Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Till dek stora ändamalek att urwidga hage-, och en nial beräknad omtanka pa jordbruket, och alla yrken som sta uri ett nära sammanhang verme o, fordras i mia kanka blott twänne högst eakla incdcl, nä-'ligen akk losta alla onyttiga band, som s,altra den enskilda fliken och friheten, att pä fördelaktigaste sätt anmanda sin jord och sin förmögenhet, samt att för hela Riket, för hwarje Län särskildt, kill och med un hwarje Socken inrätta Sällskap as kunnige och nitiske mae., hwilka med kännedom af sin ort och egen erfarenhet äswen borde förena kunskaper i allmänna och enskilda hushållningen.
I afseende pa det sörsta af desta medel har jag den öfwcrkygelsen, att blott en allmän oinskränkt fri, het att a invända stna kunskaper, sin werkfamhet och fia förmögenhet, utan att störa någon annans lika ividsträckca frihet kan, uti alla möjliga yrken och nä» ringssang bringa individuerne i en Stat till en fullkomlig kännedom af sina egna, och som en följd der» af, äswen af Skakens högsta fördelar.
Allmänna Oeconomiika sagar och författningar
Uti ett widsträckt, kill jordmohn och öfriga beskaffenhet sä ombytligt land som wart, mäste nödwändigl bl isma högst ostillkomliga, felaktiga och ofta aldeles icke antväudbare.
De sä som äro nödige, böra blott gifwas för särliilde orter, endast innefatta stadgander, som leda kill allmän ordning och säkerhet, ictt: föreskrifter, för - Den 21 December.
1277 förbud och befallningar för enskilde om sättet, huru de fä elier icke fä anmanda sin egendom.
Genom underwisning om sina sanna fördelar, om okända nyttiga sätt att sköta sin egendom, skall den enskilde hushållare» bringas till ett klokt omvändande deraf.
Men han skall aldrig genom befallningar och förbud rwingas tili det som gagnar och afhällas frän det som skadar, egentcljgen endast honom sjelf, dä fräga är om desi enskilda förmögenhet.
Det ligger desiutom nog mycket i mcnskliga lynnet att öswerträda förbud deni man icke gillar, och man kan ibland mindre uplyst sol? antaga, att de ofta wcrksiälla en misihuöhallnings åtgärd, blon derföre att den är förbuden, dä de, endast ledde af om» lankan pä egen fördel, icke skulle hasma begäll samma m isiko g.
Dä likwäl en närmare granskning as wär allmänna lag, och wära otaliga, hwarannan ofra motsägande och icke werkställbara författningar i Len allmänna oecvnomien, är af en större omfattning än att den kan uti ett korrt memorial »plogås, minst dä Författare» icke äger alla de kunskaper, som fordras sör att deruti ingä, sä är det blott en yttrad önskan, alt tesie författningar mätte öfwcrscs.
Enligt Regerings-Formen äger Kongl. Majit att afgöra srägor som anga Rikets allmänna hushållning.
— Till dctza höra åtskilliga stadgandrr mi Allmänna Lagens Byggning» och Handels-Balkar, hwilka pä Jordbruket och flere näringar hafwa cit wigtigt inflytande.
2ag 1274 Den 2i December. haller jag att mi kill Wallof!.
StändttS gunstiga Zs»verläggning marke framställas propostrion.
Gin icke detta ärende med crllhörat-de handlingar bör äterfärwiiao kill HLZlofl.
Allmänna Beswärsoch Gccc-nnmrse.- Ucstouec, att veräfwer nytc betänkande c.fgjfwa, samt ett exemplar af handlingarne astämnas till högloft.
Stars, Utskotter «är att i den -zmständigbet ch:> ansetts i någon mohn röra Glats-werkeL nied, dela Dest yttrande; rch korde vetta af mig nu upläste Memorial fä kil!
Ve öfrige Ständen åtfölja.
Stockholm den 2g Nowrmber 1829. tt. kjar.
