Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dl nu I nyo föredrogs LagUtskotiets dea 29 sistledne September under N:o 197 afgifne; samt deri 15 dennes eftermiddagen på bordet lagrie, Ut Utande, i anledning af gjorde Anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande, angående åtskilliga föreslagne Lagförändringar; fann Ridderskapat och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarne.
Vid förnyad Föredragning af följande ConstitutionsUtskottets den 13 och 14 dennes aflåtne, samt den 17 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial; N:o 60.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets å 5ite punkten af Memorialet
Nto 58 förut meddelte ändringsförslag, åsyftande Riksdagsärendernas skyndsammare gång.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Förslag till ett tillägg i 37 §.
Nio 65 I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Förslag till ändring i 33 §.
Riksdagsordningen; Fann Ridderskapet och Adeln för godt, att ConstitutionsUtakotteis berörde Förslag, till den behandling 56 §.
RegeringsForrnen föresljrifver, godkänna.
Bm 25 öetobcr f. m. 183 Upplästes till Justering och godkändes Ex - peditionsUtskottets under N:o 208 insände förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Majtt, i anledning af dess nådiga Proposition om StatsVerkets tillstånd och behof, i hvad den rörer allmänna IndragningsStaten.
ConstitutionsUtskottets den 13 dennes under N:o 62 aflåtne, samt den 17 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial med föreslående af tillägg i 98 §•
Riksdagsordningen, Herr von Hartmansdorff, Augujl:
Jag har för någon tid sedan yttrat min åsigt al delta ämne uti en särskild motion, rörande förändring af Justi titeOmbudsmannens Instruction.
Innan denna min motion hann remitteras till ConstitutionsUtskottet, hade emedlertid Utskottens förslag till ändring af 93 §.
Regeringsformen blifvit Riksens Ständer understäldt.
Utskottet har i afseende på nämnde icke gjort annat , än borttagit det otydliga uti den gamla redactionen i frågan , antingen Ständerne eller deras Fullmäktige i Banken och RiksgäldsContoiret skulle, då en ny vald Justitieombudsman under Riksdag afgår, tillsätta hans efterträdare; men Utskottet har deremot icke borttagit tvetydigheten , huru förhållas bör , om Justitieombudsman under påstående Riksdag afginge jåre det lagtima valet.
Det tyckes väl vara natu i ligt, att detta val i sådan händelse genast skulle för sig gå , mert då man Onr, 23 Oelelrr t. ml derom hort *1 många olika meningar och tydninpar , skulle jrg önska , alt redactionen bestämdt uttalade huru dermed skulle förhållas; och att den korr.me att lyda sålunda; ”afgår Ju”stiiiaeOmhudsman ifrån Embetet under påstående Riksdag, före eller efter det Lagtima valet "till detta Embetes besättande, förhålles med ul”seendet af en efterträdare på sätt 97 §, Rege”ringsFormen föreskrifver.”
Uti det andra förslaget sorn äfven hör hit, är fråga om Suppleanten.
Efter orden uti redactionen : i/all han, barde efter mitt förslag tillsättas: ”melian Riks”dagarne från Embetet afginge.
Skulle denne ”man , under påstående Riksdag, blifva till Justitieombudsman utsedd, eller afsäga sig rättigheten, att honom mellan Riksdagarne efterträda elter eljest derifrån afgå, utväljes, på ofvan stadgade ”sätt, en annan behörig man i hans ställe.” ConstiiutionsUtskottet har nemligen ej förutsatt mera än tvenne möjliga orsaker till afgång, död eller afsägelse.
Jag har i mitt Memorial sökt visa, att åtskilliga andra tillfällen kunna dertill föranleda, och således trott det vara nödvändigt, att tillsätta orden eller eljeft afginge.
Jag underställer således , om icke en återrerniss är nödig.
Äfven jag anser återremiss nödvändig.
Jag vill ej yttra mig, huruvida drdet behörig man är passande beskrifning uti ert Grundlag pä en man, som Riksens Ständer skola utvälja.
