Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ingen kan, mera än jag, erkänna riktigheten af Herr Friherrens grundsats, att frimodigt och öppet yttra sina tankar.
Denna grund - 352 Deli 21 Maji J, lii. sats har alltid varit ert drif-fjäder för mina handlingar, och då jag är öfvertygad att hvarje medlem af detta RiksStånd hyser samma tänkesätt, gör jag mig förvissad, att ingen skall med missnöje upptaga hvad jag nu ämnar anföra* Herr Friherre Björnstjerna har påstått, att om KrigsAcademien vid Carlberg komme att upphora, de ynglingar, som ämna sig till KrigsStåndet, skulle sakna utväg att vid något äf våra allmänna Undervisningsverk inhämta de för deras yrke nödiga kunskaper.
Jag kan icke dela denna mening.
Jag ingår icke i pröfning af frågan, om Carlbergs KrigsAcademie bör upphäfvas eller ej; men bestämdt vågar jag yttra min öfveidygelse om nyttan deraf, att Lärare 1 Krigsvetenskapen vid Academierne anställas; hvarvid jag såsom skäl får anföra, att ett Universitets benämning synés förutsätta, att undervisning i alfa ämnen der bör meddelas, och att^ då, enligt Friherre Björnstjernas beräkning, antalet af de från Carlberg årligen utgående Cadetter endast utgör ungefär fjerdedelen af de i Arméen till lands och sjöss inträffande vacancer, synes det vara af största vigt, att de öfrige tre fjerdedelarne af den personal, som skall ersätta de uppkomne ledigheterne, må vinna nödig vetenskaplig bildning.
Jag vågar äfvert yrka, att man vid vära lägre Läroverk icke förgäfves söker de kunskaper, som i KrigsAcaderniens lägre classer meddelas.
Jag vill icke uppehålla mig vid ett redan anmärkt misstag, då Herr Friherre Björnstjerna yttrat, att vid Apo« logist) Den 2r Maji J, m. 353 IogistSkolorne all Mathematisk undervisning saknas.
En blick på 1820 års Skolordning, usta Sectionen, 6 Capitlet, 3 §. skall tillräckligen visa, att i dessa Skolors högsta afdelning, en nästan fullständig kännedom af Mathematikens elementer kan vinnas.
Björnstjerna har äfven nedsatt graden af de studier, som vid TrivialSkolorne äro möjliga, då han antagit, att den för afgång från nyssnämnde Skolor bestämda kunskap, icke är större, än den, sorn fordras till inträde vid KrigsAcädemien.
Detta kan vara förhållandet med enskilta läroämnen, men icke i afseende på kunskapen i hela sin vidd.
Hvad Gymnasierne angår, har Herr Friherre Björnstjerna funnit dem egenteligen åsyfta beredandet af Theologisk lärdom.
Detta kan jag icke medgifva.
Latinska
Språket utgör det undervisnings-ämne, åt hvilket den mesta tid vid Gymnasierne ägnas.
Kunskap i detta språk förutsattes, enligt gällande författningar, för hvarje examen inom Academiens fyra Faculteter, således icke blott i den Theologiska, utan äfven i den Philosofiska, Juridiska och Medicinska.
Jag känner icke så fullkomligt alla Gymnasier inom vårt Fädernesland, att jag tilltror mig kunna afgifva ett allmänt omdöme öfver deras nu varande beskaffenhet.
Af Gymnasierne i Landsorterne vill jag blott nämna ett, derföre att jag bast känner detsamma.
Det är Linköpings Gymnasium.
De der anställde Lärare äga genom kunskaper och undervisnings-gåfvor en förtjenst, som trotsar den strängaste granskning.
Jag vågar äf - Ridd, 0. Ad.
Pr. IV. Band. 23. 354 Ven 31 Maji f, nt, ven hoppas, att om Friherre
Björnstjerna ville taga en närmare kännedom af det i Stockholm inrättade Gymnasium, detsamma skall befinnas yäl svarande mot sitt ändamål, ehuru dess organisation, i brist af nödige penninge- tillgångar, ännu icke hunnit blifva fullständig.
