Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af sadan anledning och da förnrkelsen al cn God, ett lif ester detta och den rena Ev mgeliffa Lärans sanning, äswcnsom gäckeriet af deir allmänna Girdstjenslen, Gudö ord och Sacramenten kan yttras pä gröfre och finare sätt, men werkan bade i förra och senare foller blifwa lika smädelig, helst deri mindre uplyste delen af Samhällets Medlemmar icke äga eller kunna fä tillfälle, art läsa de skrifter, som till war Christna Läras försmak bliswit författade, är jag af den rankan, att 2:dra och z:dje Momenten af Z:dje § Tryckfrihets Förordningen, ej mmdre kill ordasätten hwarmed brotten bejkrifwas, än till de förestag, ne straffen, mätte undergå en sadan ändring, att den brottsligs icke mätte kunna genom advokatur undwika laga nävft, och straffet blifwa werksammare att afhälla ifrån förbrytelsen. 2:dra Momentet z:dje § af o'wannämnde Förordning, är till ordalydelsen följande: Alfwarlig och klart mtrycke förnekelse af en Gud och etc Uf efter detta, eller af den rena Evangeliska Lärans fanning.
Brottet stall umgällas m d R:d. böter och Skriften confifcera».
Wid 522 Den 8 December.
Wid order alfwarlig gör jag den anmärkning, att förnekelse af Gud III.
NI. dä den ster Igenom allmänt tryck icke kan wara lwetykig, jag känner ärminstone icke något alswarligare särk akt yttra sina tankar, och hemställer således om icke order alfwarlig får utestutas, ci mindre ände nästföljande, nämligen: klarr
Utt pckl förnekelse, hwilka endast tjena till stöd att inför
Domaren göra förbrytaren skuldfri, ändock en mindre klart uttryckt förnekelse kunde wara af lika straffbar beskaffenhet, som den osörsyntaste tydlighet, »vid dylika willors utspridande.
Hwad ater widkom»ner det stress af ivo R:d. böter, som i Tryckfrihets Lagen bliswit förestagit, anser jag det icke swarande mot förbrytelsen; jag hemställer derföre, om icke den som mitzbrukar
Tryckfriheten till den grad, att framhärdigt törneka Gud, ett lif efter detta och war Evangelista Lära, mätte umgälla sitt brott med samma straff, som 4 §. i Cap. Mitzgernings Balken Utsätter för den, som utsprider willfabcnde lärosaikS, hwilken skall sörwisas Riket.
Dä Tryckfriheten asyftar ott sprida sann uplysning, lärer wäl den, som genom trycket söker sprida willan, med rätta böra anses för en skadelig Samhällets Medlem, och såsom sadan förtjena oswannämnde straff.
Redacticnen as 2idra Momentet Z:dje H.
Tryckfrihets
Förordningen, önskade jag af anförde skärmad le biifwa följande:
Förnckclsen af en Gud och ett lif efter detta, eller af.den rena Evangeliska Lärans sanning.
Brottet stall med Landssörwioning umgällas.
Äkerkallap vrn brottslige sine sattfer offentcligen inför Domstolen, Den 8 December. 525 erlägqe han endast 100 R.d. böter.
I bada sallen konfisceras skrifte». z.dje Momentet af samma §. är lill ordalydel» sen sadan: thfwexlagdt och klart uttryckt gäckeri af den Allmänna Gud-tunsten, Guos Drd och Sacramen en.
Fö; brvrelftn stall umgällas nied roy R d. dä er och skriften confiscecas.
Härwid göres den anmärkning: i:o
Att det som till pennan försattas i afsigt att till trycket befor, dräs, är nödwändigk öswerlagvt; 2:0 akt att gäckeri as det som alla Christna Samhällen wörda, ar straff» wärdigr, om det ock yttrades med mindre klara ut, »ryck.
Af denna anledning förestår jag att redaktionen as nämnde moment kynde bliswa as följande or, dalydclse; Gäckeri af den Allmänna GudSljensien, Guds Ord och Sacramenten.
Förbrytaren straffas med ros R:d. böter, och afbedje sitt brott vffeineljgen i Församlingen.
Gör han drt andra gängen warde sörwist Riket.
Skriften confisceras.
