Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men Sverige kan i detta afseende ej jemföras med andra Stater; bär fattas de större städer och den rörelse, sorn uppstår af en betydlig befolkning, hvilka allena kunna ge en tillräcklig sysselsättning och näring åt en sådan anstalt, och som är äfven enda borgen för dess bestånd.
Derjemte måste likasom på andra ställen, der en extra postinrättning existerar, äfven skjutslegan betydligen höjas, åtminstone till i R:dr för hästen hvarje mil, om en extra post- och forvagns-inrättriiug skulle kunna vidmagthålla sig, och en sådan förhöjning skulle jag ej anse välbetänkt.
Dessutom hafva i andra Länder sådane inrättningar, sora den ifrågavarande, endast under sekler hunnit att bringas till deras närvarande fullkomlighet: de hafva ej varit ögonblickets infall och verk.
De hafva småningom förberedts, och en sådan förberedelse är i synnerhet nödig i ett land, som nästan endast har sin torftighet att tillgå, och saknar den folkmängd, hvarigenom ett tillräckligt understöd kan härflyta åt dessa kostsamma inrättningar.
Paket-postinrättningen kan anses som en sådan förberedelse.
Ett experiment i smått kan åtminstone ej hafva någon menlig förlust för Staten.
Hvad slutligen Kungssfcjutsen angår, så tror jag, alt en klagan deröfver icke 278 Den a3 December. äger någon allmän röst.
Kungsskjutsen vara en betungning för landet, så borde vi väntat, att derom först hafva hört talas från det Stånd, hvilket detsamma i denna händelse mest skulle trycka.
Från detta håll har åter ingen klagan hörts, — tvärtom tror jag, att hvarje Svensk Bonde anser sig stolt eller åtminstone hedrad att hafva färdat sin Konung.
Dessa skyldigheter, grundade på häfd lika gamla som Staten, och som utgöras äfven med ett särskilt nit å de skyldiges sida, kunna icke hållas nog heliga.
Vid betraktande af närvarande fråga påminnas vi om, att kärleken till frihet har hos Svenska Folket alltid stått vid sidan af kärleken till Konungen.
Friherre Fockj Berndt Wilhelm:
Efter att hafva åhört de sista hegge Talarne och i synnerhet Grefve Posses med sann patriotism utförde vederläggning, hade jag nästan beslutit att icke yttra mig, men som 17 års gammal Landshöfding känner jag åtskilliga detailler i ämnet, dem jag torde höra anföra.
Härefter uppläste Friherre Fock följande:
Urgammal räknar man skyldigheten för Svenska Folket att besörja Kungsskjutsen, och denna pligt grundar sig på äldre Den 23 December. författningar och ordningar, hvaribland må nämnas Konung Johans Patent af år 1574 med flere.
Den 25 Junti e. nx. fiol Frän Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi - Utskotten', Af den 10 sistledne Maj.
I anledning aTväckt motion om tillämpning af 25 Cap. 1 §.
ByggningaBalken, på alla för varu-transport nödige vägar.
Af den 29 sistledne Mr.j, N.o 92.
I anledning af väckte frågor om öfverseende och förbättring af Rikets oeconomiska och Politieförfattningar samt om
Af den 2g sistledne
Förordningen den 22 Julii 1803, om Tionde och Räntegifvares samt ägares ömsesidiga rättigheter och skyldigheter.
Af den 2 dennes.
I anledning af gjorde förslag i afseende på byggnadsskyldigheten vid KyrkoherdeBoställen.
N;o 95.
I anledning af gjorde förslag, dels i afseende på grunden för Hemmansskyldighet att deltaga i Kyrko- och Prestegårdsbyggnad samt dels att sådane Krpnobeten ^ eller andre dylike Kronans odisponerade lägen - fea B-rn Junit t, nt. heter, som uti Extra Roteringen ingått, bord* få vidkännas berörde skyldighet och utgörande af Kyrkotionde.
