Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Man i Samhället, och belöningar ofta mera verksamma, än blotta inkomsten , den en Privat Ägare i alic fall aldrig ser sig i tillfälle att 'för framtiden nog kraftigt försäkra.
Det vid Stenkolsverket befintliga Sandstensbrott erbjuder ett nästan outtömligt förråd af Byggnadsämnen för Casserner och Förrådshus; äfvensom Hamnen vid Höganäs, med någon Föibättringskostnad , kan blifva, af den förträffligaste beskaffenhet, och hafva flera gånger betydliga delar af Skärgårdsflottan der, utan skada för stormar och oväder, v-arit stationerad.
£ 1 en tid, då anläggande af CorrectionsHus och stiftande af Arbets Inrättningar blifvit ett föremål för Rikets Ständers omsorger, synes Skånska Stenkolsverket, äfven i sådant ända~ mål, förtjena synnerlig uppmärksamhet.
Hvad angår utsigten för Verkets framtida bestånd, så äga Stenkolsb ott framför andra den fördelen, att sådant gerom anställda Borrnings, försök, nära kan bestämmas.
Efter dea Den 5 Januarii. 165 eul, som af Directeuren Sta vfor d och framlidne Bergmästaren pvid Ädelfors Go.dverk , ' Bergshauptman Lundström, blifvit författad, är en gifven tillgång af mera än 25 millioner Tunnor Stenkol innom de fält, som redan blifvit med jordborr undersökte.
Den som sjelf försökt att göra nya An: läggningar, elier äger tillförlitliga uppgifter af andras erfarenhet i denna väg, har sig nog»samt bekant, att, Anläggningsmodan oberäknad, fär man, vid skeende försäljning, aldrig bereda si g pa full ersättning för de manga omkostnader, som åtfölja nya och stora företag, Bolagsmännen i Stenkolsverket begära det icke eller , de skola räkna sin förlust ersatt genom tillfredsställelsen, att se Verket förkofra® i drift och utvidgning, och anse de Cap taler de användt, öfver hvad FörsäljningsSumman käti godtgöra, såsom ett villigt offer til!
Fäderneslandets behof af utvidgad folkmängd och Näringar.
Lifvade af dessa tänkesätt, hembjuda samtlige Actie-ägarne detta Verk åt Staten fölen Summa af 250,000 R:dr Banco, hvarå sex Procents Ränta utgöres af de 15,000 R.dr B.co, som, enligt Kongl.
Maj ts under den i 1 Augusti 1815, i anledning af Riksens Ständers underdåniga tillstyrkan , adåtne Nådiga Rescript, uppkommer uti Premier, vid en[ årlig afsättning af 120,00a Tunnor Stenkol, och då Staten förut äger en fordran af 213,600 R;dr Den 5 Januari}, Banco, att till qvittning använda, kan återstoden anses al loga betydenhet.
Då, som jag förmodar detta Mål torde Komma att till stats- samt Allmänna Besvärsoch.
GcconomielJtskoHen remitteras , anhåller jag, att, om så anses nödigt, få der uppvisa de Handlingar, som m*ra specifikt upplysa ■Verkets närvarande tillstånd.
Slutligen får jag anmäla den vördsamma begäran, att Riksens Ständer, om detta Förslag vinner Deras bifall, behagade med un* derdånig tills;yrkan anmäla det s imma hos Hans Majt konungen, sorn i Nåder torde utse Cornjnitterade, att gä i författning om Verkets ö vertagande och uppgöra Liqviden så för sj lfva Verket, sorn för der befintlige inventarier.
Genom Communication med de öfrige Respective RiksStånden, samt Remiss till vederbörliga Utskott, anhåller jag således, att detta Memorial mätte komma tili Riksens Ständers ompröfning och afgörande.
Genom Kongl Maj:ts Nådiga Resolution den 20 Junii 1801, hatva Delägarne af Höganäs Stenkolsgruva blifvit försäkrade, att un» d‘-r 30 års tid från alla Utskylder af Grufvor* ne vara befriade, hvilken befrielse de ock allt sedermera njutit till godo opåtalt, utan att den blifvit ifragasatt, intill dess sistlidne år Den 5 Jamtarii. 167 Anmärkningar deremot blifvit från Kongl.