Dä gäckeri af det som kräswcr högaktning och wördnad, nämligen: Gudstjenst:», Guds Ord och Sacramenten icke är mindre särande än smädelse,,, hwil» ket brott allmänna Lagen anser med dödsstraff böra umgällas, lärer den medelwäg i bestraffninqssäkket jag sökt följa, icke wara helt och hallit förkastelig:
Likwäl är jag längt ifrän att hysa den sjelfkärlek, som ansir egna meningar för de rättaste; jag har endast rädsrä - s24 Den 8 December. gar min warma känsla för Religionens helgd, tvid ytt trander af deps mina tankar.
Herr bilsrstonskvlsis, ^listers.
Jag utbeder mig Riddcrlkapet och Adelns tålamod akt afhöra naara enmärkningar lag yar att framföra.
I den förestagne Tryckfrihets Förordningen star akt StutsRädets Prorocoll e> kunna rist trycket befordras, väg» ta-l de kill granskning i Csnstilnrions«Ulskoltet sörewarir.
Sedan det nu synes wara Riksens Sländers mening, alt icke cn Ledamot af ConstitukicnS'Utskottet skulle fa upgismä de förseelser han hos Stars.
Rådet anmärkt, skole wi således, när deste acker ej fä tryckas, i ställer för ett fa tma Hemliga Utskott.
Widare synes mig art i fall Skrifter skulle Utkomma, hwilka föror sa ka te mistsämja med främmande Magter, nägvl straff pä denna förbrytelse icke är utsatt.
Likaledes synes mig uttrycket wederbörlig
Domstol ej nog tydelig! bestämma en Boktryckares forum, utan borde i d.tz ställe sättas, d n Domstol kMarunden hsu lyder.
Slutligen bör del ester mill tanka öf» werlämnas ensamt ät Justitie Ombudsmannen, att atala alla förbrytelser emot denna lag.
Herr vn n l-lauss^volff, Lnrl Lustaf A.ein dolck
Jag skulle wid detta förslag kan hän» da hafwa änkstiigt arr aamäcka, om ej de Herrar och warde Ledamötet af de Respeetive Ständen, som det» samma söefaktadt, ägde sä mycken kännedom, och moro sä Utmärkte as kunsta,per och uplyZning, att jag tvid jämförelsen mistttor min egen förmåga.
Destueom star der htvur och en öpet att ytterligare anmär» ka, Den 8 December. 525 ka, hälst della förslag hos alla Standell undergår granskning.
Jag will allenast göra en erinran wis den del deras som rörer rätlegängssättct, hwarom jag i följe af mitt yrke, tror mig med nägoa mera insigt och säkerhet kunna döma.
I detta project är förestår gik, att sedan » ett mäl Tryckfrihets, Comitsen blifr wik hörd och HosRätlen dömt, och Desi Utslag öf» werenestämmer med Tryckfrihers-Comitöens utlärande, skulle denna dom sta fast, uran att någon widare appel derifrän ware möjlig.
Denna afwikclse frän .vanliga Rättegångs ordningen anker jag öfwerflödig, och till intet ändamål ledande.
Del synes mig altid böra stä hwar och en vpct att hos Konungen anföra beswär och söka rättelse i en dom hwarmed han ej kan älnöjas, och är det derföre min oförgriplig» .mening, att i mäl as denna natur, likasom i alla andra brottmål, det ma wara den missnöjde obetagit att hos Konungen sä anföra beswär, hwilka i wänlig ordning as Högsta Domstolen böra uptagas och pröswae; Sä dant skulle wara öswerenöstäm mande med det i Swerige förut stadgade rätkegängssäkt.
Ätsskillige hördes conformera sig med Herr vor» ttnussvolif i denna anmärkning.
Herr Greswcn och Land t»Mar skalkerr gjorde proposition, att detta Förstag till en TryckfrihetLag, mätte ätföljdk af de nu gjorda anmärkningar till Csnstiturionö-Utffottet ätcrremitleraS.
VisöllS.
Förer §26 Den 8 December.
Föredrogs ä nyo St^ks Ulffo'kers den 7 DcceM» ber pä
Vordet lagde betänkande angäende bestämmandet af en witz underhälls summa för f. d. Konung Ort» sist Desi gemål och närmast?