Från Lag-Utskolict:
Af den 31 aistledoe Maj: N:o 96.
I anledning af väckte motioner, angående yrkad ändring uti Kongl.
Förordningarne den «4 Augusti 1813, emot fylleri och dryckenskap, samt den 1-s December 1815, i hvad denne sednare angår laga
Nto 97.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldfe Betänkande, i fråga om upphäfvande af Öfre och Nedre BorgRätterne samt RiksMarskalksEmbetets befattning med skuldfordringsmål.
N*> 98.
I anledning af återremisi utaf Utskottets förut afgifne Betänkande, om tiden, inom hvilken hinder för lysning och ägtenskap börs anmälas och styrkas.
Af den »6 dennes: N:o 99.
I anledning *f gjorde anmärkningar vid Utskottets lörut meddeldte Betänkande, angående yrkad ändring uti 21 Cap. 5 och 4 §. § RättegingsBalken.
Ar s5 Junti t. m.
N;0 to o. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut afgifne
Betänkande öfver väckt motion angående bestämmande af visa grund för fastighetsvärde vid Bouppteckningar hvarefter åttondedels fattigprocenten må beräknas.
N:o loi.
I anledning utaf återremissutaf Utskottets förut afgifne Betänkande , angående yrkad skyldighet för Häradshöfding!™», att vid hvarje Tings slut meddela Presterskapet
Häradsrättens beslut angående dera, »om lör begingne förbrytelser blifvit tilltalade och sakfällde, eller under framtiden ställde, jemte Saköreslängds extracter öfver de Kyrkan och de fattige tilldömde böter. i?rå:i Allmänna Besvärs- och Qeconomie-U/Jkottiti Af den to dennes: N:o H5* I anledning af gjord* anmärkningar vid Utskottet» förut meddeidte Betänkande, rörande skyldigheten att in natura lefverera hö och halm till Kongl.
Hofstallet i Stockholm* Af dtn 16 denne»: N:o 116.
I anledning af äferremis
I Utskottets förut afgifoe Betänkande, angående lämpeligastt tidan till allmänna vägaises Krusning* §34 Dm 3g Junii e. m.
Angående ersättning för underhåll och Fourage till tågande Troupper.
Af den 10 dennes: N:o 118- I anledning af återremiss å Utskottets förut meddeldte Betänkande, rörande väckt fråga derom, att LandsFiscaler icke annorlunda än efter föregången ransakning och genom laga
Dom, måtte kunna från sine tjenster skilj, s eller ock desse Tjenstemän komma att alldeles upphöra.
Af den 16 dennes: N o 119.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut afgifne Betänkande, rörande anläggande afen Köping uti FryksJ ände Socken af Wermelands Län, Af den 10 dennes:
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte
Betänkande om lumpsamlings-skyldighetens upphäfvande samt om förändrade föreskrifter i afseende på sättet att samla lumpor för Pappersbrukens behof.
Upplästes ett från RiddarhusUtskottet inkommit så lydande
Ben 25 Junii e. m. justerades PleniProtocollen för den 23 och 27 sistledne
Maj för-och eftermiddaga nä smit för den 30 sistledne
Maj förmiddagen.
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen den 25 Junii 1823.
Remitterades till Siats - Utskottet'.
Herr Munck af Rosenskjölds, Eberhard, memorial, innefattande anmärkningar vid de flere StaisUtskoitets denna dag återremitterade Utlåtanden, angående Allmänna Magazinslnrättningen.
Fö redrogos § nyo och biföllos följande Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets den 3 dennes afgifne, samt den 18 derpå följde eftermiddagen, på bordet lagde Utlåtanden; No 102.
I anledning af väckt fråga om Skogsägares befriande från kostnaderne till Klamparelagst i Götheborg.
N.o 103 I anledning af väckt fråga om medel till befordrande af Svenska Jerntillverk - #o# 25 Junti t, m. ningars och Manufacturarbetens afsättning på Noir» America.
