Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då här åter är fråga om att öka en anslagssumma med 6,319 R:dr 41 sk. 9 r:st, Den 2 Oetober e. ta. 67 och Utskottet likväl haft den godheten instämma i min förmodan, att sådane indragningar vid KrigsAkademien kunde äga luna, att anslagen blefvo tillräckliga, finner jag icke nägot skäl att bifalla det ökade beloppet, utan kommer att sätta mig deremot, ehuru fruktlöst jag
Ser det vara, att i detta mera än andra fall, då det vore möjligt att lindra skattebördorna, vinna någon pluralitet.
Då SlatsUtskottet funnit KrigsAkademien behöfva ökade inkomster, intill dess besparing i utgifterne genom en ny organisation kunde vinnas, hade Utskottet äfven baft tillfälle att ernå detta mål, utan att bevilja nya Statsanslag, genom att antingen föreslå förhöjandet af afgifterne för de betalande Cadetterne, eller ock minska antalet af friCadetter.
Jag bestrider den begärdta tillökningen, som Utskottet understödt med sitt förord.
I händelse någon besparing på Statsanslaget åt KrigsAkademien kan vinnas, önskade jag, att det måtte användas till beredande af en sundare local vid Carlberg, än der nu finnes, så att Cadetterne måtte undgå alt vara underkastade den stora sjuklighet, som på stället äger rum, och livar44 H. f>* 68 Den 2 October e. m. igenom större delen af dem nödgas undergå, mer och mindre envisa och elakartade frossor och remittenta febrar, hvilka för det mästa kunde förekommas, om någon kostnad användes till undanrödjande af de anledningar, som dertill gifvas af platsens osundhet.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, alt då 8:de Punkten innefattade tvenne serskille ämnen, det eria angående tillökning i anslaget för KrigsAkademien, och det andra rörande ifrågaställd öfverflyttning af besparingarne å KrigsAkademiens Stat från tredje lill fjerde Hufvudtiteln, hvilka ämnen syntes böra hvar för sig särskilt afgöras, ansåg Hans Excellence sig först böra hemställa, om Ridderskapet och Adeln behagade bifalla den af StatsUtskottet tillstyrkte tillökning i anslaget för KrigsAkademien.
Den, som bifaller, att den af StatsUtskottet tillstyrkte tillökning af sex tusende tre hundrade nitton R:dr l\i sk. 9 Dest i Qctober c. m. 69 r.*st. i anslaget för KrigsAkademin må å Akademins Stat varda uppfördt, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses berörde af StatsUlskoltet tillstyrkte tillökning hafva blifvit af Ridderskapet och Adeln afslagen.
Voteringen börjades klockan 8 e. m., och befunnos efter voteringens slut klockan f) e. m., sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige vo-, teringssedlarne öppnade, rösterna hafva utfallit, som följer:
Ja —. np. Nej — 54.
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskilt förde protocoll blifvit uppläst, Hans E.xcellence Herr Grefven oell Lan dt Marsh al ken förklarade, att Ridderskapet ocb Adeln således bifallit, att den af SlatsTJtskottet tillstyrkte tillökning af SexTusende Trehundrade Nitton R:dr4t sk. 9 r:st. i anslaget för KrigsAkademien må å Akademiens Stat varda uppfördt.
Sedan ett ökadt anslag till KrigsAkademien nu mc - 7o Peo 3 October c. m, ra blifvit beviljadt, får jag i egenskap af ny motion förnya mitt under discussionen framställda förslag, att nödiga medel af tillökningen i anslaget måtte användas till beredande af sundare local vid Carlberg; i hvilket afseende jag föreslår, att Rikets Ständer måtte i underdånig skrifvelse hos Kongl, Majit derom göra underdånig anhållan, Jag vill icke nu ingå i detaljer om, hvari det osunda af Carlbergs local består, och medlen att förbättra den, Kog af alt det är allmänt kändt, att nästan alla der studerande Cadetter mäste undergå äfven sjukdomsprof nemi. af en ofta recidiverande frossa eller remittent feber, och att i följd deraf en stor del af Rikets dyrbaraste ungdom blir försvagad till sina fysiska krafter, ofta för hela lifsftiden.
