Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag tror således att det ej vore enligt med den af Riksens Ständer redan yttrade önskan för en förändring i vissa delar af adminietrationssäitet, att genom det uti ifrågavarande §. af Regeringsformen föreslagne uppräknande af Collegierne tiil deras namn lägga derföre hinder i vägen.
När 1809 års Regeringsform, uppsattes, så var det af detta skäl och för att ej göra Collegierne icamovibla, sora dessa Verk ej uppräknades» man åtnöjde sig med att blott nyttja uttrycket Rikets Collegier.
Om nu fern Collegier i §. nämnas, kan ingen förändring i dessa Collegiers organisation, utan en dermed tillika förenad förändring a! §, äga rum.
Hvad StatsConioirst angår, så är det säkert att detta Verk, hvartill Rikets alla intrader ingå, alltid varit ett RiksCollegium och i anseende till dess befattning icke kan reduceras samt är af lika vigt med öfriga i $:n uppräknade Collegier.
Jag kan således ej finna, att blott för det att detta Verk i<ke kallas Collegium, det samma skall varda ifrån deras antal från 544 Den 11 Junii f. nu hvilka Ledamöter i RiksRätt tagas, uteslutet:
Jag får äfven anmärka att StatsContoiret både uti 1720 och 1772 års Regeringsform är ibland RiksCollegierne inbegripet, och har länge sedan burit namn af Kongl. Maj.ts och Rikets StatsContoir.
Beträffande sedermera Sjöförvaltningen, sä innehar detta Verk samma rum som det fordna AmiralitetsCollegiura, och ehuru benämningen af detta Verk nu år förändrad, så hör likväl till detsamma hela administration af BåtsmansIndelningcn i Riket, LotsVerket och Örlogsflottans förrider med de för desamma inrättade serskildte RedogörelseContoir.
Detta är en så vidlyftig detaille, att jag icke kan finna, huru detta Verk kan borttagas eller förändras; men deremot att det är ganska lätt ändra benämningen och återgifva detsamma namnet af Collegium, Jag tror att en stridighet skulle upp-: komma emellan den af Riksens Ständer redan yttrade önskan, att de administrativa auctoriteterne skola förändras, och den redaction af 102 §. som Utskottet föreslagit, ifall densamma antoges; ty cm Riksens Ständer sanctionera, att endast 5 Collegier skola i §:n nämnas, men icke de 2 här ofvan anförde, skulle deraf följa, både att de fern ej kunde till deras Styrelse förändras, och att de 2 senare uteslutas från en rättighet att deltaga i RiksRätten, hvartill de, efter min tanka, äro lika berättigade med de 5 bemälte Collegier.
Jag anhåller på dessa skäl stt Betänkandet måtte, åtföljdt af dessa mina anmärk - Den il Juni i f. m‘. 5;15 anmärkningar, till UtBkottet varda återremitteradt.
Friherre Åkerhjelm.:
ConstitutionsUtskottets tanka har ej varit, att utesluta något Verk från deltagande i RiksRätt, som dertill kunde anses berättigadt, men då namnet Collegium, hvilket finne* i nu varande redaction af 102 §■, icke bör utsträckas längre, än till sådane Verk, hvilka verkeligen så benämnas, och tillika utöfva Domsrätt, ehuru Embetsverk visserligen kunna gifvas, hvilka ersätta gamla nu mera upphäfda Collegters ställe, men likväl icke blifvit tillagde titeln af RiksCollegium, så har Utskottet ansett sig böra uti dea föreslagne nya redactionen tydligen utmärka, hvilka Embetsverk, som, efter Utskottets tanka, under berörde benämning böra hänföras.
Hvad beträffar den förmodade förändringen i Rikets Collegiala Styrelse, och sn värd talares yrkande, att ifrågavarande bör så uppställas, att denmå kuo* na oförändrad bibehållas, äfven i det fall, att CollegialStyrelsen skulle blifva underkastad förändring; så tror jag, att ehvad ändring ett Collegiura kan komma att undergå , vare sig antingen till hela dess organisation eller ock blott till en del deraf, och hvarigenom dess benämning försvinner, samt dess Ledamöters antal indrages eller förflyttas på något annat
Verk, sådant likväl icke kan ske utan att man måste åt §:n gifva en derefter lämpad förändrad redac - Ridd. o. Ad.
