Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapet och Adeln framhärdar &c. §. i På Riddarhuset äge hvarje Introducerad Ätt, efter den vid 1809 Års Riksdag stadgade nummerföljd, Säte och Stämma, på sätt denna Riddarhusordning föreskrifter. §. 2.
De personer, hvilka af Kongl. Maj:l blifvit till Greflig, Friherrlig eller Adelig Riddarhus-Ordn in g a64 Den 7 September e. m. värdighet upphöjde, böra, inom tvenne år derefter, hafva sig till vinnande af introduclion å Riddarhuset anmält, och de derföre erforderlige prasstanda fullgjort, vid äfventyr att, enligt Kongl.
Förordningen d. 8 Maji lyyS, jemförd med Kongl. Brefvet den 11 Februarii 1800, förlora alla med upphöjelse!! åtföljande förmåner och rättigheter, så framt ej Kongl. Maj:t täckes, genom särskild Nådig Resolution, den försuttna tiden återställa.
Då Introduction begäres, åligger den Sökande ej allenast att inför RiddarhusDireclionen uppvisa så väl Konungens Nådiga Diplom i Original, sorn vederbörlige qvittencer öfver de i Författningarne påbudne Introductionsafgifter, utan ock att till densamma ingifva Sköldebrefvet i afskrift, jemte vapenplåt, och fullständigt upprättad Biografisk Genealogie öfver alla till Ätten hörande personer, hvarefter Introduction honom meddelas. §• 3.
Ej må någon upptaga annan Ätts nummer , namn eller vapen. §•4.
Ålla de CommendeursÄtter, hvilka tillkommit före den 6 Junii 1809, bibehålla det högre Säte å Riddarhuset, de nu innehafva, dock må hädanefter icke någon ny sådan
Ätt bildas, ej heller någon Ätt ur sin ordning flyttas.
Den 7 September e. m. a65 §. 5.
Stamfader för en Ätt är den, sorn till samma Ätts värdighet först upphöjd blifvit, och Ättemän hvar och en, som deraf sedermera är lagligen delagtig vorden, och som sjelf ej innehafver högre värdighet på Riddarhuset.
Hufvudman är stamfadren, och efter honom äldsta Ältemannen af den ättegren, som i hvarje led varit äldre än någon af de öfrige lefvande grenarne af Ätten.
Äldre Ättemän är den som förr, och yngre
Ättemän den som sednare kan ärfva Hufvudmannarätten. §. 6.
När Riksdag hållas skall, ege Hufvudman, som sig vid den irsta eller 2:dra af de i iorde och iirte §§-'ne omförmäldte anteckningar anmäler, rätt att
Säte för Ätten intaga.
Har Hufvudman vid andra anteckningen sig icke infunnit, äge annan Ättemän samma rätt, och bland flere, den, som är Hufvudmannarätten. närmast.
Har icke eller någon Ättemän sig anmält, må Säte för Ätten intagas af Fullmägtig, som Hufvudmannen eller den hans rätt utöfvar, på sätt här nedan föreskrifves, förordnat.
Under Riksdagens lopp vare Hufvudman, Ättemati, eller Fullmägtig, som sig först anmäler, berättigad att Säte för Ätten 266
Den 7 September e. m. intaga.
Af dem, sorn på en gång sig anmäla, äge Hufvudman företräde framför Ättemän, äldre Ättemän framför yngre, samt Ättemän framför Fullmägtig. §• 7* Utom de personer, som enligt 18 §.
Riksdagsordningen icke såsom
Riksdagsmän i något Stånd kunna godkännas, vare från rättighet till Säte och Stämma å Riddarhuset uteslutne: i:o Adelsman, som bysatt är. 2:0 Adelsman, som för nesligt brott, genom behörigt, sedermera icke lagligen upphäfdt Utslag, antingen blifvit till straff fälld, eller med mer än halfva skäl besvärad, så att Domaren funnit saken böra till framtiden lemnäs. 3:o Adelsman, som utur Riket afvikit, intilldess han, efter återkomsten, trenne år bär i Riket skattskrifven varit. /po Adelsman, som sig mot främmande Öfverhet med Tro- och Huldhetsed förpligtat, så framt han ej dertill förut erhållit Konungens Nådiga tillstånd, och de trenne sista åren före Riksdagen varit skattskrifven, samt innehaft fast Egendom eller Embete inom Riket.
