Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Priuseftan Zvötti-v tillagde säfom ersättning för förlorade inkoniste. af Wtifret Qvedlingburg, borde Hennes Köngli Höghet liberkännas än widare och i mill deft holl M Den 2? Zshruarli. rskz fsrörde inkomster nägon annan ersättning erhäller, Pidderffapet och Adeln densamma pä ett jakande särk afgjorde:
Skolandes om detta allt de öfrige Respec? tive Ständen genom Utdrag af Pcytocollet manligen pnderrättqs. hit Lu^ra Utdrag af Protokollet, hällit i Högloft.
Rid? derskapetS och Adchls Plenum den 21 Fe? bruarii 1810, S, D. Uppå inför Ridderskapek och Adeln gjord -nmälgn, att framtedne Riks - Marstalken och Riks? Mqdet m. m. Grefwe 6öran L^IItenstjornas Enka, Fru Grefvinnan (H^llenkjerus, född Friherrinna UihhinZ, sig för framtiden afsade rättighet?» tift den pension hon uppå gällande skäl hittills af Statsmedlen upburir, heftöt Högloft. Ridderskap?» vch-U? heln att lemna de öfrige Respective Ständen kaune?
hom af det ädla efterdöme utaf försakelse af en wäl? grundad rättighet, ti ! sörniän för ett med dryga ur, gifrer berungadt Stats<Werk, Fru NTiks-Marskalkin» yan Grefwinnan ^IlenliMna salunda behagat gif» M»; iOjudandeS derjemte Nidderskapet och Adeln »vänligen sine Med»Ständ, att med Riddcrskapet och Adeln sig förena om det beslut, att genom en skrif, welie undertecknad af Herr Landtm,arffalken och Her, pqr faleman, förklara bemälta Fru Grefwinnck Rik, fens Ständers gemensamma aktning öfwer den rush, borgexliga käpflq, som hos en person af hennes kända tgenffaper mäste hafwa warit driffjädsrn till dea af henne erbudne upoffring, hit 8upr». ?o6§ Den 22 Zebruarii.
Utdrag ak Protocollet, häller i BorgareStändets Plenum ivid Riksdagen i Stockholm den 20 Februarii i8rc-.
S. D. Wid granstningen af Riksens Högloft.
Ständers Expeditions-Ukstotts förslag till underdånig strifwelle, angäende Götha Canals anläggning samt de as Riksens Stauber faststUdte wilkor för beviljandet af Banquens biträde lill denna inrättning, fann Borgare-Ständet, att denne Expedition tvål till desi hela och hus»udsake iga innehall ivar aldeles instämmande med R>ks - Ständens i detta mäl fattade beslut, men att, ivid uptagander af den omständighet, som angar Banquens wil orligt tillhörande andel i Di cont-revenuen. uttrycket för mera ydlighet borde, jemlikt egenteliga alsigten dermed, salunda rättas att, i ftl el för orden: att derest Canal Di contenä ptdelning till Actie ägarne i ränta och Discontwinst stulle östyersttga nio procent, twä tredjedelar af detta östverffott dä mä Banque» tillfalla; mä införgs: att hwqrje är dä CanaiDrseontens utdenjng till Actie-ägarne i ränta och Discom-^inst kan stnnc.6 öfverstiga nio procent erc.
Och stulle de Respective Med-Ständrns förmohgnde bifall till denna af Borgare - Ståndet i förenämnde Expedition nödig ansedde rättelse inhämtas, samt i sädant afseende detta Protocolls Utdrag wördsamt pch »vänligen meddelas, vt 8upra.
Lx prcvocollo läl.
Ueterlon.
Den 22 Februari!. 1065 Uppä derom af Herr Grefwe» och Landtmarflalken gjord proposition, blef den rättelse i Expeditionen som Borgare - Ständet föreslagit, af Höglosl.
Ridderflapet och Adeln gillad.
Uplastes ett ifrän Stats-Utskottet ingifwit sä lydande: Wördsamt Memorial?
