Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Särskildt får jag äran upplysa, att 2ine Stånd, Preste- och BondeStin, redan antagit den tullbestämmelse, som i betänk.
Nio 39 är tillstyrkt.
Hr Lagerhjelm: R. o. Ad. har redan beslutat, att ordet förbud ej får begagnas; men om jag icke orätt fattat Den 16 December t. m. j a6y den theori, som föranledde beslutet, skulle mindre afseende hafvas på saken, än på orden.
Vill man förhindra exporten af malm, så är jag öfvertygad, att en exporttull af i5 och jemväl af 5o proc. är för låg.
Jag skulle således, såvidt jag i hast kan finna, önska, att tullen bestämdes till 100 proc.
Derjemte anser jag svårt att bestämma tullen efter varans värde.
Jernmalmen är så olika till sin halt, att den ena håller 25 proc. och är svårsmält, och den andra håller 75 proc. och är lättare att nedsmälta.
Den ena malmen gifver jern, som är af föga värde, och den andra ger det bästa stål i verlden.
I följd deraf kan värdet af den ena malmen förhålla sig till den andras värde såsom 1 till 10; och hvilken person skall väl vara till hands vid vågarna, för att lika så väl som en masmästare kunna bedöma malmens värde?
Jag tror derföre, att man i tulltaxan bör utsätta samma värde på den bättre och sämre malmen, och att detta värde rättas efter priset å den bättre malmen, hvilken ensamt kan komma i fråga att exporteras.
Vill man således bestämma värdet efter den bättre malmen, så tror jag, att det bör fastställas till 10 r:dr Sk$.
Jag påminner mig ej, hvad värde Utsk. satt å tackjern; men jag anser, att värdet å jernmalm bör sättas lika högt, för att trygga mot export.
Jag skulle velat rösta för bifall till Utsk:s sednare förslag, nemi. tullens bestämmande till 25 proc. af malmens värde, emedan vi hafva nästan outtömliga tillgångar af jernmalm; men sedan Gr. v. Fersen upplyst, alt 2:ne Stånd bestämt denna tull till 5o proc., skall jag dermed åtnöja mig, och anhåller således om propos, a Utskts förra förslag.
Visserligen har jag ofta hört framställas såsom ett klander, att då man icke vill utsätta ordet förbud i tulltaxan, begagnas en utväg, som dermed skall vara synonym, nemi. bestämmandet af en alltför hög tull— afgift.
Jag tager mig dock friheten fästa uppmärksamhet på skillnaden emellan dessa saker.
Ingen kan nemi. förmoda, att, då en vara varit förbjuden, Regeringen skulle tillåla dess in- eller utförande utan tullafgift; och någon afgift kan ej af Regeringen bestämmas, då varan varit förbjuden och R.
St, icke för densamma utsatt någon tull.
Detta är den stora skillnaden, som man sökt bortvränga för att kunna säga, att förbud och hög skyddstull är detsamma.
Jag har förut fästat uppmärksamhet derpå, att om en för hög tull bestämmes, kan den af Regeringen nedsättas, och jag tror, att icke blott en phras ligger i beslutet, att förbud ej skall finnas i tulltaxan, utan alt utsättandet af en tull är något, som häntyder till handling.
Jag har redan upplyst, hvarföre en högre tull lades på ifrågavar. varuartikel; men jag bör tillägga, alt vid den sednare pröfningen man äfven Den iG December e. m. fästade sig vid den rikedom på malm, som finnes i de norra orterna, oell som man trodde kunna blifva en stor källa till rikedom för Sverige, om den bearbetades, hvarföre man trodde, att då Sverige ej äger nog capitaler för att inom landet förädla sina malmtillgångar, kunde en export af malm vara fördelaktig både för enskilda och landet.
