Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jagt och Djurfäng as den iz April i8°3, hwarwid nödwändiqhcten af Rofdjurcns utödande först bliswit öfwerwagad- Och som Swcriaes widsträckia Landskap i anseende till deras myck t skiljagtiga beskaffenhet fordra serskilt'' derefter lämpade fö^cstrifter, till följe hivaraf cn allmän
Lag i detta amne ej kan blifwa fullkomligt anwändbar, anhalla Nikfms Ständer hos Eder Kongl. Majit i underdånighet, det Landshöfdingarne mätte äläggas, att hmar och e» ! sitt Län höra inbvggarne och med dem öfwerenskomma om de rtnrkfam naste utwagar till än» damälets winnande, dock att de skyldigheter » som allmän» na Lagen härwid stadgar och älagger, mätte antingen ef» terlcfwas, eller ock utbytas emot andre utwägar, säsom Zagttygs anffaffande, Luderplatsars inrättande och Skall» gängars hällande i de orter, där Odjur finnas, eller andre inrättningar, rättade efter särskildte orters olika vin, ständigheter; 982 Den 26 April. ständigheter; hwarwid torde böra iagttagaS, att sä wida Skalltpg stola genom sammanstött anskaffas, de samma inför de tillstjutandcs
Deputerade, behörigen redowisas; och synas deste anstalter sedermera böra till Eders Kong'.
Majus Nädiga Sanetion i underdånighet anmälas.
Hwad destutom beträffar den delen af Författningen, som rörer den öfrige Jagten, anse Niks-ns Stander, hwad deruti stadgas, icke böra annorlunda förändras, än blott i afseende pä förbudet emot fällande af Högdjur, särdeles Hjortar, Elgar och Wild-Nenar, i hwilkcr fall Riksens Ständer fä i underdånighet hemställa, om icke i anseende till den stada, som dcste Djur tillfoga Landtm nrnen, i synnerhet om de fä i is är, utan hinder tillwära och förökas, det ma blifwa Jordegaren tillåtit, att under den för Jagt tilläine tid utan answar skjuta dem, om de pä hans ägor skulle finnas.
Uplästes följande underdäniga strifwelft till Konungen:
Till Eder Kongl. Maj:t fä Riksens Ständer i underdänighet öfwerlemna en förnyad Ctarta-Sigillatä-Förordning, hwilken Eder Kongl MajU lärer i Räder täckas läta kungöra, sa att den, med ign ärs början kunde till allmän »verkställighet cch efterrättelse befordras.
Och pä det de gamla Chartorne, hwilkas bruk och nyttjande »vid nämnde tid upphör, ju för desto haldre ma warda indragne, hafwa Riksens Ständer beflutik, att behällningen deraf sist inom Sex Mänader derefter, eller den l Julii bör wara af Försaljningsmännen af lcfwererad, för att till Chartä-Sigillata-Contoirct ätcrställas, efter hwilken tid deste Chartor i deras da warande beskaffenhet wid steende redogörelse icke fä tagas i afräkning.
Riksens Ständer hafwa ock pä det Staten mä ätnjuta en pärälnad inkomst af Chartä-Sigillatä-Werket, till tvinnande Den 26 April. 98Z winnawe af en säkrare Controll dcrä ansett owillkorligm nöbwändigt, att försäljningen - af Chartor och upbörden saint retowisningen derföre stilies frän det Contoir och de Cmbetsmän, hwilka med Stämplingen hafwa befattning, samt att nago?>
Extra stämpling isrän nästkommande Julli Månads början icke warder tilläten, emedan alla Handlingar, som enligt ofwannämndc Förordning Löramed Charta forsek, komma att antingen dcrä ffrifwas eller dermed beläggas.