KammarRättens Andra RevisionsCoutoir utfärdade.
Och ehuru, med afseende på StenkolsVer* kets sålunda erhållne, ännu kraftägande privi-’ legiér, det väl icke låter föreställa sig, atfc berörde
Anmärkningar må kunna hafva för det samma någon menlig påföljd, ans..-r jag mig likväl, för att få för framtiden undanröjdt allt tvifvelsmål härom, böra, å egne och öfrige Interessenters vägnar, hemställa, om icke Höganäs Stenkolsgrufvor må, i grund af de för dem, enligt Kongl
Maj ts härjemte i afskrift följande Nådiga Resolution den 20 Junii .801, utfärdade Privilegier , uttryckligen förklaras böra, under den deri bestämda 30 årstid, njuta befrielse från alla sadaria Utgifter, som £ följd af Riksens Ständers BevillningsFörordnittgar annars bordt äga rum, i hvilket afseende jag ocf snhäller . att detta Memorial måtte till Bevillningsutskottet remitteras:
Vid hvilket jViemorial var bifogadt följande Bilaga; Kongl. Majds Nådiga Resolution uppå den Ansökning, hvarmed till Kongl Majit, Dess Troman, En af Rikets Herrar, f. d.
GeneralGouverneuren och Academie^ Cancelleren, Riddaren och Commendeuren af Kongl. Maj:ts Orden, samt Riddaren af Kongl.
Maj ts WasaOrden, Välborne Grefve, Herr Eric Ruuth, å egne samt Medlnteressenters vägnar, i underdånighet inkommit, till vin - 16 8 Den 5 Jannnrii. nanda af åtskilliga Friheter och Förmåner för deras , vid Höganäs uti Malmöhus Län, Luggude Härad och Wäsby Socken, anlagda Stenkolsverk; hvaröfver Kongl- Maj:ts och Rikets Kammar- samt BergsCoilegier och flere Vederbörande hörde blifvit.
Gif» ven Stockholms Slott d. 20 Junii ,1801.
Kongl- Maj:t har denna underdåniga an.' sökning, tillika med hvad af Vederbörande blifvit i .underdånighet anfördt, uti Nådigt öfvervägande tagit; och som Kongl. Maj.-t dervid inhämtat, att Interessenterne i dett;- Stenkolsverk icke utan dryg Rosi nåd oc . många försök, dels upptäckt flere Stenkols '.g r å serskilta ställen, dels haft #11 mod, o : -od, att med kostsamma Machiner öiv rvmn de hinder, som vid uppfordringarne dem mött.
; äfvensom de å nyo upptagna G-ulve lali fordrat både nya B y*lgnadsln rätta ingar och Förlag; alltså finner Kongl, jVlaj:t så mycket mera skäl att uppmuntra ett företagande af denna art, som derigenom en skoglös
Ort i flera delar kan hjelpas ifrån en förlägenhet, hvilken hittills varit tryckande, utom det att Rikets allmänna vinst ärmed Stenkolsverket förenad, då med tiden de betydliga utgifter kunna undvikas, som för Utländska Stenkol nu måste användas; i anseende hvartill Kongl. Maj:t ock pröfvat skäligt, att på nedannämnde sätt, öfver de af Herr GeneralGouverneuren Grefve Ruuth å egne och Med-delägares Dm 5 Januarii. 169 vägnar , i underdånighet gjorda flera Ansöknings-puncter sig i Nåder utlåta. 1:0
Delägarues underdåniga anhållan, att Stenkolsverket måtte få bära Kongl.
Majits Höga Namn samt kallas Gustaf IV Adolphs StenkolsGrufva, vill Kongl. Majit i Nåder bifalla. 2:0 Till
Delägarues underdåniga begäran, att olla de Mål och Ärender, som .röra StenfcolsGrufvorne, deras Brytning, Betjening och Arbetare, samt allt det som denna Rörelse angår , måtte få höra under Bergs - jurisdiction , och således Författningarne om Bruken och Bergverken i Riket äfven vid Stenkolsverket, i hvad de kunna vara dit lämpliga, få tjena till efterrättelse, finner Kongl.