Fröt, VII B.
I Afd. 546
Den ii Junit f. m'. lion.
Jag nämnda att Utskottet äfven gjort afseende på de Verk, som utöfva Domsrätt.
Det är just af sådan orsak, och då CoostitutionsUtskottet trodde sig känna , att Kongl. StatsContoiret icke ägde en sådan rätt sig tillagd , samt Förvaltningen af Sjö-ärenderne hvarken benämnes Collegium eller dess Ordförande President, som Utskottet ansåg berörde Embetsverk icke kunna uppföras bland de, hvilka i den föreslagne redactionen uppräknas.
Herr Mannerjtam, Johan:
Så vidt jag under discussionen kunnat fatta Utskottets afsigt med den föreslagne redactionen, har den varit att deri uppräkna de Collegier, hvilka borde lemna Ledamöter till RiksRätten; men för min del kan jag icke gilla detta Utskottets förslag.
Jag ber att få fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet derpå, att fråga är väckt om en förändring uti Rikets inre administrativa Styrelse, och att således, om denna §. skall ändras, den nya redactionen deraf bör blifva sådan, att, ehvad förändring uti administrationen, som kan komma att äga rum, §:n likväl kan oförändrad bibehålla».
Jsg har väl icke haft tillfälle att närmare granska detta ämne, så att jag nu kan bestämdt uppgifva förslag till §:ns förändring, men exempelvis får jag nämna, att ändamålet kunde vinnas, om, i stället för uppräknande af Collegierne, i §n insättes: Svea HofRätt samt de Rikets Collegier och Embetsverk, som utöfva Domsrätt, eller ock om ett större antal af Ledamöter från Högsta
Domstolen kunde i RiksRätten intaga Säte.
Dan Ii Junit f m. 547 I fall Ridderskapet och Adtln skulle finna de anmärkningar, som vid ConstitutionsUtskottets ifrågavarande Memorial blifvit gjorde, föran„da till återremiss, hemställer jag, om icke UM •* skottet kunde anmodas, att så författa redactionen af §;n, att, ehvad ändring uti administrativa styrelsen kan komma att ske, §. dock ej må behöfva förändras, ty annars skulle följden deraf möjeligen kunna blifva den, att om Riksens Ständer nu besluta någon förändring i Styrelseformen, och om §:n, sådan den nu är föreslagen, skulle blifva antagen, så kunde den förändrade sakernas ordning icke taga sin början förrän §.n, på sätt Grundlagarne föreskrifva, blifvit ändrad.
Jag kan för min del «j medgifva att blotta benämningen af Coll»- gium kan vara det som berättigar ett Embets} Verk att deltaga i RiksRätten, ty på sådan grund skulle äfven SundhetsCollegium komma att deruti deltaga.
Men det har varit benämningen af Kongl.
Majus och Rikets Collegium som utmärkt de Verk, hvilka hörde till RiksCollegierne, och det är utan tvifvel dessa Verk, som man haft i syfte, då ros §. i Regeringsformen författades.
Det är för öfrigt genom de
Collegierne tillagde rättigheter och beskaffenheten af deras åligganden, som de utmärkas, hvilka egenteligen böra ibland RiksCollegierne upptagas, och det hufvudsaklig» kännetecknet i detta fall är, att de utöfva Domsrätt, och, enligt gifna föreskrifter och författningar, äga att besörja vissa grenar 54* Ven Ii /unn /, mi if Statsförvaltningen,!
Allt datt» inträffar med både StatsContoiret och Förvaltningen för Sjö— ärenderne.
Herr Schutzercrantz, Herman:
Med hvad Herr Grefve Mörner si grundeligen och upplysande anfört, förenar jsg mig till alla delar*
Jag kan ej föreställa mig att blott benämningens olikhet af Publika Verb, hvilka annars äga lika ansvariga befattningar, bör åstadkomma någon skillnad dem emellan.
