Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Upplästes och lades på bordet följande, från nedannämnde Utskott inkomne, Memorial och Utlåtanden: Från Constitutions Utskottet; Af den 8 dennes : Nio 5§.
Öfver Herr C. G. Treffenbergs från Ridderskapet och Adeln remitterade anledning till anmärkning mot Konungens Rådgifvare i Commandomal för Arméen.
Från StatsUtskottet; Af den io dennes: N:o 516, Öfver gjorde anmärkningar vid Den II October e. m, 3ij Utskottets yttrande, om ytterligare anslag för Tredje HufvudTitelns behof.
Af den 6 dennes; N:o 517.
I anledning af erhållen återremiss af åtskillige hos BondeStåndet väckte frågor, angående Kronans fisken.
N:o 519.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nå-' diga proposition om ändring i de nu gällande föreskrifter om Arrendespannemålens utgörande af Kungsgårdar, samt derunder lydande hemman och lägenheter.
N:o 520.’
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga remiss uppå Lieutenanten O. M. von Fieandts underdåniga ansökning om ersättning för liden förlust å dess Boställe Fullstad.
N;o 521.
I anledning af Riksens Ständers till Stats-, Banco- och RiksgäldsVerkens öfverseende år 1822 församlade Revisorers afgifne Berättelse, rörande förvaltningen af de till Strömrensningar anslagne medel.
Från Stms- och BaiicoUtskoiten; Af den 6 dennes; N:o 522.
I anledning at gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande, angående väckt fråga örn Låraebiträde af Allmänna medel för Trollhätte CanalVerk m. m.
,328 Dm xi Oclober e, ni.
N:c 533- I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande, rörande väckte frlgor om anstalter till understöd och uppmuntran för Sparbanksinrältniogarne i Riket.
Från BevillningfUttkottet:
Af den 2 dennes: N:o 44.
Angående en förnyad Charlas Sigillatas Författning.
Från Lag- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskotten:
Af den 17 sistledne September: N:o 193* Öfver Kong).
Majjts Nådiga proposition med förslag till Författning om fast Egendoms försäljning å Lotteri.
Af den 6 dennes: N:o I91.
I anledning af vackt fråga om större frihet i Jerntillverkning och försäljning.
Nio 192.
I anledning af gjorde anmärk-, ningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, om vidsträcktare frihet i afseende på Tackjernstillverkningen och Tackjernshandeln.
Ben II Oda ber t. m. Från ExpeditionsUt&kottet:
Af den io dennes:
I anledning af åtskillige anmärkningar vid Utskottets under N:o 170 förut meddeldte förslag till Riksens Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Majit, i anledning af Dess Nådiga Proposition, angående Riksens Ständers granskningsrätt af Tullverkets räkenskaper m. m.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen den 11 October 1 833. S. D.
Vid förnyad föredragning af LagLTtskottets den 26 sistledne September under N:o 189 afgifne, samt den g dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande om befrielse för Riksens Ständers Bank från skyldigheten att i Concurser och årsProclarna bevaka sine mot lös pant egande fordringar} fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarne.
S. D. Föredrogs ä nyo och bifölls RiddarhasUtskottets den 23 sistledne September aflåtne, ■arnt den 3 dennes eftermiddagen på bordet lag - 330 ven 11 O&lober e. m, ide Memorial , i anledning af Herr Franc Sparres, Bengt Erland, motion om Stipendiers anslående åt Adelige Ynglingar, hvilka egna sig åt Nä-: ringarne.
Utdrag af Protocollef, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Slockholm eftermiddagen den 11 October 1823. S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande BancoUtskottets den 2 dennes afgifne, samt den q derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande n: N:o 58.
Om Bancolåns meddelande emot pant af tackjern.
Om utsträckning af den medgifne Lånerättigheten i Banken å de såsom pant antagne metalleffecter.
Ut supra. S. D. Vid förnyad föredragning af LagUtskottets den 26 och 29 sistledne September under Ntris 190 och 192 afgifne, samt den 9 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtanden, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkanden; I:o Öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående förklaring öfver 5 §, uti 25 Cap. RättegångsBalken, samt 4 §. uti 3 Cap. MissgerningsBalken.
Den II October e. m. 2:o Angående Expedifionssättet af Kongl. Maj:ts Nådiga Resolutioner i besvärsmål. fann Ridderskapet och Adeln., att, enär sistnämnde Betänkanden redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallne, Utskottets ifrågavarande Utlåtanden borde läggas till Handlingarne.
