Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
På grund af dessa skäl får jag för min del tillstyrka It. o. Ad. att antaga Exp.Utsk:ts ifrågav:de skrifvelseförslag.
Exc. Hr Gr. o. Landtm., att i afs:de å förev:de skrifvelseförslag hade yrkats dels att detsamma måtte utan förändring godkännas, dels att förslaget skulle antagas med de förändringar, att uti reciten intages hvad i K. M:ts Nåd.
Skrifvelse yttrats derom, att vederbörande auktoriteter komme att höras öfver de ifrågav:de förslagen, samt att från slutet af skrifvelseförslaget borttoges hvad deri förekom ang:de förslaget till förordning om landsting; och dels slutligen att liela skrifvelseförslaget skulle till Utsk:t återremitteras.
Exc. propos. på skrifvelseförslagets godkännande och, då dervid svarades starka ja jemte åtskilliga nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande.
Sedan Hr Bildt begärt votering, yttrade H. Exc., att R. o. Ad. borde bestämma, huruvida kontraproposm vid den blifvande voteringen skulle innehålla skrifvelseförslagets godkännande med ofvanomförmälde förändringar eller återremiss af förslaget.
Mörners förslag måtte intagas i kontraproposm.
Exc. hemställde, huruvida R. o. Ad. behagade besluta, att kontraproposm skulle innefatta förslagets godkännande, med förut omförmälde förändringar; och sedan dertill svarats ja, upsattes och justerades följande vot.er.-propos.: »Den som godkänner Exp.Utsk:ts under N:o 186 afgifna förslag till E.
Stms underd. skrifvelse i ani. af K.
Skrifvelse med det af komiterade afgifna betänk, och förslag ang;de kommunalstyrelser, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, godkänner E. o. Ad. ofvannämnde skrifvelseförslag * med de förändringar, att uti reciten skall intagas hvad i K.
Skrifvelse yttrats derom, att vederbörande auktoriteter komma att höras öfver merberörde förslag, samt att från slutet af skrifvelseförslaget skall borttagas hvad deri förekommer angtde förslaget till förordning om landsting.»
Nej — 16. H. XI. ?! 351 Den 25 Oktober.
N:o 188, ang:de beviljade låneunderstöd för föreslagne jernvägsanläggningar; N:o 189, ang:de inrikes skeende uplåning emot Svenska fonderade statsobligationer; N:o 190, i ani. af ifrågaställdt uphörande af den s. k.
Näs kungsgardshjelpen; N:o 191, ang:de frisocknarnes tjenstbarheter till
Dylta svafvelbruk ; N:o 192, i ani. af K.
Propos. ang:de f. d. Geijerska husets på Riddarholmen användande till Riksarkif; N:o 193, i fråga om antagande af ny konkurslag samt ang:de boskillnad och urarfvagörelse; N:o 194, angide revision af och ändring i gällande lag och författningar rör:dé utsökningsväsendet; N:o 195, ang:de skjutsningsbesvärets ordnande.
Föredrogs och bifölls StatsUtsk;ts den 24 dennes bordiagde Mern.
N:o 219, ang:de den under innevrde riksdag verkställda statsreglering och den för bestridande af Riksg.kontorets utgifter erforderliga allmänna bevillning.
Vid punktvis skedd föredragning af Bevilln.Utsk:ts den 24 dennes bordiagde Betänk.
N:o 48, ang:de beräkningen af tullmedlen, saluaccisen, postmedlen, stämpelpappersafgiften och bränvinsbränningsmedleu, biföllos Utskits uti l:sta, 3:dje, 4:de och 5:te punkterna gjorda beräkningar och tillstyrkanden, äfvensom Utskits sista hemställan; Och lät R. o. Ad. bero vid hvad Utsk:t uti 2:dra punkten föreslagit.
Föredrogs och bifölls Bevilln.Utsk:ts den 24 dennes bordiagde Betänk.