I den gamla §. står en man af de egenjkaper, fa/n hos JnjiiticeOmlmdsmannen erfordras.
Jag tror detta vara rättare!
Hvad sjelfva saken angar, ti har det DM iS Oclober /. m. 155 förefallit mig besynnerligt, att man icke påtänkt huru Riksens Ständers Justitieombudsman eller dess Suppleant må kunna med Riksens Ständer communicera.
Då Fullmäktige i Banken och JFksgäldsContoiret ville underrätta Ständerne om JustitiaeOmbudsmannens död, uppstod fråga derom, att en Shrifvelse från dem ej var föredragnings-ämne hos Riksens Ständer.
Talmännen förklarade, att de ej kunde taga emot en Skrifvelse ifrån Fullmäktige.
Men med lika litet skäl kunna de emottaga någon sådan ifrån JustitiseOmw budsmannen.
Således ser jag ej, huru den, som vill afsäga sig, har möjlighet att göra det , på annat sätt, än enligt 2b §:ns föreskrift hos den Auctoritet, som utväljer ny ; nemligen Banco-och RiksgäldsFuIlmäktige.
Denna authoritet är satt uti en sådan förening med Justiti«-Ombudsmannen , att den kan emottaga skrifvelser af, och utfärda skrifvelser till, honom.
Men oin Justitieombudsmannen är ej stadgadt, att han kan utfärda sådane till Riksens Ständer ; ej heller att Fullmäktige kunna det ; ej eller att någon enskild man får det.
Derföre anhåller jag, att få fästa Utskottets uppmärksamhet på detta , och att Utskottet måtte bereda denna sak , så att föreskriften blifver tydlig.
Hvad saken angår, har jig förut yttrat mig, och anhåller att det måtte få åtfölja återremissen , jemte det jag nu anfört.
Herr Cederfelt]6ld , Pehr Gujiaf:
En värd Ledamot har förment, att ConstitutionsUtskottet endast föreslagit, huru Suppleanten skall insätta» i Embetet, nemligen af Riksens Ständer sjeifve, om den Ordinarie JusliiiasQttibudsmaunen afgår, Ben 23 October f. ni. medan Ständerne äro församlade.
Jag utbeder mig få påminna, att Utskottet äfven föreslagit, hvem som skall välja Suppleanten, nemligen, ej sorn hittills Fullmäktige, utan Riksens Ständer.
Dessutom har samma Ledamot framställt den fråga , huru förhållas skulle om Justitieombudsmannen afgeck under Riksdagen, innan nytt val hade skett P och har trott Utskottet hafva försummat, att derom stadga.
Men detta har ej skett af försummelse, utan väl betänkt; emedan Utskottet ej trott, att tvekan skulle uppsla hos något Stånd, huru förhållas borde, helst det ej är föreskrifvet någon bestämd tid för valet af Justitieombudsman.
Om derföre JustitiasOmbudsmannen doge samma dag Riksdagen börjas, är det ej något hinder, att dagen efter anställa valet.
Dessutom har samma Ledamot klandrat, att Utskottet ej uppgifvit andra orsaker till afgång, än död och afsägelse, och trott att afgång kunde äga rum af andra orsaker.
Jag tror att Utskottet gjort val, då det i en Lag begagnat bestämda ordalag, och ej lemnat spelrum för möjliga misstydningar.
Mångahanda omständigheter skulle kunna blifva ansedde böra föranleda till afgång: och att förekomma detta, har Utskottet gjort väl, då det bestämdt sagt, vid hvilka tillfällen Embetet är ledigt, nemligen då Justitieombudsmannen dör eller afsäger sig.
Utsko ttet hyste den öfvertygelse, att ingen skulle blifva JustititiasOmbudsman, som, ifall han för skuld bysattes, tj hade den aktning för Riksens Ständer, att harr ju nedlade sitt Embete.
Hvad beträffar den siste Talarens klander af ordet behörig', »å har Utskottet nyttjat det, lör att slip - pin 23 ©elobcr /. m. pa upprepa hvad som i samma §. förut förekommit.