Vröst Arfwinr gar hwars snara afgörande Herr Grefwe» och Landt mar sk alke» crindrade were af nöden, i ansten» de till f. d. Konungens och Hays Famtllrs snart sö, restäende afresa ur Riket Friherre .Vsannerkisim, st»rs ^u§ull.
Riksakt Setzionen ten io Maij torde wara för mig en till» täckelig korgen cmvk mitztankar för egna essigrer. dä jag nu talar för den olyckliges sak, och tillstyrker bi, fall, till sä wäl belovpet som fördelningen as den summa Stats-Merkel föreslagit till ärligt underhäll för f. d.
Konungen, as Swerige och Hans Familia.
Före, ställom Ost ett ögonblick st d.
Konungens belägenhet.
Född att bära en Kongl. Krona, upsödd i Hos och omgiswen af den glans som tillhörer Kongl. Prinsar, bemött med den wördnad hwilken tillkommer Rikets bestämde Thronsöljare; allrådande, befallande, äklydd i iz ar, är Han nu försatt i en enffild mans wilkok, med den markeijga Mlnad, akt dä denne äger sitt af sig sjelf, ätnjuicr f. d. Konungen, af der Folk
Han förolämpat, elt underhäll, hwUket bör wara för Honom en beständig påminnelse, om sttllnaden emellan hwad Han warit, hwad Han genom egit förwällande nu äist och hädanefter kommer akt förblifwa.
Hanö styrelse och Fäderneslandets wada hafwa bragt Riksens Ständer i nödwändjghek, akt emot st d. Konungen uköswci rättwisa.
Ständer hafwa gjort det Utan hämnd Görs De det ock med ädelmod!
Tillfället är sällsynt/ Mätte ett sädam aldrig äkerkomma! HäkF Den 8 December. 527 Härtill yttrades bifall.
Herr Gothlieb, Larl kreärilc, ripläste följande till Pcorocollet:
Dä af den underhälls.summa som blifwit ät förra Kongl. Famillcn anslagen öfwer hälften utgår Uii räntor af s. d. Konungens enhilda egendom, för» modar jag för min del, att Staten uran någon syn, Nerlig elter känbar olägenhet kan bestrida den andra hälften.
Oin kanske man icke borde göra afseende ä en olycklig Konungs belägenhet, som sjelf wällat sin olycka, bör man deremot wara ädelmodig, medlidande emot den» ne Konungs olyckliga Gemål och Barn, som utan min» sta sorwälbmde ä
Deras sida blifwit störtade ifrån, höj. den af hwad man kallar mensklig lycka.
— Det är-en däst f. d. Konungen, som wällade Rikers olyckor, som bragte Swerige pä branten af sitt sall — Hans Gemål och Barn äro deruti oskyldiga.
— Man bör der, före icke i mer eller mindre mohn undandraga
Dem ett underhäll, hwarförutan
De skulle lida brist. Swensta Nationen är ädelmodigs Den öfwerser Hekna med fordna oförrätter och wäldsamhekek.
— Den nekar sä» sedes icke Desi s. d. Konunga-Äkl det Underhäll, som är nödigt för Desi bergning.
Trenne Ständ haswa redan bifallit den af Stars-Utstolket förestagne underhälls summa, och Ridderskapet och Adeln täter Matt twifwel häruti instämma.
Härtill yttrades bifall.
Friherre 8raLl voti kllolsrsin, t^orfitT I.uävi^.
Dä Ridderskapet och Adeln enhälligt yttrat silk ädelmod, förenar jag mig alt för gerna i att till.
Z28 Den 8 December. tillstyrka dcr nu förewarande förstagets antagande.
Jag will allenast tillära att da f. d. Konungen tär sina penningar sig utrikes tillf^ickade, och penningen ösra ändrar sitt ivärde, borde Liwen bestämmas att den an, flagm under hällssumman
Honom mätte beräknas etter nuwarande cours, hwarvm fag anhäller vin pcopo, sirion.
Herr von 8c1,nlrenlisim, vaviö, Del? söresiagne underhälls summan är msitt i SwrnlV Specie Riksdaler; och i delta mm,t bor den ät den olyckliga Konungen urbetalas, antingen coursin siäc att till Hans sörman eller Hane förlust.
Herr Grcfwen och Län dt»Marskalken gjorde dcresrer proposition till Riddcrffamk och Adeln, att till alla delar bifalla StatS-Utstor/cls betänkande.
