Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Fullmagt för Commendeurs-Ätt bör äfwen upplysa ifrän hwilken Hufwudman Commendeurö-Ätten härstammar. §. 18.
Uppwisas wid en och samma anteckning twänne eller flere sullmagter för en och samma Ätt, warde de alle, ehuru af^behörig man utgifne, ogillade.
Anmäles sädane Fullmagter wid olika anteckningar, gälle den som först uppwisad blifwit.
Den som med obehörigt utgifwande af en eller flera fullmagter beträdes, kommer för ett sädant förhållande, hwiiket uti Riddarhus-Utffottet, uppå Riddarhus-Flscalens anmälan, upptagas och undersökas bör, att anses Säte och Stämma pa Riddarhuset, för längre eller kortare tid, förlustig, allt efter hwad Ridderffapet och Adeln m?leuo derom kan rättwist pröfwa; och ware han äfwen oberättigad att widare utgifwa fullmagt till bswistande af den Riksdagen. §. 19.
245 Sedan anteckningarne är» forrattade, blifwa Bänkarne af Riddarhus-Secreterare» och Fiscalen delte, hwarwid iagttages den för Ätterna här ofwanföre uti i §. stadgade Ordning, pä det sätt, att första Grefwe-Bänken blifwer till höger om Landt-Marffalks-bordet, den andra till wenster, o. s. w.
Sedermera uppfläs en Bänk-Lista wid hwarje Bänk, hwarä äfwen de Riksdagsmän böra uppföras, som sedermera uti Riddarhus-Utskottet antecknas och JnträdesPolletter erh älla; Åliggande RiddarhusFiscalen werkställighetcn häraf noga handhafwa. 2V. Ingen mä pä
Riddarhuset inträda, innan han förut förWakthafwande Under-Officeraren uppwist den honom kemnade Jnträdes-Pottetten.
Riddarhus-Fiscalen äligge att, efter egna anledningar, eller uppä erhällna underrättelser, tillse det ingen obehörig öfwerläggningarna bewistar.
Utlänar nägon sin Pollett till annan Person , för att honom såmedelst inträde förffaffa, ware den som Polletten utlänt, Säte och Stämma den Riksdagen förlustig, hwarom, efter Riddarhus-Fiscalens anmälan, i RiddarHus-Utffottet undersökas bör, för att sedermera af Ridderfkapet och Adeln in klene» afgöra-. §. 21.
Sedan Riksdagen af Konungen blifwit a Riks-Salen öppnad, böra nästa söknedag derefter, sä wida kl^num klene»rum icke ä samma dagär anbefaldt, Bänkmans- och Electors-walen werk stäl - Den 22 September.. ställas.
Med testa wal forhälles salunda att» enlig.:
Antecknings-L stan, samtelige Ridderffapels och Udelns nälwarande hela antal delas uti fcrntio särstilta, men till beloppet lika delar, kwarwid cm nägot mindre antal stulle emerd nn.a, detsamma pä sista afdelningen med .en Person pä hwardera fördelas bör.
Sedan detta blifwit werkställt, uppropas hwarje afdelning för sta, som be.-iswer stg inom strandet att förrätta Bänkmans-wal, hwarwid hwar och en inlemnar en simen Sedel, tecknad med en af de Personers namn, som i afdelningen finnes, da den som de fleste rösterna erdättit är behörigen wald Bänkman.
Hafwa twänne eller ficreAlNdfatt. lika antal röster, dä stall dem emell mr lottas, ehwad de äro närwarande eller ej.
Är någon brrta da dans afdelning uppropas, bäfwe han sin rätt Lill deltagande i walet för ven gängen förwerkat.
De salunda walde Bänkman sammanträde samma dag och wälje, innan de älstckjas,. med stulna Sedlar, ttugufem tillSäte och Stämma antecknade att wara Midderstapets och Adelns Motorer..
Afgär Bänkman under Riksdagen, wälje den afdelning, till hwilken kan Hört, en annan i dans ställe, pä sätt stadgadt ar,, hwilket nya wal, efter derom dagen förut gjort särstilt ansiag, alltid in r teno ste bör; blifwer rum bland Electorerne ledigt, ätcrbesättes det sencm wal af Bänkmännen, af hwilka witz Mtzarit tillfälle minst tjugusex böra wara tillstädes och i walet deltaga.