Majit äfven skäligt lemna dess Nådiga samtycke. 3:0 Befrielse under 30 år från alla Afgifter och Utskylder af Grufvorne och det Folk, som dervid ständigt sysselsättas, derom hafva Delägarne dernäst i underdånighet bönfallit } och hvad således först beträffar befrielsen från Utskylder af Grufvornej så vill Kongl.
Majit, i afseende på den nytta och förmån detta Verk kommer att Riket tillskynda, härmed i Nåder hafva försäkrat Delägarne, att under Trettio Års tid, ifrån alla Utskylder af Grufvorna vara befriade:
Vidkommande åter ArbetsFolkets Utskylder, finner Kongl. Majit billigt, i så måtto förunna
Delägarne den derifrån sökta befrielsen , att GrufveFolket måga undgå Ben 5 3annani. erlägga MantalsPenningarne och Slottshjelpen, men derjemte kan befrielsen icke sträcka sig till Lön och Betalnings algiften , samt Rik* sens Ständers Bevillning , såsom till Riksgäldens betalning anslagnej börarsdtS, på det allt missbruk må förekommas, och allenast de stane diga och verkliga Arbetarne vid Grufvorna af ofvannämnda förmon komma i åtnjutande , alla sådana Arbetare uppgifvas vid årliga Mantals-skrifningarne, då sedermera, antingen med Verkets Räkenskaper företedde och granskade vid årliga BergsTinget i Skåne, elier med, Bergmästarens intygande^ efter föregången undersökning på stället, styrkas bör, att samma Personer såsom ständiga Arbetare vid Grufvorna äro antagna och sysselsatta , innan befrielsen från otvanberörde Utskylder får äga rum, 4:0 Hafva Delägarne i underdånighet anhållit, . att, sedan på grund af Kongl. Maj:ts och Rikets BergsCollegii Privilegium den 18 Februarii 1737 för då varande Interessenter, samt 1723 års SkatteköpsFörordning, jemte Kongl. Brefven den 16 Augusti 1731 och 23 September 17 ; , bemälte Interessenter då sökt, och äfven , uppå Riksens Ständers underdåniga tillstyrkande, erhållit Kongl, Maj;ts Nådiga Befallning till Dess och Rikets Kammar* Collegium , angående rättighet till Skatteköp af de Hemman och Lägenheter, som Stenkolsverket till understöd blifvit upplåtne, men hvilken förmån, vid 1766 års Riksdag, af det skäl Stenkolsverket frångått, att detsamma då Den 5 Januarii.
171 icke blifvit bland de ädlare Verken räknadt j Kongl. Maj:t likväl i Nåder täcktes inställa Delägarne uti deras förra rättigheter, så mycket mer för demv angelägna, som Stenkol Verket, utan utrymme af jord, hvarest Arbetatne kunna bo och vistas samt nödiga Dragare till Uppfordringar och Transporter födas och hållas, icke skulle kunna drifvas, mindre i framtiden äga bestånd; och emed.n Kongl.
Majit härvid förekommit, att ett sådant af
Delägarne uppgifvet förhållande skäligen icke bör skiljas ifrån ett med Kongl.
Brefvet den 16 Augusti I731 instämmande afseende, och hvar* igenom det understöd, som nu blifvit hegardt, icke inskränkes till de egentligen så kallade Ädlare Verk, utan kan äfven tillgodokomma JernGrufvor och Hyttoi jemte SrångjermSmiden eller flere sådana Inrättningar, sorn till Rikets vinst och allman båtnad kunna lända, hvaribland Stenkolsbrytningen med skäl bör räknas- om derigenom vinnes det ändamål sorn åsyftas, Och hvartill flere goda anh dnmgar sig förete} ty pröfvar Kongl. Maj.t i Nåder skäligt förklara Delägarne uti Gustaf Adolphs Stenkolsverk beiä'tigade, att, utan hinder af 1766 års Författning, till Skatte köpa de Kronobl emman, sorn berörde Verk äro nära belägne Och dertill, sedan Vederbörande hörde blifvit, kunna användas ; dock att härvid iakttages hvad Kongl, Biefvet den 23 September 17473 vid slika händelser, föreskrifver. 5:0 Är af Delägarne i underdånighet hegardt , att vid Höganäs få uppbygga och till 172 Den 5 Januarii.