Ropades ett ganffa starkt Ja, hwaretter enhälligt öfwerenökoms att detta Vestm genom en Demi ta» tion de öfrige Skänden skulle rmddeias, och blek denna Deputation genast upropad, samt atzeck under anförande af Grefwe bstarmlion. ^xel.
Herr Grcfwen och Landt» Marskalken Upläste en nyh änke m men bulletin, af imiehali att Hans Maitt
Konungens hälsa och krafter dageligsn gil mer och mer tilltaga.
Herr Den 8 December. Z29 Herr kisurerfelijolst, Larl 6ustak,upläste ett Dictamen, sä lydande:
Med den sista innewarande mänad tilländalöpee killäkelscn för BränwinZ, Bränningen , och intill dest lärer intl möjligen den nya författningen hinna bljfwa färdig och kunna kungöras, hwaraf en skadelig owisibet om rättigheter och skyldigheter flkulle sölja.
Jag får derföre underställa Högloft.
Ridderskapet och Adelns uplysta pröfning om ieke nödwändighetett fordrade, akk för nästkommande ar Bränwinöbrännittgett skulle fa fortfara pä sätt som hittills warit Mätit, sä uti Städer som pa L md , åtminstone till M ji n-änadS flut, som kunde räknas för halfwa Bränwins tlllwerkriings tiven, i anseende till afgisten, som derunder efter den gamle skulle so tsara; Det kunde wara ytterligare nödwändigk i det hänseende, att om nägon förändring med brguwinspannor kommer alt flke, sä bör wäl nägon tid lämnas att dermed kunna komma i ordning.
— Skulle Herr Grefwe» och Landt.
Marskalken samt Högloft.
Ridderskapet och Adeln bifalla denne i Mitt tanka stora nödwändighet sa underställer jag ödmjukast att detta beslut med de andre Nespettive Stanbelt genast communieerades, för att en samfällt underdånig anhållan hos Konungen med det flkyndsammaste kunde asga.
Afwen som jag tar mig den friheten ödmjukast underställa, huruwioa det projeck, jag sramstalde
Uti mttt anförande, om den nya Ordningen med bränmir.S bränningen, till erhällande af en Discont» fond för Jordbruket, af öfwerstottet mas Bränwins tillwerknings afgisten, Utgjord pa sätt jag föreslagit, kunde bliswa om Högloft.
Ridderskapet och Adeln den gillade, med de andre Respcclive Standen comwuniee rav, Fjerde Landet N:o 35.
AZO Dm 8 December. rad, ehuru den bliswit med anförandet remitterad till det sammansatte Ut',loner.
I anledning of detta dickamen upkom en korrt öswerläggning, hwarunder älskillige ytlrade sin önskan, att genast består derom skulle fattas, andre yrkade nödwändigheten att del i behörig ordning först till ett Utskott skulle remitteras; någon anmärkte att denna fräqa redan i ett föregående plenum blifwit wäckr och till Bewillnings.
Utskottet hänwist, och »agon att en» ligt 6i §.
Regerings Formen uphörde Bewillningcn för bränwinet med detta är, i följe hwaraf ingen annan anstalt synres dermed kunna widragas, an den Riksens Ständer nu kommer att besluta.
Ändteligen stadnade Ridderskapet och Adeln i det beslut att Herr Reutertckjöläs diktamen skulle remitteras till Bewillnings samt Allmänna Veswärs- och Oeconomiae.
Utskotten, hwilka skulle anmodas au skyndesamt
Utlära sig öfwer den sörsta puncten, hwilkel med de andre Respektive Ständen skulle communiceraö.
Under denna öswerläggning återkom Grefwe kksrnilton med Depmationcn och gjorde redo för sin beskickning.
Herr Grefwe» och Landr-Marskalken föredrog Konungens nådiga provosinon, rörande f. d.
Konungens, Desi Gemäls och Bens flyttning ur Riket, hwaraf äfwe» upläsningen nyst war begynd, »är En Den 8 December.' szr En
Deputation anmäldes och infördes ifrän der Wällofl.
Ständer ansörd af Zullmägkigcn för Norrköpim;s Stav Herr Bruks Patronen Ll-erstsin, hwilken förmälre att Borgare e Smidet, likasom Rid» dersikapet och Adeln bifallit Stats»Utstottets Betän» kande, rörande underhållet för f. d. Konungen och Hans Famille, samt likaledes enhälligt och till alla delar gifwit sitt bifall til!