N:o 49, med förslag till bevillningssummans utgörande.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Allm. Besv.- och Ekon.Utsk:ts den 24 dennes bordiagde Mern.
N:o 203, i ani. af RiksSt:ns olika beslut vid behandlingen af Utsk:ts förnyade Betänk.
N:o 201, i fråga om det af koraiterade upgjorda förslag till förordning om landsting.
Föredrogs och lades till handlingarne Konst.Utskits den 24 dennes bordiagde Mera.
Nio 72, med anmälan om de i förstärkt Konst.Utsk. verkställda omröstningar.
Den 25 Okto ber.
355 föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Konst.Utskits den 24 dennes bordlngde Mern.
Nio 73, rör:de åtskilliga till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag bvilande Grund lagsändringsförslag.
Föredrogs och lades till handlingarne StatsUtskits den 24 dennes bordlagde Mern.
N:o 218, ang:de arfvoden åt biträden vid renskrifning inom Exp.Utskit.
Föredrogs och bifölls StatsUtskits den 24 dennes bordlagde Mern.
N:o 220, ang.-de särskilda gratifikationer till åtskilliga af StatsUtskits tjenstemän, och för lemnadt biträde vid behandlingen af Ulskit tillhörande ärenden.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, LagUtskits den 24 dennes bordlagde Betänk.
Nio 71, i ani. af väckt motion om ett tillägg till 15:de kap. 2idra g:n Rätteg.Balken, i fråga om fullmäktigskap.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Santmans.
Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.Utskits den 24 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 47, i ani. af återremiss af Utskits Betänk.
N.-o 25, innefattande yttrande öfver väckta motioner om ändringar i gällande föreskrifter ronde vilkoren för afsöndring af jord och andra lägenheter å landet.
Föredrogos och biföllos Sammans.
Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.Utskits den 24 dennes bordlagde Betänk.
Nio 48, i ani. af väckta motioner om förändrade föreskrifter i afside på lekmanna- och kolportörsverksamlieten inom församlingen; samt Mern.
Nio 49, angide särskildt arfvode åt den person, hvilken i egenskap af Sekreterare biträdt Utskit.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet,, BiddarhusUtskits den 24 dennes bordlagde Utlåt.
Nio 20, i ani. af Hr Anreps, Gabriel, Mern. angide det åt honom anslagna arfvode för utgifvande af Svenska Adelns Attartaflor.
Uplästes och lades till handlingarne ett från Vällofl.
BorgareStit ankommet prot.-utdrag N:o 594, innehållande en af nämnde 356
Den 26 Oktober, EiksStånd för dess del beslutad underd. skrifvelse till K. M:t, i fråga om representationssättets ombildning. R. o.
Fredagen den 26 Oktober 1860.
Uplästes och godkändes Exp.Utsk:ts skrifvelseförslag N:o 196, ang:de regleringen af utgifterna under Riksstatens Sjunde Hufvudtitel; samt N:o 197, ang:de regleringen af utgifterna under Riksstatens Attonda Hufvudtitel.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande Allm. Besv.- och Ekon.Utsk:t» den 24 och 25 dennes bordlagde Mern.
N:o 203, i ani. af RiksSt:ns olika beslut vid behandlingen af Utskits förnyade Betänk.
N:o 201, i fråga om det af komiterade upgjorda förslag till förordning om landsting.
Utsk:ts till R. o.
Ad. samt BorgareSt:t gjorda inbjudning ang:de 47:de §:n, äfvensom Utskrts förslag till voter.-propos. ronde samma g. Gr.
Man befinner sig i en ganska stor tvekan, då man vill göra sig reda för förhållandet med denna fråga, öfver hvilken nu skall voteras.
Enligt min tanke har man från början kommit in på en oriktig väg, derföre att man behandlat såsom hushållsärende, hvad som i sjelfva verket är en bevilln.fråga.
Den kan dock nu icke komma till Bevi!ln.Utsk:t, då yrkande derom icke förut blifvit väckt, men man måste å den andra sidan erkänna att den är af så sammansatt beskaffenhet att man icke eller kan påstå att icke R.