Det år mig obekant om Herr Friherrens tid tillåtit honom besöka hufvudstadens öfriga Undervisningsverk ; jag föreställer mig, att han i sådant fall fått om dem ett fördelaktigare begrepp.
Då jag har den åran att vara Ledamot af Directionen öfver dessa Läroverk, har jag både af skyldighet ock af böjelse ansett mig böra inhämta i hvad skick de sig befinna.
Jag har dervid icke kunnat upptäcka de stora brister, hvilka Friherre
Björnstjerna tillagt våra offentliga läroanstalter, och jag skulle göra mig en stor förebråelse, om jag underlåtit att till rättelse anmäla dessa brister, i händelse de verkligen funnits.
Slutligen får jag yttra min Öfvertygelse, att de brister som våra Gymnasier och allmänna Skolor ännu kunna åga, på det tjenligaste sättet afhjelpas genom den af Kongl. Majit, på UppfostringsComitéens tillstj^rkande, anbefallde Revision.
Björnstjernas önskan, att en undersökning af dessa Läroverks tillstånd måtte åt sakkunnige och redlige mån blifva anförtrodd, synes böra vara tillfredsställd, då denna, hvart tredje år sammanträdande Revision, utgöres af Deputerade från Läroverken, hvilka, då de handhafva Skol-Lagens utöfning, måste vid be. döromandet af dess verkningar vara mest sakkunnige, och om hvilkas redlighet, så vidt jag
I Den 21 Maji f. m, 355 kinner, några tvifvelsmål icke heller låra kunna uppstå.
C \ Herr von Hartmansdorff, Auguft\
Herr Bråkenhjelm har med anförande af egen erfarenhet, tadlat de lägre Läroverken.
Han måtte troligen mena dem, sådane de voro, innan de blefvo reformerade och förbättrade; efter hvilken tid han förmodligen icke kan åberopa samma bevis, alldenstund ändringen så nyligen skett.
Herr Bråkenhjelms egen erfarenhet om bristerna i de allmänna Läroverken, sådane de för detta voro, är iinellertid ett bevis, som skulle vara svårt att vederlägga, om den värde Ledamoten icke vederlagt sig sjelf.
Men det sätt, hvarpå han omfattat och utfört sitt ämne, torde vara ett öfvertygande prof på den offentliga uppfostrans fördelar.
Grefve Cronhjelm, Polycarpus:
Vid mo tions-tidens slut hade jag den åran att framställa en motion om militaire Lärares anställande vid Universiteterne, utan afseende på någon indragning af KrigsAcademien.
Denna motion har blifvit afstyrkt af StatsUtskottet, och derefter afslagen af RiksStånden.
Frånvarande, var jag då hindrad att yttra mina tankar öfver den jemförelse jag förmodar legat till grund för Utskottets mening, nemligen, huruvida det vöre båttre att bereda tillfälle till militairisk bildning för hvem som helst, af Rikets studerande ungdom i allmänhet, ån att spara några hundrade Riksdaler för StatsCassan.
Herrar von Hartmansdorff och Montgommerie hafva yrkat af - 556
Den 2i Maji f m, skaffande af KrigsAcademien på Carlberg, jemte Militaire-lärares anställande vid Universiteterne, och Friherre Adlerbeth samt Herr Bråkenhjelm hafva i dag yttrat sig för den idée jag förut framställt.
Jag förenar mig nu med hyad desse sednare, lika träffande som grundligt anfört, angående billigheten och möjligheten att vid 'Universiten bereda tillfälle för militairisk bildning; och ehuruväl min motion blifvit afslagen, vågar jag underställa, om den icke kunde såsom en modification få åtfölja Herrar Montgommeries och von Hartmansdorff^ motion samt således komma under OeconomieUtskottets pröf-, ning.
