Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utdrag af Protocollet, hållet hos Hög* loflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 25 Junii 1818. S. D. Sedan icke allenast RiddarhusDires ctionens den 20 November sistlidne år till Rid? derskapet och Adeln afgifne Berättelse, om hvad under RiddarhusÄrendernss Styrelse och Förvaltning sedan sista Riksdag sig vid Riddarhuset tilldragit, blifvit, efter det Riddarhusutskott deröfver afgifvit Utlåtande, af Ridderskapet och Adeln den 1 sistlidne April 5oo Den 2 5 /«««. pröfvad, utan ock den Riddarhusutskott till— kommande granskning af RiddarhusDirectionens åtgärder är vorden fulländad, så fann Ridderskapet och Adeln nu för godt förklara Riddar-, husDirectionen Ridderskapsts och Adelns tilli fredsställelse och välbehag öfver det sätt, hvarpå RiddarhusÄrendeme blifvit seden sista Riksdag af Directionen förvaltade.
S D Vid förnyad föredragning af ConstitutionsUtskottets den i 7 dennes aflåtne, samt den 22 derpå följde förmiddagen på bordet lagde, Memorial, angående åtskillige med Representationsförslaget gemenskap ägande Grundlagsändringar •, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att till den behandling 56 §.
Regeringsformen stadgar, berörde Grundlagsändringar godkänna.
S. D Föredrogos ånyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne, och dera 22 dennes förmiddagen på bordet lagde, Be-; tänkanden: Frän Allmänna Besvärs- sch EconomieUtskoitet:
Af den 19 dennes, i anledning af väckt fråga om en ny allmän vägdelning, samt utvidgad rättighet till grushämtning.
Från Särskilta Utskottet:
Af den 17 dennes i angående föreslagen Den 25 Junit, 5 oi förändrad reglering med aflöningen för Krono? Uppbördsmärinen i Rikets Städer, Ut supra S. D.
Då nu å nyo föredrogs Särskilta Ut? skottets den 2 si6tl.
April aflåtne, samt den 11 i samma månad eftermiddagen på bordet lagrie
Memorial v innefattande upplysningar om de hittills vidtagne åtgärder, i frågan om indragning och sammanslående af öfverflödiga Embeten och Tjenster, fann Ridderskapet och Adeln, att, sedan Ridderskapet och Adeln den 22 dennes, vid pröfningen af Serskildta Utskottets Betänkande, rörande en allmän ny reglering r.f Statens Embeten och Tjenster, beslutat, att detta ämne i hela dess vidd borde öfverlemnas till en af Kongl. Majit i Nåder tillförordnad Comitté , Utskottets ifrågavarande Memorial numera endast borde läggas till haad? lingarne.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes kl. 1 eftermiddagen.
In fidem Protocolli O. J, Lagerheim: 502 Den 27 Junti f. m.
Lördagen den 27 .Tunii* Plenum kl* 9 förmiddagen.
Upplästes till justering och godkändes ExpeditionsUtskottets insände förslag till 29 §• af RiksdagsBeslutet.
Upplästes och lades på bordet följande från nedannämde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden:
Af den 25 demus'.
1) Angående RiksStåndens särskilta beslut, i frågan om den så kallade Minimitabellen för Hemmansvärdet inom hvarje Län. 2) I anledning af de emot tredje Artikeln i BevillningsStadgan, angående afgift för förbrukning af vissa öfverflödsvaror, framställde anmärkningar.