Salunda kan jag ej finna, att något skulle vinnas genom en återremiss, helst den frågan , som den siste Talaren framställt, huru Jus itiseOmbudsmaonen skall commuoicera med Riksens Ständer, är en ny motion, som jag anhåller att den värde Talaren måtte väcka i ConstitutionsUtskottet, då j3g ej finner något hinder att derom förordna.
Då ConatitutionsUtskottet i det uppläste förslaget till tillägg i 98 §;n bestämdt uttryckt att, om Suppleant under varande Riksdag afgår, en ny af Ständerne åter skall väljas, tror jag det vara skäl, att fästa Utskottets uppmärksamhet på de orden uti Herr Stråles yttrande, der han yrkar, att det måste ske, innan dag för Riksdagens afblåsande blifvit utsatt.
Om Suppleanten dör om natten j och Riksdagen afblåses påföljande morgon, så är det omöjligt för Ständerne att välja, och Fullmäktige äro genom det nya stadgandet betagne rättigheten att verkställa detta val; på denna grund tror jag det vara nödvändigt, att återremittera Utskottets Memorial, på det man ej måtte komma i värre bryderi än förut , och på det ConstitutionsUtskottet må få tilliäile föreslå en bestämdare föreskrift.
Herr Cederfchjöld'.
Jag trodde ej, att den omständighet behöfde upptagas, hvarom Herr Stråle talat.
Ty det kunde ju hända att , örn JustitisOmbudsmannen dog, innan den lagliga Uden för Ständerne åtskiljande vote tilländalut isä D n fä October J- m. pen, Fullmäktige då kunde blifva berättigade att välja JustitiisOrnbiudsman under Ständernes närvaro, och det var det man ville förekomma.
Då Grundlagen utsätter viss tid, hvarutöfver Riksdag icke bör räcka, så är detta just den lagligen bestämda dagen för dess afslutande.
I öfrigt om ock underrättelse om JustitiseOtnbudsmannens död komme dagen före Riksdagens afblisande, hade Riksens Ständer tid att välja honom.
Kom den en dag sednare , så ignorerade de händelsen.
Denna öfverläggning öfver— tygar mig ännu mera, att jag haft rätt, då jag ansåg de nuvarande föreskrifterne lil Iräcklige.
Jag har så väl nu som vid flere tillfällen funnit, att de bestämmelser som vår gamla redaction af Grundlagen gifver , äro så mycket öfver hvad man nu för tiden hör föreslås, att vi hafva orätt att för mycket lappa densamma.
Jag tror blott, att det är en ambitions-fråga , om Ständerne skola välja sin Justitieombudsman ge« nom 48 eller 24 Ledamöter.
Så hafva Riksens Ständer vid i8cg års
Riksdag ansett saken, och ansett det vara lika godt, att öfverlemna saken åt 24 personer, ifall Justitieombudsmannen dog efter valet.
Derföre kan jag ej annat finna, än att alla nya föreskrifter äro öfverflödiga , och an. håller att, om återremiss beslutes, mitt förra yttrande måtte Tå åtfölja, I afseende på hvad jag anfört om brist i corn rnunicationssättet mellan Ständerne och J ustitiasOmbudsmannen, så kan jag visserMgen följa Herr Cederscbjöids anvisning, men jag har trott att, om man här gjorde en anmärkning, den likaväl kunde föranleda Utskottat Den i~, October f. m. sjelf, att föreslå en ändring eller ett tillägg, hvartill det har rätt.
Jag kan e j föreställa inig , huru det kan vara möjligt att i en Grundlag in. föra allt, som skall iakttagas uti alla fall, då en Justitieombudsman dör vissa dagar eller timmar före Riksdagens slut.
Föreskriften bör vara allmän, och liksom Riksens Ständer ej mer än en gång kunna besluta öfver samma sak, likaså torde de ej böra mer än en gång välja till lamma plats.
Jag kan således ej finna någon förändring i 98 §• vara af nöden , och yrkar derföre återremiss.
