Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Presle-ståndet den 10 — — Borgare-ståndet den 10 — — Bonde-ståndet den 12 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående aflöning för den person, som bestrider ordinarie tjenst, Jr än hvars utöfning innehafvaren är, i egenskap af Justitie-Ombudsman, förhindrad.
(Stats-Utsk:s Ulhde N:o 215.) S. A. K. Medelst Nådig Skrifvelse af den 22 Juni sistlidet år har E. K. M:t behagat fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på nödvändigheten af en sådan förändring i sättet för Justitie-Ombudsmannens aflönande, att hans af annan tjenst innehafvande lön må, på sätt redan är stadgadt i afseende på de inom Slals-departementen tillförordnade Expeditionschefer, kunna användas till aflöning åt den, som bestrider samma tjenst under den tid Justilie-Ombudsmannen är sjelf derifrån hindrad.
Rikets Ständer dela den af E. K.
M:t sålunda uttalade åsigt om lämpligheten deraf, att dea lön, som å gällande stal är anslagen forén tjenst, från hvars förrättande ordinarie innehafvaren är, under utöfning af Juslilie-Ombudsmans-embetet, förhindrad, i allmänhet oafkortad användes för bestridande af de med tjensten förenade göromål; men dä i afseende ä nuvarande Justilie-Ombudsmannen förekommer, att han, i egenskap af Häradshöfding i Luggude härad af Malmöhus län, innehar boställe, hvars afträdande under den lid, han bekläder Justitie-Ombudsmans-embetet, icke synes lämpligen eller skäligen kunna föreskrifvas såsom vilkor för åtnjutandet af den med beBih. till R.
Brot. 1856—1858. 40 Samt.
4 Afd. 2 Band. 31 242 EscpedUions-Utskottets Furs It/g till i/nd eril.
Skrifvelse A:o 216. mälda Embete förenade lön, så och då de extra inkomster, hvilka Häradshöfdingen i nämnda domsaga författningsenligt tillkomma, efter hvad Rikets Ständer tro sig med säkerhet kunna antaga, skola befinnas tillräckliga för att nöjaktigt aflöna den i Juslitie-Ombudsmannens ställe tillförordnade domhafvande, ulan alt afkaslningen af bostället samt tingsgästnings-penningarne och den pä stat uppförda Häradshöfdinge-lönen i samma domsaga behöfva denne tillerkännas, hafva Rikets Ständer beslutat, att, vid utbetalandet från Riksgäldskontoret af den, Justitie-Kanslerns lön motsvarande, allöning, som blifvit nuvarande Justilie-Ombudsman tillerkänd, skall aldragas ej mindre den på stat uppförda Häradshöfdinge-lönen, jemte ersättningen för tingsgästnings-penningarne, i Luggude domsaga, än äfven afkaslningen af det för Häradshöfdingen i denna domsaga anslagna boställe, beräknad till fyra procent af det vid bevillnings-taxeringen för det sednast förflutna året samma boställe åsätta värde.
Deremot och lör det läll, alt en embels- eller tjensteman, hvars egentliga aflöning utgöres af den för hans innehafvande tjenst anvisade kontanta lön, skulle framdeles varda till Justilie-Ombudsman utsedd samt Rikets Ständer icke skulle finna härvid förekommande förhållanden föranleda något särskildt stadgande i afseende på hans förut egande lön, hafva Rikets Ständer bifallit hvad E. K. M:t i nåder föreslagit, angående sådan löns användande till aflöning åt den, som bestrider den tjenst, från hvars utöfning ordinarie innehafvaren, genom Juslitie-Ombudsmans-Embetets förvaltning, är förhindrad.
Expedi(ions-Ulskottets
Förslug till anderd.
Skrifvelse J\T:o 217. 243 Hl:O 21*.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 12 Fehr. 18S8.