Detaljerne anser jag icke nödigt att nu ingå uti, utan för ändamålet, som jag åsyftar, tillräckligt, att Ständerne i underdånighet fästa Kongl, Majlts nådiga uppmärksamhet på vigten, att af det nu beviljade ökade anslag nödiga medel användas till beredande af en sundare local vid Carlberg så att Gadetternes hälsa icke må äfventyras.
Den erfarenhet jag, dels som Cadett vid KrigsAkademien, dels som dess Styresman, inhämtat, säger mig, att Carlberg icke är osundare, än öfriga Stockholms omgifningar.
Det var en tid, som både Carlbergs och Stockholms trakter voro Den 2 O c t o L e i- c. in. 7' befriade från frossor; men de hafva nu börjat att mer och mer besvära dessa ställens innebyggare.
Jag betviflar, att uti mångå Socknar dödsnummern är så ringa, som uti Solna Socken, hvarunder Carlberg lyder.
Hvad Cadetternes kroppsliga styrka beträffar, så bär den syn för sagen.
Jag tror ej, att någon ungdom i Riket kan uppvisas, som ser mera sund och frisk ut.
Åtminstone har ännu ingen utlänning, som besökt Carlberg, underlåtit att till min stora fägnad och tillfredsställelse försäkra mig, att han aldrig sett någon mera allmänt utbildad ungdom, än Cadetterne på Carlberg.
Med hvad jag nu haft äran anföra, har jag likväl icke något emot motionens syftning, utan anser den blott öfverflödig, särdeles som jag kan upplysa, att man redan är betänkt, att göra localen sundare genom nödiga arbeten, lill erhållande af friskare valten i Carlbergsviken m. m.
Herr Munck af Rosensköld’■
Det factum, alt en allmän sjuklighet råder bland Cadetterne på Carlberg, kan icke förnekas.
Hvart och ett factum har sin orsak; och orsaken till delta sökes troligast i en osund local, med närbelägna träsk, som ej hafva utlopp, en sedan urminnes tider ouppmuddrad canal, o. s. v. Om de Cadetter, som icke äro sjuka, se friska och starka ut, är det en följd af omsorgsfull fysisk vård, som jag icke bestrider vid della lä - 72 Den a October e, m. rovert äga rum, och den jag derjemte vill underlätta genom undanrödjande af locala hinder, hvilka Styrelsen på stället icke utan anslag af allmänna medel kan besegra.
Att dödligheten är ringa bland Cadetterne är en naturlig följd af deras ålder och af de mest där gångbara febersjukdomars natur, som icke är mycket dödande, men dess mer för en längre tid försvagande.
Jag förmodar, att den siste värde Talaren icke bestrider, att, genom uppränsande af osunda träskagtiga vattendrag, luften kan betydligen förbättras, särdeles som i och omkring
Stockholm är så mycket att göra i detta afseende.
Då Ständerne bevilja ökade anslag till KrigsAcademien, synes det mig både nyttigt och nödvändigt, att en del deraf användes lill localens förbättrande och försättande i helsosammare skick; hvarigenom stor besparing af medicamenter och sjukvård, samt af tid för Cadetternes studier vinnes.
Detta är orsaken, hvarföre jag ej kunnat underlåta väcka den af mig nu gjorda motion.
Grefve Cronhjelm, Otto Angust'.
Det är blott för att med mitt exempel bestyrka Herr Rosenskölds uppgift, som jag begärt ordet.
Under de fyra år jag såsom Cadett vistades vid KrigsAkademien, hade jag, jemte flere andra kamrater, nästan beständigt frossan.