En värd Ledamot har yttrat, att om Justitieombudsmannen skulle aflida i begynnelsen af Riksdagen, vore det intet hinder för Riksens Ständer att välja en annan genast.
Jag får erinra, att innan Riksens Ständer hinna välja fordras anslag, val af Electorer m. m., hvaremot Fullmäktige i Banken och RiksgäldsContoiret kunna 2 timmar efter Justitieombudsmannens död vara samlade till valförrättning.
Finnes di intet stadgande sorn sager, att Fullmäktige ej få göra det, si är man icke säker på, att det icke sker.
Man har sagt, att de mångfalldige orsakerne till afgång ej borde specificeras.
Det yttrande jag afgifvit innehöll ej , att orsakerne skulle specificeras, blott att man skulle säga dier eljeji från Embetet af ginge.
Samma Talare har trott, att JustitiseOmbudsmannens aktning för Riksens Ständer skulle förmå honora att nedlägga sitt Embete, om hvarjehanda sådana fall inträffade, som hindrade honom alt Embetet förrätta.
Jag vill ej betvifla 19® Den *!> Octoler f. rut att han ju skulle visa tillbörlig aktning för Riks Bens Ständer; men likväl har man nyligen i alla Ständ hört klagas öfver bristande aktning mot dem i fråga om JustititE - Ombudsmannens tillsättande.
Samma Talare har trott, att om 3u3tit!32-Ombudsmannen afled dagen före Riks. dagens afblåsande, kunde Ständerne ignorera händelsen^ och saken således lemnäs åt Fullmäktige.
En annan har trott, att en sådan föreskrift, som Herr Stråle omtalat, icke bshöfdes.
Örn än så vore, kan jag likväl icke tro, att Fullmäktige i Banken och RiksgäldsContoiret få ignorera att Justitieombudsmannen dött, under det att Riksens Ständer varit tillsammans och då lärer man ej kunna fordra, att de emot. ordalydelfen böra insätta en efterträdare.
Jag vågar således tro, att en Iterremiss varder nödig.
Herr von Hart mansdorff har förekommit mig, i afseende på det af Herr Cederschjöld anförde, att Riksens Ständer kunde ignorera Justitieombudsmannens död.
Fullmäktige få ej vara i okunnighet om, när den skett, emedan de då skulle uraktlåta att fullgö ra sitt åliggande.
Således tor hans anmärk» ning fordra afseende i detta fall.
Men beträffande hvad Herr von Hartmansdorff i öfrigt yttrat, får j3g anmärka en sak.
Han har sagt, att om JustitiasOmbudsmannen dör före det nya valet, kunna Fullmäktige sammanträda, och förordna en annan man i hans ställe; men det är ej förhållandet, emedan de då ej hafva någon man att sätta i hans ställe, ty Suppleanten upphör att finnas, så snart Riksdagen inträdt.
Herr Cederfelt] åld\
En värd Ledamot har Ven 23 OffMer J. nr. ytterligare insisterat på nödvändigheten att, i stället för dåd eller afsågelje, utsattes afgång ifrån Embetet.
Jag hemställer då, p| hvilket annat sätt än genom död eller afsägelse han kan afgå?
Skall han kunna dömas ifrån Embetet, så måste en särskilt
Lag derom utlärdas.
Skall han af Ständerne eller deras Fullmäktige kunna från.
Embetet skiljas?
Härom finnes åtminstone ännu ingenting stadgadt, och lär väl aldrig böra blifva.
Intet annat sätt för hans afgång finnes således , än död eller afsägelse.
Hvad beträffar den andra anmärkningen, huru förhållas borde , i handel fe han dog dagen fåre Riksdagens afbldfande t så får jag påminna, huru lång tid det med våra förmer erfordras, innan Fullmäktige erhålla underrättelse om dödsfallet, och de genom Stais- och BancoUtskotten kunna anmäla det till Ständerne, hvilka således icke behöfde anse honom hafva a fl i d i t under påstående Riksdag.
