Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rrv» derssapet och Adeln dä behagade remittera till StatSUljkoltct, förmVdcligen i asfigt alt deröswer erhålla UiskoltctS ntlätande, har jag ibland annat framställt onödighetcn, och wid Rikets nu warande medellösa tillstånd, ma jag wäl säga vlämplighcken, att, hwad den delen af Minister-Staten betroffar, som omfattar Rikets i activits warande
Diplomater, tillsätta hwarken flere eller med högre rang, än som oundwikeligr befinnas kan.
Akt nyttja Slät när »nan är fattig, lärer ej wara wäl betänkt, och lyckas dehutom icke, emedan alla nog wela hur del stär till, och man, i ställer att sä medelst dölja sin fattigdom, som kan wara bäve tillfällig och osta hederlig, endast blottar andra skröpligheter, såsom säsängan, oklokheten, hwilka mycket m-ra skada en Regerings anseende hos främmande magler än sjelfwa Rikets penningcbrist, som aldrig är obotelig.
Aro beha mina ätminstone säkert wälmenta tankar tillika wälgrundade, sä. vin Högloft.
Srats.Utflkottet med defl widsträcktare kännedom as det hela, räckts närmare Mweckla och med Detz af Riksens Ständer afl» 626 12 Dcccmbcr. alltid wäl cmoltague förord understödja dem, hade Rik sens Ständer säkert g,oil afseende derpå: och om sä» medelst tillkommit <tl suuständmt förste q i ketta ä'>>ne, irn-esaitande sa mäl ten ordinaira foiu den extra-ordjriaira Minister.
Staren — dock
Utan altför nägoir del in rä lisi personalens bestämmande, hwilket, enligt Regerings Formen, endast tillkommer Konungen— iwif» lar järt intet ögonblick, att Hans Ma,n med bäve nåd och nöje emolragit ett fädan:
Riksens SränderS för» stats samt deraf stadfästa! hwad Nied omstandighererne funnits lörenlljt. 1!ti nii" redan äbcropadr ödmjuka
Me e oriak näiynde jag blott i förblgäende, akt dek, wid SwerigeL nuwarande belägenhet, siMeS hwarke» möjligt eller nödigt att hälla Ambapakeur wid »agot Hof svin hälst.
— Sedan Stais Ulstort.k nu mera föresiagil en minskad summa as 92.020 R:d. ärligen, ken jag förmodar warda af Riksens Ständer faststäld, fär jag derwis tillägga den simpla, me„ afgörande, blott arichmetilka anmärk» ningen, att , om efter förra bruket, twänne Amössiadeu» rer härefter skulle tillsättas, absorbera desie allena, wid nutvaremde dyrhet fa i Paris som i Petersburg hel» summan: tillsäkkcs en, ätgär halswa summan; och blir det en ren omöjlighet, att med den äterstäendc hälften bestrida de öfrige af Minister- Statens äswan upräknade z asdclningar.
Deremot, om ingen Ambaftadeur hälieS, sä kunna § de angelägnaste beskickningar, jag menar till Frankrike, Ryssland, England, Rhen-sörtunver och Dannemark besättas med Ministrar af andra rangen, hwardera kont med 12,020 R:d om ä»et, och öfwerffottcr af de anstagna medcln wara tillräckligt tik bade exrraordinaira utgifter, som Vid utrikes
Hof ej rmdrvikas kunna, och ritt förbättring af rap - Den !2 Deccmbcr.
6«7 pcllerade Minister-Staten, hwilken framför nägon annan af Rikets Stater kräfwcr denna förbättring as Ko.nurtgcns och Riksens Ständers, icke blon rätkwija, nej jag törK tillägga mcnsklighet, och i bada detza dygder förwarake heder.
Äswan upräknadc Beskickningar kunna till och med gerna dateras esler hwarje lokala behof, enär nämligen ofta och skiftenas alt efter omständigheterncs kraft, ben ena eller andra Beskickningen, eller ock flere pä en (sami, lämnas vacant», och emedlertid besirideS as Charge des Afl. res, hwilken med en tredjedel af Minister. tractameiilei >orde wara belåten; dä besparingen aolmgen hel och hallen stadnar Uti SratS-Ccchan eller någon del deras lämnas ät deir permiiterade, men icke rappellerade Ministern, under vacanee-riden.
