Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Såsom det synes af min vid Betänk:t fogade reservation, har jag icke kunnat instämma i Utsk:ts i förev:de punkt gjorda tillstyrkande; ej derföre att jag, om fråga nu varit om »inrättandet af ett fullständigt medicinskt läroverk i Stockholm», skulle hafva motsatt mig ett förslag i sådant syfte, men derföre att jag anser den föreslagna skrifveisen under nuv:de omständigheter vara i flera hänseenden olämplig och derjemte desto mera öfverflödig, som, i fall K. M., i anledning af komiterades förslag finner skäl att till R.
St. göra någon framställning, denna då naturligtvis komme att åtföljas af en sådan utredning, som nu blifvit ifrågaställd.
Förslaget härom väcktes ej inom Afdelningen, utan tillkom, så till sågandes, i en hastig vändning inom Utsk:t, der sympatierne för detsamma icke heller voro större än att beslutet fattades med 18 röster mot 17.
— Jag anhåller under sådana förhållanden om propos. å afslag å ifrågavarande punkt.
I motsats till Hr Printzen creutz anhåller jag om bifall till denna punkt af Utsk:ts Betänk.
Då jag redan förut flera gånger yttrat mig angående ämnen, som i ett eller annat afs. äga samband med det förev:de, anser jag mig icke böra fördölja hufvudmotivet för mina åsigter.
Detta ligger uti öfvertygelsen om nyttan och nödvändigheten af Universitetets förflyttning till hufvudstaden.
Hvad som kan bidraga till vinnandet af detta mål, anser jag i allmänhet önskvärdt.
Och tror jag äfven att de Hrr, som uttalat en, min motsatt, åsigt, jemväl hufvudsakligen haft ett motsatt syfte för ögonen, eller att i möjligaste måtto lägga hinder i vägen för en sådan universitetets flyttning.
Det torde vara skäligt att slutligen låta sjelfva hulvudsaken något tydligare framträda.
Jag yrkar bifall till Utsk:ts förslag. 2ie.i Den 21 Juli e. m.
Just derföre att det icke är fråga om förflyttandet af medicinska fakulteten till Stockholm, utan endast om en und. anhållan hos K.
M:t att erhålla en fullständig utredning ang:de samtlige de kostnader för så val byggnaden och undervisningsmateriel samt lärares aflönande, hvilka skulle föranledas af komiterades förslag om inrättande af ett fullständigt medicinskt undervisningsverk i Stockholm, anser jag denna skrifvelse ingalunda af beh.ofvet påkallad.
Jag skulle derföre helst se att punkten klefve afslagen; men tror att, om en skrifvelse bör afgifvas, den borde i flere fall vara fullständigare än den nu föreslagna.
Ett sådant ändamål skulle ot vifvelaktigt lättast vinnas genom återremiss.
Lika öppet som Hr Ceder schiöld förklarade sin önskan vara, att
Universiteten måtte förflyttas till hufvudstaden, lika öppet vill jag äfven erkänna, att jag är emot en sådan flyttning.
Detta oaktadt, har jag ej anledning att motsätta mig den föreslagne skrifvelsens aflåtande till K. M:t, utan biträder gerna med min röst dem, som önska, att den af Utsk:t föreslagna åtgärden måtte vinna framgång.
Frih. Cre utz, Steffan:
Som jag för min del anser Utskrts i förevarande punkt gjorda hemställan kunna betraktas som en af de fördelaktigaste preliminär-åtgärder för ernåendet af det så högt eftersträfvansvärda målet, att så småningom åvägabringa en förflyttning af Universiteten till Stockholm, så vill jag med min röst på det högsta biträda Utsk:ts förslag om aflåtande af den ifrågavarande underd. skrifvelsen till K. M:t.
Sedan öfverläggningen förklarats, fulländad, yttrade H. Exc..
Hr Gr. o. Landtm.., att derunder yrkats dels bifall till och del® afsteg å Utsk.-ts förevide förslag.