Jag tror derföre icke, att någon återremiss behöfves; men om så skulle vara, är det blott denna sednare punkt som kan tarfva en visserligen mindre nödig närmare bestämning.
Jag instämmer i öfrigt med Herr Hjerta att den ändring icke kunnat behöfvas, att Riksens Ständer skola genom särskilta Electorer välja JustitiseOmbudsman eller Suppleant efter den sorn under påstående
Riksdag aflidit eller afsagt sig förtroendet; men jag har tillstyrkt denna ändring af eftergift för den grunden som visat sig rådande, ehuru jag anser 24 Fullmäktige likaså väl sorn 4g Electo» rer, kunna uttrycka Riksens Ständers mening.
Herr Hjerta\
Sorn jag är osäker, liuruvi - •f)2 Ben 23 Oetehrr J, m. da, vid en återremiss af ett ConsiitutionsUtskotfets GrundlagsMemorial , det ej är, förr än andra gången , som det skall vara å t följd t af yttrandet om någon Ståndets bestämda åsigt; så underställer jag, huruvida nu en återrerriiss kan ske dessförutan; men likväl, då Utskottet här föreslagit en föreskrift , huru Suppleanten skall insättas, och en annan , huru nytt val af Suppleant skall ske, underställer jag, om icke Herr Grefven och EandtMarskalken till Ridderskapet och Adeln ville framställa den Proposition; ”att ”Ståndet måtte förena sig att uti aterremissen till ”ConstitutionsUtskottet yttra den önskan , att Utskottet icke måtte befatta sig med någon annan ”sak, än valet af ny Suppleant, när den ny”valde Justitieombudsmannen under Riksdagen ”aflider.”
Det är blott denna fråga , som egenteligen är af vigt; allt annat föranleder endast till oreda.
Jag får derföre anhålla om en sådan proposition.
I annat fall får jag begära vanlig återremiss, om en sådan kan, enligt Grundlagen, tillåtas.
Herr Lejréni Johan Pehr-, Om denna fråga, som påkallats af en händelse under Riksdagen, hafva Opinionerne varit delade, och ingen kan säga, på hvilken sida Opinionen väger öfver, antingen på deras, som anse att Fullmäktige, eller deras som anse att Riksens Ständer böra insätta Suppleanten i Embetet, och utse den nya Suppleanten.
Denna skadliga ovisshet är en följd deraf, att Riksens Ständer lagt Stats- och BancoUtskottens rörande samma ämne afgifne Memorial - Den 23 Oclober /. nu 3gJ Hal till Handlingarne, i stallet att yttra sig deröfver.
ConstitutionsUtskottet har nu lemnat tillfälle att yttra denna opinion.
Då tror jag att om detta Stånd , som nu måste yttra en gemensam tanka, har den öfvertygelse, att Riksens Ständer böra befatta sig med denna sak, är det rättast, att Ridderskapet och Adeln nu yttrar , att så länge Riksens Ständer äro samlade, böra de befatta sig med JustitiseOmbudsmannens tillsättande och Suppleantens inväljande, och attingen annan communication mellan Justitieombudsmannen och Ständerne äger rum, än genom deras Expeditionsutskott, emedan detta Utskott expedierar Fullmakterne, och dessutom under Riksdagen bäst är i tillfälle att communicera med Ständerne, om Justitieombudsmannen dödt ellet afsagt sig.
Skulle åter Ståndets opinion vara* att det gamla stadgandet är tillräckeligt, och att man bör så tillsägandes gilla den tydning, som ägt rum genom Stats- och BancoUtskotteng nyssnämnde Memorials blott läggande till Handlingarne, så tror jag att
Ståndet bestämdt bör yttra denna opinion.
För min del anser jag , att Fullmäktige hvarken genom Grundlagens anda eller bokstaf
Varit berättigade att sig dermed befatta, och derföre tillstyrker jag, att
Ståndet må stanna i motsatt opinion mot Fullmäktige, Friherre Cederftr6m, Jacobi Det förslag ConstitutionsUtskottet inlemnat till förändring i 98 §.‘n RegeringsFormen anser jag icke vara förenbart med den ordning, som jag finner nödig, Ridd. o. Ad.