Jag vill dock icke derföre påstå, att lokalen vid Carlberg är osun - dare, än Stockholms öfriga omgifningar.
Hvad beträffar de oupprensade ställen Herr Rosensköld omnämnt, så förmodar jag, talaren menat Drottning Christinas kanal, hvilken på många år icke blifvit upprensad.
Herr Munck af Rosenskölds motion lades på bordet.
Utskott inkomne Betänkanden: Från Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskotten'.
Af den 18 sistlidne September: N:o 72.
I anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition om den så kallade MötesPassevolancen för de indeldte .Rcgementerne, samt flere i delta ämne väckta enskilda Motioner. 'ån Lagutskottet:
Af den sistlidne September: N:o tor.
Öfver väckt motion om ändring eller förtydligande af 6 Cap. 2 och följande §§. i ConcursLagen. N:o 102.
Öfver väckt motion om ändring eller förtydligande af 17 och 20 §§. i 5 Cap.' af ConcursLagen.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 58, om ändring eller förklaring af 18 och 74 Den 2 October e. m. 19 §§. 1 Kongl. Förordningen den i3 Julii 1818, angående inteckning i fast egendom.
I anledning af gjorde anmärkningar vid åtskillige till Utskottet återremitterade Betänkanden, N:o io5.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 5, öfver väckt förslag till ändring af 1 §. i 26 Cap.
N;o 106.
Öfver väckt motion, om bestämmande af viss tid, inom hvilken dom i utförd sak skall fällas och utgifvas.
Högloftige Bidderskapet och Adeln åtskiljdes klockan half till 10 om aftonen.
Måndagen den 5 Oct. 1829» Plenum klockan 9 Förmiddagen.
Hindrad af sjuklighet, att sedan sista Tisdag vara här tillstädes, begagnar jag detta lill - Den 5 Qctober f, m. 75 fälle, att både i hänseende till innehållet och sättet reservera mig emot det beslut Ridderskapet och Adeln då fattade örn.
LandsStaterne.
I afseende på innehållet, så är ändamålet, som var att få in LänsJYotarierne på Stat, redan förfeladt, emedan saken är afslagen af de öfriga 3 Stånden, X afseende på formen får jag erkänna mitt fel, att ej hafva ogillat Ilerr Hjertås contra-proposition, emedan den var liba oriktig, som Friherre Cederströms, Den ena innehöll, att man utan skäl skulle neka allt, den andra, att man utan skäl skulle bifalla allt.
Pluralitetens mening må Uttrycka sig huru som helst; men att hindra någon att särskilt yttra sina skäl för hvarje särskild punkt, som afgöres, är ett sätt, som i alla grundlagliga samhällen ej allenast hör bestridas, utan afskys; ty en vilja, som uttrycker sig utan skäl, är ej bättre å Rikets Ständers sida, än å en enväldig Monarks.
Jag yttrar detta, på det man måtte taga sig till vara för sådana propositioner, hvilkas möjlighet man skulle betvifla, om man ej sett dem i verkligheten äga rum.
Fortsattes pröfningen af StatsUtskottets ej mindre den 16 sistlidne April under N:o i32 afgifne, och den 7 derpåfoljde Maji e. ra. på bordet lagde, Betänkande, angående regleringen af utgifterne under RiksStatens Tredje Hufvudtitel, än ock 76
Den 5 October f. n>. under N:o 28g, meddeldte, och deri 2g sistlidne Augusti f. m. på bordet lagde, Utlåtande, öfver de vid berörde Betänkande gjorde anmärkningar. 8 Punkten.
Krigs Akademien. z:dra Momentet.
Angående Statsutskott ets hemställan , att hvad genom framdeles skeende indragningar å KrigsAcademiens Stat kan besparas, må blifva en tillökning i anslagen för Under visningsVerken i allmänhet, men att först vid en blifvande Statsreglering öfverflrttning från Tredje till Fjerde TIufvudtiteln må verkställas, och att hvad då af anslaget för KrigsAkademien befinnes öfverflödigt, må komma Undervisningsverken i allmänhet, och ej Tredje Hufvudtiteln , till godo.