Föredrogs å nyo och bifölls LagUtskottets den 26 sistledne September under N.'o 191 afgifne, £ samt den 9 dennes eftermiddagen på bordet lagde , Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande öfver väckt fråga örn mildring i straffet för Vaktkarl, som af försummelse eller vangömmo släpper fånge lös.
Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan en qvart lill 11 om aftonen.
In fidem Protocolli 0. J.
Lagerheim. 332 &*» 15 Oclober /. n.
Onsdagen den 15 October.
Uppläste* till Justering Ridderskapets och Adelns ProtocoIlsUtdrag för den u dennes förmiddagen , i anledning af BevillningsUtskottets under N:o 42 afgifne Utlåtande, angående PostVerket, och de deraf inflytande Bevillningsmedel.
Jag får anhålla, att redactionen af en perriod uti andra Punkten i ProtocollsUtdraget må förändras på följande sätt: hvilka Chartor borde förse» med ställets äldste Magistratsperson namntekning, utan densammes vidare ansvarighet därvid, än att han med omgående Post öfversände dem, under Stadens insegel, till GeneralPoStContoretj etq.
Herr Hjerta, Gustaf: Jag tror det vore bäst, att Redactionen blott sålunda förändrades: ”hvila ka Chartor därefter borde genom Magistraten öf* versändas till Hufvud PostContoret.”
Det uteglömdes vid beslutets fattande, att uppsändningen borde ske genom försorg^af annan authorite, an Postmästarne.
Det är ändå icke tillräck lig controll, om Magistraten ondait uppsänder Chartorne, de böra äfven vid uthängandet vara försedde med Magistratens påskrift, ty annars kun - ptn 15 Oclober /, m. na andra chartor blifva till Magistraten Öfverlämnade, för att vidare affärdas.
Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde, att, på aätt Herr Hjerta föreslagit, uti 2:dra Puncten efter orden: derefter bordes måtte tilläggas: genom Magistraten.
Härefter godkändes ofvanberörde ProtocollsUtdrag, sa lydande:
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen den ii Ociober 18*3* S D Då nu å nyo föredrogos Bevillningsutskottets ej mindre den 16 sistledne Maji och den 3 sistledne Julii under N:o 9 och 18 aflat— ne, samt den 6 sistledne Junii förmiddagen och den 10 sistledne Julii eftermiddagen på bordet lagde Betänkanden, det förra öfver Herr Treffenbergs, C. G., Motion om ett förändradt Uppbördsocb Controllsätt å de Staten från Postverket tillflytande inkomster, samt det senare angående Postverket och de deraf inflytande Bevillningsmedel; ändock den 26 sistledne September under ^j:o 42 meddelte, samt den 3 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af de vid berörde tvänne Betänkanden gjorde anmärkningar; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att samma Utlåtande gilla, likväl med iakttagande af följande förändringar: 334 Ben 15 Octoler /. m. ilo Alt den i Kongl.
Maj:ts Nådiga Kungörelse af den 13 October 1785 å Inrikes Bref öfver 8 till och med 48 lods vigt medgifne eftergift i Posiporto elier så kallade Moderation borde hädanefter som hittills bibehållas. 2:0
Att den af Utskottet föreslagne Controll öfver Post Expeditionen genom den åt Herrar Ivandshöfdingar öfver PostFörvaltarne uppdragne tillsyn af Ridderskapet och Adeln förkastades, hvaremot Ridderskapet och Adeln ansåg PostFörvaltarne böra vid ansvar åläggas att dagen efter det hvarje Post afgått till Allmänhetens åskådande uthänga Collationerade douppletter af PostChartorne öfver de med den sist afgångne Posten expedierade Bref, hvilka Chartor , sedan de sålunda varit intill näst derpåföljande Post åt samma
Ort för en hvar tillgängelige, derefter borde genom Magistraten öfversändas till HufvudPostContoret, för att vid granskning af Räkenskaperne lända till Controll, i hvilket afseende underdånig anhållan, om behörig föreskrift i detta ämne, borde till Kongl. Majit i underdånighet framställas. 3.o Att Riksens Ständer borde hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det afgiften för recommendation å Bref hädanefter icke må utan Riksens Ständers hörande förhöjas. 4:0
Att så väl RiddarhusCanzliet, sorn de öfrige RiksStåndens Canzlie Expeditioner, borde V s/i i5 October /.' m, var» befriade fran erläggande af Losen för de till dem ankommande Fribref. jio Att Utskottets Utlåtande öfver Herr Hjertås, Gustaf, Motion angående franquering af Bref, lades till Handlingarne; Och skulle de öfrige RiksStånden inbjudas, att uti de, i afseende å 2, 3 och 4 Punkterne, här ofvan fattade Beslut med Ridderskapet och Adeln sig förena.