Men förekommer någon sak till öfverläggning och beslut, som den främmande Makt angår, hvilken lian Troocli Huldhetsed svurit, bör lian ej öfver - Den 7 September e. m. 267 vara beslutets fattande, hvarken in Pleno, Utskott eller Nämd. 5:o Adelsman, som flyttat sitt bo och hemvist utrikes, på sätt §. 3a af" it23 års Adelige Privilegier omförmäler, samt sådan Adelsmans Son, intilldess han åter till Fäderneslandet inflyttat, och lagligen styrkt, att hans förbindelse med främmande Makt upphört; att han sig mot Konungen med Tro och Huldhetsed förpligtat, samt alt han, de trenne sista åren, förr än han sig till Säte och Stämma anmäler, här i Riket skattskrifven varit. 6:0
Afkomling i fjärmare än irsta led från en på ofvannämnde sätt utflyttad Adelsman, intilldess han uppfyllt de i 5:te Punkten föreskrifne vilkor, och dessutom erhållit Konungens särskilda Nådiga tillstånd att inträda i sina Förfäders rättigheter. 7:0 Adelsman, hvars Ätteledning från Stamfadren ej af Riddarhusets Genealogiske Tabeller tydeligen utvisas, eller, der desse befinnas brislfällige, sådan Ätteledning ej styrka gitter. 8:0 Adelsman, som är Landtmarskalk eller Taleman eller Riksdagsman af annat Stånd. §. 8.
Hufvudman, som fyllt 21 år, och som, utom hvad åldern beträffar, sjelf vore berättigad alt representationsrätten utöfva, må 268 Den 7 September e. m. kunna befullmägtiga annan introducerad Adelsman alt intaga Säte och Stämma för Ätten.
Får Hufvudman, enligt denna Riddarhusordning, ej utgifva fullmakt, då inträde för tillfället närmaste Ättemän, för hvilken något Lagligt hinder icke möter, uti full Hufvudmannarätt.
Fullmakt, som af annan person är utgifven, kan i intet fall såsom gällande anses.
För öfrigt bör fullmakten, som antingen skall vara med Utgifvarens stil öfver allt skrifven och underskrifven, eller ock lagligen bestyrkt, ovilkorligen vara författad efter följande Formulaire:
Till den Lagtima (Urtima) Riksdag, som i N. skall hållas (hålles) och tager (tagit) sin början den (dag och år), befullmägtigas härmed (Titel och namn) att för Grefliga Friherrliga Commendeurs Adeliga intaga Säte och Stämma på Riddarhuset, hvarvid han ovilkorligen förpligtas alt ställa sig till efterrättelse Rikets gällande GruudLagar.
Ort och dalum.
Ätten N. N. N:o 00 Sigill.
Den 7 September e. m. a6g §• 9- Bänkarne i Pleniruinmet numereras så, att första bänken blir deri främsta till höger om LandtMarskalksbordet, andra dea främsta till venster, tredje den andra till höger o. s. v. Vid början af hvarje Riksdag bestämmas alla lefvande Ätters Sätea å Riddarhuset så, att de främsta intaga första bänken, de derefter följande andra o. s. v. §•
Så snart LandtMarskalk, enligt 5a §.
RegeringsFormen och 23 §.
Riksdagsordningen, blifvit af Konungen i Nåder utnämnd, och af de tvenne äldste närvarande Grefvar, till hvilka Kongl.
Maj:t honom öfverlemnar, till Riddarhuset beledsagad, emottages han derstädes vid ingången af RiddarhusDirectionen, Riddarhus-Secreteraren och de öfrige till RiddarhusCancelliet hörande personer.
Derefter sammanträde följande Söcknedag å utsatt timma, efter föregånget anslag, RiddarbusDirectionen, för alt förrätta anteckningen, under LandtMarskalkens ordförande, hvarvid han likväl ej deltager i öfverläggningarne och besluten på annat sätt, än såsom i Ridderskapets och Adelns Plena.
Med anteckning förstås dea åtgärd, hvarigenom en Adelsmans begäran om inträde å Riddarhuset, såsom Riksdagsman, varder, på salt denna Riddarhusordning föreskrifver, behörigen pröfvad, samt 270 Den 7
S e p t e m b e r e. m. derest något hinder icke möter, hans namn och värdighet införd i en för sådant ändamål på alla lefvande Ätter, efter stadgad Nummerföljd, inrättad Uppropslista, och honom tillställd en med Riddarhusets Sigill påtryckt pollet, med påskrift af Ättens nummer och namn, den antecknades förnamn samt nummer på den bänk, der hans ställe är honom afiordnadt.
