Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter en tids lugn, hwarunder man förmodat att wise wäckte frägor, dels genom bcgifwanden ä ena, dels genom ncgarc eftersinnande ä andra sidan, skulle hafwa förfallit, framträder äter det hcderwärda Bonde-Ständer för att gifwa ännu ett bewis af betz ihärdighet och föresatts, att oagtadk det wunnit de fleste af sine pästäenden, det ändä icke wille eftcrgifwa en enda punkt af sine första fordringar.
Under erkännande af be flere prof af wälwilja som Bondr-Stänbct mcdgifwcr att det utaf desi Med-Ständer under betta Riksmöte ätnjutit, säger det sig hemta ben säkraste. grund för sitt hopp om ett beslut som torde grund.
Den i6 October. 42ZL grundlägga kommande flägtcrS sällhet. — Hcberwärda Bondc-Ständets härwid nyttjade talesätt torde grundlära kommande siägterS sällhet; medgifwer till en börja» att Bonde»Ständet dock ej är sä alldeles säkert att det beslut som äskas skall sä directt leda derhän; men i öfrigt är det wisst rigtlgare att säga, kommande ffägterö sällhet ty till det närrvaran, deö torde det mindre leda, dä frägan är att borttaga hela Folk-ClasserS lagliga och med deras wälfärd förenade rättigheter.
Dessutom, dä man, under erkännande af redan emottagen wälwilja, önskar ett beständigt fortfarande deraf, torde den gamla sattsen ej utan skäl här kunna anwändas; att ju mer man sär, tess mer will man ha.
Bonde, Ständet äberopar ben bemedling K:gl» Maj:t detsamma lofwat ivid Regerings - Formens uirdcrteknande, erkännande derjemte icke allenast den genast deraf rönte »verkan, utan äfwen att Kongl. Maj:t ^ ej lofwat utsträcka denna bemedling längre än sä wida billighet och rättwisa bet medgaf.
Det nu förnyade anspräket lärer sälcdeS härleda stg frän begrepet om billighet och rättwisa.
Det är deremot allmänt kändt huru Ridberska» pct och Adeln med underdänigt afseende pä en wbrdad KonungS önskan, af wälwillja för sine mcdbröder och af sjelfmante oegennyttige tänkesätt, fränsagt stg alla uteslutande rättigheter sä längt att intet mera äterstär; wisse Säterierne tillhörande fri- och rättigheter kunna, sedan Ridderskapet och Adeln ä besse cgendommar äfwen fränsagt sig ensamme besittnings rätten, ej mera anses säsom en Ridderskapet och Adelns uteslutande tillhörighet, och derom syneö Bonde,Sundet äfwen wara kun» 42Z2 Den 16 Octsber. kunnigt, dä det ej widare af cist ensamt begär
Säte, nerius beskattande, utan nu mera anser det såsom en sak beroende pä Ständernas gemensamma beslut, hivartvid det hederwärda Srändet dock ädelmodigt börjat, att för stil del ä alla af dem ägande Säterier» Rä ock Rörs, insockne, utsockne, frälse - hemman och all annan helt och hältet eller till wist del befriad jord, ätaga sig Krono-, häll, och Reserve-skjuts sä i fred som krigstid pä enahanda sätt som dcsta skyldigheter af Skattc-hemman nu utgöras eller framdeles kunna kom, ma att utgä, med det wilkor att alle andre som af dylik jord äro innehafware i enahanda förbindelser ingä.
Ehuru oswikciigt prof detta är af Bonde-Ständeks oegennytta och ehuru mycket stöd det gifwer dest yttrande att Bonde Ständct ej söker pä andra Medborgares bekostnad förskaffa sig rättigheter, torde bet kikwäl täta den anmärkning: att dä Säkcriernc med de flere hemman, frän uräldrigc tider warit en Ridderskapet och Adelns uteslutande tillhörighet, och att dä fdrst i senare tider ofrälse män genom särskilde Kongl, tillätclser erhällit rättighet att dem besitta, äro deste egen» Lommar ännu till större delen i Riddcrskapct och AdclnS ägo ätminstonc minst j Bondc-Ständcts, — att det säledcs är Riddcrskapct och Adeln som en sädan beskattning förnämligast skall drabba, att dä Bonde-StänLet äger fä egendomar af frälse natur, blifwer den ä dest sida äbcropade upoffring es betydclig, ty en upoffring af hwad man intet har blir ätminstonc ej kännbar.