Skattläggning anmäla en Mjölqvarn med 2 par Stenar, såsom för Orten både' nödig och nyttigj men sorn något verkligt Mäld - t.ä g icke af Mäldesökande ellet Grannarne deromkring blifvit styrkt, utan fastmera bestridt; .sä linner Kongl Majit för det närvarande icke skäl, att, de g;un!a TullQvarnarne till förfång, samt emot d>.-n föreskrift 20 Cap. 4 §.
ByggningaBalken Jemnar, bifalla den sökta nya Tull.
Qvarnslnrättning-n , till (örmalande af frätnmande Säd; dock, alldenstund härvid tillika i öfvervägande kommit, att de hittills varande Arbetare vid Gruivan skola utföra ett antal af 100 Personer, och Delägarne om fleras anskaffande till befordran af en ut vidgad Stenkols brytning, redan gått i författning, hvaraf åter följer , att ett större parti Spanuemål till förmälning årligen erfordras, hvilket skulle blifva för Verket både besvärligt och hind rligt, att till omkringliggande
Qvarnar försända; fördenskull vili Kongl Maj:t så mycket hellre i Nåder tillåta Delägarne, att å Höganäs på beqvämligt ställe uppsätta en
Qvarn med 1 eller 2 par Stenar till Husbehof eller förmälning af den för GrufveFolket erfo derliga Spannmål, som denna Malde tillgång icke blifvit påräknad Kronan till någon förmån v d de gamla
Qvarnarnes skattläggning, och hvarföre dem icke eller något lidande härigenom tillskyndas kan. 6:0
Den af Delägarne i underdånighet gjorda ansökning, att vid StenkolsVerkets Lastageplats Höganäs, 2 mil från Helsingborg
Dm 5 Solinani. *73 belägen, nödig- Tullbetjening malte förordnas, sorn vid aflastande af Fartyg med Stenkol eller andra varor derstädes besörjer Bevakningen och uppbär de fastställda avgifter, hvarigenom Verket kunde blifva befriadt från den kostnad hind r och uppehåll, sorn, derest vid hvaije sådan händelse, Tull Betjente ifrån Helsingbo» g borde nqvireras, ofelbart skulle uppkomma , vilt Kongl.
Majit i så måtto bifalla, att en Uppsyningsman med 66 R:dr och en B sökare med 25
R;dr årlig
Lön må forordnas, att derstädes, under Helsingborgs SjötullsKammares tillsyn och iörmantkap, förrätta Bevakning, TullCiarering och Förpassning, enär några Fa/tyg , med Stenkol eller deraf förfär» dlgade Arbeten, jämte tillåtna Mineralier, Leror och Jotd arter derifrån afgå j dock med vilkor, att
Delägarne, som på detta sätt undgå att betala Rese- och Dagtractamente till de TuliBetjente, hvilka, i annat fall, vid hvarje aflastning af Verkets Effecter , skulle frän Helsingborg, gång efter annan, reqvireras, ej allenast bestå Uppsyningsmannen och Besökaren vid Höganäs nödiga Husrum, utan ock för de år , då Uppbörden å samina ställe icke uppgår emot Betjening» ns aflöning derstädes , ersätta Kongl Majit och Kronan den brist, som dermed yppas kan, i synnerhet som denna anstalt om TullUppbörden, såsom till Verkets förmån och beqvämlighet vidtagen , eljest skulle, vid de tillfällen då Aflönings kostnaden vid Höganäs icke kunde af den derstädes inflytande Uppbörd bestridas, för Kongl. Majit och Kronan, medföra förlust. 174 Den 5 yantiafii. 7:0 Vidare hafva Delägarne derom linderdånig Ansökning gjort , att i förmågo af 25 Cap ByggtiingaBalken och flere serskilte Författningar, Häradet måtte förbindas, att bygga allmän väg Iran Allerums Kyrka till Höganäs och derifrån till Engelholm for Resande, sorn deremellan skola lärdas, samt att, derest Skjutshållet emellan Helsingborg och Höganäs skulle anses blifva för långt , ett nytt Gästgifveri måtte inrättas, hvarvid nödig Reserve skjuts borde anslås för Embetsman och Resande, som komma att uppehålla sig vid StcnkolsVetket , hvilken ansökning, sä i d n ena som andra del n , Häradets
Invånare bes ridt, med förklarande, att ifrågavarande Vägar ej kunna annorlunda anses , än såsom Byavägar, hvilka r dan äro inrättade, och således komma att underhållas af dem som vederbör, samt att med Författningarne ej vöre instämmande, det Gästgifvaregårdar och SkjutsI rättningar skola anläggas och hållas å Bivägar eller för enskilt rä ning j af hvilka orsaker Allmogen förmodat, att det Besvär, som dc*sa anstalter skulle åtfölja, Allmogen billigen icke kunde ålaggas.