Som jag uti mitt förra anförande ej bestämdt p&vrkade punktens återremitterande,, men anser en sådan åtgärd nödig, tår jag nu^hos Hr Gr. o. Landtm, anhålla om propos. derå. LI.
Exc. förmälte, att sedan Hr Bildt, som uti sitt under diskussionen afgifna yttrande alternatift yrkat förslagets förkastande eller återremitterande, nu förklarat sig bestämdt påyrka det sistnämnda, hade tre yrkanden blifvit framställda, nemi. å bifall, återremiss och afslag;: hvarefter och: sedan propos:r å alla dessa yrkanden blifvit gjorda och besvarade med ja och nej i sådan blandning, att, enligt hvad H. Exc. tillkännagaf, Ståndets mening ej deraf kunnat inhemtas, förnyad propos. framställdes först å bifall till förslaget, då svaren likaledes utföllo med blandade ja och nej, samt sedermera å förslagets återremitterande, dervid ro - Don 21 Juli e. m. 247 pen å ja förnummos något starkare än nejropen; och förklarade H. Exc., det han nu funnit ja öfvervägande. 25:te punkten.
Propos. inhemtas, att Consistorium Academicum i Upsala begärt anslag för två nya adjunktsbefattningar inom filosofiska fakulteten.
Utsk:t har deremot föreslagit, att anslaget måtte utgå till endast en adjunktsbefattning med högre lön; och som behofvet äfven derigenom kan anses i väsendtligaste mån blifva afhjelpt, vill jag ingalunda motsätta mig hvad Utsk:t uti ifrågavide hänseende föreslagit, och får derföre yrka bifall till Utsk:ts i detina punkt gjorda hem ställan.
Utsk:ts hemställan bifölls. 26:te punkten.
Hvad Utsk:t i denna punkt föreslagit blef jemväl bifallet. 27:de punkten.
Vid genomläsandet af det motiv, U t sk :t för afslag å motionärens' framställning i detta ämne anfört, kan jag icke neka, att jag funnit Utsk:t hafva gjort sig skyldigt till vissa motsägelser i sjelfva bevisningsgrunderna.
Utsk:t säger nemi.: »Ehuru det måste erkännas som önskvärdt, att undervisningen vid Universiteten kunde så ordnas, att särskildta lärareplatser inrättades för hvart och ett af de vigtigare läroämnena, till hvilka Statsekonomien onekligen bör hänföras etc. etc.» Utsk:t har således medgifvit att Statsekonomien, är ett bland de vigtigaste ämnen, som bör utgöra föremål för ungdomens undervisning — och under sådane förhållanden förefaller det mig besynnerligt att Utsk:t slutar med att säga: »— — — har likväl Utsk:t icke kunnat antaga, att det af motionären uppgifna behof — då någon framställning derom hvarken af den akademiska styrelsen eller af K.
M:t blifvit meddelad — för närvarande är bland de för Upsala Akademi mest oundgängliga.»
Det är visserligen sannt, att denna framställning hvarken kommit från K. M:t eller från den Akad.
Styrelsen, men då den juridiska fakulteten uttalat sig för nyttan af att erhålla en särskild profession i detta ämne och Utsk:t sjelft medgifvit, att det är ett bland de vigtigaste ämnen för ungdomens undervisning, så förefaller det mig i hög grad ologiskt att efter sådane premisser komma till den konklusion, att Utsk:t ej finner skäl att bifalla förev:de motion.
Vi veta dess utom, att Sverige allt mer och mer invecklas i penninge-affärer, så väl inom som utom landet, och jag hemställer till Eder, M.Hrr, om det icke, med afseende fästadt härå, kan anses nödvändigt, att snarligen söka vidtaga någon åtgärd; hvarigenom begreppet om national-ekonomien blef i betydligare mån än hittills utveckladt; 248 D en 21 Juli e, m. ty sannerligen är det icke bedröfligt att tänka, på hvad sätt denna vetenskap f. n. bedrifves.
För min del får jag på det lifligaste yrka afslag å Utsk:ts hemställan, samt anhålla derom, att E.