I sammanhang hwarmed Riksens Ständer beflutit, att dct Paeper, som till Charta-Sigillata erfordras stall bekommas isr-än Bankens Pappersbruk och der tillwcrkas med wisst märke, tecken och ärtal jemte intryckt valeur för de tillarnade olika Chartor, hwaraf säbane söm till belägning nyttjas, icke utgöra-större format än xidels ark Detta Papper kommer sedermera atti Banken forma, ras och warbos pä sätt, som för Bankens sedelpapper är förestrifwit, samt icke annorlunda, än ester föregången reqvisition utlefwereraS till Riksgalds-Contoiret, som har, att, under enahanda answar om Hwitstämplingcn besörja, hwarefter Swart-stämpcln i Chartä-Sigiilatä-Contorctpäsättes, med styloighet för wederbörande, att hwar ä sitt ställe häröfwer hälla noggranne anteckningar. ^ Hwad Riks.ns Ständer sälunda bcffutit, anhälla de i lika underdänighct, att Eder Kongl. Maj:t jcmwäl täckes i Näder läta wederbörande till efterrättelse förständiga.
Sedan härut! fans infört, att endast iwa Chartor ställe frän nästkommande ärS början blifwa gällande, klef denna Expedition godkänd.
Grefwe I)e IL 6srllie. älerkom med den till de andra Ständen affärdade Deputation.', och redogjorde för sin bestickning.
Justerades Pleni-Protocollet för den s April förmiddagen.
Herr g84 Den 26 April.
Herr Osrlbeim 6^Uenik:bölcl, Lsrl. hemstälde om , för att ytterligare narma ögnabricket af detta Riksmötes slut, hwartill dct i dag fattade beslut i afseende pä Rikets förswar sä betydligen bidragit, Riddcrstapet och Adcln icke skulle behaga antingen förort na cit särskilt Utskott , eller ock updraga ät Niddarhus-Utstottet att skyndsamt författa det sammandrag af alla de hos Ridderffapet och Adeln gjorde anmärkningar tvid Leconomie-Utstottets Betänkande, hwilkct skulle fä ä Riddcrstttpeis och Adelns wägnar, till Konnngens Nädiga ompröfning öfwerlemnas.
Herr Grcfwenoch Lan dt-Marsta lken förklara, de sia ej anse nödigt eller behörigt, att en flik befattning ät nägot Utstött uppdrages, emedan han fattat meningen af Ridderstapels och Adelns beslut n ara sädun, att dä Ridderflapet och Adeln fullkomligen bifallit OeconomieUtstottets Betänkande, och altsä säsom Stand ej hade nägra önskningar att till Kongl. Majit öfwcrlemna, kunde de af särskilta indiwiduer hos Ridderstapet och Adeln gjorde anmärkningar för denna gängen in eptcnso utstrifwas, och Halls Majtts Nädiga afseende underkastas.
Ropades I«.
Sedan Sju §- §. af Riksdags beflutet för nägon tid sedan blifwik justerade, företogs nu justeringen af de Lterstäende, hwaraf alla de genast godkändes, hwarwid nägon anmärkning ej här finnes anförd.
Härunder ankom och infördes en Deputation fran det Wällofl. Borgare-Ständet, anförd af RikSdags,Fullmäqtigcn frän Götheborg Herr Grofihandlaren lAslm, hwilken medelst uppläsning af följande Protocolls-Utdrag tillkännagaf Ständets definitiva beslut i anledning af Qcconomie-Utstottets Betänkande rörande anstalterne till Rikets förswar: - Utdra - Den 26 April. 98Z Utdrag af Protokollet bältet uti Borgare-Stäntets Plenum wid Riksdagen!
Stockholm dcn 26 April i8io. S. D- Eft-r crhällcn del af Högloft.
Ridderftapets och Adelius samt Högwördige Prestc-Ständcts ProtoeollsUtdrag af denna dag, i frägan om anstalter till Rikets förfwar, bestöt Borgare - Ständer, att till förekommande af den tids utdrägt, som en närmare jemkning af Skändens olika yttrande öfwer Allmänna Beswärsoch Deconomie-Utskottelt, i anledning af Kongl.
Majtts Nädlga Swar, rörande Wargeringen, den io:de innewarande mänad afgifne Betänkande, ffu >e fordra, öfwer de wid antagandet af Utskottets förslag fästade wilkor, härmedelst lemna den förklaring, akt Borgare-Ständet gillar och godkän- er hwad Utstöttes i dest Betänkande föreslagit, men att, dä Kongl. Maj:t sästdes är oförhindrad, att i nödens och farans stund begagna dcn ratt till FörstarkningsManffaps utskrifning, som i Utstotreks projekt stadgad finnes, Vorgarc-Ständet i likhet med hwad Högloft.