Konungens nådiga proposition om Högbemälde Konungs, Dcsi Gemals och Barns flyttning ur Rike!.
, Depulationen afträdde pä wänlig! sätt mbeled» sagad.
Derefter företogs a nyo och fortsattes oafbrurit läsningen af oswanberörde.
Majus nådiga proposition till Riksens Ständer, rö, rande f. d. Konungens, Desi Gemals och Barns flyttning utur R ket. Gifwen Stockholms Slott den 8 December 18O-.
Da Kongl. Mant uti D^si nådiga proposition as den Z Medus Augusti kallade Riksens Ständers upmärks'mhet pä nödwänoigheken att bestämma en wisi underhallssnmma för f. d. Konungen, Desi Gemål och " närmaste Brostarfwinqar, förekom Kongl. Maj:t Riksens Ständer, att omständrghcttrnc icke dämedgäswo, att meddela dtt underdäniga yttrande Hemliga Utflkortet uppg Kongl. Majus gjorde förfrågan afgjfwit, rörande sä wäl tiden t«k f. d. Konungens och Desi Fa» milles 5Z2 Den 8 Decenrbcr. milles flyttning utur Riket, som det land, hwilkct till framtida »vistelse ort borde för Deni bestämmas.
Wid denna tid war Riket annu inwcckladt i krig med Europas mägkigasi-, Stater och Let war i anledning af denna ännu wadclrga stallning, som Hemliga Utskottet i underdånighet tillstyrkte, att Hans Mayl f. d. Konung 6ullaf Dest Gemäiö och Barns flyttning utom Sweriges gränsor borde med försigtigt afseende pä Rikets Mechel föregäs of cu onffad fred, åtminstone med Rikets »wenne mägti-aste firnder och Ml Swe tz i oGende pä desi lage och styrelse wore det lämpeliqaste land, ber s. d.
Konmiga-Huset borde Sig nedsätta.
Mast som till alla delar instämde Uti ben of Hemliga Utfkottel yltrade nnberdäniga mening, öpaade genast nödige och för f. d.
Egen säkerhet oundgängelige underhandlingar i detta ändamål, och sedan detza nu lyckligen bl, wik fullbordade, skyndar Kongl. Majit an meddela Riksens Ständer den ätgärd, som i följe deraf bliswik widtagen.
Den långt framlidna årstiden, som snart kunde göra all flyttning omöjlig, pakUlar den yttersta skyndsamhet.
. Sedan pa Kongl. Majus nådiga befallning behörige ordres blifwit mfärdade och kjenlige anstalter widtagne genom Kongl.
Majus tjenstgörande GeneralAdjutant, haswa f. d. Konungen, Desi Gemål och och Prins 6uliat redan i »örraar pa förmiddagen, under nödig bcwakning, arrest fran Gripeholm till Carlscrona, dit de Kongl.
Prinscsiorna om twanne dagar sig begifwa, fö, att med Riksens Ständers för, wäntade stynd samma samtycke sedermera gemensamt pä en Den 8 December. en Fregatt afqä till Tysta wallen och widare fortsätta resan till Sweitz.
Bestämd säkerhet är wunnen sä wäl om en obehindrad resa genom Tyskland, som om den af Hemliga Utskottet ömkade bemedling bos SweirziE , Negcringm ett sandicka till s. d
Kor ungens och Dtz
Funill.s w.st nde med fullkomlig
Mc, het inom delta land.
, Med afseende pä Hemliga U> skottetS ofwanäbero, pade yttrande, rörande tiden «ill denna nu företaqne flyttning, anser Sig Kongl. Maj t wid detta tillfälle böra underrätta Riksens Ständer, att Hans Majit ifrän Dest befullmägkiqade wid Kejserlige Franska Hos, wet erhållit de mäst tillfredsställande underrättelser om Hans Mast Kejsarens af Frankrike, Konungens as Italien wälwiljande tänkesätt sör Swerige och om Fi-edö-underhandlingarnes skyndsamma fortgång.
