Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Linköping t. ex., som har mycket mindre folkmängd än Carlskrona, underhåller två, Norrköping likaledes, utom spinnhuskyrkan, som således blir den 3:dje. Skola nu Ständerne börja på att låna ut sina penningar till en församling för underhållet af dess kyrka, hvilket det likväl 113 D e ii G Februari e. m. efter lag åligger församlingen alt sjelf bekosta, så skall man väl snart få erfara att man fordrar det Ständerue skola underhålla kyrkorna i hela Riket.
[Jr Frih. o. Landtm, framställde propositioner först till bifall och derefter lill äterremiss af Ulskts utlät, hvilka bada propositioner besvarades med ja och nej. lir Landtm, förnyade sin propos. till bifall å utlåtandet.
Då Hr Landtm, förklarade, det lian trott sig finna att ja öfverröstat nej, begärde Frih. Nauckhoff votering.
Den som bifaller StalsUlskis utlåt.
N:o 4*9» voterar ia; den det ej vill, voterar neji ^ ■ Vinner nej, anser R. o. Ad. de vid ofvannämnda utlåt, gjorda anmärkntr föranleda dess återremitterande.
Efter voteringens slut, befiinnos rösterna hafva utfallit, som följer:
Vid förnyad föredragning af Bevilln.Utskts den 3o sistI.
Januari på bordet lagda betänk.
N:o 38, i anledn. af väckt motion, att vissa sorter sidentyger, då de med direct lägenhet införas från Ostindien, må jjära en tull af endast tio proc., blef samma betänk, af R. o. Ad. bifallet.
Likaledes biföllos, vid förnyad föredragning, Stals- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.Utskms den 3 dennes på bordet lagda ullfitm: N:o i34, i anledn. af väckt motion om nedsättning i liästvacance-afgiften, m. m.; N:o 135, i anledn. af erhållen äterremiss af betänk.
N:o 3o; N:o 136, i anledn. af erhållen äterremiss af betänk.
N:o 58; N:o 107, i anledn. af väckt motion, alt den sedan år 1G82 inom Helsingland och Gestrikland uppodlade jord icke må med rotering besväras, m. 111.
; N:o 138, i anledn. af äterremiss å Utskis betänk.
N:o l4, ang:de åtskilliga ön St.
Barthelemy lörtde förhållanden; N;o 13g, i anledn. af väckt motion rörtde landels upp od - Den 6 Februari em. odling och nybyggens anläggande å Kronans ouppodlade trakter, m. m.; N:o <4°, i anledn. af väckt fråga om klockarehelgonskyldens i Skåne användande till folkskolor; N:o 141 > ’ anledn. af väckt fråga om reglering af sjön Wenerns vattenhöjd.
Besvärs- och Ekon.Utsktns den 3 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 142, i anledn. af väckt motion angtde reinon teringen vid Lifreg:tets Dragon-corps, m. m.
Hr Frih. o. Landtm, framställde propos. till bifall å detta utlåtande.
Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna det nej öfverrösta! ja. Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade afslå delta utlåtande.
Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg denna fråga böra förfalla.
BancoUtskts den 3 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 143, med förslag till de grunder, som böra tjena lill efterrättelse vid pensionering af bankens embets- ocii tjenstemän, vaktbeljente och konstidkare, blef samma betänk, begärdt ånyo på bordet af Hr Rå fel t, Anton, Hr von Hartmansdorff, Aug., m. fl. ledamöter.
Ånyo föredrogs och bifölls BancoUtsk:s den 3 dennes på bordet lagda utlåt.
Nto 144» ' anledn. af Hr C.
Sabelfelts motion om utsträckning i liden för återbetalning af uti Handels- och Näringsdisconten upptagande lån, samt om fortfarande rättighet för Bancostyrelsen alt genom upplåning bereda tillgångar för nämnda discont.
Upplästes ett prot.utdr. från PiesteSt. af den 4 sisth Dec., af innehåll att Ståndet, som afslagit StatsUtskts utlåttn Nlis 197 och 366, beviljat Hofmarskalken Leijonmark, i betraktande af hans nedlagda möda och vunna utmärkta förtjenster af Svenska tabellverket såsom secreterare hos Tabell-commissionen, en gratification af 2000 r:dr b:co, i hvilket beslut Ståndet inbjudit MedStånden att instämma.
