Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kavalleriets gendarm-sqvadroner erhålla sitt manskap genom öfverflvltning från tillhörande brigads dragon-sqvadroner; hörandes vid dylik öfverflyllning inga andra än de som tjenstgjort ett år samt förena intelligens med berömligt uppförande och duglighet i tjenslen lill gendarmerne öfvergå.
Något afseende fästes ej dervid, att hvarje dragon-sqvadron lika deltager i gendarmernes rekryterande, utan tillses endast att det manskap, som öfverflyltas, äger de föreskrifne egenskaperne.
Gardets stridande del rekryteras endast med redan å linien varande soldater; gardets icke stridande del rekryteras på enahanda sätt, som vid linien äger runi, d. v. s. endast med frivillige.
För att som soldat blifva antagen vid gardet fordras, utom frivilligt medgifvande, alt förut vid linien med utmärkelse hafva tjenstgjort minst 4 år.
Att förstärka gardets leder, hafva alla liniens bataljoner, vid artilleriet fält-divisionerne, hvar och en inom tillhörande vapen, enahanda rättighet.
Ofvergången från linien till gardet sker sålunda: alt den i tur varande brigadens lista bataljon lemnar 4 man, dernäst den andra, o. s. v. hvarefter turen öfvergår till nästa brigad.
Bestämmandet af de soldater, som från en liniebataljon skola öfvergå till gardet, tillgår sålunda: att hvarje kompani,- sqvadrons eller batterichef föreslår 2 man, af hvilka bataljonschefen vidare till brigad-chefens afgörande föreslår de, hvilka till gardet skola afgå.
Antalet af dem, hvilka under loppet af året skola öfverflyttas såväl till gardet som lill linie-kavalleriets gendarmer, bör vara bestämdt före d. 1 April; sjelfva öfverflytlningen kommer likväl icke att försiggå förrän med detsamma sommaröfningarne äro slutade.
Efter fullgjorda 6 tjensteår, äger frivillig förnyelse af tjenstetiden rum, såväl för manskapet vid gardet, sora för liniens stamsoldater och frivillige.
Tiden å hvilken förnyelser af tjenstetiden får ingås, är alltid 3 år åt gången, och bör öfverenskommelse derom träffas sista tjensleåret före d. 1 April.
Den 11 Mars f. m. 157
All förnyelse af tjenstetiden åtföljes af förhöjd aflöning. *) Då K.
M. anser nödigt till landets försvar sätta arméen på krigsfot, skola 2:dra och 3:dje beväringsklasserne (beväringssoldalerne) genast ingå i tjenstgöring vid sina brigader, och erhålla då aflöning, underhåll och beklädnad lika med stammen. l:sta bevärings-klassen (bevärings-rekryterne) och efter dem, de, hvilka inträda i beväringsåldern under den lid kriget påstår, ingår i arméens reserv för att dertill användas sedan 4:de klassen enligt hvad i föregtde blifvit föreskrifvet, först utgått.
Den, som begått stöld eller blifvit till vanärande brott förvunnen, är betagen det ärofulla kallet, att som soldat ingå, eller som sådan förblifva i arméens leder, utan skall han till kronoarbelscorpsen förflyttas för att derstädes fullgöra den, antingen frivilligt ingångne eller beväringspligten åtföljande tjenstetid.
Arméens befordringslagar.
Allt inträde i arméens stridande del, sker som soldat, med undantag för utexaminerade kadetler, hvilka äga att direkte som officerare på linien och ingeniör-brigaden ingå.
Endast i mån af ledighet, som åtföljes af verklig lön, får befordran äga rum, således inga öfvertalig» finnas, hvarken i en eller annan grad, med undantag i underlöjtnants-graden för utexaminerade kadelter.
All gradbenämning sker efter på stat innehafvande befattning.
Alla fullmakter på erhållne beställningar, äro befriade från charta sigillata och all slags afgift för den befordrade.
För att befordras lill vice korpral erfordras, alt hafva bevistat ett års sommaröfningar, samt att hafva tagit korpralexamen och i öfrigt äga de för en korpral erforderliga egenskaper.
Befordringen tillgår sålunda, att för hvarje vice-korprals vakans upprättar kompani-chefen, i hvars kompani ledigheten inträffat, ett förslag, upptagande 3:ne soldater inom bataljonen, hvilket förslag, försedt med vederbör, kompani-chefers och balaljons-chefens yttrande, ingå till brigad-chefen, som, af de föreslagne, utnämner den han anser skickligast.