Presle-ståndet den 13 — — Borgare-slåndet den 13 — — Bonde-slåndet den 16 — — Rikets Sliinclers underdåniga Skrifvelse, angående statsbidrag för vägars anläggning och förbättring, hamn-byggnader och kanaler saint sjösänkningar och andra valten-aftappnings JÖrelag m. fl. dylika föremål.
(Stats-Ulsk:s Uthden N:is 158, 218 och 249 samt Först.
Stats-Utsk:s Mern.
N:o 258.) S. A. Iv. 1 öfverensstämmelse med hvad Rikets Ständer i underdånig Skrifvelse, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens 6:te Hufvud-tite! anmält, få Rikels Ständer nu i underdånighet sig yttra rörande de under innevarande riksmöte, genom E. K.
M:ts nådiga propositioner och skrifvelser eller inom Riks-stånden gjorda framställningar, Rikets Ständers pröfning underställda frågor om stats-bidrags beviljande för väg-anläggningar och väg-förbättringar, bro-byggnader, hamn-arbeten, kanal- och slupsverks-anläggningar, ström-rensningar samt sjö-sänkningar och andra vatten-aftappnings-företag, nemligen: A) t/ iiy ant ägg n ing n r och väg-för bättring nr:
Uti den vid Riksdagens början aflåtna nådiga proposition, angående Stats-verkets tillstånd och behof, har E. K.
M:t föreslagit att för anläggning af nya samt förbättring eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar, måtte af Rikels nu församlade Ständer anvisas 150,000 R:dr årligen, eller för åren 1858, 1859 och 18G0 tillsammans 450,000 R:dr R:mt. 244 Expedilions-Uls/cottets
Förslag till lindard.
Skrifvelse N:0 277.
Af det General-förslag, hvilket Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader, före innevarande riksdags början, till E. K.
M:t afgifvit angående sådana ifrågaställa, men ännu icke utförda, arbeten, för hvilkas verkställande enligt upprättade och till Styrelsen ingifna arbels-planer bidrag utaf allmänna medel blifvit i underdånighet sökta, visar sig, att de många och betydliga anslag, som under sednasle årtionden blifvit beviljade för väg-anläggningar och väg-förbätlringar inom nästan alla delar af riket, ingalunda motsvarat beholvet af och tillfredsställt anspråken pä ytterligare understöd lör dylika företags utförande; äfvensom att allestädes en tilltagande båg alt komma i åtnjutande af enahanda anslag och en ökad benägenhet att underkasta sig härmed förenade vilkor och åligganden hos menigheterna framkallats genom de af erfarenheten vitsordade fördelar lör allmänna rörelsen inom landet, som de med härtill anslagna medel redan åstadkomna vägförbättrings-arbelen medfört.
Ständer anse sig följaktligen äfven vid denna riksdag böra bevilja och till E. K.
M:ts nådiga disposition anvisa en större anslags-summa för att fortfarande befrämja och underlätta verkställigheten af sådana arbets-förelag, hvarom nu är fråga; och hafva alltså, lör anläggning af nya samt förbättring eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar, anvisat till E. K.
M:ts disposition en årlig anslags-summa af 150,000 R:dr, och således för åren 1858, 1859 och 1860 ett sammanlagdt belopp af Fyra hundra femtio lusen R:dr Itunt.