Det var i följd af denna åsigt, som man nedsatte tullen till i5 proc., oaktadt man ansåg, att, då en gång tullafgift blifvit utsatt, dess nedsättande berodde på K. M. Den tullbestämmelse, Utsk. föreslagit, har här blifvit klandrad, och jag vet icke, hvarföre man velat dess förhöjande till 100 proc.
Uti ett föregående plenum har samme värde ledamot sagt, att 5o procts tull vore nära nog detsamma som förbud.
Han anser således icke ett förbud vara tillräckligt, utan vill hafva dubbelt förbud, då han yrkar 100 proc. tull.
Såsom skäl derför har han anfört, att malmerna äga olika värde; men Utsk. har ej föreslagit ett visst penningebelopp, utan, på det den tull, sora skall erläggas, må blifva lämpad efter varans värde, utsatt en viss proc. deraf, och någon rättsenligare princip har ej kunnat finnas, helst Utsk. svårligen kunnat inhemta nog bestämda uppgifter, för att kunna utsätta en lämplig medeltull.
För öfrigt, hvad vidkommer den reglementariska delen, huruvida malmen skall blifva värderad efter dess rätta värde, om sådant ej sker af masmästare, hoppas man, att i fall Regeringen vill tillåta utförsel af malm, skall Regeringen äfven vara betänkt på de controller, som dervid kunna finnas nödiga.
Jag tror, att vi vid förra riksdagar i allmänhet reglementera! alltför mycket, och att Bevilin.Utsk. ej bör erhålla förebråelse för att nu hafva reglementerat för litet.
Det skäl, Frih. Rantzou anfört, att våra outtömliga tillgångar på malm skulle göra en utskeppning deraf nyttig, tror jag mig böra upptaga till besvarande.
Det är väl en sanning, att dessa tillgångar synas vara outtömliga; men det är tillika en sanning, att en stor del af våra grufvor blir svåra att bearbeta; att de blifva djupare, faller af sig sjelf.
Jag har ej hört någon bergsman fägna sig deröfver, att vi hafva mer malm, än vi behöfva för att underhålla vår jernhandtering, så mycket mer som vi, för att bibehålla Svenska jernets goda rykte, måste hålla oss endast till dc bättre malmerna.
Om nu en export af dessa malmer skulle äga rum, följer deraf, att utländningen skulle kunna åstadkomma ett jern, som, såvida hans method vore lika god med den i Sverige brukliga, vore jemngodt med Svenska jernet, och i följd deraf skulle Svenska jernet förlora det värde, som det nu äger framför alla andra länders.
Denna conclusion gäller, då man anser utlandningens method vid jerntillverkningen vara lika god med den Svenska, men ännu mera, då man känner, att utländningen har
Den 16 December e. rrt. bättre methoder och större capitaler, hvarigenom Svensta bergsmän stå efter utländningen på verldsmarknaden.
Frih. Rantzou känner bättre än jag, hvilken stor öfvervigt Engelska handeln äger framför den Svenska genom dess till alla länder utsträckta utförsel, att förtiga flera andra omständigheter, hvaribland kunde nämnas, att Svenska jernhandel icke är grundad på egna capitaler; hvaremot jernhandlande i England, i anseende till sina stora capitaler, äro i tillfälle att uppehålla jernpriset.
Deri ligger en stor skillnad, och flera andra olikheter kunde anföras, om här vore rätta stället dertill.
Jag beklagar, att man här nödgas ingå i betraktelser, som icke egentligen kunna tillhöra Bevilln.Utsk:s bedömande, och ej kunna pröfvas utan en utförlig utveckling, som ådagalägger hela omfånget af denna frågas inflytande på Svenska jernhandteringen.
På sådan grund har jag också ej utsträckt mitt anförande till annat, än hvad som bevisar, att de outtömliga malmtillgångar, man ansett Sverige äga, äro ett falskt skäl för malmexport.
