Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Storskifte blifvit samma hemman tillagd, det behöfver jag icke vidlyftigt beskrifva j ty en hvar , som äger skog till sina hemman, känner nyttan och fördelen deraf; det bör jag likväl nämna, att uti Blekingen är skogen af eu ganska stor betydenhet , ty sjelfva hemmansprisen grundläggas oftast efter den mer eller mindre skog som finnes vid ett hemman, emedan en åbo sällan har mera öppen jord, än den han oundvikligen behöfver till brödfödan, samt icke heller är i tillfälle att på utmarkerna uppodla flera ägor , j anseende till jordmånens stenbundna och i öfrigt II.
Den 17 April. e. nt. öfrigt magra beskaffenhet, utan måste lefva af skogen, hvilken, rätteligen använd, lemnar tillräckligt utrymme till förtjenst.
Således äger skogen uti Blekinge ett ganska högt värde, och det är på sådan grund de ceconomiska Författningar, hvilka utgifvas till allmänt rättesnöre, böra innehålla alla de grunder, hvilka kunna bereda en Landthushåll lares sanna fördel.
Med stöd af dessa skäl vågar jag säledes ödmjukast anhålla, att 14. §. uti Kongl, Maj:ts Nådiga Förordning, angående enskiftes delningar uti Skåne och Skaraborgs
Län af den 24 Juli 1811, äfven måtte få utvidgas så Väl till Blekinge som alla andra ställen, def enskifte äger rum; ej mindre i afseende på ersättningen för skogen, än äfven i afseende på sjelfva delningen af skogsmarken, hvilken delning bör verkställas, icke efter de flestas, utan efter samtlige åboernes begifvande; ty derigenom vinnes, att en sparsam och hushållsaktig åbo icke får se en betydlig del af sitt hemmans förnämsta tillhörighet gå förlorad, och utan all slags ersättning falla i händerna på skogsåverkare, hvilka sätta ett nöje uti att med en hast utsuga musten af hemmanets redbarheter, utan urskilning om hemmanets bestånd i längden dermed kan förenas.
Skulle, hvad jag nu i korthet haft aran anföra, vinna Högvälborne Herr Grefvens Ridd. o. Ad.
Prot. N:o j1. $2. 402 Den 19 April, och LandtMarskalkens samt Högloft.
Ridderskapets och Adelns rättvisa afseende, hoppas jag att detta Memorial blilver remitteradt till Högloft.
Oeconomie- och BesvärsUtskottéts närmare granskning, till bestämmande af en allmän
Lag i detta fall, som kan tjena till grund och rättelse vid enskiftes delningar öfver hela Riket.
Ridderskapet och Adeln åtskilldes klockan j till 9.
In fidem profocolli A. G.
Onsdagen den 19 April, rlenum klockan 9 förmiddagen.
Upplästes från de öfriga respectiva Stånden ankomna ProtocollsUtdrag: Från Prest Ståndet, af den 29 Mars, om remiss till Statsutskottet af Konungens propositioner rörande ersättning af förlorad inkomst för Allmänna Barnhusinrättningen, och rörande årligt ansiag till underhåll och vård af Veneriska sjuka —. och till Allmänna Besvärs- och Oeconomie - Deit 19 April.
Utskottet, af Prosten Thijrelii Memorial om vissa tryckande hinder för Åkerbruk och Näringar ; om bifall till Bevillningsutskott;.ts hemställan att få antaga talrikare betjening.
Af dcn 31 Mars, om Remiss till ConstitutionsUtskottet afKonungens Proposition om uppskof till nästa Riksdag med afgörandet af de hvilande Grundlags-frågorna; — till Stats och LagUtskotten, af Prolessorén Doctor Wijkman; Memorial, angående närmare bestämmande af praescriptions tiden för redovisning af Allmänna Medel i — till StatsUtskottet, af Prosten Palms Memorial, örn Lönförbättring för Länsmän och LandsFiscaler; till Lagutskottet, af Prosten Segerstedts Memorial, om ändring i Kongl. Kungörelsen af den 18 Mars J8ti, angående förteckning på dern sorn till brott blifvit sakfälldg; till OeconomieUtskottet, af Prosten Ekelunds Memorial, om afskaffande af all slags Gränse-tullbevakning emellan Sverige Och Norrige, jemte Doctor Stenhammars anförande 0111 Landttulls- inrättningen3 af Prosten Almqvists Memorial, om Riksens Högloft.