Om en 2O a ZO är härefter dä det hederwärda Bonde - Ständct kan hinna förwärfwa sig ett större antal af dylike egendomar, kunde en dylik ccstion ä dest fida wara af nägon betydenhet och wärd att omtalas, men alldrig nu, dä hwarje Medlem af det hederwärda Ständet, som, i händelse Sättrierne wörö Slagde dc omför, Den 16 October. vmförmälke onk?»3, kjöpte ett sädank, säkerligen förstod akt derefter calculcra sitt pris» hwilket alltid bestämde lill gifwcn förlust för den hwilkrn förut kjöpt eller ärft cgeirdomen nied beräknande af dest framföre andra Hemman ägande fördelar.
Men dä det hedcrwärda Bonde - Ständct ej twekar att sä raskt angripa andras privilegier» borde det besinna alt det giswes äfwen mösilighe.cr att sätta deras i fräga, och därhän torde det tillätas mig att leda Högloft.
Ridderffapet och AdelnS uppmärksamhet.
Under samma datum som Förenings - och Säkerhets-Acte^i, eller den 21 Febr. 1789, lät Konung (rblLI/ek
M utfärda en nödig Förordning om Krono-Hemmans försäljande till Skatte, och 6 Mom. af Säkerhets-Aclens Zrdje punct» lyder derom ord frän ord som följer.
"Rättigheten för Allmogen till Skatteköp af Arons-Hemman och IheraS säkra besittning är igenom särskild
Förordning af denna dag stadgad med lika säkerhet som rvore den här införd."
Deraf synes följa att denna Förordning war en grundlag af lika kraft och werkan som SäkerhctS - Actrn.
Dä wi nu läsa ingrcften till Regerings - Formen af d. 6 Juvii detta är, torde lätteligen inses hrvad kraft bäde den ena och andra af vefta stadgar kan äga.
— Denna ingreft lyder sälunda.
"Att soin rvi Swenskr Folkets Fullmägtige intrqdt i rättigheten att sjelfwe genom upprättandet af en förändrad Stats - Författning för framtiden förbättra Fäderneslandets belägenhet; altsä hofwa wl hwad upphäfwandet af de intill denna dag mer eller mindre gällande grund - 4234 Den i6 October. grundlagar, nemi. Regerings-Hormén af den Ll Äng. 1772, Hörenings - och Säkerhets Arlen af d. s Hebr. och 3 April 1789, Riksdagsordningen af d. L4 Jan. 1617, sa wäl som af alla andra sadane äldre o<^ nyare Lagar, Arter, Ordningar, Stadgande» och beslut hwilka under namn af Grundlagar inbegripne warit öfwerenskommit och bclefrvat, att stadga följande Regerings Horm rc."
Utfärdad i sammanhang med Säkerhets - Actcn och pä densamma fotad, har förbcrörde Författning med densamma ock ramlat; men om den BondoSländck annars sä förhatlige 114 H af Regerings-Formen som stadfäster Ständs-privilegie.ne, häcwid ändä skulle komma det hcdcrwärda Ständer till nägon hjelp och detsamma önskar att ben pä nägot sätt hit skall lämpas, torde det finna att denna § ej är sä aldeles utan nytta, och derjemte befinna andra Ständs billi, ga rätt till beskydd af samma lag.