Herr Tham , Wolrath'.
I förra plenum , då denna fråga förevar, gjordes en ganska riktig anmärkning empt detta moment.
Det skall innehålla en föreskrift, hvad kommande Ständer skola göra.
Då en sådan ej ian förbinda dem, anhåller jag om proposition till afslag derå.
Det var jag, som i sista plenum yttrade, att detta Moment ej behöfde bifallas; men jag underställer, om icke propositionen kunde blifva, att någon åtgärd i anledning af detta moment icke torde erfordras.
Den 5 October f. m. 77 Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, ;itt Ridderskapet och Adelil måtte anse detta moment icke erfordra någon åtgärd; hvilken proposition med Ja besvarades.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken erindrade, att vid slutet af förra Plenum en motion blifvit af Herr Munck af Rosensköld väckt, innefattande förslag, att Rikets Ständer borde hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att nödige medel af tillökningen i anslaget förKrigsAkademien måtte användas till beredande af sundare lokal vid Carlberg; denna motion, som då blifvit lagd på bordet, hade Hans Excellence ämnat nu föredraga, i sammanhang med det nyss afgjorda a:dra Momentet af 8 punkten, men motionen hade ännu icke blifvit till RiddarhusCancelliet aflemnad, och kunde derföre nu icke eller för Ridderskapet och Adeln föredragas.
Herr Munck af Rosenschöld, Eberhard’.
Jag skall hafva äran i eftermiddag till RiddarhusCancelliet skrifteligen aflemna den ifrågavarande Motionen.
Då andra Momentet i 8 punkten innehåller ett raisonnement öfver användandet af de å KrigsAkademiens Stat framdeles blifvande besparingar, och Herr Munck af Rosenschöld föreslagit ett annat dispositionssätt, skulle Den 5 October f. ni. jag anse, att man ej Ian kalla det en ny motion, utan ett förslag till ändring 1 StatsUtskottets Utlåtande, och att det således nu kan antagas eller förkastas.
Jag finnér ej, att Herr Munck af Rosenskölds kerörde förslag, för att kunna nu afgöras, behöfver vara skrifteligen till RiddarhusCanceliiet in» lemnadt, eller särskilt remitteras.
Jag är för min del fullkomligen tillfredsstäld med hvad Friherre Cederström yttrat, och skall gerna medgifva, att mitt förslag nu blir afgjordt.
Må det blott tillåtas mig, såsom skäl för detsamma, anföra, att, då det är allmänt kändt, att Cadettcorpsen i afseende på hälsovården och moralisk bildning vårdas i större mån, än vid de fleste andre undervisningsverk i Sverige; då man således i hvad som angår physisk uppfostran och lefnadsordning iakttager allt till hälsans vårdande, men det doök är ett factum att de fleste, ja nästan alla, cadetter äro underkastade åtminstone en gå 11 g, och mångå, flere gånger, ja till och med halfva år, sådana sjukdomar, som i synnerhet uppkomma genom osunda ångor, eller så kallade Miasmer, utur träskaktiga vatten och polar samt ouppmuddrade kanaler, man icke kan använda öfverskottet eller besparingarne af detta anslag till något nyttigare ändamål, än för vidtagande af sådana åtgärder, hvarigenom de localförhållanden, som verka så Den 5 October f. ni. 79 skadligt på Cadetternas hälsa, må blifva förbättrade.
Detta har varit anledningen till mitt förslag, och jag bar åtminstone sökt till att genom detsamma väcka uppmärksamheten på detta förhållande, och anhåller om Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition till bifall derå.