Afd, 13. 19^ Den 25 Octoler f. m. då en Justitieombudsman afgår.
Jag tror att stadgandet borde vara, att i händelse Justitise-J Ombudsmannen vid samma Riksdag, då han vald blifvit, afgår, förordne Riksens Ständer, i ilen ordning 97 §. innehåller, hans efterträdare, och icke som här är föreslagit, att de skola insätta den, som till Suppleant blifvit utsedd, ty ordningen för utseendet måste vara fri, så väl första sorn sista gången, emedan olika motiver kunna ligga till grund för val af Suppleant, och val af Justitieombudsman.
Sedermera i afseende på hvad som här blifvit yttradt, rörande underrättelsen om en JustitiseOmbudsmans död, si finner jag ej anledning dertill af ConstitutionBUt— skottets Memorial.
Underrättelsen om en JustitiseOmbudsmans död måste , om icke annorlunda, komma, genom Styrelsen, Riksens Ständer tillhanda.
Det är ej föreskrifvit, att Fullmäktige skola gifva den , det är dein ej tillåtit, att comxnunicera med Riksens Ständer; de sortera under Riksens Ständers Utskott.
Således underställer jag, om icke förändringen helt enkelt borde blifva den: att om Riksens Ständers JustitiaeOmbudsjnan afgår under Riksdag, skola Riksens Ständer, enligt g7 §., utse en annan Ombudsman, och att, i händelse Suppleanten afgår, eller afsäger sig, blifver förhållandet med han3 utseende på samma sätt.
Man har anfört, attAvid detta tillfälle, då Utskottets Memorial första gången vore före, skulle det kunna återremitteras, utan att Ståndet förenade sig om en viss anmärkning, men det är stridande emot formen, ty om ej Ståndet godkänner någon af anmärkningarne, hvilar förslår
Den 55 Oetoler f. ml 195 get till nästa Riksdag.'
Endast om någon anmärkning godkännes, blifver det återremitterade Herr Hjerta i Som jag nu vid läsningen af 56 §.
RegeringsFormen finner det vara bestämdt föreskrifvit, att Ståndet första gången ett Con-i stitutions-förslag är före, måste, om det skall återremitteras, förena sig om en gemensam tanka; så anhåller jag, emedan jag anser ämnet vara af vigt, och tror det vara nödvändigt att skrifteli— gen uppställa de anmärkningar jag vill göra, att Memorialet måtte få hvila på bordet till en ann? nan gång.
Grefve Cronhjelm, Polycarpus, instämda uti Herr Hjertås anhållan , att ConstitutionsUtskottets
Memorial måtte ytterligare hvila på borä det till nästa Plenum.
Jag vill blott" anföra ett par ord, föranledda af andras yttran-j den.
Man har sagt, att det ej vöre mer» ärt tvenne sätt, hvarpå en JustitiasOmbudsman kunde afgå, nemligen död eller afsägelse.
Jag vilt då nämna ett tredje, nemligen sinnessvaghet, ehuru ingendera delen ägt rum, afgång från embetet likväl måste ske.
Man har nu anmärkt att i början af Riksdagen före valet ingen Suppleant funnes.
Jag har förut yttrat samma mening; roen vill påminna mig, att den då bestriddes.
Cederström har redan utvecklat detta ämne; äfvensom att då med valet borde förhållas enligt 97 §.
Deruti instämmer jag fullko mligen, Den 25 Oclober j. m. Herr Ilammarjkj6ld, Lorenzo \
DI frågan nu ytterligare blifvit lagd på bordet, vill jag ej yttra mig i hufvudsaken, utan blott anmärka, det jag finner de senare Talarne riktigt hafva stridt om Påfvens skägg, enär Herr Hjerta i sitt yttrande så tydligt visat, att ingen ny LagbeBtämmelse behöfves , utan att alla nya tillägg och förändringar blott inveckla målet , och göra stadgandet mera otydligt.