Utaf irenne Riddcrskapet och Adelns wärda Lsbamöter Herr Grefwe körner, Herr IkZeikselm och Herr 5>Ivt.-rsto!pe hafwa det hcderwärda Bonde, Ständcts pästäcnden dessutom redan före detta blifwit sä bfwcrwägdc, akt billigheten eller obillighcten af de samma lätt kan inscS, sä fattliga bcwiS hafwa af dessa Herrar blifwit framdragne, att de ej kunnat undfalla den mest obegripelige, men blott lemnäs utan afseende af dem, som desamme ej welat förstä och sälcdcS wore öfwcrflödigt att nägot widare tillägga; men dä likwäl förgäfwcs är anfördt: akt, sedan hcderwäkda Bonde, Ständct, likasom andre ofrälse män, nu fritt fär be, sitta Säterier af Frälse-jord, bet är hwar och en af dess medlemmar öppet att njuta de sä. högt prisade förmoh, ner Den 16 October. 42ZZ ners mm ej derföre sagt akt de stola med annan än laglig och billig ordning äikommas dä det widare med talande stäk är ädagalagdt, att man till nägras fördel ej kan äga fog bcröfwa andra redan lagligen förwärfwade rättigheter, dä tydeligen är berris! art när Sätcrierne i avseende kill deras bättre natur hitintill ej annorlunda kunnat ätkommas än antingen genom en större köpeskilling eller genom en högre beräkning wid arfskifte», wore det en obillighet, ett ägande-rätten kränkande wLld akt nedsätta dem till ett lägre wärde, hwarigcnom ägaren utan eget förwärkande sturle försättas i lidande och flereS wälfärd kan hända för spiltås.
Men dä allt sädant, jemte ännu mer, ehuru klart, dock fdrgäfwcs blitwrt i dagen lagdt, ätcrstär för Ridderstapet och Adeln, om dest tänkesätt än af nägon mitzkännas, likwäl bet tillfredställande medwetande, att alldrig i utgående skatter hafwa undandragit sig att med be öfrige Ständer! bära gemensamma bördor, hwilka ofta warit betungande, men likwäl stundom friwilligt ätagne och deri tillfredsställelse att alldrig, i tjenster mot Fäderneslandet och för dess frälsning, sä t äldre som senare tider, hafwa eftcrgifwit nägot RiksStänd.
Hwad äter angär obillige fordringar torde Ridderstapct och Adeln ännu äga ett högtidligt och flntligt afflag, bifogadt med sädane tillägg som tillkännagifwa att alla widare försök äro öfwerflödiga.
Ridberstapet och Adeln ropade härtill Bra.
Friherre kiääerttolpe, Lsrl:
Oä jag icke längesedan äterkommen till Fäderneslandet, sä nyligen haft ben äran intaga ett rum i detta upplysta Samfund, wäcker det utan twiswel Ridderstam! och 42Z6 Den 16 Oetober. och Adelns förundran att äfwen jag uphöjcr niin röste men ä en annan sida torde mitt längre wistande i det land, som gjort första början kill Europas besynnerliga skakningar, och nu bestämmer dess öden, blifwa niig en ursägt för hivad jag tar mig den friheten att anmärka.
Utan att säledcS bestrida hwad Herr koeklielr i sörcwarande ämne sä wäl utrcdt hwiirmed jag twärtom i hnfwudsakcn fullkomligen instJnmer, torde det tillätas mig anhälla om nägon modification
Uti ut, trycken ivid afgifwande swar till det hcdcrwäida Bondc-Ständct.
Männc det i dag ofia förekomnc ordet afstag icke kunde utbytas emot nägot lindrigare?
Jag mcdgiflver att min anmärkning egentligen endast borde äga rum tvid en protocolls-justcring, men den hastighet, hwarmed ivid wista tillfällen, fastän icke ivid alla, wära beslut under hwarjchanda fbrewändningar blifwit tagne, wäcker hos mig den farhäga: at min, torde hända i mängas tanka onödiga crindran wid en justering skulle förkastas, och dä medförde tvärt swar till det hcdcrwärda Bonde - Skändct kan hända en annan wcrkan än Högloft.
Riddcrskapct och Adelns tänkesätt och redan till Rikets hjelp gjorde upoffringar förtjena, efter desta altid anses minst betydliga af dem som dem emottaga.
Jag ber ännu en gäng Ridderskapct och Adeln om förlätlse för det ögnablick jag bcröfwat dem af en dyrbar tid; men hoppas deremot at min »välmening ingalunda illa uttydeS, dä säkerligen de fleste med mig inse hwad jag äsyftat, ehuru hwarken tiden eller min owana att sä oförtänkt härstädes yttra mig, medgiftvit att sä utlägga fåken, som jag kanske en annan gäng nödgas göra och hoppas att ett swar afgifwes, som sammanstämmande med det för en tid sedan tagne beslut, icke bchöfwer förhatligas, att jag sä mä säga, genom uttrycken.