I följe utaf de ifrän z:ne Riksstånd ärha^len äterför»visningar af det Betänkande angående Sala Grufwa, desi närwarande beskaffenhet och möjligheten af en ny reglering, som Slaks-Ukfloitet under den 22 sistledne December afgifwit, får Skats-Utflottet jemte äterlemnande af samma dest betänkande följande förklaring och förslag till rättelser ytterligare till Riksens Ständers gröf ing »vördsammeligen östverleinna:
De anmär.ningar, som uti de g:ne RiksStänden blifwit gjorde halma hufvudsakligen tilt föremål att bewisa de rättigheters laga helgd, i kraft hwaraf Bergslags Inrretzenrerlre åtnjuta de dem nu förunte förmoner, samt nödwänvigheten att icke företaga en ny reglering eller faställa grunder dertill, förr än en Wetenflaplig undersökning al G ufwans beskaffenhet föregält,saint Bergslags Jnueflenterne blifvit hörde öfwer sUtet atl förena en för dem tarflig utkomst med Stats-Werkerö fördelar.
Hvad angär egenflaoen af Sr.la Gruflvas rättigheter och priwilegier, sä har Slats.Utstottet metz sitt 2 2 Zebruariis sikt förslag till en ny Reglering, sg kyycket minbrZ trott sig kränka desta rättigheter, som samma försiag Ijll en betydlig dei grundar sig pä det af större delen af Bergslags Interesten-erne sjeuire, wjh >804 ärs Kommission upgifne och gillade sä kallade VVimaMtz shrstaget Stats-Utffytret har» i grund deraf, ansett fxä« gan om en sörändring wäckt af Jnkrestenterne stelfwq ych da Utffpktet i owitzhet huruvida en Jernverks anläggning nu skulle kunna äga rmy ansett delta höra lemnäs till Bergslagens eget wal, har Utskottet grundat sikt i annat fal! upgjsrde förslag, pä p:ne tili 1804 Zr6 Commissiops handlingar besinreliga ilpgifter, innehällande att Bergs agen per medium «s io. är uppä silfwerkillwärkningen ärligen sörlorqr 4726 R:d. utom wärdek af körstor och Hö lewerantt ser till Grstfwan, som tomtägare i Staden sielfwe Vkgjork och som äro upgifne kill ett warde af 12
Rch ärligen för hwarje tomt eller sill ett' sammantagis belopp af R:d.
Det mar pä desta qnledningay som Utjkouet förmodat att enär det kommer att bero af Jmrestenterne siclfwe att fortsätta gruswe-driften eller ej, ffulle de öcksä anstngen af grulwe afkastz ningen eller för befrielsen frän de med grufwe driften förenade onera kunna erläggas en morswarande lindrig ranta.
I anledning af de sedermera arhqllntz yplysningar, fär Utskottet ytterligare i detta ämne förena sig med Herr Bergs-Rådet Uotstoff i den Lnlkan art en sadan ränta icke wid Grufme-drif-ens Whörande mä hfwerstiga warpet af den derigenom wundna befrielse.
H-vad
Utskott nämnt öm förhällandet med Wteringen i de till SahibergS fögderie hörands Gock?
Den 22 Hedmar». lsäf Eöiknar grundar sig pä upgifrerna i 1804 ärs ComInissions handlingar, och Utskottets kauka har ingatunda maril» att allmogen skulle belastas med nägon Ny kunga eller nya afgifter wid Grufwe driftens uphöranve, endast att hwad den nu till Bergslagen för Grrftwedrifttm utgör och ärlägger skulle wid G nfwans neriäggande tillfalla Staten och för Stats-Werkets Rakning antingen in natura eller efter marketzäng upbaras.
StMs-Utskottet, som för öfrigt med Herr Bergsrådet Uotftokk instann ! dest yttrande rörande nödwändigheten af eN pä stället skeende ÄZettenfkapelig
Undersökning får härmed ytterligare förklara art Utskottets tan a också, i enlighet därmed, icke kunnat wara annan än akt Gaufman till dest en sadan undersökning fötegätt, och kunnat afglfma eit bestämt resultat, skulle förbliftva i dest näkwarande orubbade stick fä i anseende till ii alm arande förmoner som förwaltning af Grufwe-driftem Stats-Utlkottet förmodar afwen, alt dä en sadan undersökning fordrar en längre tid för att pä stället gjöra jemförelse emellan det werkeliga förhällandet as Malmlager .och bergarter samt det, som nUwarande Chartör och Handlingar bekom innehålla, kiinde lätteligen Ven fördelen att höra Bergslagen dermed förr önäs och ett sätt till en framtida bättre reglering i följe deraf upfinnak
I detta afseende tror Utskottet ätt uran widare fastställande af nägra serffilka grunder ändamäler säkrast winnes om Riksens Ständer endast gjöra en Underdånig anhållan hos Kongl- Naj:t om förorös natt - io68 Den 22 Zebruaru »ande af en sadan Wetenstapelig undersökning och om updrag för de bernil utsedde Ledamöter, att derjemte höra Bergslagen om wiilkoren för en ny reglering af Comractet o Grufwe driften, sa att ett aftal mätte kunna träffas, hwarigenom Jnterestenternes bestånd och örtens fördel mätte med någon winst för Skats-Werket kunna förenäs.