I anledning af väckt fråga örn upphälvande af det så kallade Hemförare BåtGillet i Götheborg. N:0 >05.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betän~ kande, om Kronobetjeningens påskrift å Allmogens Kungörelser, innan de från Predikstolarne uppläsas.
Ut Supra. S. D. Föredrogos
& nyo och återremitterades, i anledning af dervid gjorda anmärkningar, Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets deo 3 demes afgifne, samt den 18 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Betänkanden: N:o 106.
I anledning af föreslagen förändring uti examina för inträde uti de civila Embetsverken.
I anledning af väckte frågor, om ett tor batt rädt Skolväsende uti LandgFörsamlingarne, till barns fullständigare och tidiga undervisande uti läsa, skrifva och räkna.
Ut Supra. S D. Föredrogos å nyo och gillades följande Statsutskottets den a6 sistledne
Maj afgifne samt dan 6 dannes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden; Ä*n *5 Junti e, mi N o I83.
I anledning af Riksens Stander* Revisorers år 1822 framställde anmärkning, rörande oredovigte spannmåls upphandlingsmedel i Wermlands Län. N:0 186.
I anledning af Riksens Ständers Revisorers år 1820 framställde anmärkning, förande 5oo tunnor hafre, som år 1S18 biefvo »•sände till Norrige.
N:0 1 87- I anledning af Riksena Ständers Revisorers år 1S20 framställde anmärkning röraode 11,000 R.dr Banco förskjutne medel till Lyckeby Qvarnars reparation.
No 1S 8- I anledning af Riksens Ständers Revisorers åren 1820 och 1S22 framställde anmärkning, rörande utlemnad Koppar till taktäckning å Kongl.
Slottet och Hennes Kongl. Höghet Prinsessans Falais i Hufvudataden.
N;0 189.
I anledning af Rikeens Ständer* Revisorers anmälan, röraede det lör Bagar*- Embetet i Hufvudstaden år 1818 anslagne pärti Båg.
I anledning af Riksens Ständer* Revisoiers år 1820 gjorde anmärkning, rörande förhöjning i Spanneinåls-upphandling*-prir sen för Skaraborgs Län. N:o 192.
I anledning af Riksens Ständers Revisorers 1820 framställde anmärkning, Den 25 Junii e. m. vid ett Herr Öfversten Conrad Åkerhjelm beviljadt spannemåislåa i Umaå Magazm.
I anledning af Riksens Ständers Revisorers år 1820 gjorde anmälan om oliqviderade förskotter af Majorea Coijet samt HofMarskalken Löivenskjöld.
No 195.
I,anledning af Riksens Ständers Revisorers år 1820 framställde anmärkning, rörande verkställde spar.nemålstransporter land-" vägen från Wadstena till Ö ebro.
N;o >96- I anledning af Riksens Ständers Revisorers åren 1820 och 1822 gjorde anmärkning, rörande ett till Bolms Läns Kongl.
Regemente , af Herr Landshöfdingen Grefve von Rosen utlemnadt lån af Allmänna Magazinslniättr. ingens medel. No 19".
I anledning af Riksens Ständers Revisorers år 1820 gjorde anmärkning, rörande uppburne förskottsmedel af Herr Lands, höfdingen Arnell.
N;o 199. 1 anledning af Riksens Stän ders Revisorers gjorde anmärkning, rörande försummad indrifning af en fordran hos SkeppareÅldermannen j. P. Ståhl i Thorshälla.
N o 202.
I anledning af Riksens Stän ders Revisorers anmälan, om resultatet af den till
Ben 2-5 Junii e. m, till
England år i8ao verkställde spannemålsutskeppning.
I anledning af Riksén» Ständers Revisorers hemställan, rörande undsättnings-spannemåls återlefvererande till samma KronoMagazin, der den uttagit». t N:o 205.