Enligheten med Originalet intygar:
I. tt. peterzon.
' Uplästes ekt af Herr ^kmnerStam, lscrksn, itp gistvik Memorial, sä lydande: Wördsanit Memorial! Wtt Jordbruket mi wart, likasom i de fleste lander är och bör wara hufwudkällan för National wälmåga, är en sanning lika ostridig som den, att wi ännu äga oberäkneliga tillfällen för nyodlingar och förbättringar « jord, som hittills legat aldeles »fruktbor eller warit ilka Eött; och da man nied skäl beklagar, att wi ärv andra länders innebyggare uuderlägSr. e i detta fall, ma wl likwäl med tilifredsställelse pä« minna ost, au genom ett klokt begagnande af Vesta Den Li December.
I27s tillfällen, w?>r churu till gränsorne minstkade Stat kan bnugaS kill en höjd af inre wälmåga och styrka, som hittills knappast warit päränkr.
Mt cn utwidgad bandel lifwar och ökar rärele fen inom landet är otwifwelagkigt och art Mamrfacmrer sch Fabriker ars för alla Lauder nyttiga, kan icke eller bestridas; men att genom allmänna upmuntrmgar och understöd samt genom trvängS-lagar uphjelpa dest» bi näringar, och akt deremot lämna hufwnd-iiäringttr eller jordbruket utan upmumran och biträden, tryckt af en mängd förbuds- och andra twängSckagar, kan icke wara nyttigt för »agot Land:
Och ty wärr! har debra felaktiga oeconomijka fystemc, under en läng tid hos ost warit radande, om annars man kan säga att »agot systeme blifwit följdc uti wära Författningar.
En Slars wälständ ökas icke altid derföre att folkmängden tilltager, men den senarcs tillmark blir en säker följd af ökad wälmåga genom jordbrukets för» bättring och deras tillkommit öfmerflöv pä lifsmedel
Alla näringar som teism as inom en Srak, äga af samma ffäl,-som Statens Medborgare, ratt kill lika ffydd och frihet.
Upmunrringar deremot bero as dens »välbehag som lämnar deni, men Statens nytta fordrar, att de hälst anwändas pä den Hufwud-närmg, som utgör grunden för Statens styrka, och sedan i ett klokt förhållande delas emella» alla yrken.
Aldrig bör den ena näringen uvhjelpas pä den andras bekostnad, och. minst bör hufwud-näringen sakna det nnderstvd som lämnas ät bi-näringar.
Jag skyndar ifrän Vesta, nu mera än förr, er, känr I2ZQ Den 27 Deceigibcr. ett Kongl.
Circnlair-Vref of den 9 December, om Landtbruks Sälljkapers inrättande uti Sscknarne, hwitket äftvru mri Kongl.
Kanuuar- Coklcgii Rclalio» af är 1776 högeligen bliswit tillstyrkt.
Om detta kommit kill werkjMighe» nagocstädes, är dct Äminstone blott pä fa ställen.
Mea den mr Kyrkolagen söre skrifne inrätr.ring as K mko-Räv eller Socknens älste uri hwarje Förjamiiug torde i de fleste orter finnas.
Uri äldre författningar ars således flere förer skrifter lämnade för inrättning af Hur-Ms Sälljkaper uri hmarje Socken, och kan handa skulle bade desta författningars ändamäl och Kyrkolagens föreskrift däst upfyllas, pa särr härefter förestås, nä ml.
Uri hwarje Församling eiler dä twsnne mindre Socknar inom en liten kreig belägne utgöra ett Pastorat, böra Socknemännen ä alimän, 14 dagar sörUt pä Predikstolen lyst, Sockn c stäm ma wäija ibland sig ett eftcr Församlingens storlek afpasiadk antal inom Socknen boende jordägande män, för alt utgöra de sa kallade Socknens Älste eller de Äldres Räd hwaruli Församlingens Pastor och SchMrace, der sadan fin> nes, alli» borde wara sjelsskrisne Ledamöter.