Alla andra Motorer och Nämnder, som Lill särstilte befattningar - Den 22 September. 247 gar enligt Regerings .-Formen och Riksdags-Ordningen erfordras, wäljas, efter derom dagen förut stedt, anflag, af Ståndet, samfält in klLnc». 22.
Electorerne äligge att den pä följande dagen, fä wida görligt wara kan, eller ock inom den tid Riksdags-Ordningen i desi 28 H. förestrifwer, wälja Ledamöter till samteliga i nystberörde §. omnämnda Utstött.
Dem tillhörer äfwen att tillsätta Ledamöter af Ridderstam och Adeln i alla de Utstött, hwilka Riksens Ständer med anledning af Riksdags-Ordningens 56 8. finna wara af nöden, samt att wid inträffande ledigheter wäija Ledamöter i de afgängnas ställe.
Electorerne sammanträde ej till wal utan föregängit in ?lsno fattadt bestut, samt behörigt anslag.
De kunna ej till Ledamot i Utstött wälja annan Person än den som till Säte och Stämma antecknad är.
De förrätte deras wal genom flutna Sedlar, börande hwarje Sedel innefatta sa mänga Personers namn, att de utgöra antalet af Ridderstapets och Adelns Ledamöter i det Utskottet hwarom fräga är.
Minst Tretton Electorer böra närwarande i walet deltaga.
Wal-Protocollet bör genast af minst iz Electorer undertecknas, och förseglaot Ull Riddarhus-Secreteraren aflemnas.. §- 2Z.
Den ibland Ridderstapets och Adelns Ledamöter, som efter Matrikeln är den A.dfie, före i hwart och ett af Riksens Ständers Utstött, Ordet, enligt hwad i Riksdags-Ordningens 39 8. stadgadt är. H. 24.
248 Den 22 September. §-o 24.
Ej mä nägon pä en åäng wara Bankman och Ewctor. Bliswer Bänkman till Elector wald, upphör hans förra befattning och utwälreö en ny Bankman pä sätt här ofwanföre stadgadt or.
B.facknrngarne af Bänkman och Utffötts-Ledamot mä l.kwäl hos en Person kunna förenas.
Warder E eckor till UtstottsLedamet wald, upphvre han att wara Electer och bora genast Bänkmännerna sammanträda och en annan utwälja. §. 25. Hafwer näaon, som sig wid Riksdagen anteckna -ätit. uppdraaen befatunng såsom Bänkman, Elector eller Ulskotts-Ledamot wid första sammanträdet rcke utofwat eller utöswa kunirat, äge ban frihet, att. efter anmälan hos LandtMarffalken och Pollettens aflcmnande till Riddarhus-Fiscalen, ifrär.
Riksdagen afresa.
Har han utan anmälan trenne wecker warit fränwarande eller twenne wecker öfwer bewiljad ledighet, utan styrkt laga sörfall, ware hans
Säte ledigt att intagas af annan Adelsman pa sätt denna Riddarhus-Ordning föreffriswer. §. 26.
Till sörsta Electors-walet utsedd Bänkman, ma ej förr an detta wal är sörrättadt, lunna sig denna befattning afsäga.
Skulle Bänkman sedermera afgä.wäljeö en annan, pä sätt stadgadt är.
Lag samma ware om Elector, innan första walet är werkstäldt till Ledamöter i de Utssott, hwilka i Regerings-Formens 55 och Riksdags-Ordningenö 28 och Z6 §.
§. stadgade är o. ' Till - Den 22 September.
249 Tillstånd att pä 2 högst Z weckors tid ifrän Riksdagen afresa, mä Landt-Marskalken kunna bcrvilja 4 eller 5 af Bänkmännen eller af Electorerne. §. 27. Adelsman, wald till Ledamot i Utskott, äge rätt att, innan Utskott sammanträda första gängen efter hans utwäljande, sig detta förtroende afsäga.
Sedermera ma han ej, utan laga förfall, som i Ständets 1'lenuin blifwit anmält och pröfwat, nied sin befattning såsom Utskotts-Ledamot upphöra; dock mä, med anledning af Riksdags-Ordningens 79 §.