Hvad Förvaltningen af Sjö-ärenderne angår; får jag upplysa, att detta Verk har kommit i stället för det fordna AmiralitetsCollegium, åger i följd af dess Instruction lika prerogativer med det-, aamma, samt utöfvar Domsrätt i flera mål.
Friherre Wr angela Henning:
Enligt min öfvertygelse, är den af Utskottet foreslagne redaction eå fullständig, att jag önskar dess antagande, blott med tillägg af Friherre Åkerhjelm* gjorde särskildta förslag.
Hvad åter ang&r att så uppställa redactionen af 102 att någon förändring deraf ej skulle behöfvas, i händelse CollegialStyrelsen framdeles komme att undergå förändring; tror jag att uppfyllandet af en sådan önskan tillhör omöjligheten; jag åtminstone kan ej fatta, huru Utskottet skall hunna göra sådant; och skulle det ske, må jag tillstå, att
Utskottet öfverträffade *11 känd mensklig förmåga.
Friherre Åkerhjelm: Friherre Wrangel har förekommit mig uti hvad jag egenteligen ville yttra.
Lika med honom anser jag, om ej all - Dm ii funii /. m. 549 deles omöjligt, dock likväl ganska svårt att verkställa redactionen af ifrågavarande §. så, att ehvad förändring sorn i CollegialStyrelsen kan inträffa, den samma likväl kan bibehållas.
Vid bestämmande af hvilka Collegier som borde lemna Ledamöter till RiksRäften, har Utskottet icke blott gjort afseende å sådane Embetsverk, hvilka bära namnet af Collegier, utan förnämligast derpå, om deras Ledamöter aflagt Domare-ed; och »om detta ieke lärer vara förhållandet med KoDgl. SundhetsCollegii Ledamöter, hvilket Coliegium dessutom icke är ett RiksCoilegium och ej eller med de uti Kongl. StatsConteiret, så tror jag att Utskottet gjort ganska rätt deri, att utesluta bsraälte Verk från deltagande i RiksRä*te&.
Herr Manmrfiam:
En värd Ledamot Herr Friherre Wrangel har yttrat, det han ej kunde fatta möjligheten af att göra ifrågavarande §. oberoende af framdeles skeende ändringar i organisatioöeB af Riket» Collegier* Detta ändamål kan på flera sätt vinnas, antingen, såsom jag nyss haft äran yttra, endast de Rikets Collegier eller Embetsverk, hvilka hafva Domsrätt, utan att till namnet uppräkna dem, lemnsde Ledamöter till RiksRälten eller ock att flera af Högsta Domstolens och Svea HöiRätts Ledamöter uti RiksRätten fingo säte, med flera utvägar, som af den, hvilken äger kännedom af rigtiga grunder för Domstolar sammansättning, lätt kunna utfinnas.
Friherre Cederjtrim, Jaeob; Det ferefsl - 550 Den II Juni i f. m. ler mig som skulle organisationen af RiksRätten vara grundad på den princip, att Embetsman från de Verk, hvilka böra känna Rikets förvaltning och hafva högsta befattningen med Allmänna ärender böra deri deltaga , emedan mål derstädes kunna förekomma, hvilka hafva gemenskap med Styrelseformerne, och hvilka mål icke kunni, utsn kännedom derom rätt bedömas.
Derföre är det nödigt att Presidenterne i Krigs-, Kammar-, Commerce- och BergsCollegierne med flere ära i en sådan Domstol Ledamöter.
Af samma skäl kan hvarken StatsContoiret, som afgör ap» mål rörande Rikets Intrader, eller Förvaltningen af Sjp-ärenderne, hvilket Verk är, i afseende på Örlogsflottan och hvad dermed äger gemenskap , detsamma sorn KrigsCollegium är för Arméen, uteslutas från deltagande i RiksRätten.
Jag tror derföre att sådan den finnes redigend i Regeringsformen, är ganska rigtig.