För att befordras till korpral erfordras, att vara vice korpral, bafva bevistat 2:ne års sommaröfningar, tagit korpralsexamen, samt i öfrigt äga de för en korpral erforderliga egenskaper.
Befordringen tillgår på samma sätt, som för vice-korpraler, men med den skillnad, att å förslaget uppföres 3:ne vice-korpraler.
Vid gardet gäller dessutom, att: vid dess infanteri-bataljon livar 4:de, vid kavalleri-bataljonen hvar 3:dje och vid artilleridivisionen hvar 5:le korpralsbefordran tillfaller de af liniens korpraler af motsvarande vapen, hvilka i denna befallning med utmärkelse tjenslgjort i sex år, men icke äga de för befordran till under-officer nödiga egenskaper. *) Se Tab:ne 12—14. 158 Den 11 Mars t. m.
De korpralsbefattningar vid gardet, hvilka af linien skola återbesättas, fördelas lika i linicns brigader inom motsvarande vapen.
Nedtlyltning från såväl korpral som vicekorpral till soldat kan af brigad-chefen anbefallas på vederbör, kompanichefs af bataljons-chefen tillstyrkta anmälan.
För alt befordras lill under-officer (fanjunkare) på linien, erfordras, att vara korpral; och i denna egenskap hafva tjenstgjort minst ^ är, samt hafva tagit underofficers examen, och i öfrigt äga de för en underofficer erforderliga egenskaper.
Befordran tillgår på samma sätt, som för korpraler, men med den skillnad, att å förslaget uppföres 3:ne korpraler.
Af de vid hvarje liniebrigad inträffande under-officers-vakanser, tillfalla vid infanteriet har 8:de, vid kavalleriet hvar 6:te och vid artilleriet livar 10:de gardets korpraler af motsvarande vapen, hvilka dertill blifvit frän gardist befordrade, och hafva fullgjort de vilkor samt i öfrigt besitta de egenskaper som för befordran till under-offfcer äro föreskrifna.
För att blifva under-officer (fanjunkare) på gardet erfordras, alt vara under-officer på linien och i denna egenskap hafva med utmärkelse tjenstgjort minst 6 år.
Lediga under-officersplalser vid gardet återbesättas efter tur af liniens samtlige brigader af motsvarande vapen.
Alla under-officerare äro, i denna grad, i 2:ne år endast att anse som konstituerade, under hvilken lid de af brigad-chefen kunna uppå bataljons-chefens anmälan att de icke äga de för en under-officer erforderliga egenskaper, antingen afskedas, om de befinna sig utom beväringens klass-åldrar, eller, om de i nämnde klassåldrar sig befinna, till korpral eller soldat nedflyttas.
Efter nämnde 2:ne år kan ingen under-officer skiljas från sin innehafvande befattning, utan i enlighet med krigslagarne.
2:dra balaljons-adjntants- och väbels-beställningarne tillsättas endast genom transport inom brigaden, från innehafvande kompani-adjutants befattning.
Under-officers och korprals vederlikar af arméens icke stridande del antagas, antingen direkte till dessa befattningar, eller ock befordras de härtill.
Dylik antagning eller befordran inom brigaderne, sker alltid af brigad-chefen, på anmälan af vederbör, befäl; vid artilleriets allmänna stab, sker antagning eller befordran till under-officer och vederlikar af general-fälttyg-mästaren, samt lill konstapel, vice konstapel och artillerist samt vederlikar af tygmästaren vid station.
Bland förenämnde personer gäller, för musiken, fyrverkarne och arbetsmanskapet, samma föresksifter, ang:de afskedande eller nedflyttning, som för underofficerare och korpraler äro anförde.
Handtverkarne kunna deremot icke nedflyttas.
Befordran till alla officers-beslällningar sker af K. M., t. o. m. major, vid infanteriet, kavalleriet oell ingeniör-brigaden på brigad-chefens och vid artilleriet på general-fält-tygmästarens förslag.
För alt befordras till under-löjtnant på linien eller ingeniör - Den 11 Mars f. m. 159 brigaden erfordras: antingen att vara utexaminerad kadett oell hafva uppnått 18 års ålder, eller att vara under-officer eller korporal, och hafva tjenslgjori under 3:ne års sommaröfningar, samt tagit fastställd officersexamen.
För att blifva under-löjtnant på gardet erfordras, att som underlöjtnant på linien hafva tjenstgjort 2:ne år, och härunder ädagalagdl, jemte stadgadt uppförande, praktisk och theorelisk duglighet, samt användbarhet, i förening med nit i tjensteulöfning.