JustitiaeOmbudsmans befrielse från MarkegångstaXornaS granskning, samt af Prosten Auréla Memorial, Om tillstånd för Invåname i Halland att få med penningar betala deras Saltpeter; om återremiss till StatsUtskot tet af dess Betänkande om tryckningskostnaden af RiksStåndens Protocoll och dertill hörande Bihang.
Af den 4 April, 0111 bifall till ExpeditionsUtskottets anhållan att, efter behofvet, få antaga ökad betjening; om å* erremiss till StatsUtskottet, af dess Memo - 404 Den 19 April. rial angående den till Riksdagskostnaderna er forderliga summa; * om bifall till Oecono mie-Utskottets begäran att ta antaga fyra Canzlister utöfver det föreskritna antalet, dock med villkor, att desse icke må få beräkna Tractamente eller arfvode från längre tid, än då de verkligen blifvit till tjenstgöring antagne.
Af den 13 April, om Remisser till ConstitutionsUtskottet, af Konungens Proposition om de nya Constitutionella förhållanden emellan Sverige och Norrige; — till Banco Utskottet, af Konungens Proposition om eftergift af det åt Vester- och Norrbottens
Län beviljade lån; samt till StatsUtskottet, af Konungens Proposition om Magazins-inrättningens förvaltning och närvarande belägenhet; — om bifall tili Lag-Utskottets anhållan att ytterligare få an* taga en Canzlist; om återremiss af Lag.
Utskottets utlåtande öfver Justitieombudsmannens Instruction.
Af den 17 April, om bifall till LagUtskottets Memorialer angående Bouppteckningars och arfskiftens i Städerna förrättande af Magistraternej samt angående Öfverste Reuterskölds Dictamen, om ändring uti Executions- och Concours författningarne; till StatsUtskottets Betänkande öfver Prosten Palms Memorial om Lönförbättring åt Landshscaler och Länsmän; samt till OeconomieUtskottets Memorial, rörande Riksdagsmannen Elof Ha. hanssons motion om förbud för tjenstdrängar inom Carlstads
Län att utom detsamma söka arbete; om bifall till ConstitutionsUtskottets Memorial, af den 1 Augusti 1812, angående tillägg i 56. §.
R,egeringsFormcn; — om Remiss Den 19 April, 405 hill StatsUtskottet af Konungens Proposition 0111 närmare reglering af den under namn af Gerning ören kända afgift. __ Från Borgare.
Ståndet, af den 31 Mars, om återremiss af StatsUtsi. ottets Memorial om tryckningskostnaden för RiksStåndens Protocoll med dertill hörande Bihang; om Remisser till Bevillningsutskottet af Borgmästaren Gezelii Memorial med förslag till en ny Bevillnings-förordning; Commerce-Rådet Saniessons i anledning deraf upplasta anförande; samt Rådmannen Bagges Memorial om lindring i Bevillning för Uddevalla Stad; om remiss tiil Allmänna Be svärs- och Oeconomie Utskottet af Rådmannen Kj ellan ders Memorial oin uppbygvande och underhål ande af Kyrkoherde-, Capelians-, Klockare , Rectors- och Skolhus byggnader i Städerna, och af StadsMajoren Westins anförande i anledning af Friherre Cederströms Memorial angående Näringsfriheten; om återremiss till Lagutskottet af dess yttrande öfver Justi* tiasOmbudsmannens Embetsberättelse.