U'ffotret tror detta sördra sä mycket mera granlagenhet, som Let af Riksdagsmannen Lric Lrston frän Westerås Län gjorde anförande, att hwad genom stogens anwändande kan ärhällas, more denna ortens enda eller hufwudsakliga tillgäng, öfwertygat S'a s-lttffotwk om bchofwet och nyttan af nägon emot bergshandleringen derstädes swarande inrättning.
Km Riksens Stander bifasta', akt den nu således förestagne undersökning mä aga rum, lära Riksens Ständer äfwen dermed böra förena den önskan, att ben innom nästa Lagtima Riksdag mätte wara fulländad, sä att ett afgörande beslut dä marle kunos tagas; Hwilker allt Riksens Högl.
S änder wördsammeiigen underställes.
Stockholm den i6 Februaris i8io.
Pä Höalofl.
Preste-Skänd.
Ledamöters magnar Ledamöters magnar c!sS8 L!LMM§. 1'ft, VVerämsn - Den 22 Abruarii. 1^69 Pä Wällöf!. Borgare-Ständ.
Bonde-Ständ» Ledamöters wägnar Ledamöters wägnar ^brskam LnZel. ^näers ^rlston dl. kröäelius.
. ^ Lades pä bordet.
Uplästes ett ifrän Stats - Utskottet ingifwit sä lydande r Wördsamt Memorial!
I anledning af ert isian Hederwarda Bonde» Ständek af Riksdagsmannen ^n6ei8 Lanästen frän Jönköpings Län dit ingifwit Memorial, däruri han förestår, att Aoelforst Guldwerk med förledit ars sint mätte uphöra samt de underliggande Hemman och Pauliströms Jernbruk pä öppen Auction till den mästbjudande hwar för sig blifma förfälde, hivarige» nom han förmodar att en half Million daler Silfwermpnc skulle inom 6 mänader troligen kunna till Stats-Castan indragas, har Stats Utskottet om beskaffenheten af denna Kronans Egendom sökt inhemta nödige underrättelser.
Utaf de handlingar och uplysningar Stals-Utflotlet blifwic meddelke, har Utffvltet funnit förhällandet härmed wara följande: §;te Band. a:dra Afd. 7r.
Se - ro7<- Den 22 Zebruarn.
Sedan den är 1739 i Ädelforsi upfundna Gnldanwisning ifrän är 1742 blifwit för Kongs.'Majus och Kronans räkning bearbetad och med Spannemäls och penninge förlag samt Hemmans inköp m. m. päkostad; SL har Guldwerker ifrän och med är 1772 ärligen warit understödt med 2222 R:d. af Stats medlen under Kongl. Bergs Collegii disposition, hwilken Summa, r anseende till en deraf utgående och indragen lön, är 1781 minskades till 1952 R:d. om äret.
Under Ädelfors Guldmer? lyda för närwarande, enl.
Kongl Bergs-Cotlegii upgift, följande lägenheter, neml.r Ädelforsi Bruksgård med Ladugårds byggnad och nödige Hus för Werkets arbetare; Äkskillige Byggnader och Inrättningar för Guldmalmens tillgodogörande;, En Knipsmrdja till Werkets betjening; Ädelforsi eller Guaforsi Tull Mjölkvarn; En Husbehofs Sägqwarn;^ Ätstillige Byggnader »vid sjelfwa Grufman; Äua stycken ä Werkets Hemmans ägor upförde Back-stugor; och Kibbe Enllmjölqwarn med a:ne par stenar, inköpt af friwillige Gäfwvr till en, fattigbösia wid Ädelfors samt följande Hemman:
Germunderyd N:o 1, i mant. flatte Krono-Rusthäll.
Ibidem, Ebbegärd N:o 2, Z mant.