Jag vill endast fästa Herr Munck af Rosenskölds uppmärksamhet derå, i händelse han ämnar fortfara med sin motion, huruvida den icke borde förändras till ett bestämdt anslag för det af honom afseclde föremål, ty jag fruktar, att Ridderskapet och Adeln näppeligen skulle kunna ingå på en så stor oformlighet, som att bifoga eli föreskrift i afseende på besparingarne.
Detta angår en del af Tredje Hufvudtiteln.
Om besparing derå uppkommer, är det Konungens rätt att disponera den.
I händelse något beslut i saken fattas, bör det ej ske genom anvisning å Rikets Ständers sida på besparingarna, utan det bör vara ett nytt anslag dertill.
Hvad i Öfrigt beträffar besparingar på KrigsAkademiens stat, tror jag ej att de kunna uppkomma på annat vis, an att, om någon besparing ett år uppstår, den bör vara att tillgå nästa år, i fall genom stegrade varupriser någon brist då skulle uppkomma.
Men att här föreskrifva, huru besparingarne böra användas till ett nytt och främmande ändamål, tror jag ej går 8o Den 5 O c t o b e r f. m. an, och fruktar, att Ridderskapet och Adeln ej kan det bifalla.
Jag tillstår, att det är mig nu mera icke oväntadt att höra af den föregående talaren, att en underdånig anhållan är detsamma, som en föreskrift.
Deremot håde jag ej förmodat, att han skulle yttrat sig emot, att besparingar borde användas till hälsotillståndets
Och localförhållandens förbättrande, helst ett sådant användande skulle i framtiden, genom minskning af de sjukas antal, åstadkomma minskning i utgifter för sjukvården i alla sina delar och besparing i tid för Cadetternes studier.
För min del finnér jag det ganska lämpligt, att, vid ett anslag, sorn Piikets Ständer grunda på de premisserr hvilka af Utskottet blifvit framstälde, att nemligen utgifterne för Carlbergs slott äro af den natur, att de ej kunna på förhand bestämmas, fästa ett sådant vilkor, som Herr Munck af Rosensköld föreslagit, att
Konungen af dessa medel mätte använda nå O got till förbättring af den osunda lokalen.
Jag skulle tro, att de stora kostnader, StatsUtskottet, omtalar, till en betydlig del bestå i ändringar af flyglarne vid Carlberg.
Jag tror ej, att dessa kostnader böra för all tid kunna fortfara.
Stället bör en gång kom - Hen 5 O c to lier f. ra. 8* lomma i den ordning, att Styrelsen är nöjd, oell att tillräckliga lieaväm ligh eter finnas för Cadetterna.
Då torde medel blifva öfver.
Jag får derföre anhålla, att Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes föreslå, ätt, såsom ett vilkor till det sista beslutet öm Carlberg, det måtte bestämmas, att Konungen af dessa medel mätte använda hvad som beliöfves till lokalens förbättrande.
Jag kan omöjligen förena med mitt begrepp om Styrelsen, att Rikets Ständer skulle behöfva ingå i rletaljerne, och föreskrifva Konungen, hvilka kärr och polar behöfva utdikas.
Jagkan ej begripa annat, an att en Styrelse för Carlbergs KrigsAkademie skulle kunna göra det gällande hos Regeringen, som har medel dertill, utan att Rikets Ständer, på en särskild hemställan om behofvet äf denna sak, skulle ingå med anhållan derom lill Kongl. Maj:t.
Jäg skall likväl ej motsätta mig saken på minsta vis; för min del må den gerna gå; men den kommer att öka den mängd af löjligheter, hvaraf representationen i alla fall är besvärad.
Friherre Sprengtporten Jacob TVib helm:
Lika med Friherre Anckarsvärd tror jag det vara orätt, att lemna någon föreskrift i detta afseende; men innan jag skul 44 H. ' 6 82 Den 5 October f. m. le vilja bidraga till ett sådant anslag, önskar jag i alla fall äga visshet, att något ändamål dermed vinnes, och att derföre en undersökning hade utredt, örn klimatet vid Carlberg verkeligen förbättrades genom uttappningen af dessa dammar, ty, om ej något vinnes, ser jag ej, hvarföre Rikets Ständer skulle anslå medel, för att få denna vackra anläggning mindre behaglig.