Hvad nu först den sökta nya Väga* byggnaden angår; sä emedan fråga nu icke upp. står om någon ny Landsvägs inrättande, såsom hvarken af nöden, ej eller sökt, utan endast om en allmän Farväg, till vinnande af nödig communication emellan Stenkolsverket och närmast belägna Helsingborgs och Engelholms Städer, samt dervid belägna Socknar Den 5 Jcmiarii. 175 ech Byar, (y och då så väl Lagen i 25 Cap. 4 § ByggningaBalken, sorn 8 §. i Kongl.
Resolutionen på Ridderskapets och Adelns Besvär den 8 januarii 1735, gilia sådana vägar, hvilka gå emellan Härader och Socknar lill Tings- Kyrko- Qvarn-Platser, Bruk Oiwh SjoHamnar, samt andra kunbara Orter:
Och ändamålet med denna Stenkols » Inrättning icke kan befordras, om ej tillfälle öppnas tor dera inom Landet, som af Stenkol äro i behof, att dermed blifva betjente, samt kunna Kölen, såsom 'en tung vahra , med någorlunda beqvämlighet till deras hemvist forsla, finnér Kongl
Maj t ej skäl att göra något afseende på Allmog ns bestridande af en så beskaffad nödig
Väg byggnad; men hvad sedan vägens sträckning b träffar; så ehuruväl HäiadsRat-i ten i Q ten , vid de örn hållen undersökning, förkastat den så kallade Strandaväg-n från Höganäs , så om beledsagad med en betydlig kostnad och för Aete svårigheter utställd, och deremot föreslagit Vägens öppnande ifrån Hö3 ganäs till Hultabo Och Steglinge, vidare till Stomgård Bräcke förbi Ingelsträte och till Hulta, samt derifrån tili Landsvägen vid Påttmjöhult; dock likväl och som härvid, i brist af Charta och närmare beskrifning, icke utrönas kan, om SyneRätten, vid denna Vägens utstakade sträckning, hvilken ej skulle öfverstiga en Mil, baft afseende på något nytt Gästgifveris inrättande uti Tunneberga By, hvilket åter Kongl. Majrts Befallningshafvande ansett kunna undvikas; alltså vill Kongl. Maj.É Delägarnes ansökning i denna del på det sätt 176 Den 5 Januarii. bifalla , att Luggude Härads Innevånare , sorn till Väg och Brobyggnad äro skyldige, böra med samlad hand upparbeta en ny Väg ifrån Höganäs till allmänna Landsvägen, der der» är närmast samt med möjligaste beqvämlighet och Allmogens minsta tunga kan åstadkommas, till 6 alnars bredd, samt nödiga gropar å båda sidor, hvilken väg sedermera skall underhållas af de HemmansÅboer, hvilka Kongl Maj:ts Befallningshafvande finner lämpligast, emot lindring i andra deremot svarande skyldigheter , kunna dertill indelas.