Ständer funnit nedannämnde framställningar om statsbidrag för nya väg-anläggningar påkalla afseende, nemligen: l:o Sedan kostnads förslag under sommaren år 1855 blifvit uppgjordt i afseende på anläggningen af en genom öje kapellag gående väg mellan Wester- och Ösler-dalarne, hvarvid kostnaderna lör denna väg-anläggning beräknades lill 58,150 R:dr banko, sä och eller det Styrelsen för allmänna väg- och vatten-bvggnader, som ansett, att nämnde väg borde kunna anläggas för en kostnad af 13,000 R:dr banko, tillkännagifva, att endast hälften af sistberörda summa kunde påräknas såsom stats-anslag för ifrågavarande företag, samt att det öfriga beloppet således måste af vederbörande menighet tillskjutas, har hos ilikets Ständer blifvit föreslaget, att då Öje kapell-lörsamlings medlemmar, i anseende till deras kända fattigdom, omöjligen kunde utgöra det tillskott, som af deni fordrades, Rikets Ständer mätte för sagde väg-anläggnings utförande bevilja eli hela den beräknade anläggnings-kostnaden motsvarande slats-bidrag, på det att della ej allenast för kapell-församlingen, — hvilken, i saknad af all farväg, måste vår-, sommar- och höste-liderna dels bära och dels olver 3:ne sjöar frakta sin säd, jemte öfriga lilsförnödenheler — högst behöfliga, utan äfven för Wenjans, Malungs Lima och Transtrands församlingar särdeles gagnande företag måtte kunna utföras.
1 betraktande af den torftiga belägenhet, hvaruti innevånarne inom meranämnde aflägsna landsbygd sig befinna och deras oförmåga att utan tillgodonjutande af ett i förhållande till kostnads-beloppet betydligare understöd, än det sorn för likartade arbetsförelag vanligtvis utaf allmänna medel erhålles, utföra nu ifrågavarande väg-anläggning, hafva Rikets Ständer, med derjemte fäsladt afseende å samma vägs vigt både för Öje kapellag och kringliggande socknar, samt ortens innebyggares stora behof af arbetsförtjenst inom sin hembygd, ansett sig böra bevilja ett serskildt stats-anslag för meranämnde väg-anläggning; men då, enligt Rikets Ständers åsigt, detta anslag likväl ej bör bestämmas till hela det belopp, utgörande omkring 13,0110 R:dr banko, hvartill, såsom Vägoch Vattenbvggnads-slyrelsen upplyst uti sitt i ämnet afgifna underdåniga utlåtande, kostnaden för anläggandet af en efter ortens behof lämpad, farbar transportväg skulle uppgå, hafva Rikets Ständer, för en vägs anläggning mellan Wester- och Öster-Dalarne genom den tdl Öje kapell-församling hörande del af Wenjans socken, beviljat ett ser - Expeditions-Utskoltets Förslöf] till ttnderd.
Siri/velse N:o 211.
245 skildt stats-anslag af Femton tusen R:dr Rimt, under de vilkor och förbehåll, som för andra dylika vid denna riksdag beviljade anslag varda stadgade. 2:o Genom serskild nådig proposition af den 26 Februari nästlidet år har E. K. M:t föreslagit Rikets Ständer att anvisa ett statsbidrag af 45,000 R:dr banko för vägs anläggning mellan Ofver-Torneå och Pajala socknar i Norrbottens län, om hvilken väganläggnings befrämjande medelst dertill af allmänna medel beviljadt anslag framställningar åtskilliga gånger förut skett, men, i anseende lill ofullständiga undersökningar och mindre tillförlitliga kostnads-beräkningar, icke kunnat af E. K.
M:t bifallas eller hos Rikets Ständer förordas.
Sedan likväl numera detta ämne blifvit fullständigt utredt, anse Rikets Ständer, lika med vederbörande embets-myndigheter, företagandet och utförandet af nu ifrågavarande väg-anläggning böra befordras genom dertill beviljadt anslag af allmänna medel; och då, i anseende till härvid förekommande serskilda förhållanden, hela det begärda och af E. K. M:ts Befallningshafvande förordade samt af E. K.
M:t i nåder föreslagna beloppet funnits böra af Rikets Ständer anvisas, dock ulan att, på sätt E. K.
M:ts nådiga proposition innehåller, såsom serskild tillgång för detta anslag afses den besparing, som uppkommit derigenom, alt det vid sednaste riksdag beviljade statsbidrag lör ett större vallen-aftappnings-arbete inom Småland icke blifvit under stadgade vilkor begagnadt, hafva Rikets Ständer, för anläggning af väg mellan Ofver-Torneå och Pajala socknar i Norrbottens län med den rigtning, som genom laga kraftvunnet beslut blifvit för denna väg bestämd, beviljat ett serskildt stats-anslag af Sextiosju tusen fem hundra R:dr R:mt, att utgå på samma sätt och under samma allmänna vilkor och förbehåll, som varda stadgade i afseende å på andra vid denna riksdag för väg-anläggningar och vägförbältringar beviljade stals-bidrag.