Skulle åter förslaget åsyfta att bilda en fond till fullbordande af den canal, som ÖfversteLieutenant Ljungberg föreslagit, och hvartill kostnadsförsläget upppgår till 3oo,ooo R:dr, nemligen genom Rörstrands viken, och strändernes förseende med mur, då är ändamålet af större vigt, och då har jag ej något deremot; men så länge Clara sjö och denna vik finnas i deras nuvarande skick, tror jag ej, att ändamålet vinnes genom Herr Munck af Rosenskölds förslag.
Då jag för några ögonblick sedan framställde min öfvertygelse, att denna fråga borde genast upptagas, såsom innehållande en förändring i StatsUtskottets Utlåtande, förutsatte jag, att Ridderskapet och Adeln ej hade förgätit innehållet af Utlåtandet, och att således frågan endast borde vara om bifall eller afslag å den begärda förändringen.
Utskottet bar föreslagit, att hvad som kan besparas, skall blifva en tillökning för Undervisningsverken i allmänhet.
Det skulle medföra den oform - Den 5 O c tobe r f. tn. 83 ligliet, att en besparing på 3 Hufvudtitteln skulle användas lill den /f.de.
Detta är alldeles i strid mot Grundlagen.
Jag anser således, att den delen bör afslås.
Sedan blir det frågan, huruvida Ridderskapet och Adeln vill instämma i hvad Herr Munck af Rosenschöld yrkat, eller helt enkelt, såsom Friherre Anckarswärd påstått, öfverlemna besparingarne till Kongl. Majrts disposition, hvilket jag tror vara det rättaste.
På Ridderskapet och Adeln ankommer visserligen, att vid beviljandet af anslaget till KrigsAkademien fästa det vilkor, att besparingarne skola användas till förbättring af Sundhetstillståndet derstädes, och i den saken öfverlcmnar jag lill Ridderskapet och Adeln alt pröfva, hvad som är bäst; men att Utskottets yttrande ej är af den natur, alt det kan antagas, tror jag vara klart, ty besparingar på en Titel kunna ej användas på en annan.
Den väsendtligaste anmärkning, som blifvit gjord emot Utskottets Utlåtande, innehåller, att en oformlighet innefattades i tillstyrkandet, att möjligen uppkommande besparingar å anslaget till KrigsAkademiens Stat, hörande under 3:dje Hufvudtiteln, skulle blifva en tillökning i anslagen åt Undervisningsverken i allmänhet, hörande under en annan titel, nemligen den 4-'de.
Likväl erin 44 H. 6* 84 D e n 5 O c l o b o r f. m. rar jag mig att, ela fråga var om anslag åt Läroverken i allmänhet, yrkades af flere Ledamöter att man borde bestämdt utsätta, att en del deraf skulle komma KrigsAkademien till godo, följakteligen att medel skulle gå från 4;de till 3:dje Hufvudtiteln.
Kunna således medel, utan oformlighet, utgå från 4:de lill 3:dje Hufvudtiteln, så böra de lika väl kunna gå från den 3:dje till den 4-'de.
Att det förra förslaget icke antogs af Ridderskapet och Adeln, härrörde ej från någon formfråga, utan deraf, att Ståndet ansåg olämpligt, att fördelningen af en summa, som blifvit nedprutad till en tredjedel af behofvet, skulle göras af någon annan än Konungen.
LäroverksComiteen, som uppgaf den större summan, tog dervid ej allenast de allmänna Läroverken, utan äfven Tillämpningsskolorna, hvaribland de militaira, i beräkning, hvilket StatsUtskottet rätteligen ihågkommit.