St. måtte anvisa en summa af 4500 rdr till inrättande vid Upsala akademi och inom filosofiska fakulteten af en profession i Stats-ekouomi.
Taube anser äfven jag, att
Statsekonomien är en serdeles vigtig vetenskap, men för att kunna fatta densamma, för att kunna bilda sig en klar uppfattning om dessa djupgående grundsatser, så fordras verkligen mer kännedom och praktisk erfarenhet om affärslifvet, än hvad som vanligtvis kommer på en students lott.
Om ynglingen vid universitetet inhemtar någon kunskap i detta ämne eller ej, tror jag det i alla fall kommer att föga inverka på den blifvande embets- eller statsmannens bildning.
Utvecklar sig hans håg åt detta håll, så förskaffar han sig lättare kunskaper i detta ämne, sedan han fått mer erfarenhet af det praktiska lifvet, eller med ett ord, sedan han kommit längre fram på embetsmannabanan.
För min del skulle jag således tro, att det af Gr.
Taube väckta förslag under nuvarande förhållanden är så mycket mindre af behofvet påkalladt, som förslag redan, ungefär i samma syftemål, blifvit af Gr.
Anckarsvärd väckt, eller om en professions i Statsekonomien inrättande i hufvudstaden.
Jag anhåller således att E. o. Ad. måtte instämma i Utsk:ts Utlåt.
Exc. Hr Gr. o. Landtm., att derunder yrkats dels bifall till Utsk:ts hemställan och dels att E. o. Ad., med afslag derå, måtte bevilja ett anslag af 4,5 00 rdr till inrättande af en ny profession i Statsekonomien vid Upsala Universitet; hvarefter H.
Exc. framställde propos. å bifall till Utsk:ts hemställan och, då dervid svarades flere ja jemte ett eller annat nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande.
28:de—3lista punkterna.
Utsk:ts hemställanden biföllos. 32;dra punkten.
Uppå begäran af Hr Olivecrona upplästes Doktor Gumaelii emot Utsk:ts hemställan i denna punkt afgifne reservation, hvarefter yttrade sig Hr Olivecrona:
Lika med motionären anser äfven jag, att Staten ej jiu skall låta detta tillfälle gå sig ur händerna, att förskaffa undervisningen i astronomien vid Lunds Universitet ett af dess nödvändigaste hjelpmedel, nemi. ett nytt observatorium.
För närvarande befinner det sig nemi. i ett miserabelt skick och Den 21 Juli e. m. måste förr eller sednare nödvändigt undergå en förändring.
På sätt uti den nyss uplästa reservationen yttras, är det väl med klok statshushållning öfverensstämmande, att man begagnar tillfälle och för ett ringa pris inköper, hvad man om någon tid kanske för ett dubbelt större belopp nödgas förskaffa sig.
Så är nemi. förhållandet med det från
Danmark till salu hembudna observatoriet, hvilket i närvarande ögonblick kan fås för ett pris, som icke uppgår till hälften af det vanliga inköpspriset.
Det har blifvit iuvändt, att Utsk:t ej erfarit, huruvida ärendet utgjort föremål för vederbörande myndigheters pröfning.
Utsk:t har likväl haft del af ritningen och kostnadsförslaget öfver det nya observatoriet och att det ej varit föremål för pröfning kommer förmodligen deraf, att tillfället till inköpet från Danmark erbjudit sig, sedan Konsistorierna i så väl Lund som Upsala afgåfvo sina framställningar om nödige anslags beviljande, hvilket, om jag ej misstager mig, skedde förliden vår.
Ärendet har således ej hunnit blifva föremål för vederbörlig pröfning, hvarföre jag ej anser, att man bör för detta skäl afslå motionärens hemställan, helst då, som jag nyss nämnde, Utsk:t haft tillfälle att taga i betraktande så väl ritningarne som kostnadsförslaget.
Jag anhåller om afslag å Utsk:ts Betänk, samt bifall till motionärens framställning.