Från ExpeditionsUtslotiet:
Af den 23 dennes, angående tryckning af några Handlingar, som tillhöra Bihanget till RiksStåndens Protocoll. Den 27 Junit f. ni, 503 Upplästes följande från RiddärhusUtskottet inkomne tvenne Memorial: Hörsamste
Då vid granskning af RiddarhusDirectiocs Protocoller och Räkenskaper, Riddarhus-Utskottet funnit, att RiddarhusDirection vid åtskilliga tillfällen till Rättegångars utförande, Testaments-bevakningar och mera sådant, nödsakats begagna ett Ombud i Kongl. Götha HofRätt, samt att AdvocatFiscalen i nämnde Kongl. HofRätt väl hittills benäget åtagit sig utförandet af RiddarhusDirectionens talan derstädes, och derföre erhållit en efter uppdragets vidd lämpad gratification, som likväl alltid medfört för Cassan en mindre kostnad , än om RidaarhusFiscalen skulle hafva till jönköping nedrest, för att Cassans fördel iakttaga} så har likväl vid detta förhållande det icke kunnat undfalla Utskottet, att RiddarhusDirection icke äger någon gifven Fullmägtig vid Kongl. Götha HofRätt} i anledning häraf får Utskottet till Ridderskapets och Adelns bgpröfvands vördsamligen hemställa, om icke AdvocatFiscalen i Kongl. Götha HofRätt finge anmodas, att, såsom RiddarhusDirectionens! befullmägtigade Ombud i Götha HofRätt, RiddarhusDi» rections talan utföra, när sådant är af nöden} i hvilket afseende Utskottet får den äran föreslå, att ett årligt arfvode af 25 Riksdaler Banco honom af RiddarhusCassan måtte anvisas}
Directionen dock öppet lemnadt, att vid frågor af större vigt, efter omständigheterne, 504 Den 27 Junit f. m'. antingen öka detta arfvode med en lämpelig gratification, nedsända sin RiddarhusFiscal eller begagna annat Ombud.
Stockholm den 23 Junii J818.
På RiddarhusUtskottets vägnar C. F. Posse. C. W. Riben.
Sedan Högloflige Ridderskapet och Adela den 4 sistlidne Maji beslutat att hos Kongl.
Majit i underdånighet anhålla, det de hittills varande afgifter i och för Adaliga Döttrars inskrifning i Wadstena Adaliga Jungfrustift måtte fastssälias att ifrån och med nästa års början med 50 procents förhöjning utgå; så får Rid» darhusUtskottet härhos den äran öfverlemna förslag till Ridderskapets och Adeins skrift velse till Kongl. Majit i detta ämne.
Stockholm den 23 junii 1818.
På RiddarhusUtskottets vägnarj C. F. Posse. C. W. Riben.’ Stormägtigste Allernådigste Konung!
Hos Ridderskapet och Adeln har i betraktande kommit, att ehuru de sednare åren antalet af de i Wadstena Adeliga Jungfrustift Dm 2?
Junii f. m, 505 inskrifne Ateliga Döttrar betydligen tilltagit, och derigenom å ena sidan större tillgång för Cassan vunnits, så har likväl å den andra ge-, nom detta, utom allt förhållande till de afgångnes ökade antal af tillkomna, den förut vanliga expentancetiden, innan inskrifne Adelig» döttrar varda till pensioners åtnjutande i sin tour berättigade, blifvit ansenligen förlängd.
Då dessutom sjelfva pensionsbeloppet, när det en gång erhålles, genom tidernas förändrade skick och myntets försämrade värde, blifvit ett mindre tillräckligt bidrag till Adeliga Döttrars, Ståndets värdighet likmätiga, utkomst, än som med denna välgörande inrättning af början va-j rit åsyftadt, skulle det visserligen för Ridder* skåpet och Adeln varit särdeles tillfredsställande, om Ridderskapet och Adeln nu kunnat inför Eders Kongl. Maj:t i underdånighet framlägga ett förslag till förhöjning i de från Stiftet utgående pensioner, lämpad efter denna tidens förhållanden, så olika med dem, då Inrättningen stiftades.
Men då Cassans närvarande tillstånd nödgar Ridderskapet och Adeln, att åt framtiden öfverlemna utförandet af hvad Ridderskapet och Adeln nu blott kan önska, bar likväl Ridderskapet och Adeln trott sig finna en möjlighet att, genom förhöjning i familjegåfvan och inskrifningspenningarne, nu be-J reda en tillökning af Fonden, hvarigenom pensionernes antal framdeles hastigare kunde komma att ökas, och derigenom da Fröknar, för hvilka dessa utgifter blifvit erlagde, snarare kunde komma i åtnjutande af de med Inskrifr ningen afsedde förmåner. 506
Den 27 Junti f, m.