Ridderffapct och Adeln i dck ofwannämnde Protocolls-Utdrag yttrat, gör sig äfwen lör st» del derom förwistadt, att Kongl. Maj:t wid werkställigheten täckes hafwa ett Nädigt afseende pä de modificationer, hwarmcd ej mindre detta Ständ i dest Protocolls-Utdraz af dcn i4:de dennes, än äfwen de öfrige Riks«Ständen, hwatt för sig, ansett nödigt att Betänkandets godkännande beledsaga.
Ut suprs. östx ?! otocolln öl. H. ikkterson.
Deputation asträdde.
Fortfors med Justeringen af RiksbagS-beftlltet.
Wid den Zi. deraf, som angick Bewillningen erindrade Grefwe veis 0-,rstle att deruti saknades nägot stadgande om hela Bewillnings-Summans fördelning till § delar under namnafBewillningoch^delarundernamnafKrigsgärd, hwilken fördelning warit införd i Srats-UtskottetsBetänkande om Financerne, hwilkct,afalla fyra Riks-Ständen wdre bifallit. 986
De» 26 April.
Herr Vrintr-!<L!il, l?2ul: Uti den gf Herr Grefwe Os Is 6aräik- nu gjorde anmärkning, kan jag desto mindre undcrläta att instämma, som jag mycket wal ihogkommer icke allenast, att Högloft.
Riddcrstapet och Adeln i anledning af gjorde Motioner, af Herr Friherre Kt-rel och mig, stannade i det Beslut, att af dm till fastställand 'BewillningsSumman, ffulle K delar utgä, under namn afBewittning, samt §. under namn af Krigsgärd, samt att sistnämnde ^ delar ffulle uphöra med nästa Riksdags början, utan ock att detta Bcflut dä genast blek genom en Deputation ifrän Riddcrffapet och Adeln de öfrige gure Respective Ständen tillkännagifwit.
Jag will icke draga i twifwelsmäl, at ' delta förhällande annu är uti minnet hos Högloss.
Ridderffapet och Adeln; Men om nägon twekan härom skulle upstä sä äbcropar jag deremot det wid öfwerlaggningcn hällne Protocoll. Huruwida de öfrige Respective Ständen sedermera förenat sig uti Högloft.
Ridderstapet och Adelns ofwan omförmälte beflut, deröfwer kan jag ej med nägon säkerhet mig yttra, hwadan det ock lärer blifwa nödigt, att härom inhemta nödig kunskap.
Emedlertid och som Högloft.
Nidderffapets och Adelns merberörde beflut är tagit, uti en werkelig Bewillnings-fräga, hwarutinnan likmätigt Rcgerings-Formens stadgande antingen alla fyra Ständens sammanstämmande beflut erfordras, eller ock, i händelse af ffiljaktighet dem emellan, angörandet, deraf bör ankomma päHöglofl.
Bewillninge-Utffottcts stora Nämnd:
Altsä och därest befinnas ffulle, att öfrige Ständen, ännu icke öfwer förberörde fräga sig utlätit, häller jag före, att Wälbcmälte Ständ mäge genom en Deputation frän Ridderffapct och Adeln anmodas deröfwer sig yttra.
Bifalla de dä Nidderffapets och Adelns beflut, sä kommer nu i frägawarande Expedition att derefter rättas och författas; Men om ett eller flere af Ständen blifwa af skiljaktig, : meningar; Sä blifwer efter min tanka det andra alternativet till widtagande, att nemligen öfwerlemna frägan till dct förstarckta Bewillnings-Utskottels decision; Och intill desi mcranämnde fräga, pä det ena eller andra af nu anförde, med Regerings - formen öfwererisstammande sätt, blifwit afgjord, anser jag den derom nu författade Expedition böra blifwa hanlande, samtföljakteligen för min del, emot desi godkännande tills widare protesterar.
Fri - Den 26 April' 987 Friherre ikd^kenbano, yttrade sig, att om, enlig?
Herr Grefwe De Is Ossier anförande, Finanee Betänkandet innchölle den närnnde fördelningen i Bewillninq och Krigsgär-, och detsamma worc af alla fyra Riks-Ständen god» kändt, sa worc della Betänkandes aberop ne i RiksdagsBeflutet alt hwad i detta ämne behöfdeo.