Lediga under-löjtnantsplatser pä gardet, tillsättas sålunda: vid hvarje ledighet, infordras från hvar och en brigadchef, vid infanteriet eller kavalleriet, om ledigheten är vid något af, dessa vapen, eller från generalfälttygmästaren, om ledigheten är på artilleriet, uppgift, i förra fallet på en under-löjtnant, och i sednare fallet pä fyra under-löjtnanter, (1 af artilleriets stab, och 1 af hvarje brigad) hvilka med utmärkelse tjenstgjort 2:ne år, samt dessutom vid artilleriet, med approbation undergått, den för löjtnants befordran fastställde examen.
Med ledning af sålunda inkomne uppgifter, föreslår gardets brigad-chef, hos K.
M. den, som på gardet anses böra inkomma.
Utaf all befordran från underlöjtnant, t. o. m. kapten, sker | i tur och \ utom lur; detsamma utgör det vid artilleriet, och ingeniör-brigaden, ett vilkor för befordran till löjtnant, att hafva med approbation undergått den för dylik befordran fastställde examen.
Alla befordringar t. o. m. kapten ske:
Vid gardes-brigaden inom hvartdera vapnet för sig; Vid linie-infanteriet, linie-kavalleriet och ingeniör-brigaden, inom hvarje brigad; Vid artilleriet inom hela vapnet.
I och för befordran utom lur iakttages:
All årligen under stammens öfningar upprättas af brigacjcheferne vid infanteriet och kavalleriet för delta ändamål en befordringstablå, upptagande inom hvarje grad det under året för dylik befordran möjligen ifrågakommande antal personer, och hvilka utom 2:ne års tjenstetid i graden, jemte stadgadt uppförande, hafva utmärkt sig för praktisk och theorelisk duglighet samt användbarhet i förening med nit i sin tjensteulöfning; denna tablå underställes general-befälhafvaren, hvilken vid sin inspeklions-förrältning skall pröfva, huruvida de å tablån uppförda personer äga de för befordran utom tur föreskrifne egenskaper.
Vid artilleriet upprättas dylika tablåer af brigad-cheferne, de underställas vidare general-fälttygmästaren, som dem kompletterar med nödigt antal af stabens officerare.
Vid ingeniör-brigaden upprättas ifrågavar. tablå af brigadchefen.
Med ledning af nämnde tablåer, äga brigad-cheferne vid infanteriet, kavalleriet och ingeniör-brigaden, samt general-fälttygmästaren vid artilleriet, hvarje gång befordran utom tur inträffar att, hos K.
M. föreslå den, hvilken de anse mest förtjent.
Skulle, när ordningen till befordran utom tur inträffar, den 160 Den 11 Mars f. m. som är äldst i graden befinna sig å befordringstabläen, oell förtjena att i främsta rummet blifva befordrad, anses han icke destomindre befordrad utom tur, hvarföre nästa befordran kommer att ske i tur.
Ang-.de befordran tilt kapten i general-staben, äro redan föreskrifter gifne, der general-stabens organisation afhandlas. *)
All befordran till major sker utom tur ibland vapnets samleliga kaptener; dock bör vid hvarje linie-infanteri, kavalleri-och artilleri-brigad, hvar 4:de majorsvakans ersättas med en af gardets kaptener, tillhörande samma vapen, hvarjemte dessutom hvar 6:le majors-vakans inom hela linie-infanteriet bör ersättas med en kapten af generalstaben.
Utnämnande till brigad-chef och högre grader sker af K.
M. på chefens för landtlörsvar-depart. förslag.
Alla iuom de olika officersgraderne varande, särskilta befattningar utgöra ingen befordran, utan endast ett förordnande, hvilket af depart:s-chefen i kommando-väg utfärdas; vid generalstaben pä chefens för general-staben, vid gardes-brigaden på brigadschefens, vid infanteri- och kavalleri-brigaderne på brigadchefernes, vid artilleriet på general-fält-lygmäslarens, samt vid ingeniör-brigaden pä brigad-chefens förslag.
För att till liquidalions- eller förråds-officer kunna förordnas, fordras dock alltid eget medgifvande.
Alla vid arméen varande civila tjenstemän, som äro officers vederlikar, utnämnas af K. M.; ang:de deras föreslående och kompetens gäller hvad för närvar, är föreskrifvet.
För alla öfverflyttningar från linien till gardet och tvertom fordras medgifvande.