— Af den 4 April, om återremiss af StatsUtskottets Memorial rörande Riksdagskostnaderna; om godkännande af expeditionen rörande tillägget i JustitiasOmbudsmannens Instruction; — om remiss till Bevillningsutskottet af Handelsmannen Lundbergs Memorial angående 1812 års Bevillnings stadga; till Lagutskottet, af Häradshöfdingen Bartheissons Memorial angående inrättande af Arbets-och Correctionshus; till Lag- samt Allmänna Besvärs och OeconomieUtskotten , af CommerceRådet Nordlindhs och Borgmästaren Hambrm Memorialer om Närings - Csn 19 April. friheten.
— Af den 13 April, om remiss till ConStitutiomUtskottet af Konungens Proposition om de nya Constitutionella förhållanden, sorn tili följe af föreningen emellan.
Sverige och Norrige uppkommit; till Stats- samt OecononomieUtskotten, af Konungens Proposiion, angående Magazins inrättningen; om bifall till ExpeditionsUtskottets
Memorial rörande ökad betjening; om bifall lill OcconomieLhskot tets Memoral 0111 ökad beijening; om Remiss till Bevillningsutskottet af Lagman Nen. zéns Memorial om ändringar i Bevillnings* Förordningen; samt af Handelsmannen Ek, mans Memorial om lindring i Bevillningen för Strömstad; till OeconoinieUtskottet af CommerceRådet Santessons Memorial om Nederlags friheten.
Af den 17 April, örn bifall till LagUtskottets
Memorial rörmde ökad betjening; om bifall till ConstitutionsUtskottets Memorial af den 1 Augusti 1812, angående tillägg i 56. §.
Regeringsformen; — om Re, misser till Stats- samt BancoUtskotten af Konungens Propositioner, angående det åt Vesteroch Norrbottens
Läns invånare meddelte Lån, samt angående Götha Canalarbetets fortgång
Och ytterligare befrämjande; till Stats- samt OeconomieUtskotten af Konungens Proposition om närmare reglering af den under namn af Gerningsören kända afgift; oin återremiss af StatsUtskottets Memorial rörande löner för Landsfiscaler och Länsmän, __ Från BondeStåndet, af den 20 Mars, om Remisser till OeconomieUtskottet af Anders Joachimsson Memorial rörande rättighet att gälda saltpeter ge» Dm 19 April.
407 nom penningar, samt af Nils Håkanssons Memorial rörande jemkning i skattläggningen ä Sågoch Mjölqvarnar; till Lagutskottet, af Lars Larssons Memorial angående svedjande; samt till BevillniugsUtskottet , af Per Perssons Memorial iörande rättelse i Capitations-afgiften och afgifts erläggande för allt öfverflöd; örn Remiss till OeconoinieUtskottet af Lars Larssons och Petter Janssons Memorialer, den förres om Likstods utgörande, och den sednares om jemkning i Preste-Ståndets rättigheter; hafvandes dock Ståndet icke kunnat upptaga ett uti det sednare Memorialet gjordt förslag om indragning af BiskopsEmbetena.
Af den 29 Mars, om Remiss till OeconoinieUtskottet af vice Talmannen Hyckerts tillägg till sitt förut remitterade Memorial angående ett närmare bestämmande af Rentegifvares skyldigheter vid utgörandet af de rentor hemmanen åligga, om Remiss-till StatsUtskottet af Konungens Propositioner angående ersättning för den förlust Allmänna Barnhusinrättningen i Stockholm måst vidkännas genom StorFurstendömet Finlands afträdande, samt angående ett årligt anslag af allmänna medel, till underhåll och vård af med veneriska sjukdomar behäftade personer vid LänsLazaretterna och särskildta Curhus inrättningar i Riket, om Remisser af åtskilliga Riksdagsmäns Memorialer.
Af den 31 Mars, om Remiss till Con stitutionsUtskottet af Konungens Proposition om uppskof - med afgörande af de hvilande Grundlagsfrågorna; om bifall till Bevill ningsutskottets anhållan om ökad betjening. 4DS Ben jg April, om Remiss af åtskilliga Riksdagsmäns Me inoiialer.