Ordförande i Utskott kunna bewilja en högst irenne Ledamöter 2 högst ^ weckors ledighet till egna angelägenheters ^bemötande.
Uteblifwcr han twänne wecker öfwer den bewiljade ledigheten, utan styrkt laga förfall, ware hanö rum i Utskottet ledigt.
Ifrån befattningen i Hemliga Utskottet, kan, sedan detsamma blifwit i werksamhet satt, ingen utan Konungens tillstånd alldeles eller pä bestämd tid entledigas. §. 28.
Försummar Utstötts-Ledamot
Stan laga förfall
Irenne pä hwarannan följande sammankomster, eller bortreser han utan erhällit tittständ, ware harr sin Riksdagsmanna-rätt för den Riksdagen förlustig; börandes sädant af Utskottets Ordförande genast för Ridderstapet och Adeln in kwno tillkännagrfwas och i Protocollet der antecknas. §. 29.
SM. Den 22 September. 29.
Med laga förfall förstäs hwad Allmänna Lagen stadgar i 12 Cap. 1 §. Rättegängs-Balken.
Skulle andre spnnerlige der icke nämnde orsaker till förfall anmälas och stprkas, inä pröfningen deraf pä Ridderstapet och Adela in Icke no Ankomma. ^ 20.
Anstag till klenum bor ste dagen förut sisi klockan 6, och till Bänkmans, Electorsoch Utstötts sammanträden sist klockan 8 om aftonen.
Göres anslag senare, ware llwnam, B.inkmans eller E ectorers sammanträden ogiltigt.
Om under warande ti- nu-n fortsättning pröfwas nödig pä eftermiddagen, bör anstag dertill innan klockan 1 wara gjort. ' 8. Zr.
Första gängen dä Ridderstapet och Adeln ystd hwarje Riksdag -n ?Uno samlas, bör, jemte hwad i öfrigt till kungörande kan wara förestrifwit,. denna Riddarhus-Ordning uppläsas, och sedan ett trvckt exemplar alltid wara att tlllgä, sä wäl äLandt-Marstalks-bordet, som Uti Riddarhus-Canzliet. §. 32. Landt-Marstalken eller, om han latit tillkännagiswa att han ej kan tillstädes komma, den närwarande efter Matrikeln äldste Grefwen, åge att wid samltngstimman, efter med Klubban ästadt ljud, läta börja öfwerläggningarne.
Denne senare bibehälle dock alltid sin ratt att rösta.
Dör Landt-Marstalk, afwagtas i underdänighet
Konungens nädiga utnämnande af en annan. §. zz.
Den 28 September 25 r. §.. ZZ. Landt-Marffalken åge, med efterlefnad af Riksdags - och Riddarhus-Ordningarnes före» ffrifter, ensam rättighet: 1:0
Att sammankalla Ridderffapet oä) Adeln, in kleno. s-.o
Att börja och, med Ståndets samtycke, affluta klenum; hans rättighet dock obetagen, att, i de fall H. Riksdags-Ordningen stadgar, förklara öfwerläggningen hwilande. z:o
Att anordna och leda Ridderffapets och Adelns öfwerläggningar, hwarwid noga iakttages hwad 37 §. af denna Riddarhus-Ordning stadgar; tillkännagifva. hwad till förewarande frågor hörer eller icke, och hwad i sammanhang dermed kan eller bör upptagas; warna dem som sig otillbörligt förhälla, hwilken rättighet likwäl ej mä sträcka sig dertill, att göra warninaen allmän för hela Ståndet; inhemta Ridderffapets och Adelns tanka om sädane skriftliga eller muntliga anförandens uteslutande utur Protokollet, som kunna anstötliga wara, eller emot Grund-Lagarne stridande, samt i öfrigt noga tillse, och deröfwer hand hälla, att Ridderffapets och Adelns Allmänna Sammankomster alltid pä ett med Ståndets wärdighet och anseende öfverensstämmande sätt warda hällne. 4:0
Att hos Ridderffapet och Adeln all Kcnungfligan rätt styrka och likasä inför Konungen, Ridderffapets och Adelns. 5:0
Att, pä sätt Riksdags-Ordningens 40 §. stadgar, i alla Utskott äga tillträde för att kunna tillse göromälens oafbrutna gäng. 6m Att SZ2 Den 22 September. 6:0
Att till werkflällighet befordra allt hwav som Ridderfkapet och Adeln besluter och fom ej emot Regerings-Formcn och Rikets öfrige Grundlagar finnes stridande.