Utdrag af Protocollet, hållit hos HöglofJ.
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den H October 1823. S, D. Sedan hos Högloft.
Ridderskapet oell Adeln motion blifvit väckt om ett sådant tillägg uti 51 §. af nu gällande Riddarhusordning, att Introduction å Riddarhuset hädanefter icke må emellan Riksdagarne af RiddarhusDirectionen, utan endast af Ridderskapet och Adeln under påstående Riksdag meddelas; Och RiddarhusUtskottet, efter erhållen Remiss af berörde motion^ uti deröfver afgifvit Utlåtande, sig yttrat, att sorn frågan huruvida Introduction må endast vid Riksdag eller deremellan ega rum, syntes vara beroende af Ridderskapets och Adelns godtfinnande, och den föreskrift , som, i öfverensstämmelse dermed, kunde blifva rörande detta ämne 336 Den 15 Oetoler f. m. uti RiddarhusDirectionens Instruction införd, hälst Ridderskapet och Adeln, och således äfven RiddarkusDirectionen, i allt fall, i afseende på förekommande frågor om introduction, icke ägde någon annan ledning för sin åtgärd i denna del, än hvad som vöre med Ståndets Privilegier och Rikets Grundlagar instämmande, samt ett uppskof med Introduction8 erhållande, intill dess Riksdag inföll, icke kunde innebära ett förnärmande af den adlades eller upphöjdes , på grund af en sådan nådebevisning vundne anspråk på Representationsrätt, enär densamma ej kunde komma i fråga att utöfvas förr än vid allmänt Riksmöte, och det, jemlikt ordalydelsen i Kongl. Förordningen den 8 Maji ja775 , jemförd med Kongl* Brefvet den xl Februarii 1800, måste antagas, att den adlade eller upphöjde ägde att ifrån den stund han fullgjort prestanda, och sig till Introduction hos RiddarhusDirectionen anmält, tillgodonjuta alla de fri- och rättigheter, som den förlänte värdigheten i öfrigt åtföljde; Alltså och då Utskottet ansåg den föreslagna förändringen icke medföra några olägenheter, utan fastmer befrämja en nödig ordning, och bereda ett tillfälle för Ridderskapet och Adeln, att sjelfve lära känna de Ledamöter, som med dem införlifva», innan något allmänt förtroende blef å Slåndels vägnar dem uppdraget, fann Utskottet icke något hinder för tillstyrkande af den förändring, som åsyftats, att nemligen Introduction hädanefter ej må rneddelas af annan, än Ridderskapet och Adeln under påstående Riksdag, men icke deremellan; hvarjemte Utskottet ansett 51$ Riddarhus - Den iy October /. nu '37 husOrdningen icke vara i behof af någon serskilt! omarbetning eller förändring i och för antagandet af ifrågavarande motion; samt Herr Grefven och Handt Marskalken tiilkännagifvit, att enär 51 §. i Riddar husOrd ni Ogen stadgade,
att de personer, hvilka af Kong!.
Maj:t blifvit till Greflig eller Friherrlig värdighet upphöjde, eller med Adelskap benådade, men inom tvenne år efter utnämnandet icke sig till vinnande af Introduction å Riddarhuset anmält, hade all vidare rätt därtill, enligt Kongl. Förordningen af den 8 Maji 1775 och Kongl. Brefvet af den 11 Febr. 1800 förlorat, så framt ej Kongl. Maj:t täcktes genom särskild Nådig Resolution den försuttne tiden iterställa; Och skulle det åligga RiddarhusDirectionen noga tillse, att hvad berörde författningar så väl härom, som i öfrigt rörande Introductioner, innehöllo, blef noggrant iakttagit* men att under Riksdagarne Introduction likväl ej finge beviljas, förr än RiddarhusDirectionen hos RiddarhusUtskottet tillkännagifvit, och RiddarhusUtskottet hos Ridderskapet och Adeln anmält, det vederbörlige prestanda blifvit fullgjorde; samt af detta stadgande, enligt Herr Grefvens och Land t Marskalkens omdöme, syntes följa, att RiddarhusDirectionen vöre pligtig emellan Riksdagarne meddela Introduction åt dem, hvilka i sådant afseende företett behörige prestanda, och berörde af RiddarhusUtskottet tillstyrkte motion sålunda innefattade en förändring uti den rörande Introductioners meddelande uti 51 §.