Vidkommande dernäst Skjutsinrättningen , så alldenstund hvad för serskilte Personer och Resor i allmänhet blifvit stadgadt, icke bör lämpas till detta Verk , såsom varande af en serskilt beskaffenhet, och då den förväntade förmånen och båtnaden fordrar ett serskilt undantag , i synnerhet som Skjuts för Resande och färdande till och från Höganäs vid flera tillfällen måste blifva oundgänglig lorden, skull och ehuru Kongl. Maj:t, med Nådigt afseende härå; icke finner skäl gilla den af SynpRatten i Orten föreslagna Skjutsinrättning i Tunneberga, då den, efter hvad Kongl.
Majlis Befallningshafvande anfört, kan undvikas, utan att vägen emellan hvarje Skjutshåll blifver längre, än med Lag instämmer, vill Kongl. Majit likväl fastställa det af SyneRätten och Kongl.
Majits Befallningshafvande uppgifna Förslag, att i Höganäs ett Skjutslag blifver inrättadt} men som icke upplyst blifvit, huruvi* da Den 5 januariu 177 da de till detta Skjutslags utgörande uppgifna Wäsby, Wikens samt Brundby Socknar äro något
Skjutsnings - besvär annorstädes åiagdaj och den Skjuts, som för dertill berättigade, vid Höganäs erfordras, icke kan , åtminstone i början, blifva så sträng, att flere Socknar dertill behöfva anslås; alltså ankommer på Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Länet, att så reglera denna Skjutsning, samt huru den bör uppbådas och fordras, som med ändamålet och Författningarne instämmer, samt till god ord-< nings bibehållande bidrager. 8:0
Det tillstånd till Utsyning å den så kallade Hallands
Ås af nödigt Ek - och Bok.
Virke till oundgängliga Byggnader af Mecha.' siska Verk och Broar m. m-, som Delägarne älven i underdånighet begärt , kan Kongl;’ Maj.t icke bevilja , då Skogarne å Hallands Ås , utom hvad Bostället Wenedike kan tillkomma, och som för dess eget behof bör tillhandahållas, icke äro af Allmännings egenskap eller Kronan tillhöriga, utan dels Frälse dels SkatteHemman tillkomma.
Delägarnes un. derdåniga anhållan, så väl om Nådigt tillstånd att till Fond för Hamn - och Brobyggnaden vid Höganäs, få för det Gods, som der aflastas , beräkna och uppbära de vanliga afgif. terna af Tolag, Mätare- samt Bro-Hamn- och TunnePenningar , som ock om befrielse från Spinnhus - afgifts erläggande för Stenkol; så Ridd. 0. Ad.
Prat, II, B. 83, 34. 178 Den 5 fannani. ▼ill Kongl. sedan de yttranden , som häröfver från vederbörande blifvit infordrade, i underdånighet inkommit, Dess Nådiga Beslut, rörande desse omständigheter, Delägarne meddela.
GUSTAF ADOLPH. (L, S.) M.
Rosenblad.
Att denna Afskrift är med Höga Originalet till alla delar lika lydande , betygas.
Helsingborg den ig
December i8'7.
Ex Officio T. Tornberg.
Publicus.
(Sig.) Ofvannämnde tvänne Memorial jemte Bilagan lades på bordet.
Herr Grefven och LandtMarsfcalken tillkännaeaf> att sora ett ett ganska stort antal af Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter, redan hos Herr LandtMarskalken anmält sig att i dag få tala, och sådant omöjligen kunde medhinnas på förmiddagen, komme Plenum kl. half 5 eftermiddagen, att i slikt ändamål ytterligare fortsättas.
> Den 5 ^amiant. »79 Herr Rothlieb, Carl Fredric, anförde skrifteligen följande:
Då jag utur minnet återkallar den godhet och det öfverseende, hvarmed Höglofl.
Ridderskapet och Adeln redan för 8 år sedan, under dess öfverläggningar, ofta behagade afhöra mig, vågar jag äfven nu inför Höglofl.