Af dan 4 April, om Remiss till 0--ConomieUtskottet af Bengt Svenssons Memorial om Joidbrukets upphjelpande; om gillande af expeditionen rörande ett tillägg i Ju stit as.Ombudsmannens Instruction; om bifall till OeconomicUtskoitets anhållan om ökad be be. jenin^j om bifall till ExpeditionsUtskot tets anhållan om ökad betjening; om Re.
xnisser af åtskilliga Riksdagsmäns Memorialer; om uppskof med pröfningen af Constitu» tionsUtskottets Betänkande al den 1 Augusti 1812, rörande ändring af 56. § Regeringsformen, till dess Utskottet inkommit med utlåtande öfver Konungens Proposition rörande de hvilande Grundlagsfrågorna; om instämmande med Ridderskapet och Adeln i remiss till Lag- samt OeconomieUtskotten af Friherre gfaeob Ceder ströms Memorial, angående upp häfvande af SkråOrdningen; om Remisser af några Riksdagsmäns Memorialer; om å. terremiss af LagUtskottets yttrande öfver
Ju stitiaeOmbudsmannens RiksdagsBerättelse; . om inbjudande till de öfriga Respectiva Stånden att deltaga i anmodan till StatsUtskottet att, så fort sig göra låter, till Riksens Stander inkomma med utlåtande öfver beräkningsgrunderna, det specifika beloppet och sättet till utgörande af Riksdags-vedergällningar för Ståndens och Utskottens Secreterare, Cantzli. er och Vaktbetjening; — om Remisser af åtskilliga Riksdagsmäns Memorialer.
— Af den 13 April, om bifall till LagUtskottets anhållan rörande ökad betjening; _ om Remiss till
Den 19 April, StatsUtskottet af tvänne anföranden TÖrande tillökning i Hofhållnings-summorna för Hans Maj:t Konungen, för Hans Kongl. Höghet KronPrinsen samt för Hans Kongl- Höghet Hertigen af Södermanland; —om Remiss till ConstitutionsUtskottgt af Konungens Proposition, rörande de nya constitutionella förhållanden, som till följe af föreningen emellan Sverige och Norrige uppkommit; om Remiss till StatsUt skottet af Konungens Proposition angående det åt Vester- och Norrbottens
Läns invånare lemnade lån; — om återremiss afStatsUtskottets Memorial rörande anslag till Riksdagskostna dernes bestridande; om instämmande i Rid derskapets och Adelns beslut angående Promerporiers ittlemnande till StatsUtskottet af Herrar Talmän och af Utskottens Ordförande, rörande Riksdagsvedergällningar för Ståndens och Utskottens Secreterare, Canzlier och Vaktbetjening; om Remisser af några Riksdagsmäns Memorialer; om Remiss till Stats- samt Oe« conomieUtskotten af Konungens Proposition rörande Magazins inrättningen, samt af några Riksdagsmäns Memorialer i samma ämne; om gillande af StatsUtskottets utlåtande öfver Doctor Wijkmnns Memorial om prrescriptionstid för redovisning af allmänna Medel; om gillande af StatsUtskottets svar på återremissen af dess Memorial, rörande kostnaden till tryckningen af RiksStåndens Protocoll samt Bihanget dertill.
Alla dessa ProtocollsUtdrag lades till Handlingarna. 410 Den 19 April, Justerades Riksens Sanders underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t, rörande det af Riksens Ständer antagna tillägg H5Ö. §.
RegeringsFonnen.
Herr af Sillen, Carl Gustaf, hade inlemnat ett Memorial, sorn upplästes, så lydande:
Redan hafva månge upplyste Ledamöter p.f detta Stånd yttrat sina bekymmer öfver det öde , som synes hota Landets Modernäring, jordbruket, och bemödat sig att uppgifva förslag till verksam hjelp deremot.