Dernäst utbedjer jag mig att få fästa Gr. v. Fersens uppmärksamhet derpå, att om också Bevilln.Utsk. ej bör utsätta sig för förebråelser att i sina bestämmelser hafva gått för långt, och tullförfattningarnas verkställighet bör bero på Regeringens åtgärder, så är man dock berättigad att begära, det R.
St. sjelfva må göra sig reda för sättet att verkställa deras beslut, och att man tillser, att den omsorg, hvilken man förutsätter hos Regeringen, kan äga rum i öfverensstämmelse med de grundsatser, som af R.
St. stadgas; och dervid förekommer, hvad jag förut anmärkt, att malmens värde blefve svår att bestämma.
Jag har derföre sökt visa, att något bestämdt värde, som blefve gällande för ali slags malm, borde bestämmas, och att detta värde borde sältas efter den bästa malmens halt.
Om nu värdet utsattes lika högt med tackjernets, hade man en säker grund och blefve tillämpningen lätt och säker; hvarföre, och då Utskrs åsigt i statsoeconomiskt afseende är densamma som min, jag ej inser något hinder för att, lika med tackjern, åsätta malm en utförseltull af 8 r:dr pr Skåf. Hr Dalman:
Det är visserligen sannt, att det ej går an att nu på en gång undanrödja de fördomar, som inom vår industri gjort sig gällande; men jag anser nödvändigt, alt början dermed en gång göres.
Jag tror den frågan vara temligen afgjord, att vår jernförädlingsprocess står på en låg ståndpunkt, — ja , att det måhända vore mera statsoeconomiskt riktigt och gagnande för landet, om denna industrigren kunde upphöra och nedläggas samt man i stället använde sina capitaler, för alt bearbeta våra ofantligt rika jerngrufvor.
Jag medger, att detta för närvar, ej kan ske utan alltför stora enskilda förluster, och att således det ej går an att på en gång upphäfva de privilegier, som ligga Den i6
December e. m. i vägen för en friare tackjernshandel; men då R. o. Ad., likasom Utsk., erkänt den grundsats, att förbud ej får aga rum, skulle jag tro det vara en alltför stor afvikelse från denna grundsats, om man nu å malm bestämde en så hög utförseltull, att den motsvarade ett förbud.
Jag skulle tro, att genom tullens bestämmande till i5 proc. intet äfventyr af betydlig malmutförsel skulle inträffa.
Der det kan vara fördelaktigare att bearbeta malmen bär, än att utföra den, skola i alla fall jernverk anläggas, och man besinne, huru stor kostnaden för malmens transport från grufvan till kusten blefve.
Det är således ej sannolikt, att malmens exporterande emot 25 proc. skall blifva fördelaktig; men för den redan antagna principens skull anser jag tullen ej böra bestämmas så bög, att hvar och en tydligen ser, att den innefattar detsamma som ett utförselförbud.
Jag tillstyrker således bifall å Utskrs sednare betänk.
149»
Den 2Z Zebruarii. som, dä hela den rillatNe summan begagnas ut. gör - « - « - » » « 8,738:28:2. 2:0 Ordinarie Aflöning, Arfwooch Pensioner 3,946:32: — 3:0 Extra Ordinarie Aflöning till de Commerce Collegii Ledamöter som icke hafwa Löner pä Stat, utan äro Lönlöse 1,983: . 4:0 Extra Utgifter, dels till Di» fcretioner till Betjeningen i deras knappa Lönings.willkor och dels till Ljuspenningar Skrif Marerialer och Postporto m. m. - » » . » . r,9Zo:— Summa 16,618 r 12; s. Enligt Reglementet äga alla Fabriqueurer och Malmfacturister, som tillwerka wafnader af-Silke, INI, Bomull, Lin och Camelhär, samt sina polerade Aggjärnsf-niden, Disconträttighet, hwilken genom ferstildta Kongl. Resolutioner äfwen blifwit utsträckt till ärffillige andre Fabriks-Inrättningar, säsom Lä» derberedning pä Engelsta sättet, Pappers tillwerknin» gen med flere; och som afsättningens befrämjande emellan Manufactur - Idkare och Köpmannen ar änvamälet af denna Inrättning, och detta ändamäl fordrar, arr hwar och en, i mohn af sin tillwerkning, ämjuter andel i Discont-Lanet; sä är stad» gat, art söregäende årets tillwe^knings wärde blir grunden till Länens uträknande.