• Grefve Posse, Carl Henric: Som Friherre Björnstjerna, hvilken gifvit anledning till denna discussion, icke år närvarande, torde det tillåtas mig att upptaga en anmärkning Friherre Adlerbeth gjort, då han nemligen bestridt Friherre Björnstjernas yttrande, att våra Gymnasier skulle meddela blott en ensidig bildning med Theologisk tendence.
Adlerbeth har som skål deremot anfört, att de få låra Latin.
Om jag ej bedrager mig, står det i Friherre Björnstjernas yttrande, att de väl få lära Latin, men deraf följer ej, att de erhålla de knnskaper, som behöfvas för det offentliga lifvet.
Jr»g skulle således kunna förena mig med Friherre Björnstjerna, att våra allmänna undervisnings-anstalter åro föga passande att meddela och utsprida den upplysning, som i närvarande tid år behöflig, och ehuru Friherre Adlerbeth och Herr von Hartmansdorff försäkrat, att de i Den 21 Maji J. m '. följd af den nya SkolOrdningen hafva vunnit erforderlig förbättring, skulle jag dock tro, att oåndligen mycket återstår, för att kunna sätta dem i jemförelse med dem som finnas, i andra Länder.
Man får hos oss låra Latin, Grekiska, Hebreiska, men högst sparsamt alla de veten- < skaper, som åro af vigt i det allmänna lif vet.
Natural-historien, Chemi, Mekanik, med flere kunskaper vanvårdas och Mathematik låses så litet, att en som år Magister hos oss deraf känner mindre ån som fordras för att vinna inträde uti Ecole Polytechnique i Paris.
Det förhållande, som i afseende på denna inrättning ägt rum, har jag särskilt haft tillfälle att låra källna under ett mångårigt vistande i Paris.
De som utgå ur Ecole Polytechnique vid några och tjHgu års ålder åro genast i tillfälle att såsom Professorer ingå uti de allmänna Lyséerne.
De blifva äfven anställde vid sådane Inrättningar, der grundliga kunskaper erfordras uti Kemi, Physik och Technologie, en kunskap, hvars behof man ännu ej erkänt i Sverige, men som framtiden säkerligen lärer vitsorda.
Sluteligen får jag förena mig med Friherre Björnstjerna i den mening, att så långe ej allmänna undervisningsverken undergått den reform han orntalar, vore det illa att reformera ett Undervisningsverk, sorn under dess nuvarande styrelse och skicklige föreståndare, går i större nion framåt ån andre Undervisningsverk i Sverige.
Grefve von Platen, Baltzar Bogislaus :
Då jag i dag uppträder uti en så vigtig fråga som deri, om Undervisnings Verken, så börjar 558 Den 21 Maji J. m. jag med att uppriktigt erkänna mig vara för litet underbygd uti grundliga kunskaper för att gå långt i detta ämne; men jag tror mig böra yttra min öfvertygelse, dels i anledning af den erfarenhet jag haft, dels ock i anseende till den tacksamhet jag år skyldig.
Sjelf uppfostrad vid ett allmänt UppfostringsVerk, hvilket jag vågar såga var mera ändamåls-enligt ån dem vi nu åga, fann jag alltid huru öfverlägsen den allmänna uppfostran var framför den enskilta.
Utgående från denna synpunkt och då jag hade så långt framskridit i lif vet att jag behöfde undervisning för mine barn, fann jag otillräckligheten af den enskilta.
Jag såg mig om i det allmänna och valde den vanliga vågen, sorn jag har hört endast leda till PresteStåndet.
Jag hade ej valt för mina barn något visst bestämdt yrke, och afråder hvar och en att göra det, men jag instämmer med en värd Talare deruti, att den vigtigaste undervisning och hvilken vinnes vid allmänna Läroverk, år den, att man behöfver låra mera.
Denna satts år vigtig framför andra och vinnes dår.
Då man betraktar hvilka ämnen i alla delar och yrken utgått från våra TrivialSkolor, så bör man vara säker att deruti finna en regel för sin öfvertygelse.