Då KrigsAkademien består af två afdelningar, bland hvilka den lägre endast är en Elementarskola, så borde lion kunna indragas, om hon genom de allmänna Läroverkens rigtigare inrättning blefve öfverflödig.
Den besparing, som derigenom uppkom för KrigsAkademien, härrörde följagteligen från de allmänna skolornas förbättring.
Ingen ting synes då vara lämpligare, än att fördelen deraf också komme de allmänna läroverken till godo.
Jag tror således, att Ridd erska pet och Adeln borde rättvisligen bifalla Utskottets Utlåtande.
En Den 5 Oc lober f. rn. 85 hvar, som nitälskar för KrigsAkademien, trotsar jag att göra det mera, än hennes nuvarande Guvernör, och då han, som är ledamot af StatsUtskottet, ej funnit skäl att reservera sig mot Utskottets förslag i detta hänseende; så tror jag, att vi öfriga kunna med trygghet deruti instämma.
Sedan icke allenast Utskottet sjelf, efter hvad jag tyckt mig fatta, frångått sitt förslag, att under en titel använda besparingar, uppkomne under en annan, hvilket jag lika med Friherre Anckarswärd anser ej vara riktigt, utan äfven den af lians Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken, i afseende å denna omständighet, för en stund sedan framställ-- de proposition blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallen, och Herr Munck af Rosenschölds motion ej eller står i sammanhang dermed, hemställer jag, om vi ej kunde komma från denna reminiscence af redan afgjorda saker.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken erinrade, att Ridderskapet och Adeln redan beslutit, att ingen åtgärd i anledning af 2:dra momentet i 8:de punkten erfordrades.
Derom kunde således nu mera ingen fråga uppstå.
Det vore endast Herr Munck af Rosenschölds i sista Plenum gjorde förslag, hvilket nu kunde komina under öfverläggning, i händelse Ridderskapet och Adeln så åstundade. 86 Den 5 O c t o b e r f. m.
Jag hemställer, om det är något ändamål uti att yttra sig öfver Herr Munck af Rosenschölds motion, förr än Ridderskapet och Adeln bestämt, att frågan nu skall afgöras, Friherre
Det är i anledning af Herr von Hartmansdorffs yttrande jag begärt ordet.
Det anslag, som Rikets Ständer beviljat för Undervisningsverken, eller löneförbättringen för Lärarne, är ej något anslag för 4;de Hufvudtiteln, utan ett särskildt beviljadt anslag för samtliga, och således äfven tillämpings, Skolorne.
Det kan derföre ej fattas så, som tillhörde det 4:de Hufvudtiteln.
Hvad sjelfva frågans afgörande nu, eller uppskjutande, angår, skulle jag tro, att man nu genast kan fatta be-> slut, i anledning af Herr Munck af Rosenschölds framställning.
Derigenom hindras ej Utskottet att, allt efter som Titlarne hinna afgöras, sysselsätta sig med jemkningsförslagen, Tid vinnes härigenom, utan att något bättre resultat skulle vinnas genom uppskof.
Jag anhåller således om proposition, huruvida Ridderskapet och Acleln instämmer i det tillägg han begärt.
För att ej förlänga denna discussion, samt borttaga vår tid, och då jag tror mig hafva vunnit ändamålet med mitt förslag, just genom den uppmärksamhet sorn dervid blifvit fästad, Den 5 Octo ber f. m. 87 och särskilt genom denna discussion, afstår jag från något vidare yrkande om proposition derå, öfvertygad att nuvarande Styrelse i alla fall derå fäster afseende.
Att jag icke, såsom Friherre Anckarswärd ansett böra ske, trott det vara nödigt, att föreslå någon bestämd summa, har härledt sig deraf, att KrigsAkademiens Styrelse, bättre än Rikets Ständer, i denna fråga lär veta, hvad som behöfves.