Afven jag ber att få instämma i Doktor Gumaelii reservation och yrka bifall till motionärens framställning.
Det är utan tvifvel sannt, att det observatorium, som f. 11. finnes i Lund, är i ett uselt skick, och som första vilkoret för denna vetenskaps framåtskridande är, att de studerande lemnäs tillfälle att med goda instrumenter få företaga sina observationer, så förefaller det mig temligen naturligt, att något i denna vägen måste vidtagas, om man ej helt och hållet vill skilja den astronomiska vetenskapen från Lunds Akademi.
Under sådane förhållanden och med afseende fästadt på det utomordentligt billiga priset å det från Danmark Lunds universitet till salu hembudna observatoriet, anser jag, att motionären haft välgrundade skäl för sin framställning, hvarå jag anhåller om bifall. Hr Bildt:
Några positiva skäl för bifall till Utskds fram ställning kan jag visserligen icke framlägga; men anser dock att när en sådan mängd skolor, särdeles i Östergöthland, blifvit af R.
St:r i ett eller annat afs:de hugnade med understöd, äfven det i ifrågav:de punkt begärda anslaget till observatorii-byggnad i Lund borde lemnäs dervarande Universitet.
Det torde kunna sättas i fråga, huruvida det är lämpligt, att, i ett fattigt land som vårt, upprätthålla tvenne dyrbara observatorier.
Observatoriet i Stockholm är i ett utmärkt skick, det i Upsala är äfven i följd af Ständernas frikostiga anslag iordningsatt och nu begär 250 Den 21 Juli e. m. nian att ännu ett skulle inrättas i Lund.
Man bör då taga i betraktande, huru många studerande, som på sednare tider besökt observatoriet i Lund.
Sista termin var, efter som man berättat mig, ej mer än en enda student, som studerat denna vetenskap.
Under sådane förhållanden anser jag det vara alldeles olämpligt, att i detta ändamål nedlägga några betydligare kapitaler, alldenstund de få studerande, som önska egna sig åt denna vetenskap, gerna kunna söka sin utbildning vid Upsala akademi.
Dessutom finnes ej något kostnadsförslag, som blifvit af vederbörlig auktoritet granskadt; endast en ritning och ett enskildt kostnadsförslag har blifrit StatsUtskit förevisadt, och anser jag ej det vara välbetänkt, att på så lösliga grunder bifalla den ej obetydliga begärda anslagssumman.
Jag anhåller om bifall å Utsk:ts förslag.
Ett af de kraftigaste moti ver, som vid förra riksdagen föranledde mig att rösta för universitetens förflyttning till bufvudstaden, var ovilkorligen det, att jag ansåg, att vi i möjligaste mån borde, för att kunna åstadkomma något resultat, samla våra krafter i st. f. att ständigt arbeta på desammas splittrande.
Samma motiv föranleder mig nu, att rösta afslag å motionärens gjorda framställning om anslags beviljande till det nya observatoriet i Lund.
Jag anser nemi., att, då i riket redan f. n. finnes 2:ne dylika institutioner och dessa i ett utmärkt skick, det är alldeles onödigt att på ett 3:dje ställe äfven nedlägga betydliga kapitaler för att åstadkomma något,-som med säkerhet icke kommer att öfverträffa det som i detta hänseende redan förefinnes.
Jag frågar, om det ej kan anses vara bättre, att i stället koncentrera sina krafter på ett håll och der försöka få något åstadkommet, som bör antagas kunna föra vetenskapen framåt.
På samma sätt förhåller det sig med de på 3:ne ställen inom landet varande bibliothekerna.
För samlingarnes förökande inköpas vid hvart och ett af dessa årligen, för en viss summa, böcker, hvilka jag föreställer mig på alla 3 ställena vid årets slut komma att utgöras af ungefär samme författares skrifter.
Vore det ej bättre att äfven dessa vore förenade på en punkt, då naturligtvis, de annars splittrade, medlen kunde i rikligare mån gifva tillfälle att inköpa sällsyntare arbeten och dyrbarare samlingar.