Hwad beträffar den as mig förestague Beskickningen, under namn af Beskickning wid Rhenförbundet, tyckes ben sörcre den stora fördel, ett likasom sammanslå sä manga, dels nyst upkomne, dels äldre men nu mycket sörswagadc Konunga - Riken och Hos, hwilka eljest torde göra anspråk pä hwar fln särskilta beskickning, men som, kä de nu sjcklwe sörenat sig under en gemensam Carhegorie: Rhen-LArbuu-et, vcksä af andra magter pä samma coll ctiva sätt kunna anses och hrhandlao: pä enahanda grund, som tade Frankrike och Ryhland sör detta hällit hwac man kallar »n kckinisrre banal wid Tyska Fursten Verein och Swerige ftelft hällit Ministrar, som warit accrediterade, ben ena wid alla Italienska Hos och Eimer, den andra wid Neder-Sachsiska kretsens samrcliga Furstar och Släder.
Maftt likwäl anse nödWt att, till ett eller annar as de till
Rhen - förban» bet hörande
Hof, säsom kanffe till dtt Kongl Prcncst, ska, sör Slägtjkapens skull skicka en särskilt Millister, hlir ber oltid keroende af Dest Höga'välbehag; men j-- So8 Dm ^2 December. jaa wagar icke dest »undre tro, alt bada dcste as midi framställde ideer, den af Ministrar r»eg likasom pecrodi» sta remplaccrarrde af (."»argas <.!.:§ ^stsjrss och dcn af en qennursattr
Minister för an lingen alla, eller nog. ra af de st!!
Rhen-lörbundek hörande Hos, stola, om de werkställas, medföra en besparing, tillräcklig art fylla bchoswel af de öfrige till Mmistet.Slaien hörande s:ue delarne.
Under Extraordinarie Minister-Staren, har astid förställs b-.- exiravrdinaira mgifter, Swensta
Be» stickningcriie uödgatS göra wid nstsästen af omanlig glädje elice bedlöfwclft, ester af »vidsträcktare resor i den Monarks följe, hoS hwilken Ministern är accredeterad, till exempel när denne Mona<k gär i Fält, att förtiga mera dylikt.
Erm desto utgifter endast sällan inträffa , bebo stocs ingen betydlig ärlig fond dertill anstäs, allenast bracaniigacno dcrä samlas, och har den ej heller hittills warit högre anstagen än till 4,40g R:d ?6 tz.
Men det tvär egeureligen för rapcll radc Nstnister-Staten, som jag har trott mig stylsig art tala, ie» ke sa mycket derföre, all jag, såsom ett 20 arigt och fä» lebes wandt offer, utgör en altför obetydlig del deraf, sam fastmera af den högre orsak, att denna Skars sa bestaffade bibehållande, enligt mm ärligaste öfwerty» gelfe ej star att förenäs, såsom jag redan sagt, med ^ Nationens hwarke» rättwisa eller menstljghct, nylla eller heder.
Att ej mistbruka Hä-stofi:
Rtdderstaper och Adelns tid och tålamod, sär jag här åberopa hwad uuit förra ödmjuka Memorial i denna del utförligare innehäller; dock med detta enda tillägg, att, om än alla Rikets Stater skulle behöfwa förbättring.
Den is December. 629 dek jag wist icke skall bestrida, om än alla, i fall en enda, med de andras uteslutande, blefwe förbättrad, desse skulle anse sig med wald behandlade, om änke» ligen sielfwa Stats-Utskottet skulle pästä, att, dä lillgängarne ej medgifwa att tillfredsställa alla, bör ingen hjelpas; tror jag mig likwäl sa förtroendcsfullt som wördsamt böra hemställa till Högloft.