Det är af denna anledning som Ridder. skåpet och Adeln nu går att hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Eders Kongl. Maj:t genom utfärdande Kungörelse i Nåder täckes förordna, det de hittills varande afgifter i och för Adeliga döttrars inskrifning i Wadstena Adeiiga Jungfrustift, bestående af Fa» miljegåfva 33 Riksdaler 16 sk. samt inskrifningspenningar för Fröknar under 6 års ålder 33 Riksdaler 16 sk., från 6 till 12 år 55 Riksdaler 26 sk. 8 runstycken, och öfver 12 år 66 Riksdaler 32 sk. må fastställas, att ifrån och med nästa års början utgå med $0 procents förhöjning å förra beloppet, sålunda att Familjegåfvan kommer att utgöra 50 Riksdaler, Inskrifningspenningar för Fröknar under 6 år 50 Riksdaler, ifrån 6 till 12 år 83 Riksdaler 16 skillingar, och öfver 12 år 100 Riksdaler.
Ridderskapet och Adeln framhärdar &c. Hörsamste Memorial! .
Genom ProtocollsUtdrag af den 18 i denna månad har Högloflige Ridderskapet och Adeln till RiddarhusUtskortet behagat remittera så väl en Motion af Herr Silfverstolpe, Gustaf Abraham, innefattande hemställan, att i händelse riktigheten att efter Fullmagt representera skulle blifva upphäfven, någon deremot svarande ersättning för de Frälsemän, hvilka icke äro Hufvudman, måtte utses; som Friherre Boijes, Ludvig, yttrande i samma ämne.
/ Den 27 Junii f. m. 507 Sorn hvarken RiddarhusUtskottct tillstyrkt eller Högloflige Ridderskapet och Adeln beslutat upphörande af Adeliga Ätters nu ägande rättighet att genom fullmägtig sin Re. presentationsrätt utöfva, och den väckta frågan om en förändring i Ridderskapets och Adelns Representationssätt blifvit till nästa Riksdag uppskjuten; så har Utskottet på Herr Silfverstolpes Motion icke kunnat fästa något afseende.
Stockholm den 25 Junii 1818.
Få RiddarhusUtskottets vägnar C. F, Posse. C W. Riben.
Dessa frenne Memorial lades på bordet.
Upplästes följande från Hans Excellence HofCancelleren Herr Friherre af Wetterstedt ankomne skrifvelse; Enligt StatsSecreterarens för Kongl.
KrigsExpeditionen till mig aflåtne anmälan, har Kongl. Maj:t i Nåder täckts anbefalla nedannämnde åtgärder, i anledning af följande Riksens Ständers underdåniga skrifvelser, nemligen : j) Angående Majoren Florus Tolls an - 5o8 Den 2 7 Junit f. nu sökning om utbekommande af inne? stående Accords-ersättning; Om hvad Riksens Ständer häruti beslutat, har Kongl. Maj:ts och Rikets StatsContoir, till behörig efterrättelse, blifvit i Nåder förstän* digadt. 2) Rörande Lieutenantens i Arméen G* Rousseaus ansökning om utbekommande af Expectancearfvode; Kongl, Maj ts och Rikets StatsContoir har, till behörigt iakttagande, blifvit i Nåder förständigadt om det beslut Riksens Ständer, i detta afseende, vidtagit.
Och får jag härmedelst den äran, på Nådigste befallning, anmoda Hans Excellence Högvälborne Herr Grefven och LandtMarskal? ken, att de?sa åtgärder Högloflige Ridderskapet och Adeln meddela.
Stockholm den 25 Junii ISIS.
Vid förnyad föredragning af Stafs-Utskottets den 23 dennes afgifne, samt den 25 derpå följde på bordet lagde, hemställan angående RiksStåndens särskilta beslut, i frågan om understöd för Theaterns underhåll, fann f
Den 27 Junti f. m. 509 Ridderskapet och Adeln för godt att på sätt a Utskottet föreslagit, öfverlemna denna fråga till det förstärkta StatsUtskottets afgörande.