Herr Grefven och LandtMarJkcilken yttrade, att den af flere Ledamöter Framställde begäran , att ConstitutionsUtskottets ifrågavarande Memorial måtte ytterligare hvila på bordet till nästa Plenum , icke kunde, enligt 49 §.
Föredrogs å nyo Herr von Hartmansdorff* August , den 9 dennes förmiddagen på bordet lagde motion , angående föreslagne ändringar i 25 och 26 §. §. uti Instructionen för Riksens Ständers Justitieombudsman.
Herr von Hohenhaufen , Michaél, anförde skrifteligen:
(Se Bilagan N:o I.)
Herr Hjerta, Guftaf '•
Jag förenar mig till alla delar med Herr von Hohenhausen , och anhåller endast att mitt yttrande , då Herr von Hartmansdorff* motion upplästes s måtte fä till Utskottet åtfölja.
Den 23 O cl ober J- m. 197 Friherre Ceclerftråm, Jacob: X anledning af hvad Herr von Hohenhausen yttrat, rörande Herr von Hartmansdotffs anförande, anhåller jag att få nämna några ord, sorn äfven torde fä åti följa till Utskottet.
Det förefaller mig besynnerligt, att man anser lämpeligt och enligt med andan af Grundlagen, att Fullmägtige uii Banken och RiksgäldsContoiret, under Riksens Ständers närvaro, skola äga att insätta Suppleanten uti Embeten Det förefaller inig ännu besynnerligare, att man det oaktadt anser lämpligt, att Riksens Ständer, om tiden det medgifver, skola välja ny Suppleant, om den ordinarie Suppleant ten inträder uti Just i t iae- Örn bud sman s~Em betet.
Antingen måste Riksens Ständer utöfva sina functioner in allo, eller tillhöra de dem icke; men att Fullmägtige skola fråga Riksens Ständer, om de sjelfve vilja utöfva deras rätt att välja, eller öfverlemna den åt Fullmägtige, det anser jag aldeles opassande.
Ständer skola sjelfve utöfva allt hvad som tillhör dem, och få ej hafva för liten tid.
Om nu Riksens Ständer skola välja Justitia»-Ombudsmannens Suppleant, så skulle det vara besynnerligt, om de icke äfvenväl skulle tillsätta JustititeOmbudsmannen; mig förefaller dessa påståenden till den grad obetänkta, att jag ej med visshet kan finna afsigten, om ej uti en vilja, att af Fullmägtige tillskapa en authoritet, som i vissa fall är förmyndare för Riksens Ständer och i denna egenskap i Ständernas ställe tillsätter deras Embetsman.
Ett sådant uppdrag tror jag likväl ej, att Riksens Ständer vilja gifva sina Fullmägtige, *93 Den 23 Oclolcr J, m. Herr Cederfchjold, Pehr Guftaf: Öfver Herr von Hartmansdorffs motion får jag i afseende på hufvudsaken tillfälle att i Utskottet yttra mig; men jag ber, alt få framställa mina tankar, öfver ett ämne, som uti Motionen utgör en bisak, men sorn synes mig förtjena mera afseende än sjelfva Motionen.
Det är nemligen den fråga Herr von Hartmansdorff fram kastat ”om Kongl.
Maj:t äger rätt att utnämna Survivancierer till Bysslor i allmänhet”.
Herr von Hartmansdorff’ medgifver att det icke är i Grundlagen bokstafligen förbjudet, och söker bestrida denna rättighet med sådane bevis, som synas mig föga bättre, än dem som vissa Fritänkare anföra till låtsadt försvar för Bibeln: Herr von Hartmansdorff har nemligen citerat 60 §. af RegeringsFormen, enligt hvilken ”ej monopolier få beviljas,” äfvensom den 2Stde som bjuder ”att vid befordringar blott förtjenst och skicklighet får afses”.
Jag hemställer, hvad dessa citationer bevisa; hvad afseende de förtjena?