Skulle emellan de personer, hvilka anteckningen sålunda förrätta, olika meningar uppstå, afgöres frågan efter de fleste rösterne.
Uppkomma paria vota, gälle den mening, för hvilken den främsta Ledamoten i RiddarhusDirektionen sig förklarat. 11 §.
Sådane anteckningar böra vara tvenne och förrättas hvardera med tvenne upprop, hörande första anteckningens båda upprop ske på särskildte, näst efter hvarandra följande, dagar, så framt ej Helgedag inträffar, då det sednare uppropet hlifver nästa Söknedag.
Andra anteckningens båda upprop ske på en dag, hvilken bör vara den närmast helgfria före den, som Konungen i Nåder bestämt till Ständernes sammanträde på Rik ssalen.
Derefter må anteckning verkställas och pollet meddelas, endast inför RiddarhusUtskottet, hvilket i sådant ändamål sammanträder en half timma före hvarje Plenum.
Ej må någon antecknas eller pollet
Den 7 September e. m. a7i erhålla, som icke personligen sig anmäler.
Vid anteckningen, och då intradespollet erhålies, tilldelas hvarje Ledamot ett tryckt exemplar af denna Riddarhusordning. §• 12, Häfver
Ättemän i behörig ordning antecknad blifvit, äge i sådant fall Hufvudman rättighet, att, i grund af behörig fullmagt, säte för annan Ätt intaga.
Har Hufvudman fullmagt utgifvit, vare han för den Riksdagen skiljd från utöfningen af Riksdagsmannarätt, utom i de fall, då Fullmägtig afliilit, sin rätt förlorat, utrikes rest, eller sin pol let till RiddarhusUtskottet äterlemnat.
Dör den, som fullmagt utgifvit, eller blifver han sin Representationsrätt förlustig, lemne
Fullmägtig det Säte, han på grund af samma fullmagt innehaft.
Blifver, under påstående Riksdag, Fullmägtig Hufvudman för egen Ätt, och intager Säte för densamma, vare han likväl bibehållen vid innehafuande befattning såsom Eleclor, Utskotts eller Nämnds Ledamot.
Lag samma vare med den, som under påstående Riksdag blifver Hufvudman, och intager Säte för en Ätt af högre värdighet. §• *3.
Den, hvilken första gången såsom Riksdagsman sig anmäler, åligge att om sin ål - Den 7 September e. m. der, i fall sådant äskas, uppte bevis genom utdrag af kyrkoboken ifrån den församling, der lian född är.
Finnes ej kyrkobok, galle då bevis af någon Konungens Embetsman i orten.
Företer sig anledning, att inlemnadt betyg är oriktigt, blifve inlemnaren genast tilltalad i laga ordning, och erhålle ej inträdespollet, innan lian sig inför Domstol rättfärdigat.
Innehålla de å Riddarhuset befintlige Genealogiske Tabeller fullständig underrättelse om den Sökandes födelseår och dag, är ej annat bevis af nöden; men påstår den Sökande, att Genealogiens uppgifter äro oriktige, hvile frågan om pollets erhållande, till dess han anskaffar bevis.
Anmäla sig på en gång flere, som göra anspråk på Hufvudmannarätt för samma Ätt, eller på närmare Ättem a niia rätt, eller klagar någon deröfver, att pollet blifvit utlemnad på grund af förment oriktig Genealogie, då blifve eller fortfare att vara antecknad den, som enligt Genealogien är närmast berättigad, lill dess den andre sin bättre rätt med antaglige bevis vederbörligen styrkt. §. 14.
Uppvisas vid en och samma antekning tvenne eller flere fullmagter för en och samma Ätt, varde alla, ehuru af behörig man ulgifne, ogillade.
Anmälas sådane fullmagter vid olika anteckningar, galle den, som först
Den 7 September e. m. först uppvisad blifvit.
Den, som med obehörigt utgifvande af en eller flere fullmagter beträdes, kommer för ett sädant förhållande, hvilket uti RiddarbusUtskottet undersökas bör, att anses Säte och Stämma på Riddarhuset för längre eller kortare tid förlustig, allt efter hvad Ridderskapet och Adeln in Pleno derom kan rättvist pröfva. §. i5.