Riddar* husOrdningen befintelige föreskrift, samt en slik Ridd 0. Ad.
Band. lista Afd. s*. 55a Ven r5 Octoler f. m. förändring icke kunde pä annat än det i 52 §{
RiddarhusÖrdningen stadgade sätt lagligen tillvägabringas; Herr LandtMarskalken, hvilken ej eller, jemlikt 45 §.
Riksdagsordningen, ägde att föreslå något, »om vore mot RiddarhusOrdningen stridande , utan endast hvad som fordrades till verkställighet aF det Grundlagarne elier RiddarhusOrdningen föreskrifva, följaktligen icke ansett sig kunna meddela proposition till bifall å RiddarhusUtskottets
Utlåtande uti dess närvarande skick; men en slik proposition likväl blifvit af Ridderskapet och Adeln yrkad ; så förklarade Herr LandtMarskalken, jemlikt 55 RiksdagsOrd-' ningen, öfverläggningen hvilande; Och blef frågan förvisad till ConstitutionsLJtskottet som borde, inom fjorton dagar härefter, öfver deBsammeS stridighet eller enlighet med Grundlagen sig ut* låta.
Upplästes till justering och godkändes ExpeditionsUtskottets under
Nto 227 insände förslag till Riksens Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Majit angående nytt val af Riksens Ständers Justitieombudsman och dess Suppleant; äfvensom ExpeditionsUtskottets under Niris 228 och 22g afgifne förslag till förordnanden dels för HofRättsRådet, Häradshöfdingen Carl Petter Törneblad, att vara Riksens Ständers JustitiasOmbudsman, dels för Lagmannen, Häradshöfdingen och Borgmästaren Nils Callerholm, att vara Riksens Ständers JustitiseOmbudsmans Suppleant» 'pm 15 Octöbtr f, m. 339 Företogs till pröfning Stafs- och BancoUtslcottens den 2 dennes under
Nio 513 afgifne* samt den 7 derpåföljde på bordet lagde, Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga proposition, angående ytterligare anslag för fullbordandet af Götha Canal.
När mari lätt kati förutse , att denna fråga kommer ätt genom votering afgöras, får jag på förhand deröni anhålla, sedan discussion i ämnet föregått.
Jag gör det, för att hafva den förmån föreslå contraproposition, hvilket afven i sinoria tid skall ske. iag skall ock dessförinnan yttra mig i saken.
Herr Dalmant Lars Jöhan, anförde skrifte— ligen; (Se Bi lagari N:o r.) Herr Hjerta, Gustajl Öfver Götha Canal är Vedan så mycket ördadt, och Verket har redan hunnit så långt, att jag artser vara högst öfverflödigt, att vidare öfverlägga orri nyttan deraf.
Jag hemställer således, örn icke discussiohen kunde få en bestämd riktning derigenom , att Beiänkändet punktvis föredrages, i hvilket fall deri första punkten handlar öm ; huruvida anslag skall gifvas eller ej.
Herr Grejven och Landt-Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade Utlåta, att §tau~ ögIi BancöUtikbiténs förevarari - 34°
Den 15 October j. m. de Utlåtande finge punktvis till pröfning och afgörande företagas.
Herr Grefven och Landt Marskalken yttrade, att Utskotten i första punkten af sednare Utlåtandet frångått den i första Betänkandet gjorde alternativa framställning, i afseende 3 anslaget ät Götha Canal, samt i stället tillstyrkt, att, under loppet af fem år, eller från och med 1824 till och med 1828 , en sammanlagd Summa af 1,650,000 R;dr Banco måtte såsom byggnadsbiträde anslås.
Då frågan om Götha Canal förra gången inom Utskotten förevar, yttrade jag den öfvertygelse,’ att man borde noga undersöka, hvilket ändamål vore angelägnare, Penningeväsendets reglering, eller fullbordandet af Götha Canal.
Jag var af den mening att det förra var af mera vigt än det sednare; men nu har genom Riksens Ständers beslut blif. vit stadgadt, att någon egentlig finance-reglering icke kommer vid denna Riksdag att äga rum.