Hvad beträffar SundhetsCollegium; så emedan det står i §:n att det bör vara från Rikets Collegier som Ledamöterne böra tagas; men SundhetsCollegium icke är RiksCollegium, tror jag att detsamma blifvit af giltig orsak uteslutet.
Då Ridderskapet och Adeln uti så beskaffade mål, som det nu ifrågavarande, måste förena sig om den anmärkning, hvilken bör föranleda till återremiss, hemställer jag, om icke, i den händelse Ridderskapet och Adeln finner Betänkandet böra återgå till Utskottet, Ridderskapet och Adeln skulle behaga förena sig antingen med Herr Grefve Mörners yttrande, eller med Herr Friherre Åkerhjelm» särskilta tillägg, såsom ut - Ben ii Junii /, m. S5i görande Ståndets gemensamma tanka.
För min enskiha del får jag förklara, det jsg instämmer i den anmärkning, som Herr Grefve Mörner framställt.
Jag får blott tillägga, att om Ridderskapet och Adeln skalle vilja antaga en redaction af ifrågavarande §. sora vore af den beskaffenhet, att densamma icke behöfde undergå förändring, i händelse de t fram-i deles skulle anses tjenligt att åt nu varande Collegier gifva en annan form, man endast kunde, istället för uppräknandet af Collegiernea namn, låta den mening i nya redactionen inflyta, att i RiksRätten deltaga Presidenteme och äldsta Ledamöterne i de Embetsverk, sorn utöfva Domsrätt, eller förestå särskilta delar af Rikets Förvaltning.
Friherre Grange!:
Ehuru en värd Ledamot föreslagit det sätt, som, efter hans tanka, skulle göra §:s redaction oberoende af den förändring i CollegialStyrelsen, som möjligen kunde ske, får jag likväl hemställa, om icke det kunde till äfvantyrs inträffa, att det nu varande StatsRådet kunde till sin form eller benämning förändras, lika sorn det gamla Rådet, hvarigenom §:s användbarhet vid alla händelser genast vore förlorad.
Jag hemställer derföre, att den af Utskottet föreslagna nya redaction ml, tillika med det af Friherre Åkerhjelm dervid gjorde tillägg, bifallas.
En värd ledamot har trott det vara sn princip för Riks» 552 Den ii Junii /. »t.
Rätt#n9 organisation, ”att Ledamöter afalls de särskilta förvaltningsgrenarne böra i den samma deltaga.”
Jag skulle med honom deruti instämma, om fråga vore att sammansätta en Jury, sorn ägde att, enligt 107 §.
Regeringsformen, bedöm-' ma, huruvida StatsRåden, i sina rådslag om allmänna åtgärder, iakttagit Rikets sanskyldiga nytta, och huruvida de föredragande ådagalagt tillbörlig nit, drift och skicklighet.
Men då deremot i RiksRätten fråga endast kan uppstå om tillämpning af Lagen, bör afseende endast göras på lagkunskap.
Om derföre någon ny organisation af denna Rätt nu skulle påtänkas, borde, i min tanka, alla de personer derifrån uteslutas, af hvilka man, till följe af deras Embeten, ej kan vänta, åtminstone ej fordra, egentelig lagkunskap.
Men då en slik förändring nu mera troligen ej skulle kunna åke, förenar jag mig med de värde Talare, som yrka, att intet af de allmänna Verk, »om äga Domsrätt, bör från deltagande i RiksRätten uteslutas.
Om således StatsCootoiret och förvaltningen af Sjö-ärenderne äga verklig
Domsrätt, hvilket jag för nain del ej känner, synas äfven Ledamöter af dessa Verk böra i RiksRätten intaga Säta och Stämma.