Delta Sockne-Nad, Hushålls»Sälljkap, eller hwatz namn man deråt will giswa, borde hwarje Söndag och oftare, dä Ledamöterne ansägo tzel nödigt, samlas pä Högtidsdagar ester GudStjenstenS stur:
Och de skulle zämte besörjande af de Kyrko-Radet uri Kyrko-Författningar älagde skyldigheter haswa till hufwndsakeliZa föremal: i:v Den 2i December. 1281 i:o
Alt samla upsySningar om tillståndet as hushållningen inom
Församlingen samt om möjliga och nyttiga förbättringar och ändringar deruti; medde» la dcfia uvlysninqar ät hwarannan, öfwerlägga om de pä detta sätt wäckte frågor och ibland sina Sockneboer söka utbreda kunffap och underwisning uti jordbruket och alla de näringsfång, hwilka inom Församlingen idk.^ö elser med fördel kunna idkas. 2°.s
Dä en gang den högst nyttige inrättningen as Soekne-Scholor blir allmän och der sädane redan finnas, böra de, vä ofwannämndc sätt, of det allmänna förtroendet sanik öswertngclsen om deras redlighet och uplyöning walde män, jämte Pastorerne haswa öfweeinseender wid dctza Schöler, för att såmedelst genom egna efterdöme» kunna werka och genom cn nära rillsnn rvaka öfwer ungdomens bildning kill sedlighet och öfwer meddelandet af kunskaper aspassade efter deras yrken och lefnadssätt.—
Delta förtroende skulle äfwen gilwa ät defie män anledning att meddela, och ät deras Socknebvar böjelse och begär att söka hos dem räd och uplysningar uti deras hus» hällning och andra för dem wigtiga ämnen, äfwen» som de senare skulle ät de förra öfwerlämna afgörande! af mindre twister och stridigheter, dels efter anta» gande byordntngar, dels efter de sä>unda altid till handa warande gode männens urstiilning och jämkning, Hwarigenom sädane twister ofelbart skulle till större delen minskas och förswinna utan kostnad, omgång, och omstols åtgärd och såmedelst de aldra enklaste och danske närmast till ändamälet. ledande Förliknings,Mälker upkomma.
Denna inrättning, hwilken pä sätt förut är wiFjerde Bandet N:o tz-. sadr 1282 Den rr December.' fädt, Htifwudsakelrge» icke är ny utan grundad pä as, driga wanor och gällande författningar, rsrds enlig; delta förslag, fa den mäst enkla och namrliga sam^ mansättning.
Den blir utan kostnad, sa framt icke Socknens mnewänare, någon eller flere ibland dem wille för goda och nyttiga ändamål göra tillstött.
, De-z blir ula«l andra »noder och sörbitideiser än de som ftiwilligt ingas och sadane akt hwarje wältänkande
Medborgare bör finna e» sann tillfredsställelse, att ätsM sig dem.
Den blir för Kyrkohcrdarne ett kätt och säkert medel, att förskaffa sig sine Åhörares tillgiswcichet och förtroende, och ait derigenom sa mycket tviflare tvärka bade pa deras moraliska bildning och rimmliga ivälständ.
Den stall närmare fästa sambandet och förtroendet emellan medborgare, hastigt göra enskildas kunskaper och erfarenhet nyttiga för det Allmänna och skyndsamt bidraga, till utrotande af okunnighet och fördomar af alla flag, samt till den allmänna wälmägans och trefnadens förkofran.
Läne-HushallSkSäljskap.
Rikets indelning i afseende pa inre styrelsen uti Län föranleder till uprättanver af de större HushällsSällstaperne, särskildt inom hwarje Län.
Landshöfdingen, inom Länet boende Ledamöter af Patriotiska Sällskapet och Wetenstaps»Academien skulle deruti wara sjclfstcifne ledamöter, likaledes Häradö-höfdingar med Donusagor innom Länet, Lands-Secreteraren och LandSKammcrcraren derstädes.
Hwar och en innom Länet, som gas eu wifl utsatt summa penningar till Sällskapets Cafla wid defl sörsta inrättning, skulle der äfwen uran wal blifwa Ledamot, detza salunda tillkomne
Ledamöter Den 21 December. i2§z skulle äga räll att förestå och wäija de öfrige Leda, »Sterne kill ett witzr antal, afpahadt efter Länets storlek och med iakttagande deraf att Ledamöter togvs i« frän alla Härader as Länet.