St:r kunna hafva frihet att i fråga om densammas remitterande begagna sig af den utväg, som 34:de §:n Riksd.Ordnm i det hänseendet anvisar.
Denna g innehåller för öfrigt att det skall vara sjelfva ämnets beskaffenhet och Den 26 Oktober. *ft7 icke remissen som bestämmer frågans behandling.
Utgår man från den åsigten, följer väl deraf, att då här är fråga om grunderna för beskattnings påbjudande inom landet, böra de beslut, som inom de särskilda Stånden fattas, behandlas på samma sätt som för dylika frågors handläggning är föreskrifvet.
I sådana frågor är det gifvet att icke något Stånds mening kan af de andra undertryckas.
Medgifves detta, så följer åter deraf, att det varit Ekon.Utsklts pligt att om det beslut, som R. o. Ad. vid 46:te §:n af förordmn om landsting fattade, föreslå votering i förstärkt Utsk., och någon sammanjemkning kunde i det afsidet icke behöfvas.
Jag yrkar derföre att nu föredragna punkt måtte till Ekon.Utskit återremitteras för upsättande af voter.-propos. äfven med afs:de på 46:te §;n.
Jag kan icke instämma i den siste talarens åsigt att R.
St:rs rätt att sig sjelfve beskatta i något hänseende blifvit förbisedd genom de upställda voter.-propos:ne.
De beslut, sora R. 0. Ad. redan fattat, kunna visserligen på sitt sätt sägas röra beskattningen, men denna hänsyftning är likväl så långväga, att den icke bör ega den betydenhet, som talaren velat åt densamma gifva.
Jag har förut yttrat, att här icke varit eller är fråga om att fastställa någon bevillning, utan endast att lemna K.
M:t ett svar på den skrifvelse, Han afgifvit till R.
St:r ang:de kommunallagstiftning.
K. M. har endast fordrat att R.
St:r skola tillkännage den åsigt, de i denna väg hysa.
Upfattadt ur den synpunkten, måste det alltid hänskjutas till en kommande riksdag att definitift besluta ronde grunderna för kommunalbeskattningen, hvilka städse varit och än i dag behandlas af Konung och R.
Frågan är, som sagdt, vid detta tillfälle endast att genom en skrifvelse i ämnet lägga en fast grund för K.
M:ts Propos:r och nästa riksdags beslut, och ur den synpunkten anser jag det högst angeläget att man nu, då riksdagen inom några få dagar kommer att afslutas, icke i form lägger ytterligare något hinder i vägen för frågans afgörande, derföre att man i sak velat motsätta sig densamma.
Jag yrkar således bifall till de af Ekon.Utsk:t föreslagna voter.-propos:r.
Exc. Hr Gr. 0. Landtm., att hvad beträffade den nu föredragne delen af Mem:t, deri Utslct inbjudit R. o. Ad. samt BorgareSt:t att, med frånträdande af deras särskilda beslut, godkänna Utsk:ts sednaste förslag till lydelse för 47:de §:n, samt, i händelse denna inbjudning ej skulle antagas, afgifvit förslag till voter.-propos. i frågan, hade af Hr Dalman yrkats voter.-proposms godkännande, hvaremot Gr.
Mörner begärt återremiss af samma propos., med förständigande för Utsk:t att upgöra och inkomma med förslag till voter.-propos. ronde ej mindre den 47:de §:n, utan äfven den dermed sammanhang egande 46:te §:n, i afs:de hvarå R. 0. Ad. fattat ett från Utskrts förslag afvikande beslut; Och finge H. Exc., med ani. af sistberörde yrkande, förklara, att då, vid förehafvandet af Utsk:ts Mern.
N:o201, någon anmärkning ej blifvit framställd emot Utsk:t« 358 Den 26 Oktober. i början af samma Mein. afgifna yttrande, aft af förslaget till förordning om landsting hade, med undantag af §§:na 13, I 9, 35. 39, 47 och 49, alla öfriga delar blifvit dels genom samtliga RiksStms och dels genom tre Stånds sammanstämmande beslut af R.