Med hwarje ögonblick kan Kongl. Majit för wänta
Sig officiel tidning om Freds, Tracwtens dertcknande med denne SwerigeS äldste Bunds- För, wandt, föremal, som Kongl. Majit altid ansett, som den säkraste borgen för Rikets sa wäl närwarande som tillkommande lugn och sjelfständighet.
Majit äger äswen en lika grundad anledning, ait inom sä dagar se freden med Hans Majit Konungen af Dannemark asstuten, och således den tidepunkc wcrkeligen inträdd, dä Swensta Folket, fredad! för de faror, som hotat Detsamma, kan wända flir kraft, sin werksamhet och sin förmåga till sörkof, rån af den Fosterjord, som enighet ich m ndom räddat, och endast samma egenskaper i en iramcid kunna sörswara.
534 Den 8 December.
Det af Hemliga Utskottet i underdänighet af, gifne yttrande öfwer det angelägna änwet för denna Kongl. Maj:ts nädiga proposition will Kongl. M"i:t Riksens Ständer härjämte i »ader meddela, och gör Kongl. Mani Sig förwitzid att Rikens Ständer i anledning deraf sjelswc inse nödwändighelen att den anstalt ofördröjligen fnllföljeS, som Kongl. Maur ansett Förena Rikets wäl med den förra Kongl. Famillens Egen yttrade önffad.
Maj:t sörblisw^r Riksens Ständer med all Kongl, näd och ynnest städse wälbewägcn. C ä k 6. af Wetrsrsfrät.
Stockholms Slott den 8 December i8c>8. ?rorc>col! häklit inför Konungen i StatS«Rädet Närwarande: Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Lrenderne Herr Friherre von korsström.
StatS-Räderne Friherre Rofsnbla^.
Friherre von platen.
Friherre -Välerbelb.
Undertekaad Hof C antzker.
Sir» Den 8 December. 535 'Sedan Kongl. Maj:l gistvik Dest Stais»Räd, uti Konungens Sängkammare i»,kalladt, i näder tillkänna, an uppå derom as Kongl. Maj:tS Tjenstgörande General-Adjutant utfärdade behörige ordres och widtagne nödige anstalter, f. d. Konung 6ul<st 6o>pli, Dest Gemål dch Prins 6uliat redan i förrgår pä förmiddagen frän Gripsholm bliswit flyttade till Carlscrona, till hwilken Stad de Kongl.
PrinseSforne skulle sig ofördröjligen begifwa, täcktes Kongl. Ma,:t i näder förklara Dest mening wara, att sälvin en följd as Kongl. Majus under den g sistlcdne Augusti till Riksens Sländer aflätne nädiga proposition, sä wäl om f. d. Konungens och Dest FamilleS flyttning utom Rikets gränser, som om bestämmandet af det Land der de framdeles borde sig uppehälla, till Riksens Ständer en ytterligare nädig proposition afläta.
Denna Proposition fade.., som den wid detta Protokoll finnes bilagd, uplästcS nu as underteknad Hos Cantzler och Stats »RädetS samtelig» Ledamöter tillstyrkte i underdånighet nådigt bifall till dest innehäll.
In loklem ?rotncc>IIi. 6. ak VVetrerlieflt.
Enligheten med Originalet intygar k>»rr von Ln§e8lräm. Wrist.
Stormägtigste Allcrnadjgste Konung!
Hemliga Utskottet har äter med underdänig tacksamhet emvltagit ett dyrbart prof af Eder Kongl. Majus , näd i - ;z6
Den 8 December - nådiga förtroende, dä Eder Kongl.
Majtt behagat infordra Utskottets underdåniga yttrande öfwer ert för Rikets framtida lugn och säkerhet högst wigkigc och grannlaga ämne, eller bestämmandet af det land, hwr-r. est f. d. Konung Oustal och Dest Ätt f^ola i framtiden wistas och åtnjuta dct underhäll, som af Riket denne Konung och Dest efterkommande kan berviljas. Hemliga Utskottet har icke uran den listigaste rörelse ahörr Eder Ma strö yttrade nådiga tänkesätt, sä ädelt Utmärkande Eder Kongl. Majtts ömhet för en nu mera olycklig Furste, sä nära med Eder Majtt beslägtad, mm tillika Eder Mattts Faderliga ward om Fäderneslandet och oryggelig» söresatks alt uprätthalla beståndet as de anstalter, Eder Kongl.
