighet att beskatta nationen , så att den ofta får betala flere gånger mera än den borde , så är det ej skäl att sätta tullen alltför hög; och jag tillstyrker således heldre 25 procent än 50.
Jag ber att få fästa upp märksamheten deruppå , att då, innan tarilFen företogs, man yttrat, att Kongl. Maj:t skall äga rätt sänka tullen , så tyckes det att, då fråga är om obekanta varor, man kan sätta tullen något hög, så att Kongl. Majtt kara redsåtta den om det behöfves.
Om någon ändring sker med Skråförfattningarne , kan Kongl. Maj;t dervid fästa afseende.
Jag mäste således väl dela Herr Munck af Rosenskjölds åsigt, att låg tull bör läggas på alla redaa kända varor, men ej på de obekanta.
Jag skulle förena mig med Herr Munck af Rosenskjöld, så vida ej 682 Ven 18 Augusti e, m, på ett annet ställe förekom en artikel, vid hvilken man kan vidtaga den försigtighet han omtalat, nemligen artikeln gångkläder, hvilka jag tror böra få införas mot en måttlig tull , till dess våra egne handtverkare lärt sig att bättre förfärdiga sådane, och till billigare pris.
Herr Grefven och LandtMarJkalken gjorde proposition tili bifall å den af Bevillningsutskottet å Fabriks- Handtverkeri- och andre Slöjdevaror- tillstyrkte Inkommande Tullr procent.
Ja och Nej. Hvarefter Herr Grefven och Landt Mar sk athen hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade bestämma berörde Tullprocent till 50.
Ropadas starka Ja, jemte några Nej.
I anledving hvaraf Herr Grefven och Landt-Mar [kalken förklarade, att som, efter hvad han tyckte sig linna, Ja öfverröstat
Nej, propositionen blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallen. ”Fikon; Inkommande
Tullprocent efter ”Utskottets förra för slag 20; enligt senare förfslaget 25” Herr Grefven och Landt Marskalken hsmstälH de) örn icke Riddeigkapet och Adeln behaga - Den 18 Augusti c, m. 633 de gilla den af Utskottet å Fikon till 20 först föreslagne Inkommande Tullprocent.
Bifölls. ”Fisk; Lax, rökt; Inkommande Tullpro"cent 50, Utgående Tullprocent 1.” Friherre Ceda ström'.
Här har Bevillningsutskottet af den anledning som förut blifvit nämnd, att rökt lax tillverkas i landet, satt tullen derå till 50 procent , men straxt efter dea på rökt ål till 15 procent.
Jag hemställer om icke detta är orätt, och om skilnaden emellan lax och ål är skäligen 6tor. jsg skulle förmoda, att då vi ej hafva att befara mycken införsel af rökt lax, tullen derå kunde bestämmas till 15 procent.
Herr Tham'-
Den höga procenten på lax, är egenteligen ditsatt efter enträgit yrkande af Ledamöterne ifrän Skåne, der den utföre» i myckenhet, och Utskottet fann detta bestå med andra artiklar.
Hvad den rökta ålen angår , har Utskottet icke haft sig bekant att den till myckenhet erhålles i Sverige , utan den mesta som här ätes är utländsk.
Lax finnes till gådin myckenhet i Skåne och Halland , att jsg anser det vara skäl, att bibehålla Utskottets förslag Herr Grejvcn och Landt Marskalken hemställ. 684 Den ig Augusti e. m, de , om Ridderskapet och Adeln behagade gilla den al Utskottet, å rökt Lax till 50 föreslagne Inkommande Tullprocent.
Jag skulle ieke tro, att det öfverensstämmer med consequence, att sätta 50 procent på den ena fisksorten, och 15 på den andra.
Jag skulle förmoda, att ägare af laxfisken ej behöfde befara concurrence.
Det är en löjlighet , att stadga 50 procents tull på en vara af denna natur.
Jag får fråga, om vi ej kunna anse frågan om den rökta laxen såsom afgjord , och söka consequencen vid den rökta ålen.
Hans Excellence Herr Grefve Mörner ", Jag skulle ock, som Herr Hjerta, tro, att man kan först afgöra den ena saken, och sedan derefter rätta den andra.
Herr Grefven och Landt Mar skalk en förklarade , att som, efter hvad han tyckt sig finna , Ja öfverröstat
Nej, den af Herr Grefven och Landt Mankalken sist gjorde proposition blifvit af Ridderskapet och Adein bifallen. ”Fisk , Lax , Salt ; Inkommande Tullpro”cent 20.