Med erkän. nande af min oförmåga att behandla detta ämne i hela dess vidd, vågar jag likväl tro, att en enkel framställning af frågor, på hvilka allmänna uppmärksamheten hittills antingen icke, eller åtmindstone icke tillräckligen blifvit fästad, ej skall sakna ett interesse, eller vara oförtjent att Höglofl. Ridderskapet och Adeln föredragas. bedd af det varma nit för Fosterlandets sanna bästa, hvaraf hvarje redlig Medborgare lifvas, och uppmuntrad af hoppet att blifva bedömd efter det välmenande i min afsigt, men icke efter det ofullkomliga i dess utförande, utbeder jag mig få uppgifva några af de hinder och bördor, jag under en mångårig erfarenhet funnit vara mest tryckande för Jordbruket, äfvensom de medel jag anser vara de tjenligaste att till deras undanrödjande använda.
JJm 19 Jpril, Då en vis och faderlig
Öfverhet lemnar
Dess skydd åt åkerbruket, och Rikets Ständer, af Konungen dertill nådigst anmanade, med beslut och upplysningar, efter pligt, för det Stora ändamålet medverka , väckes hos den trefna åkerbrukaren ett tröstfullt hopp om vinnandet af den hjelp han så länge behöft och den allmänna välfärden i detta ögonblick mer än någonsin högt påkallar.
Om denna Näring är, till sin grund ej mindre än till sin utöfning, den ädlaste, så är ock ovedersägligen ingen annan så blottställd för vidrigheter och förluster, som hvarken med noggrannhet kunna beräknas eller med säkerhet förekommas.
Det är klart, att då Rikets bestånd onekligen beror af Jordbrukets, så skola, om detta aftynar och förfaller, alla andra näringar desto hellre skyndsamt upphöra, som desse i vårt land ifrån det förra måste räkna grunden för sjn existence.
Fåfängt skulle den. egennyttige, som tillsluter ögonen för allt annat än sitt närvarande egna interesse, hoppas att vinna genom tvång på Åkerbruket och nedtrugade priser på Landtnvmnens varor.
Ett sådant förhållande kan icke blifva af långvarighet.
Snart skall Köpmannen eller Näringsidkaren förgäfves utbjuda sin vara, då Jordbrukaren, nödsakad att inskränka sina bemödanden för ett tacklöst yrke, icke vidare äger något, hvarmed lian kan förskaffa sig uppfyllelse af sina öfriga verkliga eller inbillade behof.
Sedan jordbrukarens tillgångar blifvit utmätte till Krono-utskyldernes betalande, skall samma öde snart drabba den som med sin vinst 4*2 Den 19 April, beredt den förres fall.
Bedröfligt går det då med Stats regleringen.
Månge klaga, att
Spannmålspriserne fallit5 andre påstå, att de ännu äro för höga.
Jag medgifver, för min ringa del, gerna, att de, som de nu äro, kunna vara tillräckligen höga, och det i synnerhet för Penning-löntagaren, ehuru de icke så mycket verka på dennes villkor, som man, utan att beräkna för huru ringa del Spannmålen i dess årliga consultation ingår, vanligen föreställer sig.
Man bör visst icke önska, att dessa priser alltid skola bibehållas vid den högd, som en hop speculerande egendomshandlare vid sina köp, dessa sednare är, utan tvifvel påräknat, nten deremot är ingenting vådligare, än varupriserius ojemnhet, och i synnerhet ett, utan proportion till de öfriga nödvändighets-varors, hastigt nedfäldt pris på Moder--näringens produetion.
Flere upplyste Ledamöter af detta Stånd hafva häröfver yttrat sina tankar, och alla måste derom vara ense , att för Jordbrukets bestånd och vidare uppbjelpande fordras sådane Författningar, som förskaffa obehindrad penning-rörelse, förekomma införskrifningar af Spannmål, då den finnes inom landet, landtförvisa yppighet och öfverflöd, omvända eller strängt straffa deras kringspridare, samt ur vägen rödja alla de tvång och hinder, som i så många afseenden ännu möta Jordbrukaren.