Gref - Den 16 October. 42Z7 Grefwe Dels Gardie, ^»cob, ausäg för sin del ordek bifall ännu mera särande.
Herr Grefwen föreslog för öfrig! att swarck kill BondeStäudet mäite besiä en ost j ett upprepande af Ridderskapek och Adelns, linder den 28 Junii och 8 Julii sågne beslut, jemte en fö klaring att deri ingen förändring kunde äga ruin, hwarigenom Bonde - Ständer erhölle ett fullständigt swar pä bägge dest meddelade ProlocollS- Utdrag.
Grefwe Oöwsnlljelm, Larl:
Innan man befattar sig med expeditions - sättet torde man-böra utröna om sjelfwa saken blifwit bifallen eller af» flagen.
Ätssilliga hördes ropa, akt ben redan genom Ntidderskapet och Adelns äldre beslut more afgjord.
Herr Grefwen och Landt - Marsk alken gjorde derefter proposition, att BondeStändet mätte underrättas om de beslut Ridderffapek och Adeln redan förut tagit rörande de af BondeStändet wäckta frägor, och hwaraf dek ena redan blifwet behörigen Communiceradt, samt att Ridderskapek och Adeln förklarar sig e) i dessa fattade beslut kun» na göra nägon förändring.
Beswaradrs med ett starkt Ja. Grefwe Os In GnröiSi )scr>K:
I sölje af Riddcrskapet och AdelnS beslut rörande RiksdagSordningenS ventilation, hemställde Herr Grefwen, att dcrwid bet Protokoll, som hölls när anmärk,un» garna gjordes, mätte wara till hands och punktewis uppläsas.
, Tredje Band. N:S 199. upps H2Z8 Den 16 October.
Uppä derom af Herr Grefwen och Ländt - Marskalken gjord proposition sivarades mänga )a bsandadé med nägra Nej. Grefwe Norner, Hstolpk 63rsn:
De anmärkningar som bllhvik gjorda, äro antagna i ConstitutionS - Utskottets swar: om dä Protokollet tillika ffall uppläsas, kommer Ridderskapet och Adeln att höra samma sak twä gängor hrvilket endast werkar tids Utdrägt.
Ropades att uppläsningen af anmärkningarne redan worc afgjord.
Hskk von 8 ek ant 2, Ivsr ^reöric 6rbrie1, trodde ordningen af noggranhcten wid benna wigtiga Lags granskning fordra, att be gjorda anmärkningarne upplästes.
Grefwe I^övvenkjelm, (Harl, föreslog att
Protokollet endast mätte finnas till hands i fall nägon skulle hafwa ben egenkärlek»! att en gäng till wilja höra sina anmärkningar, Lä de efter begäran kunde uppläsas.
HerrkZKImnn, Otto k^eclric:
Det äk «j fräga om nägon personlig egenkärlek säsom skäl att de gjorda anmärkningarne böra uppläsas.
Oen som gjort anmärkningarne är wiperligen minst interetzerad i deras uppläsande; men detta är wigtigt för att utröna, om derpä bordt eller icke bordt göras nägot afseende» - FöredrogS ä npo Allmänna Bcswä^S-och §eo»omie »UtskottetS den 4 October upplästa Betänkande an - Den 16 October. 42Z9 Ungäende Indragning af de sä kallade Kyrko - InspcctorS tjenster ivid Kyrkorna i Skäne och Blekinge, Utwisning af uddig webbrand ä Presterskapets innehas» Wande Anncxe och MensalhemmanS steg, och att fä till gobo njuta dagswcrken af Torpare och Husmän inom Föisamlingarne, och dlef hwad Allmänna Beswärs och Cconomie-Utskottet i afseende pä dissa af nägra Ledamöter 'af Högwördiga Preste - Ständct wäckta frägor lillstyrkt, uppä derom af Herr Grefwe» och LandtMarskalken gjord proposition, kill alla delar bifallit.