Och sedan detta i böre jon bestämda antal Ledamöter blifwik tillsatt och antingen ledighet yvpar sig genom någon Ledamors afgång eller dä Sällskapet will öka amalet af sina Ledamöter, inwäljas de as Sällskapet» Lansshöfdingerr är sjelflkciswen Ordförande under första äret af Sällskapets organisation, hwarom han bör sa fort möjligt är draga försorg; Men sedan wäljes Ordföranden af Sällskapet för hwarje, är och ätmmstone hwart tredje ar skall en ny Ordförande mäkjas» Secreterare» wäljes af Sällskapet, och kan ny Secreterare wäljas hwarje är, eller den sörre bibehällar sä länge Sällskapet behagar» Zilla wa! ske tvid större eller allmänna fälltmankomster med flutna sedlar.
De Ledamöter sonr deltaga uti sjelfwa stiftelsen böra namrligtwis äga rättighet ait upsätta och utarbeta de särskilda stadgar, som för Hushälls-Sällikapet inom hwarje
Län finnas efter olika locala omständigheter lämpelige» Dä Sällskapet wid allmänna sammankomster, nagra fä gängor om äret, hälst wid marknader uti Säne Residence,Staden, samlas, anställas jämte de förut nämnde walen och pä
Ikka sätt äfwen wal till twänne arbetande Utskott af nägra fa Ledamöter, undre namn af Berednings och Revisions-Utskott.
Hufwudföremalen för Sällskapets samfälde up« märksamhet och drift skulle bliswa, akt genom alla för 1284 Den 21 December'. för sällskapet möjliga medel och utwägar inhämta upplysningar sm hushällningens tillftänd uti Länet, och till dest förbättring bidraga.
Widare af Sällskapets förbindelser samt möj. liga werkningskcclö och sörmäga beror sä huswudsakeligcn af Ledamötcrnes kunstkaper, npmärksamhec, nit och trist samt af de medel, som Sällskapet genom en« skildes eller Regeringens frikostighet winner, att nägon bestämd gräns ej kan cllrr bör derföre sättas, u, ian blott en ailmän hänwisning och riktning gifwaS L; Sällskapet, att pä möjligaste sätt wara nyttigt
I öfrigt torde det böra lämnas ät hwarje Hushålls Sällskaps egen omtanka, att upstnna och anmanda medel och sätt för sin »verksamhet.
Till ett bestämdt föremal kunde.Hushalls Sällskaper betydligt medwerka, det näml. art om Regeringen alägger Lankshösdingarne att med biträde af öfrige Embets- och Tjenstemän inom Länen Kyrkoherdar, ,e derunder inbcgripne, anskaffa säkra statistik» twlySningar cch beskrisningar frän hwarje Län, skulle HuShäIlS>SäI!skaperne och deras öfwer Landet spridde medlemmar kunna huswudsakeligeu härtill bidraga, sä att desta beskrisningar blefwo ända till minsta dekailler paliteliga och fullständiga.
Landshöfdingarne borde äfwen jämte de berättelser, som ärligen afgiswaS om ä.swäxtcn, i korrthet nämna Länets tillstånd i afseende pä jordbruk och öfriga näringar deras tilltagande eller sörfall och hwart femte ar eller sex mannder söre den bljfwande Riksdagen i samråd med Hushall^ Sällskapet upratca och till Regeringen insända en fullständig beskrifning i detta ämne.
Lör Den 21 December. 1265
Föe att koncentrera HnshW
Säll ffi pets werksawhck och närmare bestämma dest föremål skulle de ofwmmämude Utjkettcu tillsättas.
Bcrcdnings»Utjkot« rer skulle cnitlkaga alla bade munteligcn och fkrifteligcn till Sälllkapet afgifne uplysnin^r och förslag samt ölmen priLstrifrcr, ta SäMapet hast tillfälle art be, iöaingar ulfasta.
Ukchottck skulle granska och utarbeta de pä detta sättet wäckte frågor och ämnen same derefter östveriämna dem jämte silk egir utlåtande till Revisions Urssonet, som ytterligare skulle öfwersc dem och yttra sig om nyttan och anmändbarhcten as gifna förslag samt medlen och sättet för deras rverkställighet.
Sä mycket af ds pä detta sättet utredde wigti» gaste ämnen , ssm medhinnas kunde, ffuile wid Säll» skapctl- ailinänuare sammankomster föredragas och af» göra^, samt derefter är Revisions Utskottet eller enM, da Ledamöter, nägra eller mänga, ester sakens beskaf, fenh-t, updragas att besörj werkstälkigheten as de mätt och steg
Säliffcpek teflaral widtaga till befordrande af något nyttigt ändamål.