Wid hwarje Riksdags början skall en föredragnings Lista inrättas med twänne columner, uti den ena columncn införes alla inkomna mål af hwad beskaffenhet helst, jemte namnet pä den Ledamot, som ingifwit Memorial, innefattande sadan ny fräga, fom, enligt Regerings-Formen, Riksens Ständers öfrverläggnmg och plöjning tillkommer, och bör äfwemväl rnnehället i korthet anföras: uti den andra columnen ater, antecknas när något mäl blifwit in Llt-no föredragit, när det blifwit lagdt
Pä bordet, eller till någor Utskott remitteradt; när Utskottets utlä tande inkommit, och när derefter frägan blifwit af Ridderskapet och Adeln afgjord.
Denna Lista som af äldsta Riddarhus-Canzlisten stall föras, bör wid hwarje kwnum ligga a Landb Marstalks-bordet och dest emellan alltid wara uti Riddarhus-Canzliet att tillgä.
Efter ordningen af denna Lista, böra mälen föredragas, i fall icke Ridderfkapet och Adeln derom annorlunda förordnar, enligt Riksdags-Ordningens 47 §.
Förekomma Propositioner och Remistcr frän Konungen, eller ärenden till communication och afgörande fran de andra Riks-Srättden, böra sädane mäl och ärenden alltid och owilkorligen hwarje Nlsnum först och främst föredragas.
I öfrigt ställe LandtMarstalken sig till efterrättelse hwad den efwan - Den 22 September.
LZZ wan anförde 47 §. om den gemensamma öfwerläggningen Talemännen emellan närmare stadgar. §- 35.
Hwar och en antecknad och wid Riksdag närwarande Ledamot, äge ^rättighet att munteligen eller skrifteliqen wacka alla sadane frägor, hwilka enligt Grundlagarne kunna i Stanpens utenL upptagas.
Muntelige anföranden i frågor, som äro af egenskap att böra remitteras till Utskott, eller att communiceras, med de öfrige Riks-Ständen, böra ffrifteligen innan nästa klenum till Protrcollet inlemnas.
Alla skrifteliga anföranden skola genast efter deras uppläsande afgifwas till Protocollet. §- 86.
Sedan sextio dagar förflutit, räknade ifrån den dag Kongl. Majit enligt Regerings-Formens 109 och Riddarbus-Ordnurgens 27 8. 8. lätit om Stats-Werkets tillstånd och behof.
Riksens Stander underrätta, mä inga nya frågor wäckas, eller sadane af Landt-Marffalk eller den hans ställe företräder, upptagas, bärifrän undantagas dock, dels Ståndets egna Oeconomiea, dels sadane ämnen, som af redan fattade beslut eller redan upptagne ärenden, eller ock af de under Rlisdagen inträffade händelser omedelbarligen sig härleda. 57. E) mä något Memorial af Ridderffapet och Adeln till pröfning upptagas, som ej är ingifwit, antingen af den som 'pä Riddarhuset Säte och Stämma äger, eller i annat Ständ werklig Riksdagsman är; öorandes, i anseende till alla Memorials beskaffenhet och deras rommu - 2Z4 Den 22 September. communieation med de öfriga Riks?Ständen noga iakttagas hwad 6 t och 32 §. §. i Reksdags-Ordningen derom stadgar. §. 33.
Inkommer, i sadan fräga Grundlagen tillåter, något skriftligt Memorial, hwarä Remitz til!
Utstött ej begärcs eller pröfwas nödig, bör detsamma owilkorligen, utan afseende om nägon det astar eller icke, pä bordet läggas och ej förr företagas, än efter den ordning Föredragnings - Listalt utmärker. §. 39- Hwar och en Ledamot af Ridderstapet och Adeln åge rätt att in llleno fritt yttra sig öfwer alla de mäl, som till öfwerläggning förekomma, och om lagligheten af allt sorn inom Riddarhuset sig tilldrager.