B) Brobyggnader.
Hos Rikets Ständer har blifvit anfördt, alt Thorsångs församling inom Stora Kopparbergs län länge varit betänkt alt, i stället för de färjor, som församlingen måste underhålla, men å hvilka öfverfarten tidtals, i anseende till storm och is, icke kunde verkställas, anlägga 2:ne flottbroar, den ena öfver Dal-elfven vid Thorsångs kyrka och den andra öfver den så kallade Lill-elfven: men som denna socken, bestående af blott 32 mantal, i sednare tider lått vidkännas betydliga utgifter för landsvägens omläggning samt åtskilliga upprensnings-arbeten i nämnde eif, skulle densamma utan bidrag af allmänna medel omöjligen kunna bestrida de med ifrågavarande bro-byggnader förenade kostnader, uppgående, jemlikt 2:ne upprättade förslag, för en flottbro af 300 alnars längd och M j alnars bredd öfver Dal-elfven vid Thorsångs kyrka, till 7,990
R:dr 20 öre, och för en sådan 122 alnar lång bro af lika bredd öfver Lill-ellven vid samma kyrka till 3,122 R:dr23 öre R:mt, eller till ett sammanlagdi belopp af 11,118 R.dr 43 öre Runi.
Dessutom har uppgifvits, all, utom den Thorsångs socken åliggande skyldighet att för öfverfarten å Dal-elfven underhålla 2:ne färjor, 6 mindre sådana mäst af enskilda byalag inom samma socken underhållas, hvarföre, med erinran om den ökade kostnad och tunga denna underhålls-skyldighet medförde, sedan skogs-tillgången inom socknen i sednare lider aftagit, och färj-karlarnes lefnads-koslnader deremot betydligt ökats samt 246 Expeditions-Utskottets Förslag till u/iderd.
Skrifvelse N:o 217.
Fahlu bergslag, efter de vid sednaste riksdag vidtagna anordningar, upphört att bidraga till ortens färj- och pråmbyggnader, nu blifvit föreslaget, att ett lån utaf allmänna medel å 6,666
R:dr 32 sk. banko för de ifrågaställa brobyggnads-arbetena inålte nreranämnde socken beviljas, samt att detta lån mätte få vara ränlefritt under byggnadsåren och sedermera återbetalas genom 2 procent årlig amortering, hvarjemte derefter för detsamma borde erläggas 3 procent ränta.
Med afseende å vigten för den lifliga trafiken genom meranämnde socken till och från Fahlun, att de föreslagna broarne öfver
Dal-elfven varda ofördröjligen anlagda, och då, vid de upplysta förhållandena, dessa brobyggnader, åtminstone för närvarande, icke torde kunna åstadkommas utan bidrag från det allmännas sida, hafva Rikets Ständer, för anläggning af 2:ne flottbroar i närheten af Thorsångs kyrka, den ena öfver Dal-elfven och den andra öfver Lill-elIven, i stället för de hittills begagnade färjor, beviljat ett låneunderstöd af Tiotusen Riksdaler Riksmynt åt Thorsångs socken, under vilkor, att dessa broar icke komma att hindra flottningen å nämnda vattendrag, samt alt deras anläggning löre 1869 års slut påbörjas; och må det nu beviljade lånet, före hvars utbetalning af E. K.
M:t i nåder godkänd säkerhet skall varda ställd för brobyggnadens behöriga fullbordande, få under två års tid utan ränta innehafvas och derefter återbetalas genom erläggande af sex procent årligen utaf det ursprungliga lånebeloppet, hvarvid fyra procent ä det oguldna kapitalet beräknas såsom ränta och återstoden såsom kapilal-afbelalning.