Det stora ändamålet är således förfeladt, och det är blott en besparing i utgifterne, som kan till— vägabringas derigenom, att den föreslagne anslags-» summan icke bevilljas.
Ehuru denna visst är ganska stor, också betydlig, att genom dess indragning all upplåning mot 3 procents obligationer kunde förfalla, är dock föga hopp, att icke Riksens Ständer nu bevilja det begärdta anslaget.
Jag vill således icke tala deremot, utan blott yr - Den 15 October J, m. ka, att få villkoren för beviljandet så säkra, som möjligt är, och Aciie-Ägarnes rättigheter och skyldigheter så bestämda, att man må veta, på hvad fot man står med dem, och i framtiden undvika alla vidare tvistigheter derom.
Man har flere gånger sett, huru ActieÄgarne framkommit med påståenden, att de hafva lagliga anspråk på allmänt undeistöd, ehuru octroyen från början grundades derpå, att de sjelfve skulle bestå med. len till gräfningen, utan au någon på minsta vis satte i fråga, att
Staten dertill skulle bidraga annorledes, än genom det af Banquen lemnade DiseontCreditivet.
När man nu besinnar, huru Actie-* Ägarne uppfört sig, sedan sista Riksdagen , tror jag för min del, att Riksens Ständers värdighet fordrar, att icke ytterligare lemna Bolaget tillfälle, att fortsätta sitt förra trotsiga uppförande.
Då hvad vid förra Riksdagen tilldrog sig till äfventyr* nu mera fallit många utur minnet, utbeder jag mig att i korrthet få anföra förhållandet, för att bevisa hvad jag har sagt.
Hvar och en vet, att Bolagets Discont kom på obestånd, derigenom att en million Rtdr af Discontens medel användes till Canalbyggnaden, Disconten ägde ej förmåga att betala sina skulder, fråga uppstod dl, att Staten skulle öfvertaga utredningen af Discontens affairer.
Innan något beslut i detta ämne fattades, framställde BancoUtskottet till Bolaget genom ProtocollsUtdrag af den 3 Januarii 1818 följande fråga; ”Huruvida sedan Götha CanalDiscontsVerks Creditiv på Banquen nu mera befinnes till fullo begagnadt, men Verkets Assignationer derutöfver bland Allmänheten utelöpande, hvilka, i brist af Bond till deras inlösen, utaf Dea ig Öctober J. m, Banquerv blifvit afviste, Bolaget nu vöre sin na dt,, samt sålunda beredt, pch i tillfälle, vidtaga sådana medel och utvägar, hvarmedelst de 5 DiscontVerkets sida ingångne förbindelser, genom Bolagets försorg må varda behörigen uppfyllde, och, såsom en följd deraf
Di.scontrorelsen återbringa^ uti sitt förra skick, till begagnande för Bolagets, räkning under den octroyerade tiden, enligt det; till grund derföre utfärdade Reglernent,en; med, förklarande tillika, att derest Bolaget saknade utväg dertill sådant borde utan allt uppehåll till.» kännagifvaSj emedan den väsendtliga rubbning uti, de allmänna Låneanst af terne, sorn derigenom skulle uppstå, ofelbart komma att inflyta uppå den reglering, hvilken, i följd af Rongl, Majlts Nådiga Rropositiot) qm allmänna Renningqrörelsen och, Myntvärdets upprätthållande, hos Rikets ny för-- samlade S,tänder är undqr öfvervägande;”
Rå denna fråga,svarade,Bolaget ingenting hpslämdt, utan åberopadeCanalDirectianens qjodjar, dqn, Itpde December i 8 1.7 gjorde framställning i ä,mnet; sorn innefattade begäran om ytterligare lånebiträ.den, och uppskof med fullgörande af de Disconten åliggande utbetalningar till sine Borgenärer; hvarvid.
Bolaget yttrade sig sålunda; ”CanalBqlaget åberopar således vördsamt hvad på nyssnämnde sätt, redan blifvit föreslaget, rörande sättet att fullgöra, Bolagets förbindelser, emot fortsatt åtnjutande af, de, vid dessa förbindelser* ingående, af Riksens, Ständer ui fästade motsvarande förxpåner, och underlättade åfelt tempoiairt Rånebiträcle, lika angeläget för allmänna rörelo.ens, gagn, sorn för Cana! B o] a gets.1'
Den 15 October f. »»♦ 345 Directionens i ämnet infordrade Utlåtande, gom dl bilades Bolagets Memorial, innehöll en Strof, som jag anhåller få uppläsa.