Friherre Le-leiström, Kuclnlvb, förmälte sig endast we» ta, att han sjelf warit närmarande dä Prestc-Standet ge» nom en Deputation eller Protscolls-Utdrag hade föcklarat sig blott antaga den enda benamningen af Bewillning.
Till widare uplysning häröfwer uplästes följande.
Utdrag af Prctocollct hältet hos HögwörLige Preste-Ständet den 6 April 1810.
Sedan Ständer erindrat sig hurusom de Z:ne öfrige Rcspective Standell ansett den Bewillning, hwilkcn Nissens Ständer wid denna Riksdag sig ätaga, böra till tre femte-delar kallas Bewillning och till twä femte-delar Krigsgärd, samt emedan Prcste-Ständct befarade att igenom sistbcrörde benämning dest hcmmamarande Medborgare, dels torde päminnas om det olyckliga tidehwarf, dä cn Krigsgärd, som mart sagt öiwersteg hwarje undersätes förmäg-a att utgöra, af dem utstrefs, dels och. torde bringas att frukta dct ett nytt krig, till hwilken fruktan likwäl ingen sannolik anledning synes wara för handen, snart torde infalla, fann V-este-Standet betänkligt, att för sin del en sadan benämning antaga, och ansäg sig böra till sina Respectivc Med-Ständers bcpröfwande wördsamt och manligen hemställa, om de icke, i anseende till förenämnde stal skulle täckas med Prcste-Ständct instämma deruti; att alla de medel, hwilka jämlikt BcwillningsFörordningen, och i stöd af de för Bcwillningm antagne grunder böra till Smtcn utgöras, mä pä dct satt de uti Rcgerings-Formcn kallas, med Titel sf Bewillning »ämnas; anseende Ständer sig i annor händelse wara föranlätit, att hänskjuta detta mäl till afgörande af Förstärkta Stats-Utskottet pä sätt Rcgerings-Formens 71 §- föreffrif Mer.
Dt suxrs. iLx ikrotocollo. ä II./l.imcjuirt.
Herr §83 Den Z6 ÄprZ!.
Herr Grefwe n och Landt-Marskalken föreflsg, att man ffulle sika 'rhalla unde!rattass om alla Ständens beflut öfwer Finance-planen och sikens sirtällaude i öfrigt, samt att § imedlertid finge ojustcrad hwitå.
Anmältes och emottogs en Deputation frän det Hc, derwärda Bondc-Ständet, anförd af Riksdagsmannen Maliers ^.ncier^sori, frän Osi.rgöthland, som upläste'följande Protocolls-Utdrag: Utdrag af Protoeollet, hältet hos Bonde »Ståndet den 26 April 18 lo. S. D. Efrer öfwerwägande af de öfrige Nespectivs R!ks-St§ndens genom i dag ankomne Depukationer BonLe-Ständet kungwrde sammanstämmande beflut, rörande Len jemkning, hwarmcd bemälte Riks-Ständ, ansett sig böra till Kongl. Maj:k i underdäirigket öfwerlemga deras hlflut rörande Rikets förswar, i händelse af fiendtligt anfall, förklarade Sländct sig icke kunna göra nägon föl, »ndring i det beflut, Bonde-Ständet efter föregärwcn votering förliden gärdag i detta amne fattat, hwarom de öfrige Ständen flulle genom Protocolls-Utdrag wörd-- samt och manligen underrättas.
M supi-,. iLx k?rc>tvcollo 8. L. lUräZZrclki.
Herr Grefwe» och Landt-Marskalken beklagade att dek Hcderwärda Bonte-Standet gjort sä ringa afseende pä de trenne öfrige Ständens wärdiga förening att ädagalägga sitt nit för Fäderneslandets förswar och sitt förtroende för Konungens räetwisa, utan förblifwer wid ett beflut som säkerligen more strieande uiot Ständets eget bäfia och för detsamma kunde blifwa pä det högsta tryckande.
Ridderflapct och Adeln ätfliljdes Klockan ^ t'V3- , .
In naem ?rvtoco11i A. 6.
Lilverstoljie.
Fre.
Den 27 April. 989 Fredagen den 27 April Plenum kl. - ii f. w.
Grefwe utbad ssg att erhålla upp» lysning om dek flick hwari frägan om uphäsivande af för» budet emot landrhandeln sig bl finner.