Jnga andra muntell, ga anföranden mä likwäl till Prototollet upptagas, än de som gifwas af Ledamöter, hwilka efter anmälan till Landt-Marskalken och af honom i behörig ordning uppropade > uppstigit och frän sin plats yttra sina tankar.
Ingen ware berättigad att utom Pkotoeollet tala.
Ingen tilläte sig Personligen förolämpande uttryck.
Uppsiär fräga om nägon pä sädant sätt sig förgätt, pröfwe Ridderstapet och Adelnom han derföre af Landt-Marskalken enligt 35 §.
Z Mom. ast denna Riddarhus-Ordning wärnäs bör; om fåken af ett Utstött stall närmare pröfwas, eller ock alldeles förfalla.
Förwises fåken till ett Utstött, stall ett sädant af Tolf Ledamöter sättas, och äge Landt-Marstalken samt den Person hwilken i fräga ar, att Den 22 September. 255 af nämnde Ledamöters antal, hwardera hälften utnämna.
Detta Utskott pröfwe genast mälet och lemnc deröfwer till Ridderstapets och Adelns lUenum sitt Betänkande, antingen till befrielse» eller att dermed stall förfaras 'pä sätt 1 Mom. i Regerings-Formens 110 Z. stadgar, eller till uteslutande frän Säte och Stämma pä Riddarhuset för den Riksdagen, hwartill fordras ett lika belopp af röster, som nystnämnde §. för sättande under Laga tilltal bestämmer. 8- 4v.
Uti alla sädana mäl, som Personligen rora en eller annan af Ridderstapets och Adelns Ledamöter, böra densammes närmaste Skyldeman , till och med Systonebarn, ingen Stämma äga, utan stola de, sedan sä wäl den sorn saken angär som de sjelfwe, ägt tillfälle töll Protocollet andraga, bwud de nödigt aktadt, jemte honom, när beslut stall fattas, frän Riddarhuset taga afträde.
Skulle nägon eller nägre, som pä ofwanberörde sätt befinnas Slägt wara, uti sadan fräga hafwa voterat, ware ban eller de Riksdagsmanna-rätt för den Riksdagen förlustige, och voteringen ogiltig i fall uti nästa dll-näm stvrkes,att voteringen kunnat bero af hans eller deras röster. 8. 41.
Enär ett mäl titt flutligt afgörande företages, och ingen fia widare anmäler att nägot till Protocollet anföra, inhämte Landt-Marstalken först Ständets tanka, l-uruwida det anser öfwerläggningen fulländad, bwareftcr Propositionen - 366
Den 22 September. siitonen fram ställes.
Blifwer den med allmänt
Ja beswarad, mä ingen försöka att besiutet genom np öfwerläggning upprifwa; kunnandes erinringar i tjenlige ordalag derwio göras och i Protöcollet intagas, dock utan werka» af någon beslutets ändring.
Alla Propositioner böra göras till bifall, sä att den som samtycker kan^swara
Ja och den sorn bestrider, Nej, och bör i wigtiga frågor Propositionen af Riddarhus-Secreterare» skriftligen författas och af Ständer justeras, innan den af Landt-Marskalken göres. §- 42.
Ar Propositioners med Ja och Nej beswarad och begäres af en eller flere votering, samt den eller de derifrän ej wilja afstä, da stall voterings-propositionen genast af RiddarhusSecreteraren författas, och till justering af Landt-Marskalken, eller den hans ställe företräder, framställas, samt voteringen derefter pä sätt nästföljande §. §. stadga, innan kl-nuin slutas, för sig gä, och mä Proposition aldrig göras om det stall v.teras; ej eller votering derom tillatas.
Emot ett beslut som genom pluralitet imd eller ulan v-tering blifwit fatLaot, mä den eller de som af särskild tanka äro, enligt Riksdags-Ordningens 67 8- i lavad falk som helst äga rätt reservation anmäla, sädant uti Protokollet anteckna läta, och en sädan reservation de öfrige S.änden meddela.
43- Da votering eller val förrättas stal, anmode Landt-Marskalken, eller den hans ställe företräder, sex Personer af Ridderstapet och Adeln Den 22 September. 257 Adeln att jemte sig wid bordet sitta, och fyra af dem att anteckning föra, sa wäl öfwer dem, hwilka rösta, som öfwer dem, hwilka wid första uppropet sig ej infinna.