Föredrogs ä nyo Lag » Utskottets d. 22 Sep» kewder upplästa Protocolls - Utdrag af d. zd Äug. an» Häcnde ötskllliga fbreflagna förändringar i Kongl, fbrvrdningarna om förlag lill Bergsmanna rbrelsen, och dlef Lag-Utskottets öfwer dessa förslag afgiM Utlä» tande till alla delar MM. ÄswkN föredrogs ä npo Lag - Utskottets d. 70 Sept. upplästa Protocolls» Utdrag af den 8 Sept.» rörande Bruks- och Qwarnägares deltagande i wäg» hällnings - skyldigheten.
Hwad Lag-Utskottet i afse» tkde härä yttrat blef af Ridderskapet och Adeln tilt alla delar gillabk»
Derefter föredrogs ä nyo Stats-Utskottets 4 Öekoöet upplästa Protocolls - Utdrag af den 28 Septemb. rörande Fabriqueuren I^srs krelks ansökan» att under hwarjchanda wilk or fä till Manufaktur-Diskonten flotta emot inteckning af enskilda personer er» hällas T 2Z n l6 L>ctober. hällaa län, och biföll Högloft.
Riddcrskapet och Abela Hivad StatS - Utskottet i detta afseende Hade tillstyrkt.
Utdrag af Protokollet hältet uti Riksens Högloft. StändrrS Stats-Ukffott d. s Octob. 1809.
Ständer medhelk StatS-Utskottet deras widtagne brflut, att ea granskning och revision borde anställas öfwer förtvaltningen af alla Rikets medel sedan 180O är- Riksdag; och StatS-Utskottet, i anledning deraf, uti Protocolls, Utdrag af ben 7 sistledne Augusti pä derutinnan andragne skäl hemställt, att en sädan speciel revision mätte genom Kongl. MajttS nädiga förordnande uppdraga- en särskild Comitö, i likhet med hwad som efter förra kriget skedde, sä hafwa Högwördige PresteStändet och Wäliofl. Borgare - Ständet uti ProtocollsUtdrag af d. 18 sisil. Augusti gifwit Stats-Utskottet tillkänna, det de bifallit Utskottets hemställan, att hoS Kongl.
Majrt mätte i underdänighet anhällaS, dek Kongl. Maj:t till denne revisions wcrkställande täckteS L näder utse och förordna allmänt aktade, ojäfwoge män, ware sig Cmbrtsnrän eller andre dertill skickclige personer, som Kongl.
Ma):t bäst spnes och pä det för Staten minst kostsamma sätt; hrvaremot bet Hrderwärda Bonde-Ständet, uti ProtocollS - Utdrag af den 24 t samma mänad, wäl förenat sig derutinnan, att ert sädan »viston borde ske, bock med det tillägg, att dea oför»
Den t6 (pctober.
4241 vfördröjeligen borde börjas och fortsättas under nu pästäende Riksdag af Riksens Högloft.
Ständers egne medlemmar, utsedde till ett wisst antal inom hwarje Ständ, samt att hwad dcrwid till Riksdagens stut icke hinner undcrgä granskning, kunde till undwikande af de dryga omkostnader, som med en dylik revision annars torde wara förenade, sedermera bfwerlemnaS till Riksens Ständer- i Banqucn och Riksgälds-Contoiret tillförordnade Fullmägtige.
Ridderskapet och Adeli, äter har uti Protocolls - Utdrag af d. is sists.
Augusti till Stats - Utskottet äterremittcrat
Utskottets i detta ämne under den 7 i samma mänad afgifne betänkande, tillika med ett OIctamen af Herr O. kai,linan, deruti han yrkar, att Stats - Utskottet mätte göra särskildt afseende pä be punkter, som hantill Utskottet remitterade Memorial för d. is sistledne Julii innchäller.
I anledning häraf har Stats - Utskottet äter förehaft detta ämne till öfwcrläggning, hwarwid Utskottet stadnat i det beslut, att de öfrige z:ne RikSStänPens ofwanberörde yttrande skulle wänligcn med, delar Högloft.
Ridderskapet och Adeln, som deraf torde benäget täckas finna, dek all fräga om ben ofwan omförmäldte revisions »verkställande af Stats - Utskottet Munda förfaller. vet ankommer nu pä Högloft.
Ridderskapet och Adelns egit widtagande beslut, huruvida Högloft.