Rckrts Allmän aa Hushätts-Sällskap.
Otwistvelakrig är nyttan af ett allmänt Hushålls Sällskap för hela Riket, till förenings punkt för allden!, som ukl Landsvrterne blifwit jlrrättade.
Att inrätta ett Cellcgium tved EmbetSmän och löner pä
Stat torde mindre leda till ändamälet.
Redan äga wi ett stoet Samfund, uprSttadt, h«f« L286 Dcn 2l December. hnfwudsakeligen kill jordbrukets upmuntran, nämligen Patriotiska Sällskapet.
Om detta fär en mera bestäms rigtning ät nämnde syftemål torde det flillkomljqen kunna upfylla bestämmelsen för ett Rikschushälinings Sällffap.
Genom sina uti alla landsorter as Riker spridda medlemmar och genom brefwäxling och samband med Hushälls-Sällskapcrne öfwer hela Riker skulle ketta Sällskap läkt komma i tillfälle att samla uplyöningar och underrättelser, samt r anledning deras sträcka sin omtanka kill ett allmänt befordrande af de ändamål, hwaikill Läne-Hushälls-Sällflaperne innom en >mmdre krets skulle medwecka.
Patriotiska Sällskapet under Kongl. Majus Egit Nådiga beskydd kunde sta i eli närmare förhållande kill Regeringen, samt genom ärliga berättelser och mlätanden pä befallning lämnade, giswa tillkänna de ändringar och förbättringar »ti oeconomijka författningar och allmänna Hushallsanstälter, samt de nya ätgärder » besia fall, hwilka genom Regeringens försorg kunna och böra befordras» Att Patriotiska Sällskapet till winnande as förutnämnde föremäl torde böra annorlunda organiseras, än det nu är, att dek borde wäija inom sig arbetande Utskott, och dels ät dem, dels ak enskilda medlemmar eller genom utsatte belöningar ät andra updraga utarbetandet af wista nyttiga ämnen och frågor, läka ukgifwa en Hushålls tidning eller Journal med flere föreskrifter blefwe nödwändiga följder af den utwidgade werkmngSkrets, som Sällskapet skulle erhålla.
Ge - Den 2i December. 1287 Genom Lsndshöfdingame borde likwäl LäneHushålls Sällskaperne mi Hushalls anstalter, som endast anginge ett särskildt
Län och af Regeringen berodde, kunna med underdäniga forstag till Kongl. Maj:t inkomma, uran ari ärende! hos Riks-Hushällninas-Sällskåpet skulle beredning eller granskning undergå.
Såsom tillägg wid förestående utkast eller rätrare såsom swar pä twanne inkast, hwilka deremot torde anföras, nämnes: i:o
Bade för tverkelig nytta och att möta den inwändning som allid göres emot nya inrättningar, sä snart de fordra dcn minsta kostnad, torde den utrvag wara tjenlig att stundom förestå pris och belöningar, hwilka icke hade något penningewärde, utan endast innefatta de bewis, antingen pä medborgares aktning och förtroende, eller witknade att den person som erhållit- dem, pä ett eller annat sätt genom kunjkaper, siik eller skicklighet sig utmärkt.
Dock torde detta medel egeyteligen wara anwändbart inom Socknarne och böra af de för dem projetterade Sällskap eller Ratz Utdela».
Genom penninge understöd med gäswor eller län torde bäst biträden och belöningar kunna och böra af de större Sällfkaperne lämnas.