Detta Högh Stånd har, som jag vill minnas, beslutat en större summa än den 20 H. i5 Den 6
F c b r u a r i c. m. hvarom PresteSCs prot.uldr. handlar.
Jag tror, att delta Stånd bestämde 3,666 r:dr 32 sk.; men då det är troligt, att R. o. Ad. blifver allena om denna summa, så skulle jag hemställa att Ståndet ville antaga PresteSt:s nu upplästa inbjudning.
Uppå derefter framställd propos. antog R. o. Ad. den gjorda inbjudningen.
Upplästes 2:ne prot utdr., det ena från Preste- och det andra från BorgareSt., båda af den 20 sisll.
Januari och båda af hufvudsakligen öfverensstämmande innehåll, att Stånden bifallit Bevilln.Ulsk:s utlåt.
N:o 36, i anleda, af erhållen återremiss å betänk.
N:oy, ang:de åtskilliga motioner om stämmoböters upphörande eller förminskning, roed den förändring, att en tredjedel af böterna skulle tillfalla kronouppbördsman nen, hvilket ord ansetts böra sättas i stället för kronofogden; och hade båda Stånden inbjudit MedStånden att uti det fattade beslntet instämma.
Denna fråga har af R. o. Ad. blifvit en om ej tvänne gånger behandlad, vid hvilka tillfällen Ståndet bibehållit den fördelning af stämmoböterna, som nuvar. författning utsätter, nemi. af ^ till de fattige och ^ till uppbördsmännen.
På de grunder, som förut blifvit anförda, anhåller jag att R. o. Ad. ville vidblifva sitt redan fattade beslut.
Hr P rytz, Lars Adolph:
De tvänne nu upplästa inbjudningarna tyckas innefatta två särskilda saker, nemi. först alt deltaga i 2 Stånds beslut om bifall till Bevilln.- Utsk:s förslag om utgående af stämmoböter, och den andra om fördelningen af desamma, nemi. -jidel 1>II kronobetjeningen och de återstående |:delarna tili socknarnes fattiga.
Då således 2 Stånd äro ense 0111 sina beslut, men det 3:dje Ståndet eller BondeSt. helt och hållet afslagit Utsk:s förslag, så står R. o. Ad. följaktligen ensamt om sitt.
Under sådana förhållanden tror jag det vöre rättast att R. o. Ad. ville antaga inbjudningen i sin helhet, hvilket jag vågar tillstyrka.
E11 talare har förut nämnt, att delta ämne redan varit å bane, hvarföre jag tycker det vara tid på att beslutet måtte få någon betydelse och ej nu åter upprifvas för att kanske aldrig få slut på saken.
Jag förenar mig således med Hr von Hartmansdorff i begäran alt R. o.
Jag önskar att få ytt ra mig aog:de slämmoböternes fördelning.
På sätt hittills tillgått, der slämmoböterna utgått med 12 sk., har man funnit att kronobetjeningen haft mycket besvär af deras indrif - Den 6 Februari c. ra. vande, derigenom att de skatt-skyldige icke infunnit sig vid uppbördsstämmorna.
Hvad skall det icke blifva hädanefter, oin stämmobölernes minskande ökar antalet af dem, hvilka äfven hittills försummat inbetalningen å stämmodngen?
Till råga på allt vill man nu att endast ^:del af böterna skall tillfalla kronobe!jvningen, som får förökadt besvär; är sådant rimligt?
Ad måtte vidblifva sitt beslut.
Hr Edenl.jel m, Gillis: Äfven .jag förenar mig i den af Hr von Hartmansdorff gjorda begäran, alt R. o. Ad. mätte vidblifva sitt beslut.
Hi' Prytz:
Jag utber mig att ännu få yttra några ord.
Då R. o. Ad:s beslut står ensamt, de 2:ne Stånd, sorn gjort förevar, inbjudningar, öfverensstämma i ett och samma beslut, men BondeSt. beslutat något belt annat än de 3:ne öfriga Stånden; så hafva alltså blott 2 Stånd fattat ett och samma beslut.