St:r godkända, utan samina yttrande blifvit af B. o. Ad. lagdt till handlingarne; ansåge H.
Exc. för sin del, att det numera vore för sent att väcka fråga om votering i förstärkt Utsk. ronde den 46:te §:n, hvarföre propos. på Gr.
Mörners yrkande om återremiss af Utskitsnu föreslagne voter.-propos., endast i den syltning, att från Utsk:t bekomma förslag till voter.-propos. jemväl om den 46:te §:n, ej kunde af H. Exc. framställas.
Exc. först propos. på antagande af Utsk:ts ifrägav:de inbjudning, dervid svarades flere nej jemte några ja, och sedermera propos. på afslag å samma inbjudning, då svaren utföllo med många ja och några nej; Och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Sedermera gjordes propos. på godkännande af Utsk:ts ifrågav:de förslag till voter.-propos., och då svaren derå utföllo med många ja jemte ett eller annat nej, förklarades ja haft öfvervigten.
Utskits förslag till voter.-propos. röride § 49.
Hr Dalman: Då R. o. Åd. nu bifallit proposm till votering i förstärkt Ekon.Utsk., hemställer jag vördsamt, huruvida Hr Gr:n o. Landtm, skulle täekas ännu i afton utfärda anslag till val af ledamöter i förstärkt Ekon.Utsk., emedan, då riksdagen slutar redan om Tisdag, det blir nödvändigt att om det beslut, R, o. Åd. må fatta, dessförinnan anställa votering.
Ett Stånd har redan förrättat ett sådant val och jag har hört alt ett annat i afton kommer att välja.
I 2:ne andra Stånd har visserligen den åtgärd vidtagits att val redan försiggått, innan ännu voter.propos:rna ära af 3:ne Stånd bifallne, men jag tror att hos R. o. Ad. har alltid vanlig praxis varit att afvakta 3:ne
Stånds beslöt om proposm, innan man skrider till val.
Jag anser i alla hänseenden riktigt att man icke allenast iakttager grundlagens stadganden, utan äfven sådana lagar, sora praxis häfdat, och jag kan derföre icke, lika med Hr Dalman, tillstyrka att man i detta ögonblick beslutar om vals anställande till förstärkt Ekon.Utsk.
För min del har jag, oaktadt jag lika lång och kanske något längre tid än Hr Hjärne varit riksdagsman, icke kunnat finna att den af honom omnämnde form är i grundlagen oller genom häfd föreskrifven, utan tvertom tror jag att val till förstärkt StatsUtsk. skett under riksdagen, långt innan voter.proposme blifvit af 3:ne Stånd godkände.
Beträffande denna fråga, så har Den 26 Oktober. 353 jag just nu erhållit underrättelse, att BorgareSt:t antagit Bonde St:ts inbjudning och att således tre Stånd ii ro ense om detta förslag, och får jag för min del beklaga denna utgång, emedan saken derigenom ännu mera invecklas.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, förmälte, att, så vida han rätt upfattat Hr
Dalmans sednaste yttrande, Hr Dalman icke för när v:de påyrkade, att val af ledamöter i förstärkt Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. skulle ega rum.
Hr Cederschiöld, Rob. Teofron: Sedan Hr Dalman afstått från sitt yrkande, har jag ingenting att yttra.
H. Exc. yttrade, att det icke vore möjligt att företaga det ifrågasatta valet i morgondagens plenum, enär, jemlikt 33:dje §:n liiddarhusOrdmn och 46:te §:n R.O., alla val skola efter föregånget anslag förrättas, samt anslag utfärdas före kl. 6 e. m. nästföreg:de dag.
Vid punktvis skedd föredragning af Konst.Utskds den 24 och 25 dennes bordlagde Mern.
N:o 73, ronde åtskilliga till grundlagsenlig behandling vid ruist» riksdag hvilande gruudlagsändringsförslag, biföll R. o. Ad.