I anledning af Riksens Stän-3 ders Revisorers anmälan, rörande extra ordina rie afskrifning, som blifvit beviljad SlottsPro-; viantmästaren, Kongl.
Räntmästaren J. O. Ouchterlong.
No 206.
I anledning af Riksens Stän ders Revisorers anmälan, rörande en afskrifning uti Umeå Magazinsräkenskaper, å de så kallade Skånska GåfvospanncmålsTinedlem N:o 307.
I anledning af Riksens Stäm ders Revisorers anmälan, om en år 1822 yp-i pad betydlig proprie balance hos Magazina-r Förvaltaren Renner i Lidköping.
& nyo och ladeg till handlingarne, följande StatsUtskottets den 26 sistledne
Maj afgifne samt den 6 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden: N:o i80.
I anledning af Riksens Stäm ders Revisorers åren 1820 och 1823 afgifne Berättelser, rörande granskningen af Allmänna Ridd, 0. Ad.
Fröt, V. Band. 39 6io
Den 25 Junii e, m. Magazinslnrättningens räkenskaper och förvaltning de sednare åren N:o 184.
I anledning af Riksens Ständers Revisorers åren 1820 och 1822 afgitn#
Berättelser, angående Allmänna Magazinslnrätt. ningens utestående fordringar i Finland.
I anledning af Riksens Ständers Revisorers år 1820 gjorde anmärkning, rörande upphandlad riad råg vid Norrköpings KronoMagazin.
I anledning af Riksens Ständers Revisorers år 1822 gjorde anmälan , om den till hjelp för hufvudstadens nödlidande vid KronoBageriet verkställde brödförbakning.
Öfver åtskillige af Riksens Standers Revisorer åren 1820 och 1822 framställde anmärkningspuncter, rörande Allmänna Magazinslnrättningens förvaltning.
Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och återremitterades följinde Statsutskottets den 26 sistledne
Maj afgifne, samt den 6 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden: N:o 181.
Öfver åtskillige af Riksens Ständers Revisorer åren 1820 och 1822 framställde anmärkningspuncter, rörande Allmänna Magazinslnrättningens förvaltning.
Deri 2 g Junii e. m. N:o 182.
I anledning af Riksens Ständers * Revisorers anmärkning, angående den till Italien år 1821 verkställde export af Korn och Hafre.
I anledning af Riksens Ständers Revisorers år 182a gjorde anmärkning vid inköpet af Eldqvarnen i Stockholm.
N:o 509.
I anledning af Kongl. Maj.*ts Nådiga proposition, om afskrifning för ett qvantum
Utdrag af protocollet, hållet hos Höglofl.
Ridderfekapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, eftermiddagen den 25 Junii 1823.
Remitterades till StatsUtskottet: Herr Rosenblads, Bernhard, Memorial, innefattande anmärkningar vid StatsUtskottets den 21 sistiedne
Maj eftermiddagen återremitterade Utlåtande, i anledning af väckt fråga, om ali jords lika beskattning samt en allmän ny refning och skattläggning.
Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och återremitterades , på grund af dervid gjorde anmärkningar, LagUtskottets den 13 sistiedne
Maj under N;o 84 afgifne samt den 18 dennes eftermid - Den 25 Junti e, m. dagen på bordet Isgde Betänkande, i anledning af väckt motion, angående LagmansRätternes upphörande.
S* D. Förédrogos å nyo och bifollos följande från nedannämnde Utskott inkomne samt den 18 dennes ekermiddagen på bordet Iagde Betänkanden: Från Stats- och Banko-Utskotten'.
I anledning af Kongl. Majits Nådiga Proposition, angående bidrag till utförande af Hjelmare Canal och Slussverks ombyggnad , så vidt den serskildt beträffar det innevarande år till berörde ändamål nödige anslag af allmänna medel.
Af dea 24 sistledne
Maj. N:o 85, I anledning af väckt motion om förändrad organisation af HäradsRätterne.