Undertecknad Lilverstolpe, ^xel 6sk>ricl, upplyste, att Preflc-Ständct förenat fig med Borgare-Ständct, och Bonde-Standct med Ridderfläpek och Adeln:
Ätt säledes twänne
Ständ stadnat emot twenyc, i följe hwaraf saken förfölle.
Grefwe IllLmilton frägade widare, huru det worc be» flaffadt med frägan om Biflops-slönernes indragning; hwareftcr Herr Grefwcn till Protocvllct uppläste följande' Sou» Ridderffapet och Adeln behagat gilla Riddarhus» Utflotctts tillstyrkan, att tryckmngen afRidderflapetsochA» delns Protoeouer flulle »verkställas, sä midt det utan Riddar» hus-CasianS olägenhet »unde ike, och deraf kunde dragas den följd, akt om Protocollerne saknade afsättning, tryckningen flulle upphöra.
Ett Ständ kan ival icke sä extemporc andra en i Riksdags Ordnin-en , 59 stadgar, att alla hos Liks-Stän-en hällne protocoll flala, fä tidigt fle kan genom trycket utgifwas kill -eras fiillfländiga innehäll.
I anledning häraf yrkar jag ödmjukast, att deras tryckning i alla fall onfbrurit fortsattes; utan afwcn genom flereö deltagande i tryckningen en skyndsammare »verkställighet mätte beredas, hwarigenom en snarare afsättning befordras, an om en längre tid derunder förflyter fldan de öfrige Ständens Protokoll er till flut blifwit tryckte. älm alla de handlingar, sorn tillhörde alla fyra Ständcn gemensamt blefwe i ett serskilt bihang tryckte, sä blefwe ej Protocollcn sä dryga att läsa, och man fluppe köpa en fyradubbcl repetition af ett och det samma, som endast en gäng kan wara interefiant, Äswenletes anhällcr ja», att se an anmärkningarne »vid Oecono» mie- och Beswärs-Utskottets betänka»»de oin Allinänna försivars anfialterne enligt Ridderflavets och Adelns beslut kommer till Konungens Nädiga berömmande i under, dänigher 99v Den 27 Äpri!. dänighet öfwerlemnas, att de Protocollcr som anga dttta ärendets behandstng, dä frägan war om äterremisi, samt d§ der afgjordes mä nu genast tryckas till Allmän kännc,. dom af hwad hos Niddcrffapet och Adeln blifwit anftdt förtjena anmärkning och rättelse. Grefwe Os la OarRs, jaeol).
En betydlig del af hwad Grefwe lllamilton i detta Dictamen begärt, är redan i Riksdags-Ordningen deslutadt vch förestrifwit, men kan icke förr än »std en kommMde Riksdag werksiällas. Nu mäste Protocollen utgifwaNi den form, de blifwit päbegynte.
Att trycka Protocosiet för den rz April sär, skildt och för Niddarehusets räkning, tror jag ej lärer löna mödan, när dst i alla fall i sammanhang med wära öfriga Acter kymmer till Allmänhetens kunstap; men om någon har lust, att göra det för si» egen rakning, har jag ingen ting deremot att erindra, och tror ej eller sädant kan honom nägonsin förmenas.
Undertecknad Lilverstolys, ^.xel Osoriel, anmälde, att Protocollernas tryckning pä allt sätt päskyndades, att de redan trycktes pä tre, och att man nu wore betänkt att lata trycka dem pä fem särstilda Tryckerier, men att Tryckerierne under Riksdagen warit sä sysielssttc, att tryckningen ej fortade kunnat drifwas.
Grefwe lllsmiltan begärde att för sin räkning fä lösa och till trycket befordra Protocollen för den rz April.
Friherre u.as-nbsne, Lcbering, tfodde, att ingen förläggare kunde förbindas, att med sin egen förlust fortsätta Protocolls-tryckningen.
Herr Grefwe» och Landt-Marskalken erindrade, att Ridderstapet och Adeln redan beslutat, att förläggaren af Riddarehus-Casian skulle hällas skadeslös, och att Medes alla mätt och steg wore tagne till tryckningens ofelbara fullbordande.