Utskits hemställanden uti lista, 3;dje, 5:te och 6:te punkterna; och förklarades de uti 2:dra och 4:de punkterna framställda förslag skola hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag.
Föredrogs ånyo LagUtskds den 24 och 25 dennes bordlagde Betiink.
N:o 71, i ani. af väckt motion om ett tillägg till 15;de kap. 2:dra §:n Riitteg.Balken, i fråga om fullmäktigskap.
Såvida de i förslaget omnämnda rättegångs fullmäktige på landet skola vara oaflönade personer, befarar jag att de blifva en ny och försämrad uplaga af landsfiskalerna, hvilka på åtskilliga håll icke äro särdeles väl anskrifne.
Skola de åter hafva löner, så borde Höglofl.
Lagötsk:t hafva sökt bereda dem tillfälle till en sådan inkomst.
Huru mycket dessa personer än vid åtskilliga tillfällen skulle kunna vara till nytta, så tror jag dock att ärendet icke för närv:de är tillräckligt utredt, och skulle således anse bäst att förslaget icke nu bifalles.
Jag medger visserligen att det kunde vara en fördel, såväl för inhemska som utländska män, att det funnes personer, som kunde öfvertaga ett dylikt ombudsmannaskap som det ifrågav:de, men jag hemställer huruvida det är lämpligt att ett sådant förordnande i lag stadgas.
Vidare 360 Den 26 Oktober. vill jag anmärka att den motion, Olof Pehrsson här väckt, angår én ändring i 2:dra §:n 15:de Kap. Rätteg.Balken.
Deremot har Utsk:t föreslagit ett uphäfvande af föreskriften i 3:dje §:n af 15:de Kap.
Rätteg.Balken, som innehåller att öfverrätts »betjent, som årlig lön njuter, ej må låta bruka sig till fullmäktig, der eller vid någon underrätt som derunder lyder, utan så är att han talar för skvldmau sin, till och med syskonbarn, eller för omyndig, der han är målsman före».
Jag vill visserligen tro att Konst.- och Banko(Jtsktn hafva rätt att göra motioner, men huruvida LagUtsk:t har rätt att väcka nya förslag, som ieke blifvit väckta i Stånden, det betviflar jag, och underställer B. o. Ad. samt Hr Gr. o.
Landtm., huruvida en propos. kan framställas om ett sådant förslag.
Att öfverrätts betjente, som hafva årlig lön, skulle vara fullt lämplige att sjelfva leda processer genom andra sakförare vid domstolar, t. ex. vid häradsrätt och rådsturätt, det vågar jag äfven betvifla.
Vidare har Utak:t yttrat att vid hvarje domstol böra minst 2 skickliga män förordhas till fullmäktige.
Skicklighet är ett oindöraej sorn man härstädes mycket varierar.
Härvidlag torde dermed menas en slags juridisk spetsfundighet, och sådant vore icke lämpligt.
Vår nuv:de lag föreskrifver, att ombuden skola vara oberyktade, ärlige och förståndige män.
Någonting derom, att de företrädesvis skola vara skicklige jurister, förekommer ej.
På grund äf dessa skäl hemställer jag att Betänka måtte afslås.
Den siste talaren har anmärkt att motionen skulle gå ut på en ändring af 15:de Kap. och 2:dra §:n Rätteg.- Balken, och har han i sammanhang dermed ifrågasatt Utsk:ts befogenhet att föreslå ändring i 3:dje §:n 15:de Kap. samma Balk.
Motionären har i sitt förslag framställt att Hofrätt måtte bemyndigas att åt vissa personer, hvilkas lämplighet vore af hofrätten pröfvad, och deribland äfven hofrättens egne betjente, derom meddela ett intyg, som berättigade dem att inför domstol eller andra myndigheter såsom fullmäktige upträda.