På dessa grunder yrkar jag bifall till Utsk:ts framställning.
Pir Montgomery har som skäl för afslag å motionärens framställning anfört, att antalet af de, som studerade den astronomiska vetenskapen i Lund, val- så inskränkt att det t. o. m. vid sistförflutne termin icke belöpte sig till mera än en enda.
För min del tror jag att detta skäl snarare talar för, än mot motionärens framställning, alldenstund det tyckes tydligen ådagalägga att observatoriet i Imnd är i ett så dåligt skick, att ingen anser med sin fördel förenligt att1 der förkofra sig i vetenskapen.
Mig synes för öfrigt, att motionärens anförda skäl äro så bevisande, att föga återstår för mig att tillägga; jag inskränker l>en 21 J n 1 i e. m. 251 mig således i den anhållan, att R. o. Ad. ville, med afslag å Utsk:ts Betänk., lemna sitt bifall till motionärens i ämnet gjorda framställning.
Hvad den nu före dragne punkten angår, så synes det mig vara klart, att för den astronomiska vetenskapens idkande i någon större skala erfordras så kostsamma inrättningar och apparater och så betydliga årliga utgifter, att hos oss ej bör ifrågakomma att på flera ställen inom riket uprätta och underhålla observatorier af den beskaffenhet att de i någon man motsvarade tidens fordringar, utan att vi böra vara belåtna orri vi ega och kunna vidmakthålla en sådan inrättning.
Deras antal, som särskildt egna sig åt denna vetenskap, är ej eller större, än att deras undervisning bör mycket väl kunna bestridas af en lärare och vid en undervisningsanstalt.
Enl. mitt förmenande är det äfven nog mycket hegardt, att undervisningsanstalten skall så att säga upsöka lärjungar.
Mera naturligt synes det vara, att lärjungen upsöker läroanstalten.
Jag yrkar bifall å Utsk:ts i denna punkt gjorda hemställan.
Sedan öfverläggningen nu ansetts afslutad samt H.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder yrkats dels bifall till Utskits hemställan och dels att R. o. Ad., med afslag derå, måtte bevilja ett anslag af 20,000 rdr till uplörande af ett mindre observatorium i Lund, framställde H. Exc. propos. på bifall till Utsk:ts hemställan och, då dervid svarades flere ja jemte ett eller annat nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande. 33:dje—49:de punkterna.
UtskAs hemställanden biföllos. 50:de punkten.
Med hänsigt till den öfver måttan stora frikostighet, hvarmed StatsUtsk:t i detta sitt förslag behandlat elementarläroverken, synes det kanske mindre grannlaga af mig, att nu upträda för att, i motsats till det resultat, hvartill Utsk:t kommit, söka förmå det.
Ståndet att bevilja* det af K.
M. för skolans i Skenninge utvidgande begärda, fast af Utsk:t afstyrkta, löneanslag af 2,000 rdr till en rektor derstädes.
Det är nemi. med ifrågavide skola det förhållande, att den ursprungligen egde 2:ne lärare.
Den ena läraren bortgick, återstod således blott en.
”Vid ett sådant inträffadt förhållande, hemställde Rikets sednast församlade Sländer hos K. M., huruvida icke skolan i Skenninge vid den dåvarande lärarens bortgång kunde få indragas. K. M. anbefallte i sådant ändamål domkapitlet i Linköping att i ämnet afgifva underd, utlåt.
Af detta inhemtades, att så väl staden Skenninges innevånare som magistrat enhälligt yttrat sig för skolans bibehållande samt ansågo t. o. m. att en skola i; staden, med flera, eller minst 2:ne lärare vore af behofvet högt påkallad.
Under - 252 Uen 21 Juli e. m. söka vi äfven motiven för denna deras önskan, skola vi finna, att desamma äro i högsta grad giltiga.
Obestridligt är nemi. att staden Skenninge, både hvad folkmängd och industri beträffar, är fullt jemförlig med den nära belägna staden Wadstena, att der idkas ej så ringa bandel, samt att at handtverkerier och