Ridderskapet och AdelnS och samcelige Riksens Ständers gemensamma sä uplysta som öma bepröfwande; Om, da rappellerade Minister-Staten är den enda i Riket, med den dubbla olägenhet, art de dertill hörande indiwiduer, först, under det de äro i aktivitet, ej fa njuta nägon befordringsrätt hemma, och sedan, att enär de blisrva rapellerade, de förlora hela sin lön, i stället att alla andra Statens Embekömän jämt skrida fram uti deras befordringSwäq, i mohn af deras tjenstetid, och stuteligen förafskeda, med bibehållande antingen af hela eller halswa lönen, eller emot und^-nide af ett motswarande accord; Om dä icke, säger jag- rapvellc» rade Minister-Staten äger en odelav, ömkelig om man will, men helig rättighet, att sent omsider bliswa med mensklighet och rätkwisa behandlad af ett Fädernesland som är alla Medborgares Moder och som dem alla moderligt behandla bör, utan att de långt för detta bättre lottade barnen böra misstycka, om de mäst wKN,lottade änteligcn winna nägon förbättring, och utan att de förre deraf kunna anse sig berättigade, att likaledes yrka en förbättring, som,om den wunncs, endast skulle bibehälla den gamla disproportionen, meri nu, pä alla fall, ej kan winnås af alla.
I sall Högloft.
Ridderskapet och Adeln skulle finna för godt att remittera detta Memorial till Stats, Utskottets närmare granskning, hemställer jag rvör»- Ljervk Bandet N o 40. sam - 6io Der» i» December. sammast, humwida dek äswenledes borde eommuniceramed de öfrige respektive Sränden.
Stockholm dm z Derember 1809. 6. Äfwen detta Memorial klef Författaren tillätit att med de andre Ständen kommunicera.
Herr»!
^VinxsrZ, upläste följande dictamen till Proroeoller.
Med fast föresats att blott yttra min ringa öst Mttygelse i ämnen inom kretsen af mitt yrke, magar jag »u underställa Höqwälborne Herr GrefwenS och Vandr«Marfka!kenS san i Ridderskapet och AvelnS uplysta och förromssria granskning, de delar af Högloft.
Stats, Utskottets Betänkande, i afseende pä Militaire» Staren der denna min öfwerkygelse är stridande med Unkottets beftur.
J ,q delar wifierligen med mängden sf Rldoerskapet och Wein en villia erkänsla för Utfkvrters osparda möda skt samla och ekdna denna mängd af saker, som jnga» i DeH Betänkande.
Lfwm att den m,Majra delen deraf betydeligen mätte bidragit att öka Utskottets möda; men nödgat tillika bekänna, an, ehuru jag finner att en större redighet i täkenskaverne derigenom bör tvinnas, jag bock hade önskar denna del en högre grad as fullkomlighet, samt att deruti ej rädt en nog wida sträckt hushålls principe, amenligt i strid med den af Ukfforret pä flera ställen yttrade och as allmänna rösten styrkta nööwänbighererr af ett kraftfullt försmår.
Det Den is Dccen ber.
Tet were wifcrligen öswcrstötigt, ätt här UPrepa alla te orsaker' som bora förwä oh, au med omso-g untw ka en sä farlig qrundsatts, som den§ ail r,kl. Stars-Merker pä Förswaretö bekostn^, Det är utan undantag c>, nödwändighet, akt wid hwarje tillfälle iakttaga hushållning; Men ma dock ej detta leda oh för långt, och mä hwarje förslag i deli ta ämne, inna» det som nyttigt anses, med sakkännedom bluma behandladt.
Det kunde anses som jag tilltrodde mig bedöma Uiffoltelv mi ilaira uplysning, jag skylidar mig derföre att btkyga alla drsi medlemmar mitt skyldiga aktning, samt den ölwenygelsen jag äger, att Utskditet i Desi läge ej kunnat föreslå annat än hwad
Det gjort; Me» jag sär äfwen i anledning af denna min öswertygelfe yttra, det jag anser som en följd af sakens natur, att man sä wäl i militaira som i andra ämnen, merendels förselar ändamälet genom en för tidig granskning af detailler.
Utskottet har wiherliq-n ej, i sa motto härtill gjort sig skyldigt; detkaillerne äro med skäl unöerställningöwis framstälde sami grundade pä remitterade Mmorialer.