Upprop förrättas af Riddarhus-Fiscalen ester antecknings-listan.
De som till en och samma Bänk höra, träde inom ffranket när deras Bänknummer uppropas, och hwar och en framlägge wid upprop af d.si namn, en lyckt sammanrullad sedel pä det pappersark, som hålles af en Ledamot wid bordet.
När Bänkens upprop är flutadt, lemna de, som honom tillhöra, ffranket at nästa Bänks Ledamöter, och mä ingen annan än den som till förewarande
Bänk hörer, under pästäende wal eller votering wara i ffranket eller der frammanföre, än mindre sta i ffrankdsrren, sä framt han ej hörer till den Bänk som uppropad är, hwarä Riddarhus-Fiscalen noga och alfwarsam tillsyn hälla bör, och hwadan honom äfwen owilkvrligen äliqger, att wid alla wal och voteringar tillstädes wara.
Ingen äge att rösta som ej behörigen antecknad blifwit, och inträdes - Polletten medhafwer. st 44.
Wid alla wal oell voteringar, Bänkmanswalet undantagit, stola twänne upprop ffe.
Den som sig ej infinner när andra uppropet för hans Bänk werkställes, hafwe sin rättighet den gängen förlorat. st 45.
Finnes wid votering, twänne eller flera Sedlar sammanrullade, Sedel märkt, eller utstrykning derä, ware alla sadane Sedlar ogilLitzd, sch Ad. prst.
Nlls , Z4. lade.
L58 Den 22 September. lade.
Wid wal af personer nyttjas skrifna Sedlar, sein ssola mära enkle, slutne, ihoprullade, omärkte och frie fran all twetydighet eller crigtigket, k anseende till Personernas nämn eller antal; börandcs om wa!-sedlars rätta bessaffenhet alltid före walet skrifte!ig och fullständig underrättelse ansiäs, pä lika sätt som i anseende till voterings-propositioner är stadgadt. Zlfwen ssola alla wal, dagen förut, till Ridderssapets och Adelns underrättelse, genom anslag kungöras.
Wid voteringar npttjas tryckte Sedlar med Ja och Nej, som uti RiddarhusCanzlict ssola wara att tillgå , sä wäl sorn pä ett innanföre dörren i Stora Riddarkus-Salen framstäldt bord, l madan alla sädana skrifna säsom olagliga anses. §. 46.
Sedan voterings- eller wal-uppropen äro stutade, öppnas Sedlarne af Ordföranden, samt granskas as honom och af dem som wid bordet sitta, ibland lwilka, syra föra bwardera särskilt Protocoll, som efter fulländad votering eller wal collationcras.
Derefter upprättas ett omröstnings- eller wal-Protocoll, hwilket underssrsswes af alla dem, som wid bordet sitta, och förseglas för att in kleno uppbrytas och ikungörasö ^ §. 47- Wid bwarje Riksdag, ware sig Lagtima elter Urtima, wälje Nidderssapet och Adeln, pä sätt föregäende §. §. stadga, trennc (z:nc) Fullmägtige uti Riksens Ständers Banque, lika antal Fullmägtige uti Riksens Ständers RiksLälds-Contoir samt ser Revisorer, som, innan näst - Den 22 September.
295 nästföljande Riksdag, skola öfwcrse och gransta Stats- Banco- och Riksgälds-Werkens tillstånd, styrelse och förwaltning.
Deste Fullmagtige och Revisorer intaga sina Såten efter ordningen af Matrikeln.
I anseende till beskaffenheten af de Personer, hwilka till desta befattningar kmma under omröstning komma, iakttages hwad Riksdags-Ordningens 66, 67 och 6z §.
§. derom stadga.
Med wal till Revisorer af Ridderstapet och Adeln, emellan Riks. dagarne,förhälles pa sätt Kongl. Masits Kungörelse af den 19 Februarii 1779 derom stadgar.
Till befrämjande af nödig ordning wid Ridderstapets och Adelns Allmänna sammankomster, är särskilt stadgande utfärdadt, som i Stora Riddarhus-Salen kommer att till efterrättelse ansläs. §- 49.
Riddarhus-Utstottet består af Tolf Ledamöter.