Rättighet att på derom gjord anhållan erhålla afsked, är hvarje officer och under-officer lillerkändt, som ej mer befinner sig i beväringens klassåldrar, eller som vid arméen tjenstgjort i G år.
Med undantag af brigad-chefer och generalspersoner, hvilka alla innehafva förtroende-embeten, kan ingen officer utan laga dom mista sin innehafvande befattning, och dermed förenade förmåner och rättigheter.
Arméens allmänna utredning och tross.
Allt hvad som tillhör arméens allmänna utredning och tross, anskaffas, hekostas och ersättes af Kronan, der så ske kan, efter bestämd brukningstid.
Uti allmänna utredningen och trossen inbegripes: a) För alla vapen. l:o Kasserner, förråds-, verkstads- och sjukhus. 2:o Kasern- och sjukhus-persedlar. 3:o Sjuk- och medicinal-persedlar. 4:o Kok- och köks-persedlar.
5:o ♦) Se Tab. 31 Lit. B.
Den 11 Mars f. m. 161 5:0
Ved och lysning. 6:o Troféer och kommunion-saker. 7:o Musikaliska instrumenter. 8:o
Reserv-upplaget för beväringsmanskapets fullständiga beklädnad och utredning. 9:0 Tältlags- och läger-trossen. 10:o Sjuk- och medicinal-lrossen. 11:0
Allmänna fortskaffnings-trossen med tillhörande utredning. 12.o Trosshästar med tillhörande stall-persedlar till det antal, som erfordras utöfver hvad extra rotehållare vid inbrytande krig äro förpligtade att aflemna. 13:o Exersis- och skarp-ammunition. b) För kavalleriet och artilleriet tillkommer :
Stallar med tillhörande inventarier och lysning. c) För artilleriet tillkommer:
Vapnets materiel med tillhörande utredning.
Anspannspersedlar (ridpersedlarne äro uppförde å truppens underhållskostnad). d) För ingeniör- trupper ne tillkommer : l:o Ponton-equipager med hvad desamma tillhöra. 2:o
För fortifikations-arbeten nödige materialier och verktyg.
Som likväl detta organisations-förslag ej upptager andra kostnader än dem, som utgöra utgifter för 4:de hufvudtiteln, så utelemnas anskaffningskostnaden för hvad som tillhör arméens allmänna utredning och tross och upptages här endast dess årliga underhäll, hvilket blifvit förslagsvis beräknadt till 300,000 r:dr. «) Ari. 7. Arméens aflöning./;)
All aflöning utgår i kontant lill enahanda belopp med aflöningsstalerne.
Aflöningen utbetalas för hvar och en, t. o. m. den dag, med hvilken han upphör all arméen tillhöra.
Den egentliga aflöningen fördelas, med anledn. af de olika förhållanden, hvarunder den ålnjules, i 3:ne slag, nemi.: l:o Aflöning under aktiv tjenstgöring, hvilken till hvarje löntagare utbetalas d. 1 i hvarje månad näst efter den, i hvilken den är förtjent. 2:o Aflöning under permission, hvilken utbetalas på enahanda sätt som den föreg:de.
Skulle löntagaren ej personligen uttaga aflöningen, fordras för lyftningen dess qvitto, jemte attest af offentlig myndighet att han lefver. 3:o Aflöning under vistelse på militär- eller af allmänna medel underhållet sjukhus, hvilken utbetalas d. 1 i först påföljande månad efter den, i hvilken utgång från sjukhuset ägt ruin.
Aflöning för befäl och vederlikar utgår linder permission med -f-delar och under vistelse på sjukhus med f-delar af aflöningen under aktiv tjenstgöring; för trupp och vederlikar försvin - 0) Se Tab. 31 Litt. B. 1) Se Tab. 12—14, 18—27, 36. 3 H. 11 162 Den 11 Mars e. m. ner den egentliga allöningen under permission, under vistelse pä sjukhus samt under all slags arrestering.
Antingen man är i aktiv tjenstgöring eller permitterad, inträder sjnkhus-aflöning frän och med den dag, man på allmänt sjukhus inkommer.
Löneförminskningen tillfaller: under permission, statsverket; under vistelse pä sjukhus, sjukhuset, såsom den enda sjukvårds-ersättning, hvartill någon arméen tillhörande är förbunden; under arrestering, brigadens eller kompaniets mathållning.
Alla andra löneförminskningar och afdrag än de ofvan uppgifne samt dem, hvilka, på grund af individens skuldsättning, af allmänna lagen föreskrifvas, äro, af hvad slag de vara må, strängeligen förbjudne.