I anledaing af en värd Ledamots önskan,' att denna §. nu kunde så blifva redigerad, att den kunde stå tillsammans med en möjlig fö» ändring i CollegialStyrelsen, får jag hemställa, om man ej kunde underlåta att uppräkna Collegierna, och i stället sätta; alla de allmänna Vark, forn ägq pjjRisräit, Den ii Junti/, nu 553 Hans Excellence, Herr Friherre af Wetter» ftedty Guftaj:
Jag instämmer med Grefve Mörner så mycket häldre, som både StatsComoiret och Förvaltningen af Sjö-ärenderna äga Domsrätt samt de alltid varit s£sora RiksCollegier ansedd®.
I öfrigt och om namnet ensamt skall afgöra , huruvida dessa Verk ån vidare såsom Collegier böra betrsgtas, är det ej omöjligt för Kongl. Maj.t att tillägga FörvaUnfctgea nama af AmiralitetsCoIlegium och StatsContoiret det af Kongl. Maj;ts och Rikets FinaneeCollogiurat Hans Excellence Herr Grefven och Landt* Marjkalken hemställde, om icko Riddesrakapet och Adeln behsgade förklara de af Grefie Mörner, Adolph Göran, vid ConstitutionsUtskottets föreslagoe redaction framställde anmärkningar utgöra Ridderskapets och Adeina gemensamma tankar, samf, i anledning deraf, Con< stitutionsUtskottets berörde Förslag till UtskoU tet återförvisa.
Herr Pahlman, Otto Fredric, och Friherre Wrangel, Henning, anhöllo att Friherre Åkerhjelms anmärkning äfven matte sfcsom Ridderskapets och Adelns gemensamma tank» få till ConstitutionsUtskottet medföljs.
Uppå derefter cf Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marjkalken gjord proposition, fann Ridderskapet och Adela för godt, att
ConstitutionsUtskottets ifrågavarande förslag till förändrad redaction af 102 §.
Regeringsformen? jemte de a| Grefva Möjner och 554 Den il Junii f. m.
Friherre Åkerhjelm dervid gjorde anmärkningar, såsom utgörande Ridderskapets och Adelns gemensamma tankar, till ConstitutionsUtskottei återremittera.
ConsdtutionsUtskottets så väl den 13 eistledne April aflåtne Memorial, innefattande 2me Alternativa förslag till förändrad redaction af 38 §• i Riksdagsordningen, sorn ock den 1 dennes afgifne samt den 5 derpå följde på bordet lagde Memorial, i anledning af de hos RidderBkapet och Adela vid Utskottets sednare Alternativ gjorde anmärkningar.
För min del anser jag alla omröstningar i Utskotten böra åke per Capita, och tror att Utskottets Förslag bör förändras till enkel votering per Capita.
Hvad alternativa Förslag beträffar, äro de nu mera af egenskap att ej kunna antagas.
Sådana funnos väl år 1815, emedan då först de Grundlagsförändringar förekommo till pröfning, hvilka blifvit gjord® 1809 och påföljande Riksdagar, hvarigenom föreslagna ändringar voro sins emellan stridige; men efter den förändring 56 §.
Regeringsformen vid 1815 års Riksdag undergick, måste frågan ovilkorligen afgöras, och om ej RiksStånden kunna sig derom förena, skall den till Nämndens^ omröstning öfvgrlemnas.
Don ii Junii f. m2 555 Hurr Påhlman, Otto Fredric:
Jjg delar fullkomligen den siste värde Ledamotens tanka om nyttan af votering per Capita inom Utskotten.
Med den erfarenhet vi äge, att ett sådant Förslag vid hvarje Riksdag alltid af ett Stånd blifvit förkastadt, och att dess antagande för ett visst Utskott tyckes vara högst angeläget, är jag fullt och fast öfvertygad om nyttan af ifrågavarande Grundlags-ändrings förslag, då det beredt möjlighet för Riksens Ständer att i alla Utskott införa votering per Capita.
Jag tror ej att Friherre Cederströms citation af 56 §. hindrar antagandet af de 2 alternativen, enär dessa ej innefatta olika meningar.
Om ^Riksens Ständer godkänna det första alternativet om votering per Capita i alla Utskott utan undantag, kommer det sednare att förfalla.
I motsatt fall åter blifver detta i fråga att antagas.