För min del och då hiina barn valde tnilitair-yrken, fann jag, att deras behof ganska vål kunde uppfyllas om de helt öfverlemnades åt den allmänna undervisningen vid Gymnasium i Linköping.
Jag nämner uttryckeligen Gymnasium i Linköping, emedan jag känner detta och för detsamma hyser en uppriktig tacksamhet.
Ehuru båda mina söner valde scientifiqua corpser, Den 21 Maji f. lii, 55g hoppas jag att ej den dag skall komma, då de af sine likar gås förbi eller öfvertråffas i kunskaper.
Jag tror således att Gyrnnasierne och Skolorne åro ganska åndamåls-enlige.
I öfrigt får jag påminna, att man varit och år af den tanka, att äfven de som från Carlberg utgå och ämna sig till Artilleriet och de andre scientifjqua corpserne, böra fortsätta sine studier vid särskilta Läroverk.
Jag skulle således tro, att utan att rifva ned något af de nu bestående inrättningar, man bör söka att hämta mera gagn af hvad man äger.
Jag tror att de Läroverk hvarifrån en Melanderhjelm, en Klingenstjerna,' en Polhem, med flere andre som jag nu ej kan påminna mig, jemte Presterne hafva utgått, icke kunna anses vara danade ensamt för att skapa Prester.
Adlerbeth:
I anledning af Grefve Posses yttrande om Latinska Språk-undervisningen vid Gyrnnasierne, vill jag blott nämna, att kännedomen af Latinska språket, efter min öfvertygelse, är i alla yrken så mycket mera användbar, som densamma, enligt hvad jag redan haft äran anmärka, förutsättes såsom ett villkor för specimina inom alla fyra faculteterne, och detta språk, enligt hvad Friherre Björnstjerna sjelf yttrat, innehåller de yppersta mönster för ett enkelt och vackert skrifsätt.
Hvad åter angår bristen på undervisning i Thechnologien, anser jag bästa stället för technologiska professionens inrättande vara vid våra Universiteter , där alla kunskaps-ämnen böra afhandlas; och då vi äga tvänne Universiteter, s)mes det 360 Ben 21 Maji f ml vara vida bättre att gifva dem ett fullständigare skick, än att anlägga en Polytechnisk Skola, där inga andra läro-ämnen kunna förekomma, än de som böra tillhöra Universiteterne.
Herr Grefven och Landt Marfkalken hemställde, om icke, då Herr Montgommeries ofvannämnde Memorial innefattade svar å Friherre Björnstjernas, Magnus, den i5 dennes förmiddagen till Stats- samt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskotten rfemitterade anförande, i anledning af Herr Montgommeries Motion, angående upplösning af KrigsAcademien m. m. , berörde .Memorial finge, jemte de af åtskilige Ledamöter rörande samma ämne nu afgifne yttranden, till nyss bemälte^ Utskott förvisas, r Bifölls.
StatsUtskottets den l3 dennes under N:o i5i afgifne samt den i5 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande', i anledning af de hos Ridder^kapet och Adelil samt BondeStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 5 sistledne April meddeldte yttrande , 0111 medels anslående till kostnadernes godtgörande för Hans Kongl. Höghet KronPrinsens förestående förmälning och verk-, ställde Utrikes resa.
Den 21 Maji f. m. 36i Grefve von Schverin, Fredric Bogislausj anförde skrifteligen; (Se Bilagan N:o 2.)
Friherre Cederström, Jacob : Lika med Grefve von Schverin anser jag som ett orättvist förslag af StatsUtskottet, att taga dessa medel af SaltpetterFonden.
Jag bör erindra huru vådligt det är att den ena Riksdagen rifver ned hvad den ,andra uppbygdt.
Om man följer Saltpetter-näringens uppkomst, så finner man att den varit byggd på goda grunder, att den varit ledande till sitt ändamål Saltpetter-narin, gens uppkomst, att de 58,000 Riksdaler som årligen förut åtgingo för den nödiga kruttillverkningen, genom bidrag af gärden bilda den fond, hvilken, om den får fortgå, kan lemna full tillgång till denna nödvändighets-vara för framtiden utan bidrag af gärden.