Ridderskapet och Adeln finner anledning att instämma uti Högwördige Preste - Ständets och Wällofl. Borga, re«Ständcts yttrande, eller ock förena sig med det - Hederwärda Bonde - Sländct uti betz gjorde förslag, vti hwilket sednare fall Stats-Utskotttt anser ett antal af 2tne Ledamöter af hwarje Ständ wära till räcke» - 42HH
Ven 16 Octoher. rächcligt till ben i fräga warande revistonens företas gande och fullbordande pä sätt föreslagit blifwit.
I öfrigt fä.r Stats-Utskottet tillägga» att ehwad denna reviston kommer att wcrkställas pä sätt Preste - och Borgare - Sländön sig yttrat, eller ock efter BondeStändets tanka, anser Stats - Utskottet för de blifwans be Revisorer nödig Jnstruction till denna förrätknmg af Riksens Högloft, Sander höra utfärdas och meds hesas, Är och Pag fym förr ffrifwit star, Pä befallning, tröste lius.
Herr ksklman.
Otto ibrestric:
Som -etta Prplveolls - Utdrag förmoheligen kommer att lig, ga pä bordet, och redan hwilat pä ätkkMga bord ses dan den i Julli, wille han hemställa, om icke den sräga det rnnehäller snart kunde till afgörande fä föres tagas, sä wida nägon ting wid rrdowisningen för do allmänna medlen ännu under denna Riksdag skulle kunna uträttas.
Herr Grefwen och Land t-Marskalken:
Det upplästa Protocolls -Utdraget more nu lagdt pä bordet, och skulle äter upptagas sä fort tiden medgäfwe,, dä tillika Friherre ätatzln Memorial skulle Wiva föredragit.
Herr käKlms w hemstäkde om ej betta mäl i nästa k!e um söre Riksdags» Ordningen kunde fä upp'agas. löfwei läggningen derom trodde han es kunna hljfwa läng, men om den uppskjötes kunde det dröja läege innan tillfälle gäfwes att den företaga.
Skulle det hända att Ridderssaxet och Adeln förenade sts Den 16 October. 424Z sig med Bonde , Skändrt, att Revisionen under pästäende Riksdag skulle begynnas, blefwr Ständernas rdst delad, och sä mycket längre tid nödig att dem förena, hwarföre Herr kslstmrlr widare önskade att wälet snart mätte företaga-.
Herr Grefwen 0 e h L a n d t - M a rskalken:
Men om Riddcrskapet och Adeln nu före, nar sig med Bonde - Ständet och lweune Ständ stadna emot twenne, huru gär det dä?
Herr käklmsn:
Samtelkge Riksens Ständer äro ense att Revisionen skall ske.
De skilja sig allenast i frägan om sättet huru den skall wcrkställas, och deri mätte nägon förening sbkaS, ty saken kan ej widare förfalla.
Efter en korrt öfwerläggning beflöts att denna fräga i nästa klenum först skulle företaga-.
Herr Esri bresina, hade inlämnat ett Memorial hwilket uppläste- sä lydande: wördsamt Memorial!
I anledning af sä wäl förr som nu l sommar tlmade Händelser i -örebro
Län täger jag mig friheten göra följande anmälan:
Ibland be flera olägenheter som i allmänhet beswära hwarje Medborgare i Staten, särdeles de» fredlige Landtmannen, som enstaka boende är mäst derföre utsatt, mä med skäl anses den fruktan och oro, ra 4244 Den 16 October. en hwar, icke »fan skälig grund, mäste hysa, att utt sine HUS icke ega fullkomlig skyggd och säkerhet för tjufwar, orsakad deraf, att mihdädare icke med tillräcklig warsamhct och försigtighet pä Kronans Fästningar och allmänna häkten akkas, och att Ungar under firande till ransakning- undergäendc om de af dem fördfwadc brott, icke med tillräcklig uppmärksamhet förås, hvadan händer att sädanc oftast fä tillfälle alt rymma, dä dctze brottslingar icke ega annan utwäg till föda, än att genom förnyade brott skaffa sig uppehälle och under en förledande föreställning söka tillflykt uti ken fredlige och medlidande Landlmans ensliga boning, som till tack för sin barmhertighet blir bestulen, och torde hända ofta af enfalldighci bedragen att uti ben fllstuge bedragarens brott emot sin wilja och uppsät deltaga; orsaken att
Fängar sä ofta ega tillfälle atk ry mia sä utur K önans häkten som frän Fängwaktare under >ö'st.n, torde wäl till nägon del fä sbkaS i de smä löner, som Fängwaktare wid Kronans Häcktcn manligen hafun, och hwilka sällan bfwerstiga hivad brottslingen, den de skola wackta, har uti underhäll, och hwilken sednare ofta har tillfälle att igenom olofligen förwärflvade tillgångar förleda dyn bchöfwande Fängwaktaren till ett medlidande, som, ehuru obehörigt, behvfwct likv l kan göra förlätligt.