Den, hvars anhållan om inträdespollet icke blifvit beviljad, vare berättigad, om lian det äskar, att få förhållandet genom Ordföranden i RiddarhusDireclionen eller RiddarbusUtskottet anmäldt i först inträffande Plenum bos Ridderskapet och Adeln, på hvars slutliga afgörande frågan kominer att bero. §• *6.
Ingen må på Riddarhuset inträda, innan han för vakthafvande Underofficern uppvist tien honom lemnade inträdespollet.
Utlånar Ledamot sin pollet åt någon till inträde på Riddarhuset icke berättigad person, för att honom såmedelst inträde förskaffa, vare den, som polletten utlånt, Säte och Stämma den Riksdagen förlustig.
Frågan härom bör i RiddarbusUtskottet undersökas, för att sedermera af Ridderskapet och Adeln in Pleno afgöras. 4o II. 18 Den 7 September e. m. §• *7* Innan andra anteckningen för sig gått, må ej beslut fattas uti Ståndet rörande ämnen, hvilka tåla uppskof. §. 18.
Sedan Riksdagen blifvit af Konungen å Rikssalen öppnad, böra nästa Söknedag derefter, så vida Plenum Plenorum icke å samma dag är anbefaldt, Bänkmans- och Electors-valen verkställas.
Med desse val förhålles sålunda, att, enligt anteckningslistan, samtelige Ridderskapets och Adelns närvarande bela antal delas uti 5o serskildta, men till beloppet lika, delar, hvarvid, om något mindre antal skulle öfverblifva, detsamma på de sista afdelningarne med en person på hvardera fördelas bör.
Sedan detta blifvit verksläldt, uppropas hvarje afdelning för sig, som begifver sig inom skranket att förrätta Bänkmansval, hvarvid hvar och en inlemnar en sluten sedel, tecknad med en af de personers namn, som i afdelningen finnas, då den, som de flesta rösterne erhållit, är behörigen vald Bänkman.
Hafva tvenne eller flera undfått lika antal röster, då skall dem emellan lottas, ehvad de äro närvarande eller ej.
De sålunda valde Bänkmän samman - Den 7 September e. m. 275 träde samma dag, och välje, innan de åtskiljas, med slutna sedlar, tjugofem till Säte och Stämma antecknade att vara Ridderskapets och Adelns Electorer.
Förrän detta val är förrättadt, må ingen Bänkman kunna denna befattning sig afsäga.
Afgår Bänkman under Riksdagen, välje den afdelning, till hvilken han hört, en annan i hans ställe, på sätt stadgadt är, hvilket nya val, efter dagen förut derom gjordt serskildt anslag, alltid in Pleno ske bör.
Blifver rum bland Electorerne ledigt, återbesättes det genom val af Bänkmännen, af hvilka, vid sådant tillfälle, minst 26 böra vara tillstädes och i valet deltaga.
Alla andra Electorer och Nämnder, som till serskilda befattningar, enligt RegeringsFormen och Riksdagsordningen, erfordras, väljas efter derom dagen förut skedt anslag af Ståndet samfält in Pleno. §•
-4r; ringar kanon - Werket gjort lil Kongl.
Maitt och Kronan samt dok Allmänna; sörklarahe Hög-iost^ge Riddcrfk.-pec och Adeln slg i dorta afseende neida mod Kanon-Utskottns Betänkande; hwärom de öfriga KoIgeLkivs Stånden, genom Utdrag as krorocollek,, wän» ligen skulle underrättas. Ol sn^rz.
Den ^de Mogi. S. D. Föredrogs cn as Riksdagsmannen, Borgmästaren i Söderhamn, Olyt lttsmb wns, a egna wägne,r, samt esker anmodan af Rådmännen d-estades, 8-rngr Ilraol äcimsn och blrio kcrg >. samt Tull-I-i^eddoren fvbsn /ää,,m VVennbs, ^, ingifwen aniökning, hwaiuti anhallcs om befrielse fran ersättning til Rtt?eng
Ständers gus för dristande Stang- och Ma, usiisstar Järn hwiiiä, gencm ^s Icbsorcn ^nb-rn dvliclvs k^lulkmsns ö wade svek, til Umco-Läns erhaikände, större ^nekkor biifwit rttgilne, än som svarade mot beloppet as det i sadank ändamål uti Söderhamns wag nedsatta Jern; och besiöt Höglost.