Utgående Tullprocent x.” Ham Excellence Herr Grefve Mörner\
Hvad Ven Ig Augusti e. m, 6g5 salt lax angår, så kommer en hel hop sådan ifrån Finland.
Skola vi då för den blott beta., la 20 procent?
Herr Tham', Jag får upplysa, att tullen å denna vara hittills varit 2 R:dr Hamb.
B:co, det vill säga ungefärligen 5 R:dr Svensk B:eo, och jag
Vet ej hvad den gäller vanligen, jag tror ungefärligen 50 R:dr B:co.
Tullen är således höjd i sjelfva värdet.
Det är ej sådant som det sar ut i Taxan, ty der står 20 R;dr Hamb.
B:co. Herr Hjerta:
Jag får nämna, att tullen förut ansetts blott till 10 procent, men står nu till 20 procent, således blifver det ungefärligen rigtigt.
Huruvida tullen ännu mera bör uppsättas, vill jag ej bestrida, då alla fiskvaror, efter min öfvertygelse, böra beläggas med högtull; men kanske är ännu ej tiden inne, att sä våldsamt förändra dylika afgifter.
Jag skulle önska få upplyst, hvarföre insaltad lax har lägre tull än rökt lax; och hvarföre ej samma principe galler för dem bägge.
C eder/Ironi:
I allmänhet är det oriktigt, att på ätliga varor lägga hög tull.
Det är ett missförstånd, sorn i allmänhet är skadligt, och i synnerhet när det träffar fisk och villebråd.
Våra fiskare måste i alla iall här afyttra sina varor, och inga utlänningar kunna med dem concurrera , fångsten må vara ringa fi86 Den 18 Augusti e. rn eller stor.
Derföre bestridde jag den höga tul3 len på rökta laxen.
Jag vill blott, i anledning af Friherre Wrangels begäran, upplysa, att orsaken, hvarföre tullen å salt lax ej blifvit så hög» som på rökl lax, är den, att vi ej hafva salt lax tillräckligt för behofvet, utan sådan behöfver införas ifrån Finland- Rökt lax hafva vi deremot tillräckligt.
Vi hade tillräcklig ledning härtill af förra taxan, som därå satt en tull a£ i R:dr Hamb.
B:co stycket.
Grefve von Schwerin; Jag instämmer uti hvad Herr Tham yttrat.
Rökt lax är bland läckerheter; den salta är en nödvändighets-vara som nyttjas af alla lägre classer.
Derföre tror jag att 20 procent på den artikeln är nog hög tull; ehuru man annars alltid uti vårt land begått det fel, att lemna sådana förtärbara varor som af slumpen erhållas, obeskattade; likväl anser jag tullafgiften på dem icke böra öfverstiga 15 procent, dä de äro inhemska produeter.
Just den anledningen, att den salta laxen är tillåten till införsel från Finland, gör, att den ej här tillräckligen finnes; men om man förböd införseln, så skulle man uppmuntra dem, som hafva laxfisken, att fiska.
I början skulle väl priset höja sig , men så fort det höjdes , så skulle ock laxen framkomma , och priset snart återgå.
Således till-: styrker jag, att man snarare måtte förhöja, än nedsätta tullen.
Ben i8 Augusti e, m, 6S?
Jag får, i anledning af Friherre Wrangels yttrande, underställa , om man icke kunde hålla sig midt emellan, det vill vid säga Utskottets förslag.
Herr Grejven och Landt-Marskalken gjorde proposition till bifall å den af Utskottet å Salt Lax-föreslagen Inkommande Tullproceot, hvilr ken proposition med Ja besvarades. vFlintor, huggna, eller Agat; Inkommande Tullprocent 15” Friherre Wrangel :
Förra gången , då detta ämne var före , gjorde jag anmärkning vid tullprocenten å flintor.
Jag tror, att den kunde nedsättas, ty det är en vara, som vi ej äga, utan måste förskrifva.
Således hemställer jag , att proposition måtte göras till nedsättning af tullen å denna artikel.
I afseende på Fran ska flintor, instämmer jag med Friherre Wrangel, ty de äro en högst nödig och nyttig vara för dem, som skjuta.
Den är äfven för defensionsverket ganska nödvändig.
Herr Tham', Jag menar, att lullprocenten är 15.
Förut har den varit 10 sk. af 72.
Således är tullen något nedsatt.
Jag känner ej priset på flintor, men om man dömmer efter förra taxan, hafva tusende stycken kostat x R;dr 24 683 Den 18 Augusti e. m, sk. Hamb.
Då blifver det ej betydligt.