Bevillningsutskottets den 23 dennes afgifne, och dea 25 derpå följde på bordet lagde Memorial, innefattande hemställan, att derest BondeStåndet ej skulle finna för godt antaga någre a 1 de öfrige trenne RiksStånden uti 12 Momenterne af 22 och 25 paragrapherne utaf Utskottets förslag till en förnyad ChartaeSigillatasFörordnisg gjorde rättelser, berörde frågor måtte till det Förstärkta StatsUtskottet öfverlemnas.
I sammanhang dermed upplästas Bevill^ ningsUtskottets nu ankomne Memorial af dan 25 dennes, deruti Utskottet tUlkännaguvit , det BondeStåndet nu mera äfven antagit oivanberörde uti den blifvande Chartae Sigillatoe Förordningen af de öfrige RiksStånden god-' kände förändringar.
I anledning hvaraf Hans Excellenee Herr Grefven och Landt Mar skälhem hemställde, att Bevillningsutskottets ifrågavarande tvänne Memorial, såsom icke erfordrande någon åtgärd, matte läggas till Handlingarne, hvilket bifölls.
Företogs till pröfning Särskilta Utskottets den 17 dennes afgifne, och den 25 isara* 5io Dm 27 Junii f. m. ^ na månad på bordet lagde, Betänkande angående föreslagit antagande af ett ökadt antal Betjening vid LandsCancellierne och LandsContoiren.
Landshöfdin garne äga visserligen, då LandsSecreteraren är hindrad, förordna någon att hans tjenst förrätt ta, men att, på sätt Utskottet föreslagit, Lands* Cancellisten dertill skulle äga erforderlig skicklighet, inträffar ganska sällan.
LandsCancellisten är ock fullt sysselsatt af expeditionernes utskrifvande5 så att, om än LänsNotarier framdeles skulle tillsättas uti alla Län, blifver deraf ingalunda en följd, att Cancellisterne kunna indragas, ty utan renskrifningshjelp skulle lika ofullständighet uti LandsCancelliernes organisation, som nu, visa sig.
Jag hemställer således, att antingen Utskottets Utlåtande måtte återremitteras, eller ock att detta mitt yttrande kunde jemte samma Utlåtande till den föreslagne Comittéen få åtfölja.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln, med gillande af Utskottets Betänkande, behagade öfverlemna detsamma jemte Friherre Cederströms dervid afgifne yttrande, till den Comitté, hvilken, i afseende å en allmän ny reglering af Rikets Embeten och Tjenster, torde komma att af Kongl. Maj:t i Nåder tillförordnas.
Den 27 Junii f. m. 411 Föredrogos å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 35 dennes på bordet lagde, Utlåtanden: Frän Constitutions- Utskottet:
Af den 19 dennes, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte förslag, i anledning af Kongl. Maj;ts Nådiga proposition om ett Additament till Riksacten emellan Sverige och Norrige.
Frän Allmänna Besvärs- och EkonomieUi skottet; Af den 23 dennes, öfver väckt motion om ett förändradt sätt uti KronotiondeSpannemålens utgörande till Stockholms Stora Barnhus.
ConstitutionsUtskottets den 19 dennes aflåtne och den 25 derpå följde på bordet lagde Memorial, innefattande Utlåtande öfver de hos Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkningar vid Utskottets den 28 sistledne Maji meddelte förslag till förändrad redaction af 102 §.
Grefve Mörner, Carl Stellan, anhöll, att ifrågavarande Betänkande måtte få hvila på bordet till nästa Plenum Herr Cederschjöld, Pehr Gujlaf:
Utan att ingå i sjelfva saken eller i öfverflödigt försvar för Ridderskapets och Adelns, i egenskap af anmärkningar vid ConstitutionsUtskottets för - 5 12 Den 37 Junii f. nu slag till ändring i Grundlagen, till Utskottet remitterade gemensamma tankar, vill jsg blott erinra, att
Utskottets sätt att behandla denna fråga varit lika felagtigt och oformligt, sorn vid flera dylika tillfällen tillförene.