Ehuru således icke motionären åberopat den ifrågav.-de 3:dje §:n, så har han dock, genom påyrkande att det skulle meddelas åt hofrättens betjente (en rättighet som 15:de Kap. 3;dje §:n förvägrar dem), gifvit ani. till en sådan tydhing.
Utskrt måste således, då det skulle framställa ett förslag, enl. grundlagen föreslå ändring i den g, som motionären just genom sitt förslag afsett.
Hvad sjelfva saken angår, så torde vi litet hvar känna att det mötér svårighet atc få personer, som kunna föra ens talan inför rätta, så snart det är fråga om någon rätt på längre afstånd:
Genom förslaget afses icke något förbud för andra, än dem, som blifvit dertill bemyndigade, att föra andras talan.
Här åsyftas blott att personer, genom erhållande af ett sådant bemyndigande, inför rätten kunna tillkännage att de hafva ombudsmannäskap för andra.
Derigenom kan icke någon Skada upstå.
Det är blott och bart en garanti för de personer, som vända sig till en så beskaffad fullmäktig, att denne är ansedd skicklig att »allmänneliga» brukas såsom sådan.
Förslaget innefattar icke något annat än en vidare utveckling af den grundsats, som t> eu 26 Ö k t o b e r. 361 redan linnés uttalad i 15:de kap. 2:dra §:n.
Det är icke att befara att det skulle vara omöjligt vid alla domstolar erhålla skick liga män, åt hvilka sådana updrag skulle kunna öfverlämnäs, ty det är ingenting som hindrar att 2:ne domstolar kunna lemna bemyndigande åt samma personer att vid dem upträda.
Jag vågar således anhålla om bifall till förslaget.
Om jag icke alltför mycket misstagit mig; tror jag att 15:de Kap. 3:dje §:n R.B. talar om sådana öfver rätts betjente, som ega lön, hvaremot motionären endast yttrat sig i allmänhet.
Jag tror mig således icke hafva saknat ani. till Olin framställning.
Hr Cederschiöld, ltob. Te o fr.:
Det synes vara obestridligt ätt det utgör en verklig brist i vår lagstiftning att icke vid våra domstolar finnas att tillgå pålitliga sakförare för dem som deraf äro i behof, och att således det förslag, som nu är i fråga, afser att afhjelpa nämnde brist.
Således kan jag icke annat än understödja förslaget.
Likväl förefaller det mig som borde redaktionen förändras.
En föregående talare har redan fästat upmärksamheten derpå att till ombud borde nyttjas redlige oell trovärdige samt skicklige personer.
Det ligger visserligen i sakens natur att dornstolarne icke böra förordna andra än sådana personer till dessa befattningar; men då lagen f. n. begagnar andra uttryck och säger att de skola vara »oberyktade» m. rn., så synes det mig att Utsk:t bort föreslå att det skulle vara redlige och skicklige män, Jag föreställer uiig möjligheten deraf att vid en eller annan domstol kan upstå svårighet att förordna sådana personer, och föreslår derföre att ordet »skola» icke måtte intagas i förslaget, utan i stället sättas ordet »böra», och att efter ordet »skicklige» sättes »och redlige.» Gr.
I ani. af den siste talarens yttrande ber jag att*få erinra att vår nu varande lag lyder så: »De sorn för andra måga tala och svara, skola vara oberyktade, ärlige, redlige och förståndige män.
Icke bör någon allmänneliga dertill brukas, som af Källen, der saken drifves, ej godkänd är och lof dertill fått.»
Här är fråga om dem, som skulle allmänneliga dertill brukas och som af domstol dertill erhållit bemyndigande; och det skulle ju vara öfverflödigt, då det redan finnes stadgadt såsom ett reqvisitum för hvar och en som talar eller svarar för en annan, att han skall vara oberyktad, ärlig, redlig och förståndig, att då i afseende på de nu ifrågav:de personerna ånyo utsätta dessa bestämningar.
Jag tror således att den värde talaren vid närmare eftersinnande vill finna den föreslagna redaktionsförändringen mindre lämplig.