Skatte Kromo Augment, Skirö Käragärd N:o 4, ^ mantal dito dito, U swanäs östergård N:o 2, ^ mantal Skatte Krono Rusthäll.
Slätäkra Mänsgärd eller Trulsagård N:o i, § mant.
Rapperoa Backegård el. Hagebslet N:o i, ^ mant.
Frälse Ibidem Gästgifwaregård N.o Z, ^ mant.
Skatte Den 22 Zebrr larri.
-271 Augment och under samma Gärdsbruk s mane.
Jbidem Källagärden N:o A, 1 mantal Skatte Krono Rusthäll.
Jbidem Drakegård N:o 2, i mant.
Gastorp N:o i, i mant.
Kopparp N:o i ^ mant.
Frälse; utgörande deste Hemman tillsammans 2^ mant.; Hwarjamte Pauliströms Jernbruk med dertill hörande Masugn, Stångjerns hammare med i Hard och 5.0 stepp.
Köpetackjcrns rätt, samt 52 stepp, ärligt Smide Manufactur-Werk af 1 Kniphammare och 5 spikhammare, samt nödige Hus och Byggnader bliswit den .25 Febr. 1774 för Kongl. Maj-ts och Kronans räkning inlöpt, och Ndeiforst Guld-werk underlagdt, till följe af Kongl. Brcfwet den 14 Febr. samma är, lydande astren därunder följande Hemman, neml:
Räsa N;o 2,^ mant.
Frälse,ibidem N:o romant.
Krono, under samma Bruk- Ramsebo N:v r, Cawallerie Augmenis Utjord. Swenuarp N:o i, L mant.
Krono statre.
Boanäs N:o i, 4 mant.
Krono statte.
Ibidem N:o 2, H maut.
Krono med åborätt. samt Jbidem Qwarngärd ^ mank.
Augment.
Till följe af Kongl. Maj:ts Nädiga Bref af den is Iulii 1742, med flere Kongl.
Resolutioner blef 1072 Den 22 Zebruarli. blef genom Kongl. Bergs-Collegii Bref till Konungens Vefallningshafwande i Jönköpings
Län af den 26 Nowember 1742 förordnadt, att sa wäl till GuldWerkets som till det dr inrättade Klefwa KopparWerks fournerande med kohl, be närmast deromkring belägne Stegar skulle besparas, neml. uti Ahlsheda Pastorat och derunder lydande Annexec Skede och Okna, sä wida ej något af Ökna Skogarne skulle blif. wa Pauliströms Jernbruk anflagne, samt de uti Hwetlanda, Skirö och Demmenhults Soknar-, Och borde desie socknar gä Merkel tillhanda med Kol. mngar, Rästwed och annat dylikt emot nöjaktig betalning, hwarjamte desin Socknar förbjöds, att ^föra sine Kohl annorstädes.
För närwarande består Ädelforsi Guldwerks District af följande Sju Socknar, ueml.^ Alsheda, med desi Annex och Capell Skede och Okna, Hwetlanda Socken, Skirö med desi Annex Nyed, samt Lemnhults Socken, alla belägne i Östra Harad och Jönköpings Län.
Sedan Kongl, Masir, i anseende till den för Kronan med Guldwerkets drifwande förenade betydeliga omkostnad funnit för godt, att detsamma bortarrendera, har tisi följe af Kongl. Brefwet ben 22 Ockober 1300, Ädelforsi Guldwerk med Pauliströms Bruk ach alla underliggande Hemman och Jnwenta. rier, blifwit genom ett den 27 Martti 1801 upräträdt Arrende Contract uplänk ar dä warande Berg» mästaren nu mera aflidne Asiesioren triton 8vab pä zo ärs Arrende tid, räknadt ifrän den i Oeeober r8ol, till samma tid är i8Zi, emvt ätflillige niktor, och - däribland art uti Arrende de första i»
Den 22 Zebruaril. i->7Z arén oafkortad! ärlägga hwarje är izs Specie Dur cater af Ädelfors Guldtillwärkmng, och därefter endast ivo Ducater om äret; Och borde sädant ffje inom siutet af December Manad efter hwarje Arrende ärs utgång, men sista ärets afgift wara inbetald inom den i October, eller samma dag Egendomarne af Arrendatoren afträdas; Hwarjämte Contractet innehåller, ark, i den händelse Arrendatoren öfwerftrider förenämnde tid med Arrende-Summans arlaggande, ssulle han wara förfallen til! ett wike af toc> R:d.