Då ett RiksStånd återremitterat en Grundlags fråga till ConstitutionsUtskottet med anmärkningar, som utgöra Ståndets gemensamma tankar, äger Utskottet alldeles icke att pröfva dessa anmärkningar, eller att ingå i försvar för den mening Utskottet yttrat; utan bar, enligt 56 §.
Regeringsformen, endast att söka sammanjemka s2mtelige Ståndens tankar till ett helt Utlåtande.
— Det förundrar mig således högew ligen, att Utskottet ”ansett sig ej bora tillåta sig en jemkninghvilket vill säga detsamma som : icke tillåta sig att följa Grundlagen.
I anledning häraf får jag vördsammast tillstyrka Ridderskapet och Adeln, att förblifva vid sin fattade gemensamma tanka, och derigenom försätta Utskottet i nödvändighet, att efterkomma Grundlagens föreskrift, samt öfverlemna åt
Stånden att jemka de skiljagtigheter, sorn Utskottet anser sig icke kunna förena, jag får härvid tillika erinra, att Utskottet äfven denna gång gjort det så mycket mera omöjligt för de öfrige Stånden att pröfva och till-j äfventyrs godkänna den tanka Ridderskapet och Adeln yttrat, som densamma i Memorialet alldeles icke blifvit intagen.
Herr Påhlman, Otto Fredric.
Då jag omöjiigen kan instämma med Herr Cederschjöld der - t) en 2?
Junii f. M. 513 deruti att ett Utskott bör ändra tankä, derför re att inom ett Riksstånd göres en anmärk* ning, äfven om den skulle förklaras för Siåndets gemensamma tankar, saknar jag allt skäl af den åberopade $:n att ogilla ConstitutioasUtskottets förfarande.
Det strider äfven emot ali följd af beredande åtgärd, att ovilkorligen rätta sig efter ett gjord anmärkning.
Utskottet har deremot, efter mitt omdömme, haft fullkomlig rätt att framställa Skälen för sin öfver* tygelse, samt till grund derför åberopa de öfrige RiksStåndens deråt lemnade bifall.
Jag kan således ej säga, att Utskottet i detta fall handlat emot sin pligt, sorn vore detsamma 60m att bestrida Utskottet att tänka.
Ock redactionen af Utskottets förslag Vara klaf, samt sådane skäl anförda, som böra verka dess antagande.
Dessutom är det ett icke obetydligt skäl, för att komma till ett gemensamt mål, helst då jemkning emellan tvenne motsatta meningar ej gerna låter sig görs, att antaga hvad de öfrige Stånden förut gillat Långt ifrån att ConstitutionsUt^kottets handlingssätt, må klandras, har således Utskottet i min tanka förhållit sig såsom man böf vänta af män, hvilka icke låta leda sin öfver* tygelse.
Friherre Åkerhjelm, dustaf Fredric; Antingen förstår icke jag rätt 56 §, i RegeringsFormen* eller ock har Herr Cederschjöld mi«9- tagit sig om degs mening.
Denna §. innehål - Ridå, 0. Aå, Prot, VII. B, II, Afd. §3, 514 Den 27 Junii /. m. ler, att ConstitutionsUtskottet åligger, att samtelige RiksStåndens tankar till ett helt
Utlåtande i möjligaste måtto sammanjemka, och om oförenliga skiljaktigheter finnas, dem derjemte till samtelige RiksStåndens behandlande anmäla.
Detta stadgande förutsätter således, att sammanjemkning kan vara möjlig och äfven omöjlig.
Möjlighet af jemkning anser jag äga rum, i afseende å tillägg i detailler, omöjlighet åter, då fråga är om ändring af grunder.
Då trennc Stånd antagit grunderne, ansåg Ut. skottet sig ej kunna, i anledning af de inom Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkningar, deruti föreslå någon ändring, utan böra, i enn lighet med förut åberopade §:s föreskrift, anmäla hos RiksStånden den oförenliga skiljagfighet
Utskottet trott sig finna.