De andra tvänne Ståndens beslut är alldeles olika och således kommer frågan helt och hållet att förfalla.
Då nu R. o. Ad. yttrat den önskan att iå någon förändring i stäinmoböternas utgående, så öfverensstärnmer det icke med denna önskan att vidblifva ett beslut, sorn till ingenting verkar.
Detta är skälet hvarföre jag tillstyrker antagande af de 2:ne inbjudningarna.
De skäl Hr Prytz anfört skulle vara gilltiga, om man kunde antaga att de fleste af förstärkta StatsUtskis ledamöter vore af samma mening med Preste- och BorgareStm.
Detta är dock ganska tvifvelaktigt.
Jag anser det gå mycket fortare, om R. o. Ad. vidblifvér sitt beslut och låter förstärkta SlatsUtsk. rösta, än om Ståndet för 3:dje gången tvistar om saken.
Den satsen gäller för mig, att handla rätt och frukta intet.
Jag vet att för Hr Prytz gäller samma sats, och vill erinra honom, att om än icke vårt beslut blir gällande, så lian det vara intressant så väl för Konungen som nationen att veta huru R. o.
Ad. åsett så väl det ena som det andra af de mål, hvarom vi öfverlägga.
Landtm hemställde, örn R. o. Ad. behagade vidblifva sitt i ämnet fattade beslut.
Stjernstedts, Samuel, den i5 sisth Januari på bordet lagda hemställan om upphörande af referenter hos R. o. Ad.
Uppå derefter framställd propos. blef motionen af R. o.
Hr L i 11 j e n s t o 1 p e, Axel Fredr., hade inlemnat ett anförande, som upplästes, så lydandej:
Den 6 Februari e. ra.
Hindrad att tillstädeslomraa då Exped.Utskts förslag lill und. skrifvelse under N:o 2?.3, i anledn. af K. M:s nåd. propos. om åtskilliga kronolägenheters försäljning, sisth plenum uppläsles, anhåller jag att uti dagens protocoll få följande antecknadt:
Helt och hållet instämmande uti den af Frih.
Rehbinder vid ifrågavar. förslag til! den und. skrifvelsen bifogade reservation, anser jag mig förpligtad alt upplysa orsaken hvarföre jag icke emot samina (örslag, i afseende på slutmeningen, mig äfvenledes reserverat.
Då jag, vid justeringen inom H. Exped.Utsk. af berörde und. skrifvelse-förslag, tog mig friheten fästa Utskts uppmärksamhet på det mindre lämpliga uttryck, hvilket visserligen uti likhet med StatsUtskts utlåt.
N:o 137 af concepisten blifvit begagnadt, eller att R.
St. bifallit etc. med det tillägg, att E. K.
M. äger att för sk atteköp eskillinga ines erläggande stadga o. s. v. — samt föreslog, att Utsk. måtte utbyta ordet äger emot något annat mera lämpligt ord, kunde jag i sanning ingalunda föreställa mig, att denna anmärkn. skulle föranleda till votering och derefter skeende reservationer.
Meningarne inom Utsk. voro delade, huruvida det använda ordet skulle borttagas eller icke; äfvensom, ifall utbyte emot annat ord borde ske, hvilket uttryck då vore lämpligast, antingen det af Utsk. sedermera godkända, eller ock en fullkomlig omskrifning af slutmeningen, ungefärl. i enlighet med det af Frih.
Rehbinder — likväl efter voteringen — uppgjorda redactionsförslag.
Utsk. stannade dervid att voteringen skulle afgöra hvilketdera af orden äger eller må komma att användas; och, enär jag icke, såsom reservanterre, ansåg mig böra undandraga mig ett deltaga uti voteringen, samt ordet äger genom voteringen blef borttaget, kunde jag icke rimligtvis anteckna mig såsom reservant, ehuru jag, gillande de af Frih.