Jag hade dock önskat att principen i afse» ende pä nödwändigheten af ett kraftfullt försmak eller ocksä morsa tsin, mera afgjordt blifwit bestämd, inna» förändringar kanske i strid med något as beha fall pkÄjecteradeS.
> Jag anset mig i afseende härtwna och inuari jag wägar utbedja mig Ridderskapet och Adelns ups märksamhet wiv detaillerne, skyldig anföra nägre af de skäl som stadgat min öswertygelfe i venna prelimlnakree fräga,Nöd«ändigheretlafetk krastfullr förswak.
612 Den 12 December.
Matt behöfwer aldeles imer inga hwarken i wilitairiska eller politiska undersökningar, för art finna, det wart närwarande Förswars-Werk, om del skall bliswa tillräckligt art afböja ett anfall, snarare bör gist ivas den högsta grad af fullkomlighet an förswagas: sjclfwa sunda förnuftet säger ost defiukoni, att del som hittills warit oiillräckeliar mätte ännu säkrare wara det dä det minfikas.
Jag har förr tagit mig den friheten yttra frän delta ställe, jag sär den äran göra der ä nyo: art wjtzerligcn wi ej kunna sägas haswa grnndat wart Fäderneslands framtida wäl, kä tillfället för der wäst absolura inflytande ännn är öppet; art detta är fallet, sa wida man ej med söresattS bcflurer att i möjligaste matto Ukwidga och fullkomna förswaret, är lika sa afgjordt, som alt man endast blir fredad frän misthandlingar och anfall, dä man är i författning kunna afböja dem.
Säker och wiglig är rillika den satts, att, om ej tvär önskan att grunda nationell sjelfständighet, lika lifligt syfielsätkcr ost, som den, att grunda personell, ffola wi innan kort förlora bada.
Och fastän iag nu äger ett minde tillsörlitcligt hopp atr wid denna Riksdag, der grunderne till wär framrida frihet blifrv>t lagde, äfwen sä se wär framtida sjelfständighet af, Mord, hoppas jag dock att Riksens Ständer ej genom e» förhastad misströstan och för wida drifweu httöhäll-- ning fullkomligt aflägönar möjligheten.
Jag ätcrgar nu med Ridderfikapet och Adelns Mätelse till Stats-UrsHotkekS betänkande och wagar mcd sann tillförsigt yttra mina anmärkningar, säsom stödjande sig pä bestå billiga och oswikeliga grunder.
Genast wid uprepandct as de särskilte Mslilair-Star terne saknar jag Finska Arkillerie Regementes.
Det skulle kun.
Deir 12 December. kmilia anfts sem partisthet as mig seni sjelf Artillerist akt yttra mig i detta ämne, om ej allmänna omdömet more fullkomligt stadgadt i afseende pä detta wa» pens nödwändighet; jag häuwilar endast kill de berak, reiser om sednare kiders afgörande bamiller, der altid Artilleriet såsom kraftigt bidragande till segren bliswit ansördr, samt den nödwändighet wi altid warit uti, att till nära dubbelt förstärka denna Corps wid infallande krig.
Att wi förr ansens som mästare i denna del och att wi ännu ha mängden as Europas Artillerier efter ost i uplysning hwgd wapners sammansättning beträffar, kan jag äfwen wäga försäkra.
Det more således ett bckydeligt förswagande af Armeen, om dorta Regemente ffulle försumma, dä tillika wi derigenom stulle förlora en mängd skicklige och krigser, jarne Officerare.
En annan indragning som Utstkotlet trott sig böra projektera, mot hwilke» jag med samma skäl wägar yrka, och som Utffortet lättare torde wara i författning ändra, är den as Fältmätnings Corpsen.
Dek är ttllräekeligt, akt blott undersöka denne Corpss bestämmelse, för att finna betz widsträckla nytta.
O»» nian medgifwer att loc l kännedom fordras wid ett krig; vin man anser kunstaper och ett fortsatt bemödande till utbildning fordras af en Militaire, samt kännedom af tidehwarfwets krigs händelser och förbättringar äga inflytande wid anwändandet och ordnandet af wära egna krafter, sä är denne Corpss existence afgjord.