Directione» säger; ”Lika omöjligt som det måtte synas.
Directiojien och, som den förmodar, äfven Bolaget, att på nyssnämnde sätt. genast uppfylla Verkets förbindelser igenom skyndsamt utkräfvande af Verket» fordringar j lika förvissad vågar I>irectionen ock vara, att Riksens Höglofl.
Ständer ej skola betvifla Bolagets förklarande, att vara sinnadt, beredt och i tillfälle, att med endast erhållande nödvändigt rådrum, utredningstid och något temporairt X,ånebittäde, med användande för öfrigt af Canal* och DiscOntVerkens egne tillgångar, noggrant upp^ fylla alla sina förbindelser.”
Bolaget förklarade således, att det blott behöfde rådrum och biträde med mera, men und-i yek att yttra, huru det skulle förhålla sig, om det icke feck dessa förmåner.
Allt detta innefattade blott ett bemödande, att få tillfälle befria sig från sina Borgenärers kraf, men utgjorde icke protest mot den utredning, som sedan kom i fråga.
Någon sådan protest afhördes ej eller under hela Riksdagen.
Hvad särskilde ActieAgare, som i egenskap af Riksdagsmän ägt att Uti RiksStåndens Plena, yttra sig, Riksens Ständer m| hafva sagt, kan ej anses utgöra Bolagets Samfällda, förklaring, och icke läggas till grund för ett Riksens Ständers beslut.
När således Bolaget förklarat, att det endast med ett temporairt lånebiträde kunde reda sig, måste det ock antagas hafva ärkänf, att det i annat fall var fullkomligen utur stånd satt, att fullgöra 3ine för - 344 Den r5 October /. m. bindelser, hvilket dessutom
Bolagets allmänt uppgifna ställning tiilräckeligen ådagalade.
Då frågas, hvad följden blifvit, om icke Lagstiftande Magten befattat sig med utredningen P Fordringsägarne hade säkerligen tvingat
Disconten till Concurs ; de hade då öfvertaga Discontens rätt emot dess Gäldenärer, och, för att betala skulderne, hade fordringarne, som alla voro förfallne, inom sex månader derefter genast skola indrifvas.
Man kan svårligen föreställa sig, att Borgenärerne läranät något anstånd, isynnerhet som den enskilte egennyttan troligen velat begagna tillfället att slå under sig de Egendomar som till gäldande af
Discontens fordringar otvifvelagtigt kommit att å UtmätningsAuction försäljas.
Häraf hade svåra olägenheter för Bolagets Gäldenärer uppstått, i stället att de nu genom Riksens Ständers beslut fått fem års rådrum att betala sin gäld, och verkligheten af deras trångmål bevises ostridigt deraf, att den beviljade tiden måst af Riksens Ständer vid denna Riksdag ytterligare med tvenne år förlängas.
Detta hade blifvit förhållandet å Gäldenärernas sida.
Fordringsägarne åter hade icke så snart kunnat utfå sin rätt, om icke Staten mellankommif, ty säkerligen hade lång tid åtgått, innan den från Discontens Gäldenärer utmätte Egendom hunnit att realiseras.
Fordrings, ägarne hade troligen genom en brådstörtad utredning kommit att förlora en del af sitt Capital, i stället att de nu endast vidkänts förlust af en påräknad räotevinst.
Hvad sjelfva CanalBolaget angår, vet hvar och en, att den, som gör Concu rs, nödgas afstå alla sina tillgångar.
Bolaget hade således icke allenast förlorat
Discontrörel» * Den 15 Oclober /. ni. 345 sen, utan afven sjelfva Canalbyggnaden hade mäst till Bolagets Fordringsägare afträdas.
Desse hade hafi laglig rätt att drifva den förra för egen läkning, och hade inträdt såsom Actieägare i den sednare, utan att likväl derigenom full ersättning för Bankens och enskildte fordringar uppkommit.
De förra Actie-ägarne hade således varit skiljde från all befattning med C8nalen och ijgt intet för hvad de tillskjutit till Canal byggnaden.
Nu frågas, vid dessa förhållanden och då Staten eller Riksens Ständer icke hade någon skyldighet sig ålagd , eller på något sätt åtagit sig att förunna Bolaget flere förmåöer, än dem detsamma redan erhållit, om icke den utredning sorn skedt, medfört en verklig fördel för Bolaget, och bibehållit dem vid förtnåner, som de, i saknad af Riksens Ständers mellankomst, alldeles förlorat.