Atjkikige FariquesJdkare hafwa dock genom Kongl.
Resolutioner blifwit, Den 28 Februsrii.
1499 af förekommande särskildta: ftäl och omständigheter, hugnade med en större DiScont-rärtighet; äfwcnjom Kongl. Majit tillagt en och annan stäende
Län pä wista är, emot förestrlfwen säkerhet och Ränta.
Huru med Utläningar bör förhällaS är ylstakadt i Kongl. Reglementet af den 22 April! i779« Till upmuntran och hjelp för de med mycken kostnad anlagde Schcffcrier, medelst befordran af en snar afsättning pä deras Ull, blef, med stöd of Kongl. Brcfwet den 19 Maij 1781 en serskild LaningSanstalt inrättad och anslogs till Fond genom samma Nådiga Bref 20,00a R:d.
B:co af förra Manufacrur Fonden; men som denna summa snart blef otillräcklig; bifölls genom Kngl. Brefwet den 25 Junii 179S, att de till fyllnad erforderlige 24002 Rrv. fingo försträckas af Manufactur.Disconl-Fonden.
Enligt Kongl. Brefwcn ben 19 Maji 1781 och 25 Junii 1795, werkställeS ukläningen pä följande sätt Alle: Fabriques-Jdkare, som i Hall-Magazinet köpa Inrikes fallen procmii Hall-Ull, äga rättighet till Län af denna Fond till Hdelar af Ullens hela wärde, dä de med Ullsäljarens Räkning styrka Handelns rigtighet, samt med Ullwärderinzsmännens witnesbörd om UllpartLets storlek och det pris, hwartill Ullen af Wärderingsmännen i premie wärde blifwit Skattad.
Länen meddelas ifrån den r Junii till Lrets flut pä högst 6 Mänaders tid emöt Läntagarens Rewerst, författad efter faststäldr formulaire och anskaffad proprie Borgen, dock
Med dea stillnad emellan tidigare och sednare Ulluphandlingar, att »k. länings räntan, för de Län, som grunda sig pä inköp af Ull i Juni; till och med September monader - rZos Den 28 Kbruarw Ler ar 4 procent men deremot för de, som Mga i anledning af sednare pä äret gjorde UllupphandlinZ procent.
Förfalloränkan erlägges i likstämmighet med hwad osman anfördt ar, för Län af Wäfwerie» Discont Fonden, eller esker ro procent.
Enligt a 808 ärs afsturade Bok, utgjorde denna Fonds bebehällne Capital efter afdrag af Manufacmr Discont» Fondens försträckningar 37,516 R:dr 14 st. n r. Öfwer denna Fond, som enligt Kongl. Brefwen
Len 19 Maji 1781 och den 5 Augusti 1783» ej får sammanfläs med Manufackur Discont - Fonden, föres och afsiutas serskild HufwUd-Bok, hwarsöre Betjeningen, enligt förstberörde Kongl.
Bref, bestås wista ärliga arfwoden till ett sammanlagdt belopp af i?
R:dr 16 st., som äro de enda denus Fonds gravationer.
De af Kongl. CommercerCollegium medveldte förteckningar uppä de sä wä! i manlig Discont-wäg af Manufactur» Disconten utlänte Medel, som ock uppå dem, som af denna Fond innehafwa stäende
Län bifogas härjemte Litt. H..
L 6° Wldkommande dernäst Manufactur-Zonden z sä ar beskaffenheten dermed följande:
Manufactur- Fonden upkom i sin början genom Len Landshjelp som Riksens Ständer 1727 bewiljade, att såsom Län utan ränta pä wista är lemnäs till nyetige Fabriquers anläggning.