Den mera abstracta besästnings-wmenskapen, som merendels fordrar en persons hela upmärksamhet för att fullkomligt ägas, och som detzutom är af ett mindre allmänt anwändande i wart land, der sa fä Fästningar finnas och hyggås, torde fwärligen med denne 614 Den 12 December.
Fältmätning
Corpscns tj-nstgöring kun».; förenas.
Fransoserne, som uii Krigs.
Förfarlningar med skäl böra tagas till exempel, haswa chilr desta böda befattningar frän hwar uzdra, och äfwen här i Smetigföre Fältmätning Corpsens inrättande, förrättades detta arbete af särskilde dertill commenderade Officerare:
Finffa recognosceringen witlnar derom, och har jag äfwen för egen del någon erfarenhet deras.
Hwad SjömämingS» Corpsen beträffar, wagar jag ej fälla mitt omdöme, som warante i tvitzt afseende utom min krets; men att wi nu mera än förr behöfwa wäl känna wara kuster är en afgjord sak — om detta winnes genom benna Corpsen» bibehällande, magar jag ej afgöra.
Jag ämnar deremot med mera widlöftighct anföra nägra anmärkningar i afseende pä förändrandet af witze inveldre Cavallerie-Regementet samt en projecterad varancé - hällning af s:del af Armeen.
Hwad den förra delen beträffar, anser jag wis, ferligen indcldts Armeen i allmänhet kunna underkastas någon förändring, men om just den föreflagne är den bäste torde cj wara sä fullkomligen afgjordt.
Jag instämmer med Utskottet deruti att CavallerietS för» Hällande lill Infanteriet möjligtwis kan förändras irran att del hela af Förswaret derigenom blir lidande; men den äterstaende delen bör dä äfwen gifwas den hög» fia möjliga fullkomlighet.
Om detta star att förena med Indelnings.
Werkst lämnar jag derhän; min öswertygelse i denna delen torde kanske anses nog paradox, men wär tanka att man genom nägra weckors ärlig Oercise kan formera Cavallerister, är det ej mindre »tom - Dm rr December. 6r§ Utomlands.
Ett mindre men godt Cavallen- Lr alltio alt föredraga framför ert talrikt och oöfwadt; och mä dek tillätas mig anföra en stuksattS, jag trott mig hafwa ledk frän nyare friggsätter, att, i afseende pä Jnfanterie, är mängden afgörande, da hos Cavallerie och Actillerie sullkomligheten dcciderar — Jag bekla« gar sälcdcs att
Ulskottet trott sig äfmen böra minska det wärfwade Cwallcriet, uran att jag tilltror mig Widare häruti böra inga.
Den föreflagne förändringen af de fyra indelte Cavalerie.Reqemenrerne, skulle enligt min tanka, i del afsiendet medföra en olägenhet, att någon af de bäva Regementets olikartade delar under en Chef, som endast gjort den ena delen deraf kill sikt yrke, bäda wid anwändandet och underwisningen mWgtwiS kunde bliswa lidande.
Man hade detzurom äfwen bordt lata ingä i ealculen
Skånes till detta wapens anwändande afpatzade local, bättre häst-race, samt Allmogens fallenhet för dylika öfningar.
Den genom Häst. varar,cewe erhällne besparingen borde desiutom enligt min ranka, dikecte anwänbas att gifwa Regementet en ökad styrka och en högre grad as brukbarhet.
Huru detta skulle kunna Verkställas, samt indeldta Armeen förändras och ökas, torde läkt kunna bewisas, dä hwarf?
Rust* och Rothållare gerna betalar för art fä hafwa sin nummer vacant, samt brukbar?
Corpsen pä samma sot som WermelandS Fält-Jägare kunna upfättas möjligen till 4. dubbla antalet af Cavalieritts samt dubbla af Infanteriets styrka för samma afgift.
Uplysningswis fäe jag nämna att en sä organiserad Bataillon af Man, med Befälets lön och inqumrring, Twuppen» Wärf - 6i6 Den 12 December. wärfning, årslön och beklädnad, kostar endast 12,467 R:dr 21 sk. 4 r:si.