Rehbinder uppgifna moliver till den af honom uti dess reservation föreslagna redaclions-förändring, visserligan ansåg densamma vara vida bättre, än den af Utsk. antagna. R. o. Ad. har godkänt förslaget lill den und. slrifvelsen, med antagande likväl af den uti reservationen föreslagna förändrade slutmening.
Jag har således deremot icke något att erinra, utom alt jag skulle hafva önskat, att detta skett medelst det und. skrifvelseföislagets återremitterande till H. Exped.Utskottet.
Att, för undvikande af tidsutdrägt, återremiss icke blifvit begärd, finner jag nogsamt; jag befarar dock att sådant skall gifva anledn. till anmärkn:r.
Lades på bordet nedannärnnda från Utsktn inkomna meiBonr, betänk:n och ullåCn, nemi, från Den 6 Februari e. m. "7 StatsUtskottet:
Nto 420, i anleda, nf återremiss å utlåt.
Nto 384; Nto 42'» > anledn. af återremiss å utlåt.
Nto 406; Nto 422, i anledn. af återremiss å utlåt.
Nto 4o3; Nto 4a5, med förslag till samman jemkning och voterts propostr i anledn. af skiljaktiga beslut öfver utlåtandena Nlis 02 oell 22 I ; Nto 424i * anledn. af K.
M.'s nåd. skrifvelse ang:de ett extra-anslag till befrämjande af göroroålens gång inom K. M:s och Rikets Kammar-coll:m; Nto '\i5, i anledn. af väckt fråga om löne-ersällning för en häradshöfding i Wermland; Nto 4?-6, i anledn. af. Hr Hallings motion om låneanslag till Malmö hamnbyggnad; Nto 427> i anledn. af K.
M:s nåd. skrifvelse i fråga om anslag för cabinettscassans behof; Bevil IningsUtskottet: N:o 30, i anledn. af RiksSt;ns i vissa delar fattade beslut öfver Utskts uti meni.
JN':o 34 afgifna förslag till sammanjemkning af de skiljaktiga besluten, ronde grunderna för den blifvande allmänna bevillningen, samt föreskrifterna för tillämpningen deraf; Bevillnings-, Lag- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.- Utskotlen:
Nto 8, i anledn. af väckta motioner om ändringar i K. stadgan om hvad vid sjöfart inrikes orter emellan och landväga-transport af varor iakttagas bör, samt om inrikes tullförpassning och tullbevakning, af den 28 Hov. i835; Nto g, ang:de Hr A.
Brunii motion om ändring i nu gällande seglationsordning; Nio 10, ang :de Hr B.
Hjorts motion om upphäfvande af den i K. brefvet den 2 Aug. 1836 föreskrifna försegling af brännvinskärl; Lagutskottet: N:o 176, i anledn. af gjorda anmärknrr emot Utskts betänk.
Nto i43, öfver väckta motioner angtde gemensam lag för inrikes och utrikes vexlar; Nto 177, i anledn. af väckt motion om upphörande af Riddarhusets forum privilegiatum; Lag- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.Utskotten: Nio 2g, angtde ändring af författningarna om sockenstämma samt om bildande af communal-styrelser; Nto 3o, angående gemensamma nämnder för vården om häradenas och länens gemensamma angelägenheter.
Justerades pleni-prottn för den 18 sisth Januari samt den 20 Januari f. och e. m. n8 Den 6 F c hr nari e. m.
Upplästes ankomna prot.utdr. från de öfriga RiksStm, nemi. från PresteSt. af den i3, i5, 16, ao, a.3, 27 och 3o sistl.
Januari; från BorgareSt. af den 13, t5, 16, ao, 2», 27 och 3o sistl.
Januari samt den 3 dennes, och från BondeSt. af den i5, 23 oell 3o sistl.
Dec. samt den g, i3, 16,20 och 23 sistl.
H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ till 10 om aftonen.
Onsdagen den 10 Februari i84i.
Ridd.Secret. nu började att till justering uppläsa R. o. Ad:s prot.utdr. röride Ståndets beslut öfver Lag- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.Utskins utlåt.