Sedermera blef till Manufacturernes upphjelpande en Taxa af den ry Maji 1739 lagd pä ut- och ingående waror, och Medlen sörwaltades under namn af ManufacrurFond genom dei af Riksens Ständer fornierade Manufactur^CoMvir ifrån är 1739 till 1766, Lä detlä Ton - Den 28 Zcbruarii- 1521 Contoir uphörde och Medlen öfwcrlemnades kill K:gl. Commerce - Lollegii disposition.
Under tiden hade Medlen blifwit anwande till wista premier, under namn ai Invention^» Larv- Fär- Plantage- Spinneri- Tillwerknings- Flyttnings- och Transport» Ull- samt Exporl-pinmiei-.
Fondens inkomster utgjorde ett olika belopp; men ifrän och med 1757 till och med är 1776 upgcck det ester ett medium till 80,186 R.dr 12 st yr. samt sedermera intill är 1782 till 61,002 R:dr ärligen.
Är 1782 lär Kongl. Maj:r uti den dä utfärdade stora Sjötulls» Taxa sammanslå alla under serskildta Titlar förut Utgående Sjötulls-asgifter, hwarefker desta umgälder till Stats - Conloiret borde affemnas, frän hwilket äler en wist summa ärligen, i stöd af Kongl. Bref» wet den 7 Avril 178Z borde Utbetalas och i Staten upsöras till Manusacluriernas understödjande.
Till fölis häraf anslogs ärcn 1788 till och med 1791 för nämde behof ärligen 52,002 R.dr, är 1792 40,000 N:Lr, är 179Z, dä Manufactur- Fonden, enligt Kongl. Brefwec den 23 April samma är, till Stats - Medel förwandlades och till namnet uphörde Z5,2oo R:dr, ören 1794/ t?95 och 1796 för hwart är 25,000
R:dr, samt sedermera ärligen frän 21,502 R:dr till 12,666 ^ R:dr.
Af de således upförde Stats- anslag hafwa tid ester annan ansenliga besparingar stedt, hwilka Stats-Werket tillfallit, fäsom är 1792, i stöd af Kongl. Brefwet den 23 Junii samma är, för ären 1788, 1789, 1792 och l?9l, 45,079 R:dr 6 st. 8 r.; sedermera ifrän och med är 1792 till närwarande tid 28,281 R.dr 22 st. 7 r., hwilket allt icke kunnat werkstälias om icke flere indragningar stedt uti de förut bewiljande p>3> mier och understöd- De 1SS2 Den 28 Zebruarii.
De utgifter som bestrida- af Manufactur-Medlen bestå uti Ull-werderings- och sorterings - arfwo. den till Betjeningen wid de Hall - Rätter der UllMagaziner äro, premier för Kamulls-och BoMUllSSpanad, samt för tillwerkningen af finare Lärster, understöd till Flors, Linne-Fabriques Bolag i wist» är, samt till Wetenssaps Academien för splissa
In» strumentmakeriei, jemte nägra Hushyror och obetydliga Pensioner ät nägra Personer som med Mantlfactur-Inrattningen haft befattning. ölngäende Fiskeri Zonden.
För att genom prsemier uphjelpa Swensta Salt» sjö-Fistet älades wid 1751 ars Riksdag, under namn af Fistcri-Fond, en wist afgift uppä alla salta och torra Fist-waror, som Utifrän till Riket infördes. Denne Fond ökades sedan genom ätskillige andre inkomster, men indrog-? säsom otillräcklig är '?6s. Jfrän är 1771 betaltes ä nyo prremier till Fisteriernes understöd, och Fonden fammanstogs ar 1782 med stora Sjö-Tullen, i lisber med hwad om Manufactur-Fonden ar nämndt.