Om Statsutskottets -Betänkande bifalles, så följer icke allenast att 500,000 R:dr bortgå från fonden , utan äfven att återstoden är otillräcklig och när man derefter måste taga af Capitalet, måste detta så småningom försvinna.
Jag hemställer således, 0111 man behöfver fattä. annat beslut, än att man bifaller summan af 600,000 R:dr och sedermera i sammanhang med den allmänna bevillningen besluter huru den skall utgå.
Pierr Rothlieb , Axel; Då StatsUtskottets förra Betånkande återremitterades, framställde jag de skål , sorn bestämt 111ig att Önska och 56a Den 21 Maji f, ni. yrka, det SaltpetterFonden måtte förblifva orörd, såsom en jordbrukets tillhörighet, och ej annorlunda ån såsom förskott med vilkor af återbetalning, till andra ändamål användas, samt att den erforderlige summan, på sått jag då vågade föreslå , måtte genom en allmän Brölloppsgård utgå.
Jag åberopar mitt, vid nämnde tillfälle afgifne yttrande, och får hos Herr Grefven och LandtMarskalken samt Högloflige Ridderskapet och Adeln ödmjukast hemställa, om en fond, hvars tillvarelse kostat jordbruket 18 års tillskott eller från och med i8o5, bör till andra ändamål, ån dess verkeliga bestämmelse, disponeras.
Jag förenar mig derföre med Grefve von Schverin deruti, att denna utgift bör utgå genom en allmän Bröllopsgård , så vida ej Ridderskapet och Adeln skulle pröfva rättvist fatta ett sådant beslut, som Friherre Cederström-föreslagit.
Jag anhåller blott få anmäla mitt yrkande att saken måtte få afgöras såsom Friherre Cederström föreslagit.
Jag anser ganska svårt att nu bestämma huruvida Saltpetter-Fonden tål denna utgift; derföre tror jag att man rättast kommer till målet, om man besluter rörande summan och stadgar att tillgången hvarifrån den skall tagas i sammanhang med Bevillningen, kommer att bestämmas.
Grefve von Schverin ; Jag nämnde att gamla vanor äro gamla band, och kan derföre ej för min del tillstyrka att de erforderliga 600,000
R:dr utgå i den vanliga Bevillningen.
Jag har anfört mina skål.
Jag år öf - \
Den 21 Maji f. m. 563 vertygad att det alldeles icke skall falla någon tungt att lemna sitt - bidrag till bröllopsgården.
Skulle man åter vilja sammanblanda den med Bevillningen, så har det ingen fara att icke något hvar förmår råkna ut hvarifrån ökningen kommer, men mången torde detta synas förråda brist på förtroende till Nationen.
Jag önskar derföre att Bröllops-gården och Bevillningen måtte åtskiljas.
Jag föreslår att den förre, måtte beräknas efter BevillningsFörordningens Andra Artikel.
Det vöre orättvist om den utginge efter koppskatten.
Den skulle starkast drabba Allmogen, som finge betala för hustru, barn och tjenstefolk.
Den bör utgå efter effectiv förmögenhet och inkomst.
Ogerna ser jag SaltpetterFonden röras.
Jordbrukaren kunde på annat sätt beredas lindring i denna utgift, om SaltpetterFonden förräntades, och den lefrerade saltpettern betaltes i stället för i R:dr 8 sk. per Lisp., med till exempel 5 R:dr, om Fonden det tål.
Jag tviflar likväl att detta förslag skall vara Allmogen lika behagligt.
Icke alla torde beräkna, att det icke betyder något att ge med den ena handen, sedan man fått med den andra.
Jag yrkar således att Bröllopsgården måtte bifallas och om Ridderskapet och Adeln icke skulle vilja dertill samtycka, anhåller jag om proposition på det förslag, som jag i början af discutionen hade den äran framställa.