Det återstår nu ingen annan utväg än att antingen foga sig efter de öfrige trenne Stånden, eller ock förblifva vid sin förut yttrade mening; i förra fallet är Utskottets förslag antagit, i det sednare åter skall ConstitutionsUtskottet uppsätta proposition, hvaröfver inom Utskottet, sedan det blifvit förstärkt, votering skall anställas, då Ridderskapets och Adelns anmärkning korn. mer att utgöra contra-propositionen.
Efter min öfvertygelse har Utskottet således handlat i enlighet med 56 §. i Regeringsformen, åtminstone vet jag, att Utskottet haft för afsigt att göra det. jag tror äfven att
Utskottets förslag innefattar en klar och tydlig föreskrift, så att någon villrådighet om dess rätta förstånd ej kan uppkomma.
Skulle åter de Verk, från hvilka Ledamöter i RiksRätten utgöras, i fram - Den 27 Junit f. ni.
5\$ tiden undergå förändring* kan i sådant fall en ändring af nu ifrågavarande §. icke undvikas-
På alla dessa skäl tillstyrker jag såledee bifall å Utskottets Memorial* Herr Cederschjöld:
Innan jag ingår i för® svar för mitt yttrande, anhåller iag att såsom grund derför få uppläsa den del af 56 § RegeringsFormen, som hit kan lämpas.
Der heJ ter det: ”Göras åter i RiksStåndens Plena emot Utskottets yttrande anmärkningar; blifve de, hvilka hvarje RiksStånd särskilt förklarar utgöra dess gemensamma tankar, till Constia tutionsUtskottet hänvisade.
Uiskottet åligge då att samtlige RiksStåndens tankar till ett helt Utlåtande i möjligaste måtto sammanjemka, och om öjärenliga skiljagtigheter finnas, dem derjemte till sami, telige RiksStåndens behandling anmälaDetta ställe i Grundlagen* som är så bestämdt oell tydligt* att ingen tvist om meningen borde kunnat förmodas, betager ConstitutionsUtskottet all rätt att pröfva ett Stånds gemensamma tankar; utan ålägger Utskottet uttryckligen att blott sammanjemka samtliga Ståndens tankar till ett helt Utlåtande, och om Utskottet ej skulle finna detta möjligt, öfverlemna jemk1* ningen åt Stånden sjellva.
Grundlagsfrågors behandling ar så ölitealia andra allmänna Riksdagsärender®, att det skäl
Herr påhlman velat hämta till försvå? för ConstitntionsUtskottet, från jemförelse!! med de andra Utskott, ns handlingssätt, alldeles förfaller.
Då ett Betänkande från de öfriga Uff, Den 27 Junii f. r>t. skotten af Stånden återremitteras, medfölja alla dervid gjorda anmärkningar, ehuru stridiga de än må vara sins emellan: Till ConstitutionsUt. skottet deremot inga andra än de, hvilka hvarje Stånd förklarar utgöra dess gemensamma tankar, En betydlig skillnad ligger äfven deruti, att då ett mål från de öfriga Utskotten för andra gången inkommit, kunna Stånden dermed förfara efter godtycke, antingen antaga Utskottens Betänkande med förändringar, eller alldeles förkasta detsamma.
Allt detta är helt annorlunda i frågan om ändringar i Grundlagen Jag finner således ingen anledning att ändra den öfvertygelse jag tillförene vid ett dyfikt tillfälle yttrat, att ConstitutionsUtskottet afvikit från föreskriften i 56 §.
RegeringsFormen, samt i denna del tillåtit sig ett handlingssätt, som Grundlagen alldeles icke medgifver.
Jag finner alltför väl, att det är svårt för en enskilt Riksdagsman, att strida med ConstitutionsUtskottet, en Domstol, hvarifrån det ej gifves någon Apell: och får derföre åtnöja mig för det närvarande dermed, att mina yttranden stå för min räkning i Protocollet såsom en reservation, under förhoppning, att ett framtida ConstitutionsUtskott skall i sitt hand* lingssätt göra rättvisa åt min nu yttrade mening.