Riddnskapec och Arein, ak remittera denna ansökning kil kEo-Utskottet, som äger at deröfwer med stt utlakande inkomma. lär ku^es.
Den i6:de Majk. S. D.
Efrcr behörig granskning och öfwcrwä» gande af Lag-Utskotters under den 5.
M ji afgifva Betänkande, angående ändring »ri Lagens stadgande i 16.
Cap. is» §.
Jorda r Balken, ak Legostämma äfwen a Hus och Jord a Landet af köp brytes; fann Riddel skåpet och Adeln för sm del 'ngen a.nledtiing wara, at härutinnan annorlunda stadga, än'enligt hwad i Kongl. Masts Nädiga k.-op! siiion ar föreslaget: hwarom wänlig underrättelse skulle de ofri - ,4-4 rr-->vr— ga irssbeKiv, Srändsn, genom Utdrag af krotocot!«, meddelas.
IN tuxra.
Den i6:de Maji. S. D.
Företogs a nyo Lag-UtskottetS Betänkande af den 21. sidsilidna April, rörande Kongl.
Machs Nädiga kLopolition om förkorrtande af den j y.
C p. 12. §.
Handels.Balken utfacta ^-.wtori^rlcmrkid i jkuldfordriugs-nal.
Efter behörigt öfwerwägande deraf, och sedan Högloft.
Ridderskapet och Adeln fran st!! äeliborsriLN asskillt den delen af Betankandek, hwaruki Lag,Ulskokiet, utan gällande anledning af Konungens Nådiga krapaluion, urlätit sig öfwer orfwinges jkyldighet, at inom wist tid infordra ars; stadnade Riddersk-»per och Adeln i del Beslut, at i öfrigt bifalla !.bskolte.'S rilstyrkande, med tilläggning, ak den Författning, som i följe af stadgandet om tiden för Skuldfordringar, hwilka för detta upkommit och än» nu oanmätta blifwit, skulle komma ar utfärdas icke förr än Tre
Mannder efter dest utgifwaude borde blifwa gällande: och skulle ds öfriga UolbeÄiv» Stånden härom, genom Utdrag af krorocolisr, manligen underrättas, bli tu^ra.
Den i6:de Majs. S. D. UplasteS a nyo O-.conomis - Utskottets Betänkande af den 2.
Maji, angående satter til Fangars fortskaffande; och fann Högloft.
Ridderskapet och Adeln, ester nagoc öfwerwagande, tjenligast at detsamma bifalla: hxvarom de öfriga R.elch?5UvL Scandeir skulle, genom Utdrag af krotoeollor, wänligen underrättas, IN Lu^rs.
Dew Den 2z:dje Masi. S. D. I anledning as förekomna bevekande loinsiänojgh. rcr, diföl!
Ribde-fkapet och Adeln den af -Herr Borgmästare» i Söderhamn Olof ttsmbr-eur, ä egna och floras wägnar, ingifva ansökning om befri, else fran den dem adömda ersättning til Riksens Stan» ders klsnguL, för dristande Stang - och Manufactur-- Iern a Söderhamns wagt hwarom, genom Utdrag af kromculisl, de öfriga stelpsÄivs Standell fsulie wän'!igen underrättas.
Or Luprs.
Den 2z:de Masi.
S. D Uti ?rn!r.»Lo!!z - Utdrag ' af den i8:be i 'denna Manav, hade Riksens Ständers Hemliga Ut'Dokt Ulkännagifmit, at twanne af Fullmägktga i Riksgälds-Ocmrvii-er > iVl staren 8122! von dlolllisin och förre Riksdagsmannen Xnui kedrnfon, med nu mera llus^soäerscls och häktade Casteuren Ds velin, uti penninge-underhandlingar sig inlätic och af CastanS laedel Län upburit; I följe hwaraf, och uppå wäckt -anledning i Hemliga Utskottets nyst berörda LxrrsLkuM 1'rotoLvlli, Ridderskspet och Adelil, ester mäiets behöriga öfwer-vägande, stann för sin del rjenligast wara, det uläue bemälie Fullmagkige sig ifrån ali befattning med Riksgälds-Oonrvirsts göromål riis widare afhälla; hwarörn underrättelse, genom Utdrag af kroroeolf-r, sfulie de öfriga Ues^eLUvs Med.-Scä-idsn wänligetr vreodelaS.