Det är öfver min förmåga att föreslå, huru Penningeverket bör vara organiseradt 3 Den 19 April, 413 för att kunna verka en ledig penning rörelse, samt hindra ocker och vexelvingleri, som så tyranniskt skada landtbruket och alla nyttiga näringar.
Jag vet dock, att om Importen år från år öfverstiger Exporten, skall det verka oreda i penningverket och osäkerhet i all rörelse, och jag är derjemte öfvertygad, att den som drager sina silfver-capitaler undan näringarna, det må ske antingen medelst förvaring i skrin eller skåp, eller försmältning till dyra umbärliga Toilette- eller Bordpiecer, ra. m. d. icke kan befria sig ifrån förebråelse att vara en verksam orsak till det onda , som för näringarna uppkommer af bristande förlag och en förtrögad penningrörelse.
Något medel at åtkomma Capitalsgömmaren torde väl svårligen stå att påfinna, men den , som
Uti öfvefflöefiga Guld- och Silfverpiecer dödat ett reelt Capital, kunde med en, till viss procent efter piecens vigt uträknad, öfverflöds■ afgift skäligen åläggas att årligen återställa något deraf i rörelsen.
Den som innehafver så mycken förmögenhet, att han kan äga eller nyttja sådana dyrbara piecer, han har äfven i afseende derpå en ökad pligt att mera betala för det större skydd, Staten lemnar honom.
Man skulle häremot kunna invända, att endast rentan men ej Capitalet genom en sådan luxe medtoges, hvaremot all annan yppighet förstör både rentan och hufvudstolenj men det som är skadligt upphör icke att vara sådant endast derför att något anraat finnes, sorn är ännu mera skadligt. 414 Den 19 April.
Efter cle förbättringar Jordbruket, genott! dess idkares egna bemödanden, under de sednare åren vunnit, kan man med visshet förese, att om näringsfrihet i alla inhemska företag af redbart värde lemnades, och om åkerbruket af Författningarna kurtde påräkna det skydd det äger rätt att fordra, skall tillgång på inländsk Spannmål aldrig tryta.
Åren 1 808 och 1809, då Riket, i synnerhet det sistnämnda, hade, under det olyckliga kriget, i rörelse en talrikare krigsmagt ärt det någon annan tid haft, kunde, som jag tror, ingen utländsk Spannmål inkomma.
Oaktadt den o* vanliga sädéstäringen och Oansedt dessa årens skördar voro mera knappa än gifvande, var då ingen hungersnöd, och ingen egentlig spannmålsbrist lörspordes.
Det större beböfvet än vanligt uppjagade endast spannmålspriserna, så att de koramo i jemiikhet med dem på andra varor, och detta har understödt de sa sednare åfen den sparsamma Jordbrukaren, söda icke vant sig att vid ett yppigt bord förtära sin lilla behållning, Utan användt den att upphjelpa sitt åkerbruk.
Häraf lärer ; man kunna sluta , att Jordbruket, så skyddadt, skall näsfan alltid förse
Riket med dess spannmålsbehof, och brist derå aldrig kunna befa'ras, i synnerhet om en så beskaffad allmän Magazinslnrättning kan komma till stånd , som får förmåga att med upphandlingar i ymnigare år hålla jemvigt i pnserVa, och som, derest nöden någon gång skulle det fordra, ensam äger rättighet till införskrifning af Spannmål.
Om någon af de svårigheter, som hittills hindra Jordbrukets fullkomnande, såsom t. ex. den ötverklagade bristen på arbetare, är af den beskaffenhet, att den icke, utan elter en längre tid och derunder njutet fredslugn, kan alldeles afhjelpas, så hafva dock de öfrige stundom sådana orsaker för sin tillvarelse, att man tröstfullt bör kunna tillförse sig deras undanrödjande genom försäkringar, hvilka Kongl» Majt, städse fa deri i gt vårdande sitt Folks sånna väl, med nådigt afseende på Riksens Siänders underdåniga önskningar, grundade på goda skäl och uppgjorda förslag, lärer täckas vidtaga.