Af den 28 sistledne Maj.
I anledning af väckt motion, om befrielse för sökande parter uti skuldfordringsmål, hos Kongl. Majtts Befallningshafvande, att med förklaranden communicera de i dessa mål meddelande Utslag.
Den a5 Junii e, nt, 6i3 Af den 4 dennes.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 4 sistledne Mars meddeldte Betänkande N:o 6, angående ändring uti 25 Cap. 5 §.
I anledning af väckte frågor, om FörlikningsDomstolars inrättande.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Lag.
Utskottets den 4 dennes under Ntris 8? och 89 afgifne samt den 18 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden, i anledning af gjord* anmärkningar vid Utskottets den 25 sisUedne Februarii och den 18 sistledne Mars under N:ris 4 och 20 meddeldte Betänkanden. 1:0 Angående hembud, då Frälseskattehemman utom Börd försäljas. 2:0 Rörande tjenlige Författningar mot allmänna förbrytare; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkanden redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallne, Utskottets ifrågavarande Utlåtanden borde läggas till handlingarne.
Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Lagtamt Allmänna Besvärs och OeconomieUtskottens den 26 sistledne
Maj under N:o 83 afgifne samt dea 11 dennei eftermiddagen på 6 >4 Den 25 Junit e, m. bordet lagde Betänkande, öfver yrkade utvägar, att förekomma löse men arbetsföre personers kringstrykande och bettlande i skydd af de Pass, som i ett eller annat lagligt hänseende samt i stöd af gällande Författningar, kunnat för dem blifva utfärdade.
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs och OecanomieUtskottets den 31 sistledne
Maj under N:o 101 afgifne samt den 11 dennes eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, öfver föreslagne ändringar uti Författningarna, rörande husbehofsbränvinsbrännningen och dermed gemenskap ägande ämnen ; blaf samma Betänkande, på grund af de, utaf åtskillige Ledamöter, dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteradt.
Då nu å nyo föredrogs StatsUtskottets den 5 dennes under N:o 217 afgifne samt den 11 derpåföljde eftermiddagen, på bordet lagde Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 24 sistledne Mars meddeldte Betänkande, angående begärdt anslag af Statsmedlen till kostnadens bestridande för en hamnbyggnad vid jönköping; blef samma Utlåtande af Riddcrskapet och Adeln bifallit.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Lagstmt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskot* tens den 14 sistledne
Maj under N:o 55 afgifne, samt den 23 i samma månad eftermiddagen på bordet lagda Betänkande, angående yrkad Den 15 Junii e. m. v förklaring af Kongl.
Kungörelsen den 6 April i8io, angående skyldigheten för Ledamöter af Ridderskapet och Adeln samt PresteStåndet, att för deras jord, hus och tomter i Städerne, deltaga uti allmänna åligganden; blef samma Betänkande af Ridderskapet och Adeln gilladt.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan ett qvart till n om aftonen.
In fidem Protocolii, O. J. Lagerheim, Lördagen den 28 .lunii.
Plenum klockan half till 9 förrniddlgeni Föredrogs å nyo och remitterades till LagUtskottet, Kongl.
Maj:ts den 9 sistledne
Maj 616
Den 28 Junii f. m. aflåtne samt den 25 dennes förmiddagen på bordet lagde Nådiga Proposition till Riksens Ständer, angående lörklaring öfver 5 § uti 25 Cap.
Majfs den 4 dennes aflåtne samt den 25 i samma månad förmiddagen på bordet lagde Nådiga skrifvelse till Riksens Ständer, angående ett lånebiträde till fullbordande af nya Bibliotheks-byggnaden vid Upsala Universitet.
Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus: anlörde skriftligen.