Ar 1733 upfördeS i Staren 20.-002 R.dr till Fisteriernes befrämjande, men sedermera minskades denna summa, och premier ne uphörde tid efter annan , säsom ansedde till ändamålets »vinnande icke bidragande.
Genom K:gl. Brefwet den 12 Äng.
1800 stadgades flutcligen, att 4002 R.dr skulle anstäs säsom praemier för dem, hwilka anskaffade nya nät till Sillfiskets »verkställande pä djupet eller indre Skären utom Norhivarpen, och skulle för hwart nät om 152 famnars längd och 6 till 8 famnars djuplek 22 R:d säsom praemium bestäs.
Namn.
Den 23 Zebruani.
^ 1523 Nämnde summa, som »annu icke ar gagnad, anstogS endast för en gäng; men i berörde Kongl. Bref förordnades äfwcn, att 620 R;d stulle ärligen i Staten fa upföras och anwändas till dem, som inom
October mänads stut hwart är finnes hafwa werkstälvt de tidigaste Sillfängstcr pä djupet.
Af sistnämnde
Summa är endast 622 R:d ett är ulbetalke, till sölje af Kongl. Brefwet d. 22 Junii 1807, såsom belöning för fängad
Sill under isen med sä kallad Isnot eller omanlig Sillwad, sedan någon ansökning om praemiers erhållande för de tidigaste Sillfängster pä Hippel icke inkommit» Angående Spinnhus-Sonden.
Jfrän är 1698 undergeck
Fonden ätstillige förändringar kill desi är 1735 d. 22 Julii en Allman Spinnhus-Fonds Taxa utkom, som utsatte wist afgift uppä ätstillige frän Utrikes orter inkommande maskör.
Denna Fond sammanlades äfwen är 1782 uti Sjö-Tulls-Taxan med de öfrige Tnll-umgälderne, hwaremvt och i desi ställe goos R:d. till Spinhusens underhäll, enligt Kongl. Brefwet d« 7 April 1783 borde ärligen i Skaten uppföras och afStatsContorct aflemnas kill Commerce-Collegii disposition; men sedermera förordnades genom Kongl» Brefwet d« 23 April 1793, an alt hwad kill behofwen nödigt pröswas stulle i den ärliga Staten uptagas och af Stats-Conloiret godtgöras, hwarföre äfwcn genom Kongl. Brefwet d° 21 Julii 1827 en tillökning af H202 R.d stulle för samma är af Stats-Werket uröfwer förenämnde 8200 R.d. Utbetalas» Sedan Kongl. s:te Band- s:-r- Afb. ros. 150 4 Den 28 Februarii.
Majtt under den 12 Augusti 1807 förordnat, att eu altman Fatiigwärd ffulle i Stockholm införas, och till dest styrelse lillfatkeS en särftild Direclivn, under hwars wärd och redogörelse Spinhusec i Stockholm borde dragas, har Commerce-Cvllegium ,ill saluma Direetion den 8 Julli 1808 öfwerlemnar Stockholms Spinhus, men kommer dock, ester berörde Förordnande alt fortfara i Styrelsen öfwer de öfrige Spinhus-Jnrälrningar i Riker.
Salom cn följd häraf bles genom Kongl. Brefwet d. 20 Maji 1808 den iftän Stars Conioirct till 8002 R:d ärligen u gående Summa sä delad, alt Commerce-Cvllegium til!
Spinhusens underhällande i Otterne ftulle deraf ärligen undfå en summa af 4.283 R:d 26 si. 6 rst.
Med den sistnämnde Summan, jemte hwad frän Landt-Tullarne samt Länen i Riket såsom Spinhusafgift serskildt. urgätt utgörande wanligen omkring 800 R:dr, åligger Collegium att besörja underhällandet af Spinnhusen i Landsoikerne, samt bestrida audre derwid förenade Utgifter.