Hvad åter angår den andra af honom föreslagna ändringen, så fruktar jag den skulle leda dertill att domstolen alldeles icke brydde sig om denna sak, hvilken föreslagits just i ändamål att underlätta för folk möjligheten att veta till hvem de skola vända sig i dylika ärenden.
Blir det icke en skyldighet för domstol att utse sådana personer, fruktar jag att domstolen undveke att tillsätta dem, och 362 Ben 26 Oktober. då blefve liela lagjpn onödig.
Jag tror således att ordet »skola» är bättre än ordet »böra.»
Jag kan icke neka att det väckt en viss grad af förundran hos mig att LagUtsk:t först den 2.2 Oktober detta år afgifvit
Betänk, i en så vigtig fråga som denna. l)å riksdagen skall atblåsas om 4 dagar, synes ganska ursäktligt om, i händelse något beslut fattas, som åsyftar att hos K.
M:t anmäla ett lagförslag i ärnuet, detta lagförslag icke hinner att expedieras, och jag får reservera Exp.-Utsk:t för allt klander från LagUtsbt och dess Ordf:des sida, om expeditionen ieke till K.
M:t kommer att afgå.
Hvad sjelfva saken angår, kan jag icke instämma i den åsigt.
LagUtskit yttrat.
Det är endast några riksdagar sedan, som II, 8t:r hos K.
M:t anhöllo om utfärdande af det stadgande att ingen egde rättighet upträda såsom sakförare, hvilken icke undergått juridisk examen; K.
M:t utfärdade också ganska riktigt en sådan författning, hvilken var ganska nyttig, emedan den förvisade från domstolarne en mängd s. k. bränvinsadvokater.
Nu efter det nämnde författning, icke mera 3r gällande, har man kommit på den tanken att det skulle vara nyttigt, om man kunde införa något korrektiv i afseende på egenskaperna hos de sakförare, som upträda.
Det som i detta fall blifvit föreslaget, anser jag alldeles icke tillfredsställande, ty ingenting hindrar att ju icke rätten kan förordna en person, som är alldeles olämplig, och då synes mig som skulle inträffa att rättens anseende, långt ifrån att höjas, skulle minskas, Det synes mig äfven vittna om en temligen stor ostadighet i åsigter, att nu återigen begära föreskrifter, sorn förändra hvad lag i förevrde fall innehåller.
Det der ouphörliga vacklandet från och till inger ingalunda förtroende hvarken för sjelfva saken eller R.
St:rs förmåga att kunna lagstifta, och jag anser det vid sådant förhide vara bättre att saken blir i det skick, den är, än alt man besvärar K.
M:t med en framställning, som ingalunda är af behofvet oundvikligen påkallad, hvarföre jag, då Exped.-Utskrt icke kan hinna expediera skrifvelsen i detta ärende, anhåller att Betänka måtte afslås.
Ehuru jag väl icke kan anses nog kunnig att yttra mig i detta vigtiga lagmål, kan jag dock ej undertrycka min öfvertygelse att hvad Utsk:t här föreslagit icke torde för underdomstol åtminstone på landet lända till någon fördel.
Jag tror att motionären har åsyftat att få svårigheten undanröjd att på längre afstånd från Hofrätten boende må kunna utan betydliga kostnader få ombud, och dervid tror jag att man bort stanna.
Deremot tror jag icke att domare på landet skulle blifva mycket trakterade af att vid domstolen se 2:tie sådana personer, som här blifvit ifrågasatte, utan lön, och som endast skulle arbeta på att utkasta trätofrö.!) mellan folk, för att kunna föda sig sjelfva.
Frukten häraf skulle således endast blifva långa rättegångar.
På landet anser man redan nu bäst att hafva förlikningsdomstolar, men detta förslag skulle deremot lända till motsatsen.
Då det nu D en 26 Oktober.
363 är för sent att begära återremiss, för att få den frågan, som rör underrätt på landet, skild från den öfriga, nödgas jag instämma i begäran om afslag å Betäuk:t.