Friherre Wrangel, Henning, förenade sig med Grefve von Schverin.
Ven 2r Maji /. m. Herr Tham, TFolrath:
Jag förenar mig till alla delar med dem, som yrkat att Saltpetr terFonden ej måtte anlitas.
, Jag tror att hvarken denna eller andra Cassör som åro anslagne till vissa ändamål, böra ryckas bort ifrån desamma.
Deremot finner jag lika med Grefve von Schverin, att de 600,000 R:dr låttast genom en Bröllopsgård kunna utgöras och under detta namn säkrast utgå.
Jag anser lika som han, att denna gård ej bör fördelas på de personela utskylderne eller koppskatten.
Om den utgår på tre år med vissa procent af Bevillningen på förmögenhet, rörelse och nåringar, tror jag den låttast och billigast utgöres och jag tillstyrker derföre lika med Grefve von Schverin , att man i detta ändamål med vissa procent må öka Bevillningen på nämnde Artiklar, men att denna afgift förblifver afskildt från Bevillningen, Friherre Cederftröm:
Just med anled ning af de sednaste värde Talares yttranden, måste jag yrka, att icke något måtte i förvåg afgöras om såttet till utgörandet af den föreslagne summan.
Det år helt naturligt, att sedan Bevillnings- grunderne åro fastställde, Riksens Ständer hafva lått att bestämma, på hvilken artikel procenten skall ökas, för att utgöra denna kostnad, och det år således högst angeläget, att ej i förväg härom fattas något bestämdt beslut.
Hvad angår att gifva denna skatt titel af Bröllopsgård, ser jag ej något hin. der deremoi, och instämmer deruti, att den ej bör läggas på den personela Bevillningen, utan utgöras genom någon viss procent af den sutn - Den 21 Maji f. m'. 365 ma Bevillning hvar och en skall utgöra, då den blifver minst tryckande, men detta år ej möjligt, förr ån grunderne blifvit afgjorde i allmänhet.
Jag tror således vara bäst, att nu endast bifalla summan, men förbehålla sig att sedera mera besluta rörande den titel, enligt hvilken, och den tid inom hvilken den skall utgå.
Herr Cederschjöld., Pehr Gujiaf:
Jag har begärt ordet för att förena mig med de värde Ledamöter, som bestridt, att ifrågavarande summa skulle tagas af Saltpeter-fonden, Jag har aldrig ägt jord och således icke bidragit till denna fond ; men min rättskänsla säger mig, att den icke bör anlitas.
Sedan jag begärde ordet, år jag af Herr Tham förekommen i det förslag, att fördela Bröllopsgården på vissa år; och jag instämmer med honom deruti, att det kan ske på tre.
Men det år ett särskilt skål, hvarföre jag tillstyrker summans utgörande genom gård på vissa år hellre ån att lägga den på den allmänna Bevillningen: och detta skål anhåller jag att få anföra Jag fruktar nemligen, att om den allmänna Bevillningen, hvilken alltid bestämmes för hela tiden intill nästa Riksdag, ökades med denna summa, så skulle till åfventyrs vid nästa Riksmöte svårigheter kunna möta att åter nedsätta den, allt som erfarenhet vunnits om möjligheten att utgöra den, Men om deremot afgiften år tillfällig och under bestämd titel inskränkt till vissa år; så synes man kunna vara säkrare, att den egentliga Bevillningen då må förblifva oförhöjd, helst skatterna hafva innan * Den 21 Maji f. m. nästa Lagtima Riksdag redan återkommit till deras ursprungliga lägre ståndpunkt.
Jag tillstyrker således att Betänkandet måtte afslås, så vidt det rörer de 5oo,ooo Riksdalers tagande af Saltpeter-fonden, och yrkar att i stället hela summan måtte utgå genom särskilt skatt, under namn af Bröllopsgård, fördelad på 5 år efter 2;dra Artikeln i BevillningsFörordningen.