Under försten äler är bcw-kningen än däligare, dä flera brottst, agar föras tillsammans pä ett åkdon utan annan uppsigt, än den köpande Bonden-, och hwilken med nägon uppmärksamhet sett, huru detta tillgör, och det bfwcrbad som af dylika öfwermodige, af lasten härdade och af sink drycker oftr öfwerlastadc brottslingar, under försten oförsynt uköfwas, mä med skäl falla i förundran, art icke en hwar b'ottfling som pä betta sätt otta fram och äter föres, finner tillfälle att rymma, hwitket ock ej fällan inträffar, hwarom de hwarje Sbn - Den i6 October. 4245 Söndag uti Kyrkornc uppläste efterlysningar om rym, » mare frän alla Län bära de ojäfaktigaste bewis.
Huru desse olägenheter med Kronans minsta kost» nåd mä kunna afhjelpas, bfwerlemnar jag till deras om» pröfwandc, som derom kunna äga en närmare kännedom: men för min del tror jag, att till tvinnande af detta änbamä! angeläget är, att Fängwaktarens Lönc-willkor förbättras pä det sätt, att man äger rätt af dem for» dra redlighet och uppmärksani omtanka i deras sysslors skötsel; och att hivad fängars förande angär, den ut» wäg icke är otjenlig, som i Finland war antagen, att misse fängförarr uti hwarje Härad antogos, som njbto Lön af Häradet, och hwilka deremot blcfwo answange för Fängarncs förflande och i händelse af wärdslbshet benvid, borde med starkare straff beläggas efter förhällandet af den FängcS brott, hwars rymmande han wällat; härjemte anser jag ock mig böra fästa nägon uppmärksamhet wid.Lagens stadgande om brottens rån» sakande pä stället, hwarest de äro begängne, och vin den brottsliges straffande pä dek stället der brottet skett, hwilket föranleder till tids-utdrägt wid brottmäls af» slutande, och Fängars onödiga förande fram och äter, hwilket undwikcS, och den derwid äkgäcnde kostnad be, sparkes, om ransakningcn öfwer flera af en brottsting pä särskilde ställen begängne brott, kunde pä ett ställe för sig gä och han der dömas; och hemställer jag i anledning häraf till Herr Grefwen och Landt - Marskalken samt Högloft.
Ridderskapet och Adeln om icke detta mitt ödmjuka anförande mä öfwerlännäs till Allmänna Deswärs - och Economic- Utskottet i den delen som rörcr Fängarncs wärdande och förande, samt till Lag-Utskottet i anseende till dcn.förcstagne förändringen om brottmäls ransakandc och afdömande, hwilket allt i öfrigt underkastas Herr Grefwen och Landt» Mar, 4246 Den 16 October.
Marskalkens samt Högloft.
Ridderffapet och Adelns Högt upplxsta ompröfwande.
Remitterades till Allmänna Deswärs» och Eco, iromie - Utskottet, samt till Lag-Utffottet.
Herr Grefwe» och Landt-Mar, skalken tillkännagaf att Ridderffapet och Adeln i eftermiddag kl. 4 Ster !n kieny wore sammankallade hwarcfter Ridderffapet och Adela ätffiljdes kl ; 2.
In sistern ?rotoco!!i O.
Lilversiolps, Mäl»dagen den i6 October. klenum kl. 4 k. M. Justerades klem.Protokollet, för d. 2, ock ro Oktober.