Or 8u-nrs.
Den L6ste Maji. S. D. Föredrogs ä nyo Riksens-Standert Hemligq UstrottS OxrriBrum krorocoill af den 22. 179 2 425 Majk, rörande en plan til RikSgLkdS-Se-larnas Rsslisstion, hwilken den 2Z. dennes blifwit laggdr pä border; och efter öfwerwagande af detta LxrraQum kro-- tvcolli beftöc Högloft.
Riddcrstapet och Mcln, at detsamma til hela sin widd antaga och bifalla, samt likaledes ät Hemliga Ulstottct updraga, ak förestå grunderna til fördelningen af ve Summor, som c il IksLliftrumL-Plaucuö utförande erfordras; hwarjämte, och dä Hans Kong!.
Masit genom Nådigt förklarande af den 22:dra Maji beman' sig ustllja ri!
Riksens Ständers nasta sammankomst assia den andel af Be-- williirngen, som Staks-Werket ujurlk, och cilägna samma ande!
RjkSgäids-Werket, ar fran och med nästa ar fa öisponsrL, Ridderstopet och Adela beslöt, Lt genom en af Haus LxeellsuLs Herr Grefwe» och Landt Marskalken ansörd Stor Deputation, hwaruti Le öfriga g. ne I^rspL6ios SrLndeu skulle wävllgeu anmodas ak medelst sina Dopm-u-säs sig förena, inför Hanö Masik genom en underdånig sörT«s2 frambära off et af den listigaste undcrdaniga erkänsla för Hanö Ma-tts således gjorda Nsdlga anbud.
Ost) ffuliefadant allt, genom Utdrag af krorocollsr, de öfriga RsLpekUva Sranden wanligen rilkännagifwas.
Dc lupra.
Den 28:de Maji» S. D. Sedan hos Högloft.
Ridderstapek och Adeln den g. stdstlidna förcworlt ost) bliswir iaggdt pä Bordel OacamuniL-Utstotters
Betänkande af den 6:te föregående, rörande en förnyad Tjenste.-Hjons-Sradga med bifogadk projeK bertil; förekom nu detta amne kil öfwerläggning; och biföll Högloft.
Rldderstaper sch Adela den föreslagna Stadga», med de tillägg och förändringar: at utt första §. införes, at veu sa nima ej stall störa Werkau af hrr>ad uci Kongl, »427 Förordningen af den 8.
Marti!
1770 til befordrande af Folkmängdens ökande i Riket stadgas; ar un' 2.
H. i stället för de orden: skyddas flere an de, som med werkligt arbete af honom sy fl lo sa tratz, införas följande: skydda någon, som ej arbete hos honom gör; at g. §. förändras Munda, ar Nybyggare och Torpare for stna Krono-Utlagor sjelfwe answara; at uti 4. §. olika flytt,lings-cid »tsärreS för Swerige och för Finland; för Finland lii den r.
N vonder, samt för Swerige rii den t5.
Junll; ar dea i 5. z föreslagna upsägnings-kiden för Finland blifwer den 1.
Augustt och för Swerige den is.
Martil, och warar en ivecka derefter; och skulle de r 7:ds Z, nämnde z:ne upsägelse-dagar härefter förändras.
Ätwensom 8- 8- godkändes med den ofwan prujcÄLrsäa förändring, i anseende lil tiden at träda i tjenst; ak ur 12. §. ordet Husaga utgår, och ds i flutet as samma § stadgade Böter äga rum, blott da det är wererligr, at Tjenstehjon olofligen afwikit; at jämte dek, hwad uti i. lkVlumcmer af IZ. 8- om Husaga förekommer, barde gä ut; bifölls der Hederwärda Bonde.
Ståndets tilläggning kil denna §, at Tjenstehjon, som as Husfader tredje gången hardt medfares, ma wara berätcigadt at gä utur tjensten och til godo njuta hela sin bec,ngads Lön; och flurestgen ivid i;. at, i enlighet med hwad i 4. § om Flyrkningsliden nu stadgas,TjmstehjonS-Sradgan i Februarii Mstnad ärligen publiceras; hwilket allt, genom Utdrag as kromenUm, de öfriga K-lpsLiäva Standen wänligen meddelas skulls.
Ickr supra.