C) Hamnbyggnader, l:o Uti E. K.
M:ts nådiga proposition, angående Statsverkets tillstånd och behof, har föreslagits, att för understödjande af mindre hamnbyggnader och årensningar mätte serskildt anvisas 15,000 R.dr årligen, eller för åren 1858, 1859 och 1860 tillsammans 45,000 R:dr Runt.
Vid föregående riksmöte har någon serskild anslagssumma icke blifvit anvisad till E. K.
M:ts nådiga disposition lör sådana arbetens understödjande, ulan har åt E. K.
M:t ölverlemnats att utaf de för vägars anläggning eller förbättring då anslagna medel använda någon del, högst 10,000 R:dr Banko årligen, till strömrensningar samt smärre hamn- och brobyggnader, men uti det före innevarande riksdags början afgifna general-förslag har Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader hemställt, att ep serskild fristående summa mätte, utan sammanblandning med anslaget till vägförbätlringar, anvisas, för alt till förstnämnda föremål kunna af E. K.
M:t disponeras, hvilken framställning, på sätt högstberörda proposition visar, E. K. M:t i nåder gillat.
Rikets Ständer, sorn dela Väg- och Vattenbyggnads-Styrelsens åsigt om lämpligheten deraf, att de anslag, hvilka af E. K. M:t, beviljas för nu ifrågavarande föremål, utgå utaf härtill serskildt anvisade medel, anse äfven lika med bemälde Styrelse, att det för mindre hamnbyggnads- och strömrensnings-arbelen disponibla belopp, hvilket redan vid 1844 och 1845 årens riksdag bestämdes lill 10,000 R:dr Banko årligen, bör, då alla arbetskostnader derefter blifvit stegrade, förhöjas, helst verkställigheten af dylika arbeten inom flera orter erfordras för alt der underlätta transporterna och framkalla en ökad rörelse, hvarföre Rikets Ständer lill E. K.
M:ts nådiga disposition för min - Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 2'17.
247 dre hamnbyggnaders och årensningars underslödjande beviljat och anvisat den summa, som Styrelsen lör allmänna väg- och vattenbyggnader föreslagit, eller Sextio Tusen Riksdaler Riksmynt att från Riksgäldskontoret utgå med Tjugu Tusen Riksdaler sagde mynt för hvart och ett af åren 1858, 1859 och 1860. 2:o Bland de serskilda statsbidrag, hvilkas anvisande E. K. M:t tili propositionen om
Statsverkets tillstånd och behof föreslagit för befrämjande af åtskilliga ifrågaställa arbetsförelag lill kommunikations-väsendets förbättring, förekommer ett sådant bidrag af 25,700 R:dr R:mt, nemligen ett anslag å 12,850 R.dr och ett län å samma belopp, för hamnbyggnad vid Färjestaden på Oland.
Vid öfverlemnande! och förordandet af den underdåniga ansökningen om statsbidrags beviljande för detta hamnbyggnadsarbete, har E. K. M:ls Befallningshafvande i Kalmar län vitsordat de uppgifna llerläldiga olägenheter, som saknaden af en tillräckligt djup samt för storm och sjögång tryggad last- och landningsplats på den midtemot Kalmar belägna Öländska kusten förorsakade för den lifliga trafiken mellan nämnda stad och ö.
Enligt E. K. M:ls Befallningshafvandes härvid afgifna yttranden vore de under sednare åren med understöd af allmänna medel verkställda anläggningarne af harnnbryggor vid Mörbylånga köping och utanför färjplatsen Fröbygårda ingalunda att betrakta såsom ordentliga hamnar, der större båtar och farkoster kunde finna erforderligt skydd.