Majtt med Rikscns Ständer för Rikekö wäl widtagit.
Utsätter ffyndar derföre att i underdånighet full» görg Eder Majtts nädiga befallning och att beswara följande af Eder Majtt i nader sramstälde frager: i:o Är Sweitz det Land, hwarest f. d. Konum gen samt Dest G-mäl och Barn lämpeligast böra bo och wistas? 2:0
Bör cn säeMd »rnderhandling öfwer detta ämne öpnaö med Hans Majtt Kejsaren af Frankrike? och Z 0
Är den tidepnnkt da Swerige erhållit fred med sina st »der, åtminstone med de twänne mögligaste, den mäst ttenligg för Hans Majtts f. d. Konung 6r>nrsk ^.aolpd--, Dest Gemäls och Barns flyttning till Utrikes öxk?
Del» Den 8 December. 5Z7 Den tckning Eders Kongs. Marst i väder behaget göra, om de flere länder i Europa, hwilka möjligen ffulie kunna komma i fraga, för att kill f. d. Konungens och Dest Höga Famillcs wistclse ort utses, har fullkomlig-!, stadgat UtstoltekS underdäniga tillstyr» tande, akt Sweiiz är det land: som i afseende pä dest läge och styrelse är dck lämpligaste för oswannämnde ändamäl; Och Utskottet anser flg böra, i afseende pä den andra fragan i underdånighet anhälla, det täcktes Eder Kongl. Majit, sä styudesamt som möjligen ste kan med Kejsar Napoleon öpna en särstild underhand» ling för alt genom Dest bemedling utwerka bifall af Regeringen i Schweitz, att s. d. Konungen 6u;rak stolpk Dest Gemäl och Barn inäga med fullkomlig säkerhet inom berörde Land fa wistas; Och ehuru Utskottet, i den förmodan akt Kejsar ddapoleons swar bliswer enligt med Eder MajitS och Utstottets önstan, nogsamt ruser augelägcnheken deraf att all möjlig stynd» samhet iaktrages kill befordran af f d.
Konungens flylkning ifrån Swerige, tror likwäl Ucstotcet ett för» signal afseende pa Rikets säkerhet fordra, akt tiden för denna flyttning föregås af en önstad fred; hwarsöre ock Ukstomr för Dest del är as den underdäniga ranka, akt sa snart genom Eder MajttS wisa omsorg R'.ket har erhållit fred, äkminsioue med twanne
Dest mägtigaste Fiender, riden är inne för Hans Majus f. d. Konung 6ulisk /ä6olps><;) D'st GemalS och Borns flyttning kill den utrikes ort, som för Dem bluwit bestämd.
De särskilda underdäuiga tankar, som i afseende pä styndsamhelen af s. d.
KennngenS och Dest Höga Familles flyttning ifrän Swerige bliiwit af någre Ut» stottetS Ledamöter yttrade för Utskottet härhos den nä» den bifoga.
Med 5Z8 Den 8 December.
Med d/upasie undersåtlig wördnad Le. lsienb Ds la Oarclis. 6u«raf cl'^ldsf!)''nll.
Larl stlsnr. ?vsse. -/scör Klingspor. ^osi. blsnr. rik Osijsrliam.
Orl von stossosksin.
Lsrl 6. bordin. 8ven Wijirmzn Lrson.
Daniel Dds^tsin. 8. kg. 8znre-son.
Larl 6nii Lrom8.
Danis! ^näsrsson. kelaits ksdrsson.
Hs. 85rtLeIi.
Stockholm den Julii igop.
Afskrift Utdrag af Protocollet hallit mi Riksens Sländers Heinliga Ut» stolt, den 26 Juli, 1809. S. D. - ? - - Herr Ordförande Grefwe Ds I s Oarflis tvär ater för Dest del af den lankan, acr högsta styndsamhet wore nödig med f. d. Konungens och Dest hö» ga FamilleS flyttning utur Riket, hwarföre ock Herr Grefwen för sin de! trodde att sä snart Kejsar Hapoleon lämnar, såsom Herr Grefwen förmodade, ett förmånligt sivar/förberörde flyttning uran alt freden med Rytzland be höst e asm klas, kunde företagas i synnerhet som rn dertill otjenlig
Årstid annars kunde för den samma en längre tld lägga hinder i wägen.'