N:o 28, anmälte sig Hr von Hohenhausen, Michael Silvius, och afseende derå, att jag ämnat föreslå en inbjudning till de öfriga Stånden att instämma i R. o. Ad.'s beslut röride hemmansklyfningen, men jag erfarit att IResteSt. med inbjudning inkömmit att R. o. Ad. skulle förena sig i dess beslut, får jag hos Hr Frih. o. Landtm, anhålla att, enär så få ledamöter af R. o. Ad. äro uppkomne, med justeringen af prot.utdr. öfver R. o. Ad:s beslut i förrberörde ämne måtte få anstå, till dess Huset blifvit talrikare, så alt ingen surprise må kunna sägas hafva inträffat.
Justeringen af detta prot.utdr. uppskjöts tills Ståndet skulle blifva mera fulltaligt samladt.
Justerades 3 prot.utdr. för den 6 dennes f. m. och 6 prot.utdr. för samma dag e. m.
Upplästes till justering och godkändes Exped.Utskts nedannämnda den 6 dennes på bordet lagda förslag till R.
St. und. skrifvelse!- till K. M., nemi.: l\:o aag, i fråga om navigations-skolors inrättande ; N:o 233, ang:de förtydligande af 1 cap. 2 §:n Straff-b:n och K. brefvet den 25 Sept. 1777. yttrade Mc Hr Lefren, Joli.
Jag vågar hos R. o. Ad.
Den 10 Februari f. ra. begära att StatsUtsk:s utlåt.
N:o 421 måtte blifva framflyttadt främst på listan till nästa plenum; anhållandes om propos. härå.
Delta utlåt, rörer förskottsmedel, som StatsUtsk. tillstyrkt för fästningsarbetenas förberedande bedrifvande, och är det således angeläget att detta mål kunde ju förr desto hellre afgöras.
Då den skyndande beskaffenheten af detta mål är nogsamt bekant, så vågar jag hemställa, om icke propostn måtte blifva den, att nämnda utlåt, finge föredragas näst efter det som i dag är st ii I d t främst på föredraga.listan.
Det kunde nemi. hända, att öfverläggningarne angtde folkundervisningen droge ut äfven öfver nästa plenum, hvarigenom dröjsmålet med behandlingen af det utlåt., Hr Lefrén omförmält, blefve alltför stort.
Hr Lefre'n: Såvida Pv. o.
Ad skulle tillåta en sådan åtgärd, som den siste talaren föreslagit, samt Pir Frih. o.
Landtm, icke anser sig förhindrad att en sådan propos. meddela, så vore jag dermed särdeles belåten.
Målet är enkelt, tillstyrkt af StatsUtsk., och torde icke möta särdeles motstånd, icke heller gifva anledn. alt tala om surpris när helst det företages.
Pir Frih. o. Landtm, yttrade, att det visserligen icke kunde mola något hinder alt ställa StatsUtskts utlät.
N:o 421 främst på föredraga.listan till nästa plenum; alt ställa det fram på listan lill föredragning i denna dagens plenum kunde visserligen R. o. Ad. äfven besluta, om Ståndet så funne nödigt, men Hr Landtm, fick likväl fästa uppmärksamheten på det praejudicat, som deraf kunde uppkomma, och de olägenheter, som kunde blifva en följd, vid ett annat tillfälle, deraf om mål kunde framflyttas och omedelbarligen företagas, då de personer, som måhända ämnade och kunde lemna Ståndet tjenliga upplysningar rör:de det förekommande ämnet, i förväntan att målet sednare förekomme, ännu icke vore tillstädes.
Hr Landtm, ansåg sig således först böra underställa Ståndet det förslag, Hr Lefren först framställt, om R. o. Ad. ansåg, att StatsUtskts utlåt.
N:o 42> borde sättas främst på föredraga.listan till nästa plenum, såvida icke något mål, som under delta plenum blifvit föredraget till öfverläggning, då ännu funnes oafslutadl, i hvilket fall utlåt.
JN:o 4at borde komma näst efter sistnämnda mål.
Lades på bordet StatsUtskrs utlåt.
N:o 4’1, i anledn. af motion om understöd för de brandskudade uti staden Falkenberg.
Som detta mern. också är af en skyndande egenskap, hvilket R. o.