En sådan hamn syntes alltså böra anläggas vid den i Thorslunda socken belägna Färjestaden, såsom det lämpligaste stället dertill, enär, i följd af dess belägenhet och sträckningen af de allmänna vägarne, denna plats vore öfverfartsorten för en stor, om icke största delen af dem, som frän Öland begålve sig lill Kalmar, och likaså den närmaste färjplatsen för de från Kalmar till ön ankommande resande.
För öfrigt har E. K. Al:ls Befallningshafvande upplyst, att allmogen i de medlersla socknarne på Öland, med få undantag, förde sjelf till Kalmar produkterna af sitt jordbruk och sin boskapsskötsel, dervid den ojemförligt största trafiken, för alt begagna den kortaste sjövägen ginge öfver Färjestaden, hvadan den derstädes föreslagna hamn-anläggning skulle komma att medföra direkt fördel för en befolkning af omkring 12,000 personer.
Då verkställigheten af en hamnbyggnad vid Färjestaden, enligt hvad sålunda blifvit upplyst och vitsordadt, är af synnerlig vigt för den årligen tilltagande rörelsen på Öland samt kommunikationen mellan denna ö och meranämnde stad, som utgör den förnämsta afsältningsorten för öns produkter, så och enär vederbörande
Distriktchef och Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader förklarat, att planen för hamnbyggnaden vore i tekniskt hänseende ändamålsenligt uppgjord, samt att de beräknade och lill 38,550 R:dr R:mt uppgående koslnaderne öfverensslämde med ortens gällande arbetslöner och prisen å materialier, hafva Rikets Ständer för ifrågavarande hamnbyggnad anvisat ett statsbidrag af Tjugufem Tusen Sjuhundra Riksdaler Riksmynt, hvaraf hälften, eller 12,850 R:dr, under tillämpning af de i afseende på statsbidrag för likartade föremål meddelade allmänna stadganden, komma att utgå såsom anslag utan ålerbetalningsskyldigbet, och 12,850 R:dr såsom lån emot de betalningsvilkor, som varda bestämda för de under denna riksdag lill hamnbyggnader beviljade låneunderstöd. 3:o Hos Rikets Ständer har fråga blifvit väckt om beviljandet af ett lån å 20,000
R:dr och ett anslag utan återbelalningsskyldighet å 25,000 R:dr Banko för hamnbyggnad vid staden Falkenberg enligt t. f. Chefensvid södra väg- och vattenbyggnads-dislriktet, Kaptenen A.
Remmers, i slutet af 1853, uppgjorda plan och förslag, dervid kostnaden för delta företag beräknades till 58,400 R:dr sagde mynt; och har, enligt hvad Rikets Ständer inhemtal.
Chefen för Väg- och Vallenbyggnadsslyrelsen, efter tagen kännedom af denna plan och kostnadsförslag, meddelat det yttrande, att pia - 248 Exp e di tio 72 s- U
Is ko Hets Förslag till underd.
Skrivelse N:o 216. nen lill denna hamnanläggnings verkställande blifvit omsorgsfullt uppgjord och att ifrågavarande företag, om detsamma i öfverensstämmelse dermed utfördes, komme att för håde staden och angränsande orter medföra en kostnaden motsvarande nytta.
Med afseende ä den högst lidiga sjöfarten utanför Halländska kusten, deruti en mängd serskilda nationers fartyg deltaga, anse Rikets Ständer, den hamn-anläggning å denna kust, hvarom fråga blifvit väckt och genom hvilken anläggning en säker hllflykt i beholvels stund skulle komma alt beredas åt de i närheten al nämnde hafskust befintliga sjöfarande, vara ett i den allmänna seglationens och handelns interesse vigtigt och gagnande förelag; och då detta företag dessutom ofelbart, kommer att ega ett fördelaktigt inflytande på afsättningen samt rörelsen och industrien ej blott i den stad, invid hvilken hamnbyggnaden skall verkställas, utan äfven inom den staden omgifvande landsbygden samt andra på icke obetydligt afstånd derifrån belägna orter, synes staten icke böra undandraga sig att för samma företags åstadkommande lemna det dertill oundgängligen erforderliga bidrag af allmänna medel.