Och dä bade Regeringens, Sränders och enskildas frikostighet osta wisat sig gifwande för inrättningar af mindre allmän wigt än Vesta föreslag,ie, kan man med skäl wänta att de skola, i mohn as sin nytta, särdeles dä den wisat sig Uti werkningar, understödjas. 2:0
Pä den anmärkningen, att hela förslaget e grn, l-88 Den 2i December. genkeljgen än amndadt pä en förmodad oegennyttig werkiämbet och petrie-,sikt Nit hos Medborgare, swaras:
— Att man ro ^ mindre misiräkna sig pä denna än pä d-n t katta äkga^en af könte EmbctSmän: att medel sin ms och kunna med ntncken fördel anwändaS till wäckel'
,e af ett mera c!!mä»t i-ir for allmänt wäl, än det som nu sinnes:
Och ctt desin med l äro yufwndsakeligen uki Regcrm-- gens och Riksens Sränders magi, .en ofta i berndlig mohn hos individuer, dä de cj äro hindrade i riköfningen af sin wälwilja, och dä Regeringen med wittd werksam omtanka för allmänt wäl och ett klokt anwändande af medlen dertill lifwar Medborgare till iubörd.S upmuntran och biträde.
Remitterades till Lag.
Utskottet samt Allmänna Bcfwärs- och OeconomiL-UklVottet.
Justerades följande:
Utdrag af Protokollet häsilt i Högs.
Nrdderssapct och AdeknS Plenum den 20
December 1809.
S> D.
I anledning af gjorde anmärk, ingar, hwilka ssulle Stats-Uljlkvttet meddelas, besiöt Höglosi.
Ridderchapek och Aoeln att titt bcmäldte Utskott aker» remittera Desi under de» i:ste dennes afgjfne och Veu 7:de pä bardet ligde utlåtande ölwer Kongl. Mchts nävigr p ovosition. angående eik ärligt underhäll för den äkecstäende delen af Finska Armeen, med anmodan kill Stake Utffotlet att ssyndefaml inkomma med ett nytt förslag i möjligaste matto sa beffaffadt, att desi» tappre sörfwarare as Sweriges rätt och ära mät, te kunna anse sig för sina känbaraste förluster ersatte: görandes sig Ridderjkapet och Adeln derjämre ven för» hoppning alt se Desi salunda yttrade
Mkesätk velak Dm 21 December. r2L9 as dch N speckive Med-Ständcr, ät hwilka afw!N hos söijulide fyra anföranden till Nidderffapct och 2lveins Prsiocoll, af Friherre VVrsäe, bsblsn, Herr ^6>orerevtr» Orri )o'nLn, Friherre Lissl von tlolscsik, Oorkrr I-uävig; och Herr 8el,urL«rersarL, I akan Iler MAN, wänlig del stulle iaauias.
Or Lu^n.
S- D- Veflöt Riddcyffapet 06) Adeln amnö, da StarmUtffeuel att ffyndeiamt till Ridderffopet och Adcln inkomma med de as Utiksttet sammanfattade Tabeller öfwer personalet as Indragnings» och Ve» nLduil-gkj Statcrne, Ot 8uxrs.
S. D. Bcflöt Högloft. l^idderffapet och Aoeln för sin del, att den tillökning i underhäll sfr Nnder, Officerare och den tjenstgörande Trouppen tvid wärf» wade ArmLeu, som Riksens Ständer sramd.-es kuu» na förordna, mä ifrån och med iZiv ars början beräknaS; inbjudandes Ntdderff .pel och Adeli, rvänli, gen sine Rr pcctive Med Ständer att i delta beslu, sig förena.
Oc Lu^rs. S. D.
Remitterades tili Stats-Utjkviret ett as H rr L 'dt Muffalken och Herrar Talemän underlek» na och benna dag upläst Memorial, innehäliande förr-ag r ll Acswohsn och Traclamenten för RrkL»Stän» d r>i Secreterare, Cancellister och Wakt, Vek-ening. ot 8a^>rs.
Heer Greswen och Landt-Mari?alk?n fräaade cm Rivverffapet oä) Adeln önffade att StatS°Nte ffvttetS utlåtande rörande Kungsgärda.rne i dag söretoges Herr Dm 21 Demkchsr.
Herr l^sAsrkerm Mai) sig fä föreställa, Lik detta StatsUtskoltetS arbets were af särberg
Lade iVtzt och widd, och c>tt der samma, upläst sa nyst som den l6
December, ej torde has^va hunnit af Riddsrffap-t och Adelns Ledamöter tillräckligen granskas, Hwarförc' han önskade alt det åtminstone till äästa piemM mätte fä hwitt».
Ärffillige instämde i den åstundan akt upffjma Betänkandets företagande.
Herr Landt-Marffalken proponerade att della mäl för i dag matte hVila.