Men äfven denna brist på arbetare kati till en betydlig del afhjelpas, då man betänker de egentliga orsakerna dertill, och återförer till Jordbruket alla deni, som vilfarelsen och lättjan dragit derifrån.
Om man förafskedade alla dessa många betjenter, som till en stor del utan behof till uppassning användas, skulle derigenom många goda arbetare bibehållas åt Jorden.
Uppassningen inom hus kan visserligen bestridas endast genom qvinnor, och flera handtverk äro af den beskaffenhet, att de dervid kunna med lika förmon nyttjas , som karlar.
De stora Brännerierna, om hvilkas skadlighet det torde blifva tillfälle att en annan gång särskildt tala, borttaga och förderfva äfven ett stort antal karlar.
En ansenlig mängd arbetsföra menniskor gå förlorade för Jordbruket derigenom, att de, ^ 416 Den 19 April. linder åtskilliga sken och tillkonstlade försvar, dels nedsätta sig inhyses, dels eljest uppbygga åt sig en liten stuga i någon skogsbacke, utan att hafva någon jord att sköta.
Dessa låta sällan använda sig till Åkerbruket, om ds icke blifva två, tre, ja stundom ända till fyradubbelt mera än andra betalte af den nödställda Jordbrukaren.
Månge bosätta sig också i så kallade fäbodar, som på åtskilliga trakter finnas i myckenhet , i synnerhet på Allmännin-' gar och större skogar.
De uppehålla sig der, utan att någon tid låta gagna sig vid Åkerbruket.
Alla dessas barn, som icke blifva hållna till gagnelig! arbete, utan mest vänjas vid betsande, blifva vid mognad ålder lata och odugliga.
Jag förbigår att nämna den skada, som titan tvifvel tillfogas skogen och villebrådet genom dessa innevånare.
Lämpligaste sättet att förekomma detta slags sjelfsvåld tror jag vara, att det stadgades, att ingen arbetsför man eller qvinna, utom de antagna Sockenhandtverkare, må tillåtas undandraga sig ordentlig tjenst, med mindre den antingen sjelf äger eller af andra erhåller så stort öppet Åkerbruk, att derföre kan utgöras rnindst ett dagsverke i veckan på egen kost, samt att, under hvad förevändning som helst, ingen må kunna lemnäs tillstånd att i sina hus eller så kallade fäbodar å Allmännings lägenheter hysa något folk, eller att till vallgång nyttja andra, än äldre qvinnor.
Åkerbruket skulle genom en sådan anstalt återfå många eljest förlorade armar.
Jag II.
Den 19 April. 417 Jag föreser den invändning emot detta förslag, att en frivillig arbetare emot beting arbetar bättre, än en till årstjenst tvingad emot lönj att frihet emot bosättning å landet skall befordra giftermål och folkökningen, samt att en oinskränkt tillåtelse i detta afseende skulle omsider verka ett fullkomligt upphälvande af det onda, som man anser i början deraf vara en följd.
Men de utvägar jag föreslagit, äro beräknade på missbrukets förekommande i en tidpunkt, då folkbrist äger rum, och lägga inga hinder i vägen för andra anstalters vidtagande, då förändrade förhållanden dem påkalla.
Många fattiga gifvas visserligen, sorn , 1 anseende till ålderdom eller åkommor, icke förmå arbeta, eller åtmindstone endast stundtals och vid lättare arbeten kunna sysselsättas.
Desse kunna af ingen enskildt antagas i tjenst, men sedan de med nyttigt arbete gagnat, sä länge de dertill haft förmåga, äga de en ostridig rätt till fullt underhåll af Samhället, och blifva deremot skyldige att åt detsamma förrätta de arbeten, som deras helsa och krafter medgifva.
Med väl inrättade fattigförsörjnings- anstalter^ikulle detta kunna åstadkommas, tiggerierna afskaffas, och nödlidande uslingar icke mer på gator och vägar träffas ; men genom våra nu varande fattighus kunna dessa vigtiga ändamål ingalunda vinnas.