Rikets Ständer, som alltså funnit sig ega anledning bifalla den gjorda framställningen om ett stats-bidrag af samma, till Riksmynt förvandlade, belopp i rundt tal, som föreslagits, föreställa sig dock, att Falkenberg, genom den ansenliga tillökning i dess rörelse ocfi inkomster, hvilken, lill följd af hamn-anläggningen derstädes, framdelesböruppkomma,skall blifva i tillfällealt återbetala största delen af det föreslagna stats-bidraget; hvadan Rikets Ständer för meranämnda företags utförande beviljat staden Falkenberg ett stats-bidrag af Sextiosju Tusen Riksdaler Riksmynt, nemligen 47,000 R:dr såsom län och 20.000
R:dr i egenskap af anslag utan återbetalningsskyldighet, under vilkor, att hamnanläggningen vid nämnde stad icke allenast verkslälles, utan äfven framgent vederbörligen underhålles genom stadens försorg, samt att hamnen och inloppet dertill erhålla det djup, alt densamma kan af allmänna sjöfarten begagnas.
För öfrigt komma i afseende på detta statsbidrag att tillämpas samma förbehåll och åligganden samt belalningsvilkor. som för andra till dylika förelag under innevarande riksdag anvisade medel varda af Rikets Ständer föreskrifna. 4:o
För fullbordande af påbörjad och till en del utförd hamnanläggning vid Strömstad har blifvit föreslaget, att Rikets Ständer mätte bevilja ett statsbidrag af 15,000 R:dr R:mt, hvaraf hälften eller 7,500 R:dr skulle erhållas såsom anslag utan återbetalningsskyldighet och andra hälften i egenskap af lån emot 4 procents ränta och och 2 procents årlig kapital-afbetalning; varande uti eli härom af nämnde stads Äldste afgifvil memorial, bland annat, anfördt: all, efter föreningen med Norrige, Strömstads handel befunnit sig i ett serdeles altynande tillstånd* att, i synnerhet sedan 1825 års förordning angående Sveriges och Norriges ömsesidiga handels- och sjölärts-förhållanden utkom, hela gränshandeln dragit sig från Strömstad lill Fredrikshall och andra Norrska städer, att till följd af den allmänna stagnationen i stadens handelsrörelse, Strömstads invånare sedermera och ända till år 1850 befunnit sig i den mest bekymmersamma ställning, att efter sagde år hade dock en förändrad tull-lagstiftning' visat förmånlig inverkan på stadens handels-förbållanden; att sedermera en lifligare handel med gränsboarne samt ett ökadt antal badbesökande bidragit lill spridandet af större välmåga bland befolkningen; att en följd deraf varit, att anläggningar samt andra företag af mera allmän vigt och nytta kunnat verkställas; all till dessa företag borde räknas en påbörjad och till någon del utförd kaj- och hamnbyggnad, hvilken för staden redan medfört en kostnad af 10,500 R:dr R:mt, att då stadens tillgångar medtagits af de flerläldiga anläggningarne och förbällringarne, kunde det påbörjade, för staden ytterst vigtiga och gagnande hamnanläggnings-arbetet, i brist af dertill erforderliga medel, Expeditions-1] Is/o Hels Färsing till umlerd.
Skrifvelse N:o 217. 24'.) del, icke Fullbordas, ulan måste afstadna, såvida icke delta samhälle, i likhet med många andra släder, erhölle understöd af allmänna medel för sin hamnbyggnads utförande, samt alt ifrågavarande säkra och äfven med hänseende lill rikets försvar lämpliga hamn i en' framlid möjligen kunde komma att begagnas äfven af andra fartyg, än dem som tillhörde handelsflottan; varande, enligt uppgjordt förslag, kostnaden för verkställande af de återstående högst behölliga arbetena för fullbordandet af hamnanläggningen vid Strömstad beräknad lill 26,530 Hulr H:mt.