Ridderskapet och Adeln framställa ett ämne, som, ehuru det icke innefattar hvad man kallar ett Riksvårdande föremål, dock , enligt min öfvertygelse, för hvarje upplyst, för Fäderneslandets ära och värdighet nitälskande Medborgare bör v£-a af ett ej ringa Interesse. ¥ t
I en tidpunct, då man merendels hörer klagoljud öfver nöd och elände, dock kanske utan att erindra sig hvad vi voro för jemt ett Sekel tillbaka, och sist för 9 år sedan, samt hvad vi nu äro, torde det anses mindre lämpligt eller åtminsto ie utan ändamål, att föreslå ökade utgifter för Staten; men den framställning derom, som jag vägar göra, hoppas jag likväl ej med motvilja skall upptagas, dels i anseende till den mindre betydliga Summa , hvilken blott för en enda gång kan komma i fråga, dels i anseende till dess värdiga användande.
Riddarholms
Kyrkan är en af de äldsta i Hufvudstaden, anlagd jemte det fordna Franciscaner - eller GråmunkeKlostrei, på 1280.-talet af Magnui> Ladulås, en ibland Sveriges 6törsta Konungar under Medeltiden.
Den förbättrades och underhölls sedermera af Klostrets i8o Den 5 Sammil. stora inkomster och genom enskilte Personers Donationer, ända till Reformationen, hvarefter den fick förfalla och var nära sin förstöring, då Konung Gustaf I, uti ett allvarsamt Bref af den 7 Martii år 1555 , anbefallte Kyrkans återuppbyggande och förbättring.
Denna befallning saknade dock verkställighet till år 1568, då Byggnaden företogs, och under Kon* ung Johan III:s Regering, på 7 år fullbor* dades, och kostade Staten 24,000 Marker Stock* holms-mynt, en på den tiden betydlig Summa.
Kyrkan fick då sitt nuvarande utseende, med undantag af de sedermera tillbyggda GrafChoren, och hafva sedan flere Sveriges framfarne store Konungar, till densammas underhåll och prydnad, användt ansenliga Summor, så väl af enskildta, som allmänna Medel Då detta åldriga Tempel å nyo befanns alldeles bristfälligt, har det äfven, på vår nu Regerande Konungs befallning, nyligen undergått både innan- och utantill en fullkomlig och med all möjlig besparing föienad Reparation, hvarigenom det erhållit icke allenast ett prydligt, utan tillika mot dess antique Stil svarande anseende- Uti denna Kyrka hafva ock Sveriges störste Konungar och Härförare utsett och erhållit Deras Lägerstad.
Dess grundläggare, Konung Magnus Ladulås , som i synnerhet af Sveriges Allmoge bör vara i välsignad hågkomst, för den fred och säkerhet han dem tillsade: Sveriges Rikes Marsk, Konung Birgers Förmyndare och Rikets värdige Regent under 12 års tid, Torkel Knutsson:
Den för lyckans oravexlingar blottställde Carl VIII Den 5 ^fanuarii.
Knutsson {Bonde):
Den store Gustaf Adolph, som segrande uppoffrade sitt lif för Religionen, Fäderneslandets ära och sjelfständighet:
Eröfraren af Skåne, Halland och Blekinge, Carl X.
Gustaf : Segraren vid Lund och Landskrona, Skaparen af Sveriges Statshushållning, Carl XL Den för sina många Segrar och Olyckor evigt namnkunnige, men i med- och motgång alltid samma Hjelte, Carl XII.:
Hans närmaste Efterträdare på Svenska Thronen, Ulrica Eleonora och Fredric I.:
Stamfadren för vår nu varande Konunga-Ätt, Adolph Fredric:
Segervinnaren vid Svensksund, Vettenskapernas och de Fria Konsternes Idkare och Beskyddare, Gustaf lil.:
Den Furste, som genast vid sin ankomst till detta Rike förvärfvade och fört jente Nationens odelade vördnad och kärlek , Carl August, med flera Sveriges Drottningar, Furstar och Kongl. Barn, hvila innom RiddarholmsKyrkans murar.
Vid blotta Namnen Baner och Torstenson, återföres man till den Hjeltetid, då Svenska Vapnen utbredde sig öfver hela Tyskland, då Sverige, med den snillrikaste Drottning på Thronen, den störste och ärligaste Minister vid dess sida och de skickligaste Fältherrar i spetsen för sina Härar, föreskref Europa Lagar och dicterade villkorenTör den märkvärdigaste och för Riket ärofullaste Fred, som någonsin blifvit afslutad.