Banco. — Således skulle veu neni de proportionen erhällas om endast hwarje Rothållare bctalre »agra och fyratio R.dr, samt hwarie
Rusthållare dubbelt för vacaiice-hällning as filt nummer.
Alla collistoner mellan de ruft-udc och bcsalct skulle derigenom sörswinna, arbetare finnas kill öswersiöd in-,om Previ-irerne och brukvare Soldater wid päkoniniande krii.
Om härmed förenäs tillstånd att göra nybyggen pä Kronans mark i likhet med hwatz Herr Baron Knäbeck projccterat, sä skulle wisterligcn ej folk saknas, och af de ttplysningar jag erhållit brista aldrig recrutcr lill Wermelands Jägare, samt bero las de källan öfwer rv
RDr, dä ofta inom samma previncer man fär gifma öfwer ivo R:dr i lega kill Iudelr Soldat.
Da härigenom alt beswär för den rustande uphörer äsweu sä wä! som alla jkjutSningar, drickspcn»ingar, malsäckar U.
:c. bör han finna sin uträkning derwid att betala sa, alt intet allenast en dubbel styrka pä oswannämde särr kunde underhällas, uran äf, wen art sä småningom förråder af Winter- beklädna, der Rcserve -utredning och kanske äfwcu något proviant, inom Provinceii eller Regementets ständ under freden formerades.
Penningen grek dä ej långt frän desi förre ägare, utan skulle till en stor del Återkomma i dest ficka, samt en hel hop med utgifter och utjkrifningar wid infallande krig sörekommas.
Dock, jag har kommit frän mitt ämne Ridder, skåpet och Adeln täcktes förläta mig denna digrehion, ändamälet dermed har endast warit, att wisa, möjlig, heren as Armens förökande utan Stats-Werkets eller de Den r2 December. 617 de Rustandes umgå.
Anser Ridderskapet och Avel,, Leita äqa någor warde, skulle jag förestå, NN man, i aMednmg af hwad Stare Utskottet anmärkt, sinner andru, nar wis laveira Armeen sneccstivt kunna werksta!» ias tili SrakS WeeketS särman, Utan ark föriwaret derigenom syneS lida, men öswerlamnar Hane Mast r-cstämmander as saktet och liden eller wcrkställighete-n Leras.
Slmeligen hwad vacanec hållningen äfen femtedel af Armeen beträffar, torde af
Let föregående min öfwertygelse i detta afseende kunna förutsägas.
Jag bär Lesiutom nagra gänger redan yttrat mig i detta ämne, utan art jag ägt den tillfredsställelsen arr Utskottet derpå gjort afseende.
Endast i det sall att denna vaeance-hällning tjenar till upräktande af andre Corp» ser i likhet med hwad jag redan hast äran nämna eller något bättre fäkt, instämmer jag med Ulffotlct och den wärde Ledamoten, som först wäckt denna fräga; j alla öfriga anser jag den som rakt ledande till Arin6enö uplösiung, samt upmanar Herrar Militairec att med mig häruti instämma.
Grefwe l.owenIijsIm, Oustris anförde fkristcligen följande: Högwalborne Herr Grefwe och Landt-Marffalk, Högloft.
Ridderskap och Adell Det är i anledning af Högloft.
Stats - Utfkotksts betänkande och den del deraf som rörer Lif» Gar» diet till
Häst, jag begärt att höras.
Jag ämnar icke uptaga Ständers dyrbara tid med 6r8 Den I2 December. med uprepande af de mikitairiska skäl, hwilka sedan Stockholms, Skärgården bliswit Riksgräns, fordra art tvid denna aräns sinnes ett Carvallen som wid sörsta urbrotkct af stendtligheter genast är lill hands och i stand att tillbörligen bestrida den C valleri - tjenst som i alla krigs-Theatrar är lika oungängelig.
Jag menar Förpost- och General- Sladö, waktS» tjensigöringen.