Den zldje Junst. S. D. Föredrogs ä »yo Oacsnomie Utjkoktets Detätikande af tzcn 13. sidsi!.
Akaji, röragde en för - L42^ -2'-^ bättrad Gästgifw. re - ordning. hwilfck, jäntts derk i! hö» rande krajeA, den i6. derpä' fö-jde blifwit lgggdr päi bordet; htyarcfter och sedan sä wä! dek HögwördigaPreste-SkandetS, som det Hede!warda Bonde-Sran^. dels i samma ämne utfärdade k.x', acd„> ?r«r<>calii, blifwit uplästa; detsamma nu lil asgtrunde företogs, Hch an säg Höglpfl.
Ripdei skåpet och Adeln nödigt at wid färskilldr §» i Lioj.QLl gö>a söliande förän, ringar ock tillaga: Wid 8. ?. ot Milstolpar böra: fä wara bade as sten och. tackjern., Wck 9,. §». sörrnads sig Höglofl, Ridderstapet och Adeln med der Hcderwärda Bonde-Skandrt om det tillägg: or Gästgifware äswen bör njura af resande beralmng sör Stall, rum och wagnshus, dä denne sig deraf bekstnar.
Med den tilläggning, ak taxa för Gästgifware af Landshöfdingen fastställes, bifölls iO. och ffulie sidstalVIo»- rnenisr as denna såsom esker nysinämnda tilläggning vkjenligt, alldeles utgå- Den utaf dck Hederwärda Bonde-Ständet wid 12. §. gjorda anmärknings at Städerna sjelfva böra bestrida Skjuts derstädes,, utan ar derwid njuta n.?gor understöd as bander, bisfölls sä midt som detsamma i. utöfningen är mös-, ligt.
I, anseende kil flera betänkligheter, som wid 15., §. ansagoS kunna upsla, skulle densamma hel och: hällen Kongl. Maj:k i underdånighet hemställas» 19. tz. asflogS. 21.
H skulle kil Kongl. Mask i underdäsnighet hän skjutas, äfwensom hos Kongl. Maj:t i underdånighet skulle anmälas, ak, med undantAg för hwad i 2z. §. stadgas, ak förbud sjelf bör betala Skjulspenningarna, Ridderskaper och Zldeln til denna §. icke kunnat lemna sik tflstyrkande.
Uti 24..
H. an säg Höglofl.
Ridderskapet och )ideln nödigt, ar för den skjutsande, som, längre än wederbör, uppehåller resande päwägen, m lika plikt af Z R:d. utsattes, ssm utt sam-.
-429- Mia §. stadgas siv resande, hwikken körer fortare, ä„ efter hwatz nu söieffr.fwer är. 26. §.. biföll Högloft, Midderskapet och Adeln pä dek satt, ak ingen kar kaga skjuts längre än lil Gästgifware-garden, sa wida derom ej annorlunda öswerenskominaS 'kan; men c.c i widrigt fall Gästgifware är skyldig ar anchaffa >V»uis ti! de inom nästa hall b-lagua ställen.
Dek öfriga i denna Z. skulle Kongl. Mains Rädiga omprSfwands underställas, ytterligare gjordes witz 27. §, den a»' märkning, ak alla de i Städerna wistande, som skttfkeligen reguirers hästar ti! nästa Gästgifware» d, höra niidfa skjuts ; och ändteligen orkades wid 2A. 8-, ar Gästgifware, om han ej äger Wägg-ur, d« han. likwäl bör stg förskaffa, är skyldig ak rätta sig efter henHresavdes klocka. Hwarjämke Högloft.
RidderGapek ych Adely, bestor, ak Osoonomie-Urffotters Bsiänkande om Gästgifware - Drdningen skulle tll K'ng!..
Maitt i underdånighet Kfwerlemnas, jämte kvnjeÄsk^ sanik ds af Ridderffaper och Adela gjorda anmärkningar och tillägg..
O nr hnstlkek alik de öfriga RslpLZ-ivL Skanven, genom Utdrag af?roroc«iiv-, wäuligcn skulle. underrättas.
Vt Lujirs.
Den sfte Junit.
S° D. Uolästeö a nyo Hentliga Utskottets- ?ra«. wc>-'!s - Utdrag af den 2^ Junit, angående Tränwins-Bränningcn, hwilket den z:dje Lerpå följde war laggdk pä bordet; hwarefrer och sedan Kongl..