Herr Hammar [kjöld, Lorenzo:
Jag anhåller så mycket mera att få förena mig med Grefve von Schwerins afstyrkande som, utom det att Upsala Academie är den rikaste possessionat i Sverige, vi böra erinra oss, att Kongl. Maj:t af egne medel för Bibliotheksbyggnaden skänkt 30,000 R:dr Banco, enligt ett uti allmänna Tidningarne meddeladt nådigt löfte.
När Academien har fått så mycket, och dertill äger så betydliga egna tillgångar, är det för mycket att begära mera» Herr von Hartmansdorff, Angnfh Det förundrar mig högeligen, att tvänne litterateurer Den 28 Junii f ni. 617 talat emot ett lånebiträde åt vårt första Lärosäte.
Det är möjligt att byggnaden kunnat undvikas och att en lämpligare utväg kunnat finnas genom erhållande och inredande af rum för Academiens Boksamlingar på Upsala Slott.
Men den tid då företaget skulle begynnas är redan förbi, byggnaden påbörjad och verskstäiligheten till en del utförd.
Att Kongl. Maj:t af egne medel skänkt 30,000
R:dr till detta ändamål, bör ej vara ett skäl att låta företaget förfalla, och låta penningarne vara bortkastade.
Snarare synas då Riksens Ständer böra understödja arbetet.
Den ena af de värde Ledamöterne har sjelf erkänt, att de begärdte 50,000 R:dr äro ett ringa bidrag; hvarföre 6kulle de då icke beviljas?
De äro för öfrigt icke begärte till skänks, utan emot 3 procents ränta och 2 procents afbetalning på capitalst.
Man bör ej säga, att de användas till ett inproductift företag, så vida man ej vill anse befrämjandet af medlen till vettenskaplig bildning hos Nationen såsom inproductift.
Det är ej blott den materiella verksamheten, utan äfven den intellectuella , som i samhället bör vårdas ty intet kan göras med framgång, utan förstånd.
Att förslaget kommer ifrån Regeringen och icke ifrån enskilte är ej ett skäl att sätta sig deremot.
Förut har man klandrat, att Regeringen icke framställt förslag; nu anses det orätt att de icke blifvit gjorda af enskildt Riksdagsman.
Hvarföre må det ej vara lika öppet för båda de contraherande Ststsmagterne att göra motioner, då hvarken Grundlagarne ellet häfden lägga hinder deremot.
Jemförelsen 6x3
Den 23 Junti f. m. mellan de särskildta yrken, som tarfva understöd är svårt att här uppgöra; i synnerhet, då fråga är emellan näringar och vettenskaper; men då BancoUtskottet lår emottaga den Kgl. Propositionen, har det tillfälle att göra jemförelsen och yttra sig-
För min del tillstyrker jag motsattsen af hvad Grefve von Schwerin och Herr Hammarskjöld yttrat.
Jag vill ej inlåta mig uti vederläggning af alla de skäl Herr von Hartmansdorff anfört mot den åsigt, som jag framsiällt.
Jag får blott förklara, efter som han gör mig den äran att räkna mig bland Litteraturens Lärjungar, att jag icke ett ögonblick skulle tveka att mot ett enkelt bondförstånd, utbyta både Magisters-Diplom och Doctorshatt, om dessa värdigheter skulle kunna verka , att jag blefve partisk för litteraira fiänder, och känslolös för rätt.
Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, att så väl Kongl. M«j ts Högstberörde Nådiga Skrifvelse, som de, af åtskillige Ledamöter, i anledning deraf, nu afgifne yttranden matte till BancoUtskottet remitteras; hvilket bifölls.
Föredrogos § nyo och bi föllos Allmänna Besvärs- och OeconömieUtskottets den 10 och 16 dennes afgifne samt den 25 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtandea.
Den 28 Junit J, m. 619 N
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, rörande skyldigheten, att in natura lefverera hö och halm till Kongl. Hof-Stallet i Stockholm.
N:o 1 r 7.
Angående ersättning för underhåll och fourage till tågande Trupper.