För att utröna om någon oförenlig skdjagtighet emellan Riksståndens meningar sig företer, måste Utskottet äga att granska det stridiga, och deröfver meddela ett omdöme.
De utaf Ridderskapet Den 27 -?um f. m. 517 och Adeln framställde anmärkningar hafva för^ anledt Utskottet att jemka sitt förslag till någon del, men i andra omständigheter har Utskottet ansett jemkning icke vara möjlig, och derföre, enligt den förut åberopade §. i RegeringsFormen, öfverlemnat dessa skiljaktigheter till RiksStåndens behandlande.
Jag vet ej, hvaruti detta förfarande skiljer sig ifrån Grund-j lagens föreskrift, Ulen öfverlctnnar till Ridder* skåpet och Adeln att härom fälla ett rättvist omdöme.
Herr CederschjöldDen siste värde Talad ren har förment, att ConsitutionsUtskottet fullgjort sin skyldighet, då det öfverlemnat till Stånden att sjTfve jemka de skil jäktige meBingarne; men det är eå mycket omöjligare för de andra Stånden, att jemka sig efter Ridderskapet och Adeln, som dess gemensamma tanka icke finnes uttryckt i Utskottets Memorial.
Om derföre Ridderskapet och Adeln »kulle förblifva vid sin förut yttrade mening, sättes Utskottet i nödvändighet att iagttaga hvad det nu bordt göra, eller att till Stånden inkomma med ett jemkningsförslag.
Grefve Mörner, Carl Stellan".
Jag har väl nyss b"gärt, att ifrågavarande mål måtte få hvila på bordet till nästa Plenum, men sedan Friherre Åkerhjelm så fullständigt utredt detsamma, samt framställt de skäl hvilka tala för den föreslagna redactionen, afstår jag från min ofvannänmde anhållan, samt tillstyrker äfvea 518 Den 27 Junii f. m; för min del att berörde redaction ma af Rid-* derskapet och Adelö antagas.
Hans Exodlence Herr Grefven och LandtJMarskalken hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln behagade till den behandling 56 §.
Regerings- Formen stadgar god känna Utskottets uti ifrågavarande Memorial föreslagne nya redaction af 102 §.
Herr Cederschjöld anmälte till Protocollefc sin reservation och protest emot Ridderskaj>sts och Adelns beslut.
BancoUtskottets den 23 dennes aflåtne, och den 25 derpå följde på bordet lagde, Memorial, angående val af Deputerade för RiksStånden till förrättande af de årliga Revisionerne Öfver Riksens Ständers BancoDiscontVerk.
Hans Excellence Herr Grefven och Landtb fåarjkalken hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln behagade samma Memorial gilla, samt uppdraga åt RiddarhusDircctionen, att hädanefter som hittills årligen utse tvenne Revisorer af Ridderskapet geh Adelö, hvilka
Den 2 7 Jtmii f. nu borde deltaga uti Revisionen af BancoDiscont* Verkets förvaltning och räkenskaper.
Vid förnyad föredragning af Bevillningsutskottets den 23 dennes atgifne, och den 25 derpå följde på bordet lagde, Utlåtande, i an-j ledning af de hos Borgareståndet gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående grunderne för de blifvande Tullafgifterne, fann Ridderskapet och Adeln, att enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln gilladt, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till handlingarne.
Hans Excellence Herr Grefven och Landtb Marskalken tillkännagaf, att Plenum komme kl. 5 i eftermiddag att fortsättas.
Sedan 43, 44; 45, 46 och 50 $$. af Riddarhusordningen blifvit uppläste, företog RidJ derskapet och Adeln klockan | till 11 f. mf val al den RiddarhusDirection, bestående a£ 7 Ledamöter, hvilken kommer att intill nästa Riksdag förvalta Riddarhusets angelägenheterj och belunnos efter förrättningens slut följande
Herrar hafva genom de flesta rösterne till Ä?o Den 27 Junit f. fti.