Grefve Mörner, Carl Stellan:
Här finnes visserligen icke någon Medlem af detta Stånd, som ej med glädje deltager uti utgifterne för Hans Kongl. Höghet KronPrinsens resa och Dess förestående förmälning.
Frågan år blott om sättet huru dessa medel skola utgöras; och då Grefve von Schwerin så fullständigt och sannt yttrat sig i detta ämne, tror jag knappt att någon kan frånträda hans mening, hvarföre jag med tacksamhet för dess gifna upplysningar, förenar mig med honom, och Önskar att Statsutskottets framställning ej måtte gillas.
Herr Grefven och LandtMarJkalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg öfverlåggningen fulländad. t ' Ropades Ja.
Hvarefter Herr Grefven och LandtMarJkalIcen gjorde proposition till bifall af StatsUtakot tets ifrågavarande Utlåtande. ' ‘ »' Ropades Ja och Nej. *.
Den 21 Maji f, m. 567 I anledning hvaraf Herr Grefven och LandtMar&kalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade gilla berörde Utlåtande, med den förändring, att den af Utskottet föreslagne summa 600,000 Riksdaler Banco, må genom en allmän gård utgöras, samt BevillningsUtskottet anmodes, att med förslag till lämpligaste sättet för denna gårds utgående till Riksens Ständer inkomma.
Ja och Nej. Herr Hjerta, Johan Gujlaf:
Det synes mig som denna fråga ej utan votering lärer kunna afgöras, och derföre önskar jag, att den måtte ske; men jag anhåller få fästa uppmärksamheten deruppå, att om Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition gillas, intet hinder möter för att vinna det ändamål som åsyftas, och att Ridderskapet och Adeln således ej behöfver ingå i detailler rörande sättet för skattens utgörande, ty jag år säker om att BevillningsUtskottet visserligen lår föreslå den till utgående efter 2:dra Artikeln, enligt de nu af flere Talare anförde grundliga skäl.
Herr Riben, Carl TVilhelmx
Om jag ej missförstått Herr Hjerta, så har han instämt uti den af Herr Grefven och LandtMarskalken framställda senare propositionen, och om denna af Riddarskapet och Adeln blifver bifallen, förmodar jag att Herr Hjerta afstår från sin begäran om votering.
Jag hemställer derföre vördsamt, 01a icke Herr Grefven och LandtMarskal - / 568 Den 21 Maji J. ml ken skulle täckas å nyo framställa denna proposition, hvilken, enligt’ hvad jag tyckt mig märka, blifvit med Ja och Nej besvarad.
Herr Stråhle, Nils Wilhelm:
Jag får hemställa, om icke meningarne lättats kunde förenas, om Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes uti propositionen näst efter orden: genom en allmän gärd, tillägga: under namn af Bröllopsgärd.
Förmodligen skulle derigenom me.
Bingarne å ömse sidor vara uttryckte, och ett samfäldt beslut kunna fattas.
Herr Cederfelt] old:
Jag anhåller att det tillägg Herr Strähle föreslagit, måtte i propositionen intages, då pluraliteten säkerligen skall den samma bifalla.
Friherre Stjernftedt och Herr
Riben förenade sig äfven med Herr Stråhle.
Herr Grefven och Landt Mar/hal keti förnyade derefter den af honom sist gjorde proposition, tillika med det af Herr Stråhle dervid föreslagne tillägg.
Ja jemte några Nej.
I anledning hvaraf Herr Grefven och Landtjtfarskalken förklarade, att som, efter hvad han tyckt sig linna, Ja ofverröstat Nej, propositionen blifvit af Riclderskapet och Adeln bifallen.
Före - Den 21 Maji f. m. 369 Föredrogs å nyo Constitutions-UtsköttfelS den 2 dennes under N:o 10 afgifne samt dea 12 derpå Följde eftermiddagen på bordet lagde Memorial, innefattande Förslag att 8:de Momentet i 4 §.
TryckfrihetsFörordningen mätte alldeles upphåfvas och uteslutas.