Såsom aflöniugs tillökning utgår under särskilda förhållanden : l:o För såväl befäl som trupp och vederlikar:
Skjutsersättning och traktamente under emhelsresor, hvilket utbetalas antingen i förskott eller efter förrättningens slut. 2:o
För befäl och vederlikar ensamt:
Aflöningslillökning under marcher och tåg samt kommenderingar utom brigadens stånd, hvilken utbetalas på enahanda sätt som aflöning under aktiv tjenstgöring. 3:o
För trupp och vederlikar ensamt:
Atlönings-tillökning föranledd af förlängd tjenstetid, hvilken utbetalas som aflöning under permission och utgår under alla förhållanden till sitt fulla belopp.
Ang:de beloppen för de olika slagens aflöningar se Tab. 12—14.
Arméens proviantering. a) Proviant in natura eller densamma motsvarande portionsvärde utgår för manskap och vederlikar under alla sådana förhållanden, hvilka äro ali anse som aktiv tjenstgöring.
All proviant bekostas af Kronan efter ett faststäldt portionspris af 10 sk. b:co, brödet inberäknadt; då likväl brödet öfverstiger 1 sk. 4 r. b:co Tt, bekostas jemväl särskildt den blifvande bristen.
Upphandling af proviant, så väl å station som i läger, verkställes genom brigadernes förvaltnings-direktioners försorg.
Kokning för såväl brigader, som detacherade bataljoner, verkställes så ofta ske kan vid matinrättning; i annat fall kompanivis.
I båda fallen bör provianten så fördelas, att den kommer att utgöra 3:ne måltider dagligen.
All proviant-utdelning in natura sker efter fastställd stat, och verkställes, då kokningen sker kompanivis, i vanliga fall dagligen.
Under marcher och tåg erhålles proviant i qvarteren emot betalning enligt markegång.
Öfverstiger markegängen portionsvärdet, ersättes bristen särskildt af kronan.
Under kortare marcher, såsom emellan station och den vanliga mötesplatsen, bör provianteringen ske medelst torrföda, hvilken, pä en gång för hela tiden, utdelas vid afmarchen. a) Se Tab. 18—26.
Den 11 Mars e. m. 163 Proviant eller motsvarande portionsvärde tillfaller: för å sjukhus befintlig sjuk, sjukhuset; för den, sorn i militärarrest undergår vatten och bröd, antingen malinrättningen, om sådan finnes, eller oek kompani-mathållningen.
Arméens inqvartering. «) Rättighet till fri inqvartering äger hvar och en, som tillhör arméen och befinner sig i aktiv tjenstgöring.
Då hinder likväl möta för dess utgående in natura, erliålles derföre en, till sitt belopp för hvar och en bestämd, kontant ersättning.
Truppen och åtminstone en del af befälet böra alltid, der det sig möjligen göra låter, vara kasernerade.
De af befälet, hvilka qvarblifva ä station under den årliga ofrivilliga permitteringen, fortfara att tillgodonjuta fri inqvartering.
Ari. 10.
Arméens personella beväpning, beklädnad, remtyg och utredning.
Arméens personella beväpning, beklädnad, remtyg och utredning fördelas för stammen, i anseende till olikhelen af dess bekostande, brukningstid och underhållande, i 2:ne slag, nemi. stora och mindre munderingen; för beväringsmanskapet äger deremot, under fredstid, endast rum ett slags mundering eller beviiringsmunderingen.
All mundering anskaffas och bekostas af Kronan, det sednare dock för stammen enligt olika grunder.
Stora munderingen utgöres af persedlar, som hafva bestämd brukningstid, efter hvars förlopp de med nya af kronan ersättas.
Bristfälligheter, som å stora munderingen uppstå, afhjelpas pä kronans bekostnad, så vidt ske kan, af brigadernes egna handtverkare.
De persedlar, hvilka, af soldaten genom dess förvållande förloras eller förstöras, ersättas på dess bekostnad.
Mindre munderingen utgöres af persedlar som vid soldatens inträde i krigstjensten lill honom en gång för alla utdelas, men derefter af honom underhållas, ersättas och hållas fulltalige, dels med det penningebelopp, som till detta ändamål för hvarje tjenstgöringsdag soldaten tillgodo beräknas (vid infanteriet, inginiörtrupperne, belägrings- och fästnings- artilleriet, arméens samtliga handtverkare, sjukvaktare, fyrverkare och arbets-manskap 2 sk. per dag eller 15 r:dr 10 sk. årligen; vid kavalleriet, ridande och åkande artilleriet samt fot-artilleriets stam 2 sk. 6 rst. per dag eller 19 r:dr 6 rst. årligen), dels på bekostnad af den s. k. munderings-fanden.