Grefwe Den 27 April. 9gl Grefwe körner, /cllolk Ocir.ir,, frägade, HUtlliNikss dags-Beslrttet och Bewillnings-Förordningen uptages fräsan om BewillningenS fördelning iBewillningoch Krigsgärd.
Grefwe De la Osrclis: uplaste de Respective Stänkens Protocollö-Utdrag, rörande Finance-planen, och dä dtnsamma af alla war bifallen, utan någon gjord anmärkning wid denna deri föreflagna fördelning, anfg han densamma ej af Preste-Ständet wara motsagd, hwars anmärkning nu säledes kommit för sent.
Friherre Lxster.nöm, lduckolk, Prestc-Ständet har genast, när fräsan derom forsta gängen förewar, fwarat Nej. Z ,E,rpef>itionen finnes denna fördelning icke upptagen och detta sones mig bcwifcr, att de andre Ständen lätit frägan derom förfalla.
, Dcrr Liiverstnlpe, 6u?tik rVhrsbsm:
Allde tre Ständen, Preste-Ständet undantaget, bifallit denna fördelning, lärer wara. utom all twifwel, PreAe-Ständrt anmäler sjelf i sitt sista Protocolls-lttdrag, att det ej dertill samryckt, och begär, att mälet till Nämnd mätte hänskjutas.
Det more säledes detta Ständs fak, att bewisa, att dct hälljt sig i detta afseende sin ratt öpen, och den enda uliva,en synes mig dä wara, att underrätta fig frän Preste-Stn.det, huruwida det wid gillandet afFinance-plancn, undantagit denna fräga.
Skulle Presie-Ständet derrill fwara tta, tillbör wäl icke Ost att pröfwa dest upgift, utan dä bör wälet genast till Nämnden remitteras. Grefwe De la Fö>' att ej förbaka, tiden, som vu mera än eljest är dyrbar, will jag ej sätta miq emot att mälet till Nämndens af rörande vfwerlemnas, men jag kan ej neka mig, att yttra de > tanka, att d.ä uran detta undantag Stats»Utskottets Betänkande af alla .nänden Llifwit antagtl, jag äftven anser denita fraga bifallen.
Grefwe bkörne,: Sedan Preste-Ständct p otesterat, kan - jag ej se, att det kan twingas att anse saken afgjord.
Deremot finner jag billigt, att underrättels af Preste-Stän». det härom inhämtas, innan nägot definitivt beslut fattas.
Gref Ridd. sch Ad. prot.
Lidra 2lfd.
No 6Z 992 Den 27 April.
Grefwe ve l» vsrclie inwände, att det likwäl w»re besynnerligt, att Preste-Ständet icke förr än dcn 6 April emot denna sak protesterat, och att detta deras beslut ej förrän den 24:de blifwit Riddarhusets Cancellie tillsändt.
Herr LUverstuipe, Lustak ^br»k»^r>, trodde, att den en« -a uplysning Riddcrffapct och Adeln af här bcfindtliza handlingar kunde erhälla, more d n, att Prcste-Ständer i sitt Protocolls-Utdrag af den Z Mars, rörande Financeplanen, i frägan om Bewillnings-summans b.stämmande äberopat sitt bestur af dcn 4:de December Preste-Ständct Lcflöt nemligen dä, att hela Summan under namn afBe. willning ställe utgä, och detta äberopande innehäller säle» des det beslut, hwarigenom St. ndet hällit sin rätt öpen, att öfwer denna fräga begära Nämnd.
Herr Grefwen och Landt - Mar sta lken hem» siälde, om icke, sedan Kongl Mant förleden gärdag nämnt, att Riksdagen säsom i morgon skulle afbläsas, det wore det kortaste, och säkrast Indragande till ett flut i saken, att genast till Nämnden remittera wälet.
Ropades Ja. Grefwe la Lsr-lie: Zag will för min del ef lägga wig deremot, utan endast till Protocollet förklara, att iag anser denna sak förut fullkomligen aigjord, sä att ingert widare decision behöf-ves. - Herr Lerzbmsn, Ambrosia, Ul-Ignus, conformerade sig med Grefwe ve I» 62,-lie.
Legerström, j->cok, vkade ä nyo, att man fö st borde underrätta sig ifrän Preste»Skänd t om sakenö för» hällande.