Inför detta Utstött stola alla Ledamöter af Ridderstapet och Adeln, hwilka efter de twänne första anteckningarne wid Riksdagen sig infinna, sin behörighet till
Säte och Stämma styrka, och Polletter utbekomma.
Detta Utstött tillkommer att ofwcrie Riddarhus- och Adeliga Jungfru-Siifts-Directionernes göromål sedan förra Riksdagen; revidera Riddarhus - Castan och Adeliga CadettScholT-Fonden, såsom ock alla öfrige under desia Directioners förwaltning ställde Castor, Donationer och Legater; börandes öfwer allt detta Utskottet sin berättelse till Ridderstapet och Adeln aflemna, deruti äfwen de ändringar''el. * * ler 260 Den 22 September.
Ler förbättringar böra förefläs, som Utskottet, antingen i anseende till sörwaltninaen eller i andrehänftenden, kan finna nödige.
^ I öfrigt äger Utslitet att ställa sig till efterrättelse, hwad denna Riddarhus-Ordning föreskrifwer; och ehuru detsamma föreställer Riddarhus- och Adeliga Jungfru-Ltifts-Dircctioncrne, hwilka under påstående Riksdag upphöra, och deras befattningar äro Utskottet uppdragna, ma det likwäl ej med Introductioner sig befatta, utan derest sädana under Riksdagen sökas, böra desamma , sedan wederbörliga prestanda likwäl förut r Utftottct bliswit granffadt och godkände, bos Ridderffapet och Ädeln in l'leno stnmalas, scm, efter gttwit samtycke, lärer cm Ättens införande i Matrikeln tillsäga.
Lottning och inskrifning i Adeliga Jungfru-Stiftet, sä wida den under Riksdagen inträffar, mä likwäl af Utskottet werkställas, dock bör Landt-Marskalken anmodas att derwid wara tillstädes. 8. 50.
Emellan Riksdagarne besörjes och förwallas
Riddarhusets angelägenheter af en Direction, bestäende af sju Ledamöter, ibland hwilka en icke kommer att ätnjuta honorarium.
Denna Direction, för hwilken är utfärdad särskild Jnstruction, innehällande äfwen förestrifter för Riddarhus-Secreteraren och öfrige Riddarhusets Tjenstemän, wäljes wid hwarje Riksdag af Ridderskapet och^ Adeln in ttMno genom omröstning, ibland sädane Adelsmän, hwilka äro behörige att wara Ledamöter uti Utskott.
Ej Den 22 September. 261 Ej ma Ledamot af Riddarhus-Dircctionen derjemte kunna wara Fullmägtig i Riksens Ständers Banque, eller i deras RiksgäldsContoir, eller Revisor öfwer detza Werks- samt Stats-Werkets tillstånd, styrelse och förwaltning. §. 5!- Med Jntroductioner för dem som till Adlig, Friberrlig och Greflig wardighet af Konungen i Räder upphöjas, kommer att förhällas till alla delar efter hwad Kongl.
Förordningen af den 8 Maji 1775, samt Kongl. Brefwet a^den ir Februarii i8vo tydligen' föreffrifwa; åliggande det under Riksdagarne Riddarhus-Utskottet samt deremellan Riddarhus-Directionen att noga tillse och handhafwa uppfyllandet af hwad salunda härom uttryckligen stadgadt är. §. 52.
Skulle Riddarhus-Utffottet finna n.igon ändring eller tilläggning wid denna RcddarHus-Ordning nödig, eller wäckes fräga derom in kleno, hwilket till Utffottet remitteras bör, äge Utffottet att derom öfwerlägga och med sitt Betänkande till Ridderffapet och Aoeln in, komma. Sedan Riddcrffapet och Adeln tagit sitt beslut om någon ändring eller tilläggning, vfwerlemnas det till Konungens stadfästelse, för att wid nästföljande Riksdag blifwa gällande. §. 3Z.
Att de ä Riddarhuset befintliga Genealogiffa Tabeller warda i rigtig ordning hällna, enligt Kongl. Majlls Kungörelse af den io Aug. 1762 fich den 2Z Februarii 1765, äligger emellan Riksdagarne Riddarhus-Directionen.
Under warande^Riksdag blifwer detta en owilkorlig skyldighet för Riddarhus-Utffottst.
L- 34. 362 Den 22 September. f. 54.