De äro aldeles icke olika, utan tvärtom det ena beroende af det andra; och då ConstitutionsUUkottet icke ansett mot
Grundlagen stridande att framställa det alternativa Förslaget, tror jag för min del att Ridderakapet och Adeln utan våda kan dertill lemna dess bifall.
Jag kan för min del ej finna det vara på något ställe egentligen förbjudit att framställa alternativa förslag.
Ständer kunna vid närvarande
Riksdag pröfva båda alternativens redaction, och således öfverlemna åt kommande Ständer att antaga någotdera, eller aldeles förkasta båda: och jag anter det just i närvarande fråga vara sif vigt |tt bibehålla ge sine Alternativen, Dock D«n if Junii J. m. önskade jag deri den ändring, *tt så väl i Constitutions- sorn BancoUtskottet, två tredjedelar af hvarje Stånds Ledamöter borde vara närvarande vid afgörandet af sådana mål, deruti dessa Utskott med Riksens Ständers rätt besluta.
Jag vill ej trötta med uppläsande af hela 56 §. utan ber blott få erindra om den del deraf, som rörer denna fråga.
Gåras åter i RiksStåndens Plena emot Utjkottets yttrade anmärkningar &o.
Här är alldeles icke taladt om flere, utan endast om ett förslag, och jag kan således icke finna det enligt Grundlagen vara rimligt, att föreslå till godkännande 2;ne alternativ hälst man skulle kunna supponera att, vid en blifvande Riksdag, 2 mot hvarandra stridande förslag kunde antagas.
Jag bekänner, att, ehuru mycken rättvisa jag gör åt Friherre Cederströms nit sti bibehålla Grundlagens helgd, jag dock ej nu lika med honom kan Hana det denna Grundlag hindrar, att atna Alternativer af ett Utskott kunna föreslås, emedan de ändå blott utgöra ett Utlåtande, och komma att hvila till en blifvande Riksdag.
Och hvad det beträffar, att hända kunde, det bägge alternativen blefvo antagna, så har jag ej den misströstan till Riksens Ständers omdöme, att jag befarar, det ett sådant misstag »kulle kunna äga rum.
I öfrigt och då 3 Riksstånd redan, till dea behandling 56 §. stadgar, Den il Junii f. m, 557 godkänt ConstitutionaUtskottets Förslag, hemställer jag, om icke Ridderskapet och Adelö ville jemka sig efter de 3 Ståndens beslut.
Jag är förekommen af dea värde Ledamot, sorn sist yttrade sig, men ber att få upplysa, att det icke är någon stridighet emellan alternativen.
Det etta är blott något vidsträcktare än det andra.
Och om Riksens Ständer vid nästa Riksdag äfven skul-, le bifalla håda förslagen, följde deraf ingen annan olägenhet, än att föreskriften om votcringssättet för Constifutions-CJtskottet förekom på 2:ne stäven och hvaraf visserligen ingen våda kan uppstå.
Di nu härtill kommer, att 3 Stånd redan godkänt båda alternativen, anhåU ler jag att Hans Exceilence täcktes göra^ Ridderskapet och Adela proposition, att i enahaoda beslut instämma.
Hans Exceilence Herr Grefven och LandtMarjkalken frågade om Ridderskapet och Afdela ansåg öfverläggningen fulländad.
Hvarefter Hans Exceilence hemställde, om icke Ridderskapet ock Adeln behagade, till den behandling 56 §.
RegeringsFormen stadgar , godkänna ej mindre det i ConstitutionsUtskottetg
Memorial af den 13 sistledne April gjorde första, ån ock det uti Memorial af den i dennes framställde andra alternativa förslag 553 h>en 11 Junii f. nu till förändrad redaction af 38 § i Riksdagsordningen.
Då nn ånyo föredrogs ConstitutionsUtskot; tets den 1 dennes aflåtne, samt den 5 derpå följde på bordet lagde, Memorial, innefattande Förslag till förändrad redaction af 9 §.
RegexingsFormen, beslöt Ridderskapet och Adeln att samma Förslag, till den behandling 56 §.