Banco, sann Kongl. Maj:l och Kronan öppet, an, utan hinder af ArrendeComracrek, ividtaga sädana utwägar, angående E" gendomen, som i Näder kunde pröfwas nödige.
Sedermera hofwa, i anledning af Kongl.
Majrts Nädiga Bref den 79 Julii 1803, Kongl. Kammar och Bergs - ColLegierne genom Resolution af den 16 November 1804, transporterat berörde Arrende Cvntract uppå Bruks-Patronen O. 6. tteäberK, som uti Arrendet lil! hälften förut deltagit, emot det, att han förbundit sig, att i AtzcHor Lvabs ställe upfylla hwad Contracret förestriftver, och ari derföre ensam ansivara ifrän den lid Lvab gemensamt med Arrendet tillträdde — tteäberA har derefter genom Transport afhandling den i?
Augusti »805, öfweriälit hälften i ofwanberörde Arrende af Ädelfors Guld-Werk med rillhörande lägenheter pä Oswer-Jägmäsiaren L. Xiklström och Brnks-Patronen Lamitr:; Warandes ^oäcorZ genom rufärdadt priwilegium af den 17 September 1805 som grundar sig pä Kongl. Brefwet, af den 19 Junii samma är, efterlätik, att wid Adelfortz ro74 Den 22 Zcbruarir - fä inrätta en Ämnes hammare med Härd och ZOS Skeppds. smide för drrfteoes »varande ManufackurWcrks behof, samt atk till detta änmessmide fä upköpa Tackjern frän Bergslagerne; hivarföruran han afwen sätt tillstånd, att till sanrma smides förädlan» de. u'om förrberörde Kniphammare, inrätta nödige Wer städer under kämma tak^ned ämnes Hammaren; Konmandes efter Arrende Areas förloov denna inrättning, att blifwa en Kronans tillhörighet wid Adelforsi, och det. i följe af Arrende Cmnractets innehåll, ucan särskild ärsättning
I öfrigt har Kongl. Bergs-Cotlegium till ännagifwit, att, sedan ätftillige stridighe er up omnit emellan nu warands Arrendatorerne af Guldwerket, har Arrende Summan för Ar l8o8 icke kill fullo blifwit ärlagd, i anledning hmaraf Adivocat Fiscalen i Kongl.
KammarCollegiun, uti Embets Memorial yrkat, utom dei i Arrende-Contracket -utsatte wile, att Arrendatorerne mätte frän Arrendet stiljas, hwilkek mäl ännu stall bero pä Kongl. Coilegiernes pröfning.
Utaf allt hwad salunda anfört ar och StatsUtstottek af Handlingarne i öfrhqt inhämtat, har Stats Utskottet »val funnit, atk Ädelfors Guldwerk hittils ej kunnat driswas utan förlust för Kongl. Maj:t och Kronan; men att Utskottet ansett sig af det därom uprätrade Arrende-Contract hindradt, att för nartvarande kunna föreslå någon annan ätgjärd darwid, än att till Riksens Högloft.
Ständer »vördsammeligen hemställa, huruwida Riksens Högloft.
Ständer skulle käckas finna anledning, art hos Kongl. Mahr i underdånighet anhälla, det Kongl.
BergsCollegium marte undfä
Nådig befattning, att, dä Wer - Derr 22 Zebruarik. ro 75 Wecker, antingen medelst Conrracrers uphörände efter den utsatte Arrendetidens förlopp, eller genom -dest förwärkande, ätergär till Kongl. Maj:t och Kronans fria disposition, inkomma med Underdänigt förslag, huruwida det kan wara nyttigt för Staten, ark förenämnde Werks drift an widare fortfar, eller om Werket anses böra nedläggas, i hwiiket sednare fall ve detsamma tillhörande Lägenheter kunde pä Auction antingen försäljas, eller pä Arrende uplätas, hwilkeidera som bäst och förmånligast finnes.
Februarii izio.
Preste«Tt8ndets Ledamöters wägnar § Ledamöters wägnar Llses kleming 11». Weiämaa.
Pä Wallsll. Borgare-Stand.
Bsndr.Gtänd, Ledamöters wägnar Ledamöters wägnar ^krral».
LuZeU Austers Nilsson.