Sedan Stats-Ulstoltek salunda upgistvit förhällandet dch beskaffenheten af de under Commerce Collegii disposition stående Fonder. i enlighet med de upgifrer Utskottet ifrän bemälke Kongl. Collegium erhållitz sä ärerstär för Utskottet att sig yttra, i afseende pä den af Riksdagsmannen Oxelberg yrkade rewisivn af desie Fonder.
Hwarken har Stats-Ut» skottets mänga göromål medgifwit, ej eller har StaksUtskottec ansett det kunna tillhöra desi ätgärd, att LN sädan Rewisicn anställa; men dä desie Fonder till en del utgä ifrän Stats-Werket, och dels äro tillkomne genom Lane, biträde frän Riksens Ständers Ban, Dm 2 8 Abrtlariti tZoz Banque och dels leda sin Uprinnelse frän allmänna asgifter; sä synes dek ock wara i sin ordning alt förwaltningcn deraf undergär en publique Rewision.
Srats-Urstotkek sär derföre Riksens Högloft.
Skänders Egil ompröfwande wördsammeligen Underställa» hurnwida det mä blifwa updragit de Riksens Ständers Rewisorer, hwilka komma att öfwerse och grai» ska Glats Banco — och Rcksgälds-Wcrken, alt »swen wid samrna rillfalle rewidcra Räkenskaperne och Handlrngarne rörande Redogörelsen för ifrägawaraiiL Ve Fonder.
W Hösil.
Ridd. och Adelns Pä Hkgw.
Prene-Sl andels Led - nbters ivägnar LeLainöiers wägnar LIaes klomw§» "Tlr. äVoistmar».
Pä Wällefl. Borgare-Siänd.
Pä Hederw.
Bonde-<Ktänd, Levamöterö wägnak Lcdamtzrers wägnar iOrrl kr. k.anädsrA» Austers dalsson» kröäelius - Litt. iZo6
Dön 28 ^ebruaru Nfstrift.
Lik. sörteöknms pa dem som i wänlig Disconk-wäg Nu inmhafn-a Län af Manufactur Discont-Fondenoberäknadt Fondens klllgängar hos- Under Eoncurs warande Läntagare.
^ Län as Län sf WLfvmit .
Ull Discont-Fonden Discont» Fonden.
R:dr si- r-st R:dr ! V. Apiarie - ° ^ ZotZ I. kl. Arnberg - - . 29! k! ).
V- Augustia 6e Lon - 2529 I...
Ackarius ° ^ - 4ZS'2 ^rotenius Lr Widmark- ZSos ^ 0- ^näre - - - - 462 Kek§ - - - - ^ ?8l L. Denckert - . . 10446 8. kjörk L Lon - >- , 98Z2 5 4 I. iV.
Lermvall - ^ - 460 N. LerAman - - - 1 ros ?. I.. Ljörk - 232? c. Lerket c Son L C:e ÄSZ2 L. O. Luren » '7 odd 6.
Kjörk - ' ^ " ?o 6.
LaZge äL ^tocries ^tz66 6. krolin^ . . . >.
LOOS LZO0 Kergström - - - - — (Z.
Ronsäorlt Z00O k Lroms ZZS2 » 8. Lzör.
Den s8 ZebrusM» N. LzörlinZ . , , »- ' 6lZ k. L.
Lennet . - . , 1500 k. Lavin ' " » °r 125 L, Ljörirmsn - -. - 40V Q Kl. Lokman - 8Z? 7. LerZ ' ' - - 35 0 L- Ler x- - - - » 755 7. O Lere- - - - - Zoe Carlshamns FabriquesJ 1- tre^enter » - » r » IZOV 7> 6. clausson - » 13-80 k O. casxarson ' - 638?
O- Dettovvs Enka- » 4485 Dalkbom -- - . > »37 Oisim - - * ° 53°' 7. >V.