Ad. torde finna, dä det ur fråga om ett barmhertighetsverk, eller understöd till I 30 Den 10 Februari f. m. den olyckliga staden Falkenberg, vågar jag hemställa att detsamma måtte uppföras på listan näst efter det mål, öfver hvars föredragning R. o. Ad. nyss beslutat. R. o. Ad. beslöt att detta mål skulle till nästa plenum sättas främst på föredraga.listan näst efter StatsXJtsk:s utlåt.
Hrr Electorers lista till val af en ledamot i livartdera af nedannämnda Utskott; och befunnos hafva blifvit utsedde till ledamot i Allm.
Utskottet: N:o 1768.
Hr Ribbing, Arvid, efter N:o 99.
Frih. Hamilton, Hugo; Riddar busUtskottet: N:o 363.
Coijet, fullm.
Hr Coijet, Julius, efter N:o 1721.
Hr Ingelotz, Carl Wilhelm.
Upplästes lill justering R. o. Ad:s prot.utdr. rörtde Ståndets beslut öfver Lag- samt Allm.
N:o 28, i anledn. af gjorda anmärka- vid Utsk:ns betänk.
Det prot.utdr., som blifvit godkändt öfver R. o. Ad:s beslut i den för landet så vigtiga frågan om hemmansklyfning och jordafsöndring, innefattar 9 punkter, i hvilka R. o. Ad. varit af annan tanke och beslutat annorlunda än hvad Utsktns förslag innehåller.
Jag har mig bekant, att från PresteSt. ankommit en inbjudning att instämma i dess beslut i några punkter af samma fråga, men hemställer alt en inbjudning till MedStånden måtte göras, att de måtte instämma i det beslut, som R. o.
Ad., efter en mycket långvarig och noggrann pröfning af Utsktns förslag, fattat.
Att föreslå en inbjudning till de öfriga Stånden, under det att PresteSt. gjort en inbjudning i samma fråga till R. o. Ad., synes hafva bort fästat den siste talarens uppmärksamhet derpå, att det är vigtig! att detta mål blir i grundlagsenlig ordning afgjordt, d. v. s. att Utsk. får inkomma med jemkningsförslag, på det att Stånden slutligen må komma till samma beslut, vare sig genom jemkning eller genom målets afgörande i förstärkt Utsk.; men att gå denna ordning i förväg, vore att än vidare försöka att få författningen förstörd helt och hållet, och eli afslag på en sådan inbjudning i förväg, skulle lägga hinder i vägen för ett jemkningsförslag ifrån Utskottet.
Jag af - Den 10 Februari f. m.
111 afstyrker inbjudningen oel) begär att prot.uldr. helt enkelt måtte få afgå såsom underrättelse om hvad R. o. Ad. i ämnet beslutat.
Ilr von Hohenhausen* Med den sista värda talaren hyser jag ej samma tanke om målets beskaffenhet.
Det båticke som en lagfråga blifvit öfverlemnadt lill Ständerna, utan på deras begäran har en comité blifvit nedsatt, oell denna comites betänk, har nflemnats till Ständerna och blifvit behandladt af Utsktn.
Det har således icke gatt i den vanliga form, sorn ett lagförslag i ett ekonomiskt ämne, hvilket Konungen beslutar att behandla gemensamt med Ständerna, utan det är i anledn. af Ständeroes vid en föregide riksdag framställda önskan, alt en Undersökning måtte göras, som en comité varit nedsatt, och dess betänk, bar, utan något Regeringens eller Högsta Domstolens yttrande, blifvit öfverlemnadt till Ständerna.
Jag tror således tift det skulle hafva sin nytta med sig, alt i en fråga, som är af ekonomisk beskaffenhet, kunna på förhand förena de särskildta Ståndens olika åsigter.
Det är visserligen sannt, att om hvarje Stånd fattar beslut i ett ämne, men dessa de särskildta Ståndens beslut äro olika sins emellan, så, om sammanjemkning icke förut skett, skall slutligen en sammanjetnkning försökas af det Utsk., soln beredt ärendet; men då jag tior att R. o. Ad. är lika oforhindradt som PresteSt. att uppmana sina MedStänder alt förena sig om hvad R. o. Ad. har funnit vara lämpligt, är jag af den tanke att frågan örn en inbjudning ifrån delta Stånd både kan och bör komma Under profning.