N. kröäslius» Lades pä Bordet.
- Föyekogs till pröfning Stats-Ulstorkeks den sa Februarii pä bordet lagda Memorial, innehällande Utffotteks swar pä de anmärkningar, som wid desi den 22 Nowember hos Ridderjkapet och Adeln upläste Betänkande rörande Stats-.Regleringen i allmänhet i Riksständen blifwit gjorda.
Sedan Herff Greswen och Landrmarftalken frägat om RidderffaM, io?6
Den 22 Zebruaru. och Adeln önskade alk benge besia handlingar skulle upläsas och dek bliftvit swaradt, att det wore killräcketigt fä höra det sisi inkomna Memorialet, företogs desi granskning punctewis.
I anledning af hiyad 'Stats-lttjkottet wid den första puneten angäende Skads - Werkets förwalrning hemställ, gjorde Herr Gefwen och Landtmarffalken den proposition, att öfwer Skarens inkomster och utgifter en hufwudbok med dubbla par ier matte häl» las, famt rist Kongl. Maj:t öfwerlemnas, att till desi uprattande anbefalla nödiga män och steg.
Widare gillades utan ventilation Stats-Utskoltets Mätande öfwer följande under andra puncren hörande titlar, neml.:
Om Afrads och Krono-Tionde Spannemälen.
. Angäende Kungsgårds Arrenden.
Angäende Kronans Tionde-Silfwer, Mynkare
Lön och Slagskatt af Sala Bergslag.
Angående Löfås Silfwer-Werk.
Angäende Koppar.ränran och Slagskatten, Ak» widabergs och Tunabergs Koppar-Wer's zo:de Koppar, rionden.
An - Den 22 Zebruarir. 1277 Angående Dylta Swafwelbruk och Kalkugns» afgiften pä Gottland.
Angäende Chartä-Sigillatä recognition.
Krut och Saltpeter försäljnings-medel, General Förräds Castä-medel» samt Kneckte Rotefriheks medel.
Angäende Cavallerie. och Dragone-Regemenrer-- nas Häst-vacance Spanmäl.
Wid den io:de titeln angående Nummer-Lotteriemedlen och de deraf till Casterne-byggnader och Hamn, byggnaden i Helsingborg ansiagne medel so.soo R:d. frägade Friherre Stael von läolliem, corktr lk.uZviA, om vesta 20,000 R.d. till de nu upgifna andamälen werkeligen redan moro af Riksens Ständer bewiljade.
När man sammanräknade beloppet för Z är, stege det till 100,020 R:d., en nog stor Summa att i RiketS närwarande tillständ anmanda pä byggnader hwarmed kunde upstjutas.
Oe la 6sräie, facob. I anledning af hwad Stats-Utskottet i siik Betänkande anfört, rörande Hamn-byggnaden i Helsingborg, räcktes HögloftRiddersikapet och Adeln tilläm mig anföra, att dest fortsättande werkeligen är af högsta wigt.
Denna byggnad är af stor nytta.
Hwar och en wet arr
Sjöfarande med mera lätthet hälla sig under den Swensta an under den Vansta wallen, och att de behöfwa r->78 Den 22 ZeSrrmt-ii. ifrän Helsingborg hämla fristt wakten, huru mycket alt delta genom cn g^o Hamnbyggnad läktas, behöfwer jag ej widare berris,va.
Jag will allenast wanda Höglost.
Ridderstapets och Aoelus upmärksamhet derpå, alt om det nu päbegynda alberet lemnäs ofar, digt. är det äfwen aldeles borkkastadt; ly den öpna sjön stall innan korrt förstöra de laggda grundwalarna till en saker hamn.
H vad äler sjelfwa den i fräga warande Anflags-Gumman angar, kan jag ej annat an med Friherre Stael instämma, att iZ,c.c>o R.d. om äret är gansta mycket blott till fullbordandet af en Casierne-byggnad.
Ett mindre ändamål bör wika för ett större; och derföre wille jag för min del gerna tillstyrka, att Summan till Hamnbyggnadens forisäitande ökades, sä att delta angelägna arbere snart kunde fullbordas.
Stael von wolstein uprepade sitt förra yttrande, äbercpande i iymierher, alt i Starens närwaranve belägenhet den anstagna Summan wore altför stor till det ändamäl, som ej directe wore af allmän nytta.
Grefwe Oe la 6ar6is förestog, att Summan stulle velas nirot i lu, och den ena hälften anwän» das till Cassern byggnaden, och den andra till Helsingborgs Hammbyggnads fullbordande.