Grefwe dlronsreät, hemstälde med »vördnad för detta Ridderskapet och Adelns besink, om det ej likwäl knnde wara en och annan enskild Ledamot tillåtit att uplysningsmis upläsa sina anmärkningar för att erhålla tillstånd att kommunicera dem med de andre Ncspective Stånden, hwilka kanske förr ätt Ridderskapet och Adeln torde företaga detta mål.
Häröfwer upkom en ventilation, hwilksn »vas rade någon stund, hwarester, och i följd af Grefwe Oonsreäcs egit Legiswande Ridderskapet och Adeln öswerenskom att läka denna motion förfalla.
Företogs ä nyo Stats Utskottets den 14 dennes pa Bardet lagde memorial rörande inköpande för SratS» Werkecs räkning emot en summa af iz,QOT R:d .
Banco af Herr Bcrgs-Rädet Friherre lkermsiins Char t«>sam - Dm 2i Deeembsx. lsgr r»,samling, janike platärns dertill m. m. samt omför, mätande af Friherrarne ^Inrlss och /säalzväräs inom SratS Ukffotlet gjorde anbud att berörde Samling för egen räkning inlösa i händelse sädanr ej kunde för Statens räkning läka sig göra.
Härjämte uplästes äfwen ä nys Friherrarne ZnnZSI och ^äesxväräs sedan samma dag hwitande me» mariat kill Ridderffapel sch A ela, hwamti hcmstäl» les huruwida RidderjVapek och Adeln, skulle behaga sjelfwc inlösa denna Samting, föresiäendss äfwen sä» som en utwäg dertill, cn subscription till äetier s rov R:d per Actie: witjandes i widrigt sall bsmälde FriHerrar upsylla deras anbud jämte derwid fästad för, bindelse att, under Friherre i^skmelinr directton, icke allenast ChartT-Werket wa fortfara sä länge näM äterstär eill desi jnllkonmande, utan äfwen att tryckning ' vch utgifning mä söretagas as de geographiffa och statitiska bejkrifningar öfwer Swea Rikes prowincer Hwarttll denna förtjenke man redan samlar sa ansenii» ga förråd.
Friherre hck an nerk, kim, b.srs August.
Af de upläste handlingarne har Högloft.
Riddcrffapet vch Adeln inhämtat att defta rwänne Herrar under Stats WerketS oförmögenhet och aj patriot»^ sorgfällighet att ket förträffeliga ChartT-Werk öfwer Swerige, som Friherre Hermelin med mycken kostnad och upoffcing urgifwil vch ännu widare beredt, ej mätte fluteligen safta i utlänningars händer, erbudit sig att utan afseende pä egen winning, samma ChartT-Werk inlösa.
Trenne utwägar till detta Werks quarhällande inom landet, haswa kommit i stägn.
En genom in - Dm 2i December. lösen af Stars»Merker, fom dertill synes vförmögir en annau, genom inlösen af Högloft» RiddeEapet och Adeli!, medelst Riddarhus Cadans tillgångar, hwilka äter ehu-:» st llkomligen swaranoe mot Catzans ändamål, icke läinila cttöswerffoit, till det belopp som till eii sadan handel skulle erfordras; den tredje innefattas i det af Friherrarne Koncia och gjorde hedrande anbud, hwilken synes mig wara den enda återstående och för» tjena förklarandet af Högloft.
Rrdderffapet och Adelns erkäi:sam.ua tänkesätt.
Herr Grefweu och Landt,Mar ffalken proponerade härefter merberörde CharlT-Wrrkö inlösande för SrätS-Werkets räkning.
Ropades
Nej. Herr Landt-Marffalken proponeraöe inlösen för Ridderikaper och MelnS räkning utaf Riddarhns-Las, sans tillgångar.
Asstogs likaledes.
De i följd häraf Fciherrarne Lonclss och Hstekvärär anbud bicf, genom proposition af Ridderskåpet och Adeln med ett tacksamt wälbehaq ansedk, bestöt Högloft.
Ridderftkapct och Adeln, tillika uppå förflag af Friherre kAsnnsrkeim att genom ett Utdrag af P. dkocollek, detta sitt tänkesätt för bemälde Herrar betyga.