Hvad sjelfva (örslaget beträffar, så erkänner jag, hvad angar jemkningar i afseende å 2 cap. deruti, mig icke vara i tillfälle att bedomina huruvida sådana äro lämpliga eller icke, emedan jag Val- hindrad att deltaga i Öfverläggningen derom; men hvad i Cap. 2 och 3 §§:na vidkommer, så äro jemkningar i afseende derå af R. o.
Ad. vidtagna, som i hög grad förbättrat betänk, och borttagit en del af det obilliga
Som vidlådde förslaget, hvarföre jag ej kan annat än instämma i anhållan om inbjudning till de öfriga Stånden.
Hr Frill. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade inbjuda de Öfriga Stånden till instämmande i R. o. Ad:s beslut i anledn. af Lag-samt Allm.
Besvärs-och Ekon.- Utskrns utlåt.
Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg ingen inbjudning i detta afseende böra äga rum.
Uppå derefter förnyad propos. till antagande af Hr von 20 H. 16 12a Den 10 F e lir ti a r i f. m.
Idohenhausens förslag, beslöt R. o.
Ad. den yrkade inbjudningen till de öfriga RiksSbn.
Sedan detta beslut blifvit uti det upplästa prot.utdr. tillagdt, blef prot.utdr. af R. o. Ad. godkändt.
Jag tager mig fri beten väcka en ny motion, men hvilken jag hoppas icke skall föranleda någon slags ventilation i afseende på dess remitterande.
Det har förekommit mig, att den mer än vanligt starka kölden ar en under riksdagen inträffad händelse, som skulle kunna gifva anledn. till den hemställan hos Hr Frih. o.
Landtm, och R. o. Ad., huruvida det ej kunde synas lämpligt att vakten utanför
Riddarhussalen under den starka kölden kunde indragas, och alt, då, enligt Ridd.Ordnts föreskrift, de personer som vilja inträda i salen böra uppvisa sina polletter för vakthafvande underofficeraren, denne kunde få sig en plats anvisad innanföre dörren.
På denna min vördsamma motion anhåller jag om Hr Frih. o. Landtmrs proposition.
Jag får underställa R. o. Ad. den modification i Gr.
Anckarsvärds motion, alt R. o. Ad. måtte förse vakten utanför dörren lill Riddarhussalen med vaktpelsar.
Så förfar R.
Sirs Bank mot de poster, som stå vid bancohuset, och jag tror att detta icke är ett olämpligt sätt att bevara Kronans manskap mot kylan.
Medgifvande att kylan nu är ovanlig i anseende dertill att vi icke på länge haft stränga vintrar, anser jag likväl det gjorda förslaget böra underkännas, på det att åtminstone en så stor del af arméen, som möjligt, må vara van alt tjenstgöra utan tulubber.
Jag förenar mig visserligen med Gr.
Anckarsvärd derom, att vakten gerna kan vara borta, men anhåller att den ej må indragas för kylans skull, icke heller att några pelsar må anskaffas, ty på detta sätt blir armeen förklemad.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade alt, om ban rätt fattat Gr.
Anckarsvärds mening, så hade den varit, alt vakten vid ingången till Riddarhussalen skulle indragas på det sätt, att underofficeren, för hvilken, enligt Ridd.Ordn., polletterna böra vid inträdet i Riddarhussalen uppvisas, skulle erhålla sin plats inne i salen vid dörren, och alt den öfriga delen af vakten skulle indragas.
Då frågan rörer
Rid darhuset enskildt, och ett tillägg till motionen jemväl är gjordt om vaktens förseende med pelsar, torde den enklaste åtgärden vara att remittera frågan tili Ridd.Utskottet.
Den 10 februari f. m. 12J Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. an såg den väckta frågan böra remitteras till Ridd.Utskottet.
Om fråga är att förändra nu gällande föreskrifter, så lärer det icke vara lämpligt att afgöra sådant annorlunda än på det vanliga sältet.