F iherre k^Lnrierkeim, s^ars August.
Om jag rätt fauat saminanhangel är detta blott en subdiviston af en hufwudtiiel.
Det är ej gifwet, att alt hwad som deri är upfördt, nödwändigt stall sä anwändas som det bliftvit söresiaget, utan det betyder allenast att v
Den 22 Zebruarik io7§> att Konungen till det upgifna behofwet kan anwända den faststälda Summan.
Friherre Stael von I^olttern ansäg det wara Riksens Ständers rätt akt bestämma Anstags-Sum, morna till hwart behof.
Han trodde d»t derföre wara wigtigk att öfwer den förewarande frägan determinera nSgol wisit: det wvre annars icke omöjligt att Landet blefwe fullt med Casierner.
Han önskade derföre att pä det Riksens Stander mätte komma i ullftand, att rätt döma öfwer behofwet, ett förslag öfwer de medel svin dertill arv nödwändiga mätte infordras. Grefwe Dövenlrjelm, Larl ^xol, ansäg Friherre kckannerlwim rätt hafwa ukredt den nu förewarande frägan.
Det kunde efter Herr Grefwens kanka ej tillhöra Riksens Ständer akt inga i detaillerne af hela Srats-förslaget.
Alt sädant wore sa'er, hwilka fluieligen mäste lil!
Konungen öftverlemnas, sa wäl i afseende pä deras pröfning, som pä »verkställigheten. 6err Gresrven och Landtmarstalken gjorde proposition till bifall ä hwad Skaks - Utskottet i sitt Betänkande i afseende hara tillstyrkt.
Grefwe Ds la Oarstw anhöll att Herr Grefwen och Landtmarflal en wille förestå, att Summan blefwe delad, fä att io,ooo R:d. anwändeS till hwardera byggnaden.
Grefwe Dövenlftelm trodde, att Riksens Stan» -er hwarken borde eller kunde pröfwa hwad som mäste ät - iszs Den 22 Februari». alga till Castern-byggnaden.
Det wore -för dem ingen ting annat möjligt, än alt göra almänna ansiag under hufwudkittlarna.
Alt ingäende i detailler inledde till föreflrifrer som inskränkte den werkställande magtens rättigheter.
Stael von valstein förnyade fin önskan atr innan något till besia byggnader ansioges,err förslag öfwer kostnaden mätte infordras.
Friherre ^lannerkeim önskade akt frägvrne ej matte förblandas.
Den förevarande ventilationen rörde ej Casiern-byggnaden.
Dest anginge endast de Zooo R:d. hwilka blifwit ansiagne af Stats-Utskvltt! sill fullbordande af Hamn-byggnaden i Helsingborg.
Öfwer denna fräga wilke han nu anhälla om Herr Grefwens och Landtmarffalkens proposition.
Grefwe ve la Qaräje. Hwad Friherre lrlannerlreim nn anmärkt, lärer till någon del wara ett misitag.
Sammanhanget är sädant: af NummerLotterie>medlen haswa 20,000 R.d. blifwit ansiagne af Stats-Ulskottet, dels till Casiern-byggnaden, dels till Hamn-byggnaden wid Helsingborg—
Begge besia ansiag äro för det narwarande under Högloft.
Ridderstapeks och Adelns pröfning.
Grefwe Llörner, ^clolpk 6öran.
I SkatsUtflottets forsta Betänkande rörande den Allmänna Stats-regleringen, hade Utskottet föreslagit, att af Nummer-Lotteri-medlen 20,020 R:d. stulle anwandas till fullbordande af Casiern-byggnaden.
Wid granskningen i Borgare-Skänvet af detta Betänkande, har Den 22 Zebruarli. rozr Borgmästaren 5tLK1s yttrat den önskan, akt af dessa 20,002 Rid. Zooo matte fä anwändas till Hamnbyggnaden i Helsingborg, och detta hav Stats-Ulffotter medgifwit och tillstyrkt.
För min del, ehuru jag anser denna byggnad af största nytta, will jag likwäl önsta, att ej någon wiss Summa titt nägotdera behofwct mätte bestämmas; utan sedan den hela Summan är anslagen^ det sedan mätte lemnäs till Kongs. Maj:ts Egen Höga pröfning, att till det föremål, som kan wara wigtigast anmanda den samma.