Föredrogs å nyo ConstitutionsUtskoffefs den 1 dennes sfgifne, samt den 5 derpå följde på bordet lagde, Memorial, innefattande Utlåtande, i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte förslag till förändrad redaction af 7 §. i RegeringsFormen.
Jag kan nu ej erindra mig, hvad det var, som Högloflige Ridderskapet och Adeln förra gången förklarade för dess gemensamma tanka, och i sådan egenskap remitterade till Constitutions-Utskottet såsom anmärkning vid dess förslag till ändring i Grundlagen.
Men denna tanka må vara hvilken och hurudan som hälst, så ägde Utskottet likväl ej rätt ogilla, ej en gång att pröfva den.
Till rättighet för Utskottet att pröfva och ogilla Den ii Junii /, m, 559 hvad ett
Stånd förklarat för dess gemensamma tanka, finnes, åtminstone i 56 §•
Regeringsformen, ej riDgaste spår.
Utskottet hade derföre enligt denna §. endast bort söka sammanjemka Ridderskapets och Adelns serskilta mening med de öfriga Ståndens: och om detta ej låtit sig göra,' genom uppgifvandet af en Species facti, öfverlemna åt Stånden att sjelfva jemka eina emellan; och om ej eller detta lyckats, sluteligen öfverlemna målets afgörande åt ConstitutionsNämnden.
För min egen upplysning anhåller jag att få veta innehållet af den gemensamma tanka, som blifvit från Ridderskapet och Adeln till ConstitutionsUtskottet remitterad.
Likväl upprepar jag å oyo, att jag i alla fall anssr ConstitutionsUtskottets förfarande härutinnin vara stridande mot Grundlagens föreskrift.
Friherre Åkerhjelm, Gustaf Fredria Jag tror, att ConstitutionsUtskottets utlåtande utmäri ker, att Utskottet icke ogillat Ridderskapets och Adelns anmärkningar, utan blott tillkännagifva att Utskottet icke kunnat ändra den förut föreslagne redaetionen.
Utskottet hemställer i öfrigt, huruvida Ridderskapet och Adeln antingen behagsr foga sig efter de 3 öfrige RiksStånden, eller, i motsatt fall, derom underrätta Utskottet, för att kunna de sålunda oförenliga skiljaktig— heterne till behandling, enligt 56 §.
RegeringsFormen, hos samtlige RiksStånden anmäla.
Att söka sammanjemka 560 Din 11 Junit f. ml ett Stånds Bärskil ta mening med de öfriga Ståndens är något helt annat än hvad ConstitutionsUtskottet vid detta tillfälle gjort.
Dertill skulle nemligen nödvändigt fordras en opartisk och utförlig framställning af de skiljaktiga meningarne, på det d« öfrige Stånden kunde komma i tillfälle att till åfventyrg instämma i samma gemensamma tanka, hvari Ridderskapet och Adela sig förenat.
Utskottet hade derföre bort hemställs till de öfriga Stånden, om de ville förena sig staed Ridderskapet och Adeln.
I dess ställ® har Utskottet blott sökt persvadera Ridderskap^ och Adala att frånträda dess fattade beslut: och Utskottets Memorial synes så mycket mindre kunna anses såsom ett
Grundlags-enligt försök till «acän«*n;emkning af Ståndens olika meningar, som framställningen af de olika meningarne deruti alldelss saknas.
Grefva Mörner, Adolph Gåran:
Jag kan alldeles icke instämma uti hvad den siste värde Ledamotpa antagit såsom grund för sitt omdöme om ConstUutiomUtekottets anmälan.
När anmärkningar göras vid ett ConstituticnsUtskottets förslag^ och Utskottet åligger att derefter detsamma jemka, har Utskottet likväl ej rättighet att skicka dessa anmärkningar till de andre
Stånden med förfrågan, huruvida de vilja rätta sina tankar derefter; utan det blir endast af dessa Stinda ProtocolIsUtdrag, som Utskottet får inhemta hvad de andre
Stånden beslutat och om jemkning kan äga rum.
Men då tre