Herr Grefwen och Landt-Marstalken föreslog, att nägon ifeän Riddarhus - Cantzler kunde sandas, att hos Preste-Ständet härom inhämta underrättelse.
Efter nägon stunds kfwerläggning, hwarunderRIbder» ffapet och Adeln syntes böjdt, att genom en Deputation om förhällandet fräga Preste,S kändet, yttrade . Grefwe Den 27 April. 99Z Grefwe körner, att da Preste-Ständet i sitt Protocollss Utdrag af den Z Marti! äberopat sitt beflut af den 4:de December, och deri nämnt allenast Bewillning, utan nägon fördelning i twenne titlar, syntes honom ingen widare uplysning wara af nöden, utan Prcste-Ständets ratt att hänskjuta malet till Nämnd, fullkomligen öpen Grefwe O- l-> Osrllie erindrade, att Preste-Ständet ej den 4:de
December kunde känna ett beflut, hwarom fraga annu icke war wäckt, och hwilket ej fattades förr än den 20 December.
Grefwe lVlörn-r medgaf detta, men inwände deremot, att detta beflut war Preste-Ständet fullkomligen kändt den 2 Mars, iföljehwaraf, när Ständet dä äberopade sig sitt förra beflut, det wore tydligt, att det ej gjordt nägot afseende pä det under tiden af de andre Ständen fattade beflut om summans fördelning.
Härefter upläste Grefwe öckörnei Preste-Ständets bägge ofwannämnde Protocolls-Utdrag, och bewisade ytterligare deraf att frägan till Nämndm borde hänwisas. Friherre Legerström, jjrcvb, fann, att efter de nu erhällna uplysningar, det ej widare wore af nöden, att i, frän Preste-Ständet inhämta nägra underrättelser, och be» gärde derföre, att Herr Grefwen och Landt-Marskalken mätte göra proposition om mälets remitterande till Nämnd: . Herr Grefwey cch Landt-Marskalken gjorde derefter en härmed öswerensstämmande proposition, hwilken Bifölls.
Härefter företogs justeringen af Riksdags-Bcfluket, hwilken fortfor till Pleni flut, men afbröts flere gänger af följande ämnen. Zusterades följande: 994 Den 27 April.
Utdrag af Protocollet, hältet !
Atidderskåpets och Adelns, Plenum den 27 April i8io. S. D- I anledning af Högwördige Prcstc-Ständets Protocolls-Utdrag af den 6.-te sistledne April, beflöt Höglofl.
Ridderstapet och Adeln, att till afgörande af det förstärkta Stats-Utskottet hänskjuta frägan, huruwrda den Bewillning, hwilken Riksens Stander wid denna Riksdag sig äragit, bör, pä sätt Finance-Betänkandet rnnehäller, till tre femtedelar kallas Bewillning, och till twa femtedelar Krigsgärd; hwarom de Respertive Ständcn genom Utdrag af Protocollet wänlig-n ffulte underrättas, vt 5uprs.
UplästeS följande.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Bonhe-Ständet den 24 April iZi o. S. D. Wid föredragning af E.rpeditionS-Utfkottcts föreflagna underdåniga strifwelse till Kongl. Majit angäende Bränwins-B-änningin i R-ket, jenne Höglofl.
Nide derskapets och Adelns Protocotts-Utdrag den 21 dennes, rörande den skiljaktighet, som emellan RikS-Ständen uppkommit, i anseende till tiden, hwarifrän dea af Riksens Ständer stadgade Författning borde taga.flir början, ansäg Biond--Ständet, som denna fräga r- dan för detta afzjort, fig icke kunna frän samma Beslut aswika, utan bör alltsä denna omständighet af det förstärkta Stats-Utskottet genom votering afgöras pä sätt Regerings-Formc» förestrifwer. llltsuxm.
Lx Urotocollo. §.- L. ^isZKräk.
Lill detta Beflut kemnade Ridderstapet och Adeln äf» »ven sitt bifall.
UplästeS följander
Den 27 April. 995 Utdrag af Protocoltct, hältet hos Bonde-Ständek den 24 April iLto. G. D. Wid granskning af den underdäniga ffrifwelf^ till Kongl- Maj:t som Högloft.
Expeditions-Utffottet angående Bränwnrs-Bränningen !