Munderings-f onden (18 r:dr) tillägges soldaten vid dess inträde i krigstjensten såsom dess tillhörighet, dock utan att han densamma utbekommer, förr än han lemnar tjensten.
Den är afsedd, så väl till de ersättningar af stora munderingen som soldaten kan blifva ålaggd, som ock till hjelp vid mindre munderingens underhållande, dä de för detta ändamål soldaten anslagne medel vid något tillfälle äro otillräcklige.
Vid hvarje qvartals slut, eller ock oftare, om soldaten med o) Se vidare Tak. 15. 164 Den 11 Mars f. m. permission eller på annat sätt från sin corps afgår, verkställes i den af hvar oell en soldat ägande munderings- och liqvidations-hok, uppsummering af dess debet och kredit; skulle dervid vara fallet att dess kredit, oberäknad! munderingsfonden, som alltid bör vara eller först göras fulltalig; upptager ett öfverskott och soldaten derjemte äger alla sä väl stora som mindre munderingens persedlar, i fullt brukbart skick, sa blifver det varande öfverskoltet till honom ulbetaladt. linder soldatens vistelser på sjukhus, der särskild sjukhusbeklädnad bestås, eller då han är permitterad, rymd eller hålles i allmänt häkte, äger han icke alt sig tillgodo beräkna det för mindre munderingens underhållande honom anslagne belopp.
Skulle soldat med afsked eller döden afgå under loppet af de 6 första tjensteåren, tillfaller dess mindre mundering och munderingsfond kronan; sker dylik afgång efter fullgjorda 6 tjensteår, tillfaller så väl mindre munderingen som munderingsfonden soldaten eller dess rälts-innehafvare.
Stora munderingen, antingen den är uttjent eller icke, är alltid kronans tillhörighet.
Bevärings-mundcringen utgöres af persedlar, som hafva bestämd brukningstid, hvarefter de med nya af kronan ersättas.
Som likväl bevärings-manskäpets tjenstgörings-skyldighet under fredliga förhållanden inskränker sig lill en högst liten del af året, sä har brukningstiden för detta manskaps munderings-persedlar blifvit bestämd, så väl i förhållande till den tid de årligen begagnas, som ock med hänseende till högsta möjliga tiden för deras varaktighet.
Då beväringssoldalerne till ständig tjenstgöring uppbådas, beräknas brukningstiden för deras mundering lika med stammens.
Bevärings-munderingen är till sin fullständighet, olika för bevärings-soldaterne och för bevärings-rekryterne.
För de förra eller bevärings-soldaterne, hvilka under sina öfningar äro tillhopaslagne med stammen och i förening med denna utgöra den egentligt aktiva delen af arméen, måste munderingen äfven för fredsbruk vara nära nog lika med stammens, så väl för hehöflig omsättning af arméens reserv-förråder, som för att undvika det menliga och stötande afbrott i utseendet, som skulle uppstå, om soldater, hvilka tillhöra samma trupp, voro olika beklädda.
För de sednare, eller bevärings-rekryterna, så är en mera fullständig mundering, i synnerhet hvad beklädnaden vidkommer, ej allenast obehöflig utan äfven öfverflödig.
För denna del af bevärings-manskapet är kasken (krigshufvudbonaden) äfvensom vapenrocken utesluten, och som lifplagg endast blusen föreslagen.
Blusen är föga kostbar, passar lill hvilken person som helst, tillåter under sig nyttjandet af egna kläder och kan lätteligen blifva ett nationelt plagg, genom dess nytta vid de flesta borgerliga förrättningar.
För att med hänseende så väl till blusen, (det egentliga exersis- och arbetsplagget,) som med en större del af beväringsbeklädtiadens öfrige persedlar, kunna tillskynda staten en bestämd fördel genom befrielse från anskaffningen, så bör bevärings-manskapet ej allenast tillåtas, utan äfven uppmuntras att, emot den Den 11 Mars f. m. 165 i munderings-tariffen upptagna slitnings-ersätlning nyttja egna modell-enliga persedlar.
Vid bestämmande!. af ifrågavar. slitningsersätlning, liar raan ansett hvarje persedel äga samma brukningstid som för stammen är fastställd och derefter uträknat dess värde, för den tid han årligen af beväringen begagnas.