Hwem wek ej huru wigtig inflytelse denne del af stensten äger pä ArmöenS wäl — hwem inser ej huru oundgängcligt desi behöriga bestridande fordrar Cavallerjster som äga krigsmans, rådighet ost) upöf, wad eftertanka: egenskaper hwilka de endast, genom den lyckan att i Fält haswa warit nyttjade, och dagelig tjenstgöring kunna winna och bibehälla.
Huru Gardisterne under sednast? kriget bestritt denna tjenst» göring — hurumida de äfwen till Jägaretjenst befunnits skickelige dä en del af dem, af tereinen hindrade att urölwa sitt rätta yrke, friwilligt begärt äran af ett rum i Swenska tiraiileur,kedjan, derom tillhör deras Öf« wer-Vefälhasware och sidomän i striden att tala — med tillförsigt wädjar jag äfwen till dem, som as Regementet blott ägt en Piquet eller en Ordonance.
Lika öfwerflödigt anser jag äfwen att uppehålla Högloft.
Riddcrskapct och Adeln med omständcligt upp, görande as den enkla Uträkning, som, dä ett Cavallen i Stockholm i alla saft ej kan um äras, oomkullstöteligen bewisa» a« hwilkcn indekdt Trouppe som i Lif-jGardetS till
Häst ställe hircommenderas, blifwer den innemoe lika kost am alt här underhälla, och således att om Lif-Gar» det lill häst reducerades, minskades Armsen med en ej obrukbar Corps, utan att för Stats-Werket dermed ästadkommes en besparing som enS sörstente att näinnas.
Alt Den is December.
Wt hwad jag här osman ansört, har jag i sär» fkildte M morialer kill Ledamöter af Högloft.
StaisUtskottct omstäudeligen, med dertill hörande Ulräknin» gar upgifwit.
Dä alsccnde dera ej kunnat göras, och mini?» ning ä Regementet ända mast förestås, är jag sä wäl af den uvlysninq och owäld som hos Rikets Repre, sentanters Utskott bör förutsättas, son, af Högloft.
Ut» skottets om Regementet nyttjade och iör det samma sä hedrande uttryck/ öfwenygad akt knappheten as Ri» ketS tillgängar gör denna minskni.',; nöoig.
Till bewis pä denna min öfwerkygelse har jag uppå flere af UtikorretS LecamöterS begäran sjelf författat och inqiswit en plan till reduct-on och äswen i den tankan fou, dä mac radande att Konungens alla Gardes-Corpscr skulle till en Brigad sa-iimanfläs, sjelf tillstyrkt min egen löns indrag >,na.
Lika öfwertygad akt jag ej yrkat mer än rätt och nödtorftigt är, anser jag för min skyldighet, att nu yttra niia emot de delar af Högloft.
Utskottets Betänkande som skilja sig frän Mina upgifiec.
— Ju mindre antal Troupper man beflntar att Underhålla, ju angelägnare är alt i qn Uicek ersätta hwad man förlorar i quanriret, sä framt meningen annars är act i händelse af anfall kunna förswarg sig.
Dä en Under-Officerare är sämre betald än en dälig
Dräng, blistver der ej möjeligt att sa goda Su« setter till Vesta Sysftor — Soldaten sörsmar befordran, och hos honom sörswinner rn stark driffjäder till am» biljon och wälförhällande.
622 Den !2 December.
ElMU kjenstgörmgen w!d Rcgemenket wistk icke lemnäs i Under.
Officcrarnrs händer, anser jag dock en god Under,Offisers Corps wara af högsta wigk för stensten, och däri lara alla praméa Mllitairer nnd
Mlg sörena sig.
Att C: walle risten ivid sin mödosamma kjcustgö» ring och kunga dagelig» arbete ej kan lefwa af
Fyra s^illingar om dagen, derom kan den enklaste undersökning om puferne pä alia Näringe ställen öswrrlyga eil och hivar.
T ?! inrättande of egen hushållning har hwarken Under.Officeraren eller Karlen tvid Cavalleriek tillräck lig lcdigh-k.
De mäste ära pa krogen, och att dyrheren pä Näringsställen beständigt stiger, ehuru mycket olla priser an ma salla, derom lärer ingen Stockholmsbo wara okunnig.
Lika allmänt som rättwist har Cawallcrisien al.