Dammert - 500 ?. kl. Degerman 370 6 Dettow - 443 Lkllräm » . - 50 A. kl. Lricstyn - - 7!0O k, Lbel - - - - ISOQ D. c. Lckkokk- " - looo kreäin - ^ . 850 L.
Lruckrrä - . - 1136 7, kerndlaä - * - - 17OD D. Lrelk ° " ' " 12992 V. L. kouet - - - ' ?8oH Lloors Fabriques Intres- senter ? - , ? 7 s 3966 LaZerlunö . - - . 8642 c, kaxe L, och 6- I4e- x»r6t , - - - Ivoo 7- korrlunä - ' 700 1- ^Z07 — irtzs I. krancke rzo8 Den 28 Zebruarli. 8.
Irieili. . 82Z kl. Irsncke- ... 6lZ II. korsbom ....
IZS x. (ilaäber^ - ' . 358Z 8. 6isi!iO .... 6650 L. R.- Oei^er - . - . 12700 6reZorii Enka L Söner- 2872 I'.
Orönlirsnä . ' . L450 Oröntiranä - . . 240 O!. 6röniiran6 - . - loo (!. 6eer68 L c. > - - 7!2Y H. I. 6rubb - , I.
. IZ4O 6 Qrönkranä. . . 75 6° HeiliNAius - - - - I7ZZ IKI. Haelin .... 563 D. I^jrsck är Söner . - 2994 II.
V. Hummel . - - 40O L.
I^eötlröm » ° - 3784 ^s. k^ellinius ....
I2Z K4- 8. Hartqell . . . - 3703 Hallberg 2457 k- »Lbl 660 k° H^ortb ..... 145 ^s. jokansson - - . - 195 I. ^eclerbolms Enka L Son ------ 2880 k. ^Lnc^e ..... io8vo Immerman ^ , 79a L.
Ierlle6t ....
1872 Norrköpings SpinneriJn- trestenter - - - , ri66 Ie^erbolm L HLIpbers I7ZO 6. 0. Ikrmark, . . . !St>2 988 766G IQZs I55« 6ocr 34S<^ sa - Den 28 Zebruari!.' !5°9 Jacobson L lesvin - L^örlin§ - - - 7^. L.
Kinman I.
KorsberAer - - - KL L. Lock - - - L. L.
Kemner - 6. K. KuAelberZ L.
KibI .... I).
Kock - - - - I. 1'.
Kruse - - - Kl. L, Liman - - - 0.
Linä L.
L^ckä - . - - k.
LanZ 1. 6.
Lenning L c. - Kl. Linärotl>8 arfwing.
Liliander - - . L. Levin ....
Lunaberg ? - - 8.
Loo - - - - 7^. L I).
Lamm - - L.
Lundmark - - - k- L.
L^nnK ... . L.
Lamm - . - I O. Lönnberg - - 7^.
LsnZe, H. Luniberz Levin Isaac L Ii. W Lauer .... 1^. Lunöbsrz - - . I.
Linä - - > L.
LinäberZ - - . L.
Lundmarks
Enka 713 70 1744 — Z68 6Z2Z 24 400 3920 22Z, 22/ 4 362 IOOO 42 2 10 60 Z02 4343 6577 — ZZos 8oo 8 38 5 582 1871 — 785 10059 5b5Z 39 2ZOO -5 9094 — 22S 400 35o i86oz 45 IIZO 452 900 6. Lunä> rzi o
Den 28 Zebruarii. 6.
I.nn6kröm Lr 8tei- ! norät l4?6 (i. laurent . - - 202 k> ^la1mbor§ L Sten- evik . . . . 222Z 7- O. Larser.... 38542 D. jäckel ZO23 <7, L 8. kullring . - Z4c-o 7 I.
Munktell - » -> 8bo8 7rcob klareus ... 34Z0 ^l. klannLrksIe - - - 5222 Jok. klareus L kiscker 6Z3> 7- 6 tt. klekck. - - - 200 D köller ..... 70 k.