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets den ?6:de dennes under x 16 afgifne samt den 25 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets ' under N:o 56 förut meddeldte Betänkande, an» gående lämpligaste tiden till allmänna vägarnes gru6ning; fann Ridderskapet och Adeln, att enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln afslagit, Utskottets ifrågavarande
Företogs till profning Allmanna Besvärsoch OeconomieUtskottets den
xo dennes under N:o 118 afgifne samt den 25 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande i anledning af gjorde anmärkningar, vid Utskottets den 5 sistledne April under N:o 48 meddeldte Betänkande, rörande väckt fråga derom, att LandsFiscaler icke annorlunda, än efter före^ 620 Ben 28 Junii f, m. gången ransakning och genom laga
Dom måtte kunna från sine tjenster skiljas eller ock desse Tjenstemän komma att alldeles upphöra.
Jag vill ej trötta Ridderskapet och Adeln med återupprepande af de skäl jag anförde då Betänkandet förra gången förevar, i synnerhet, som afgörande! ankommer på Kongl. Msj:t, som dessförinnan torde finna JustiticcCanizlerens hörande nödigt, och hvarvid samma skäl tvifvelsutan blilva fullständigare utredde; men jag vill blott fästa uppmärksamheten deruppå, huruvida det är conseqvent att OeconomieUtskottet, som i ett annat Betänkande tillstyrkt bibehållande af BrännvinsFiscaler, hvilka hafva en vida mindre befattning, nu tillstyrker afskaffande af LandsFiscaler, hvilka såsom den egentelig* Åklagaremagtens organer, hafva en mera vidsträckt och magtpåliggande befattning och hvilka deribland controllen å KronoBetjeningen tillkommer.
Herr Grefven och LcmdtMarskalken gjorde proposition till bifall af OeconomieUtskottets ifrågavarande Utlåtande.
I anledning hvaraf Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln med godkännande af hvad Utskottet yttrat i frågan derom, att LandsFiscalerne endast efter föregången ransakning och genom Den aS Junii J, m. 6 a i Laga Dom skulle kunna från sina tjenster skiljas , behagade Utskottets Utlåtande i öfrigt afslå.
Herr von Hartmansdorff, Augijlx
Så vidt jag kunnat fatta meningen af OeconomieUtskottets Betänkande, är det blott tillstyrkt att LandsFiscalerne skola indragas der, hvarest
KronoBetjeningen anses nog talrik för att kunr na öfvertaga de förrättningar, som annars lemna» åt Fiscalerne.
Således finner jag ej hinder att bifalla Utskottets Betänkande Det beror i alla fall på Kongl.
Maj t att låta tillsätta eller icke dessa på Stat ej uppförda Tjenstemän.
Herr Ehrenborg: I anledning af hvad Herr von Hartmansdorff och Utskottet ancagit, att
KronoBetjeningen skulle göra tillfyllest för beifrandet af förseelser, får jag fästa uppmärksamheten deruppå att LandsFiscalerne bland öfrige åligganden äfven hafva det , att vara ettslags AdvocatFiscaler inom LandsStaten, och att sålunda äfven för tjenstefel åtala KronoBetjen.; te som ej lämpligen kunna vara actorer mot hvarandra än mindre mot sig sjelfva.
Om Ridder. 6kapet och Adeln vill bifalla Betänkandet, ämu nar jag dock visserligen icke begära votering, utan reserverar mig då endast emot beslutet.
Friherre Skjöldebrand, Pehr Eric: Uti hvad Herr Ehrenborg anfört, förenar jag mig så mycket helldre, sorn jag tror att KronoBetjen, Ö22 Ben 28 Junii J. m '. gen, genom okade göromål uti sednare tider har svårt, att medhinna sine egne göromål, u* tan att åtaga sig dem , som tillhöra LandsFiscalerne.
För öfrigt torde det skälet att just de skola nyttjas vid åtal emot KronoBetjeningen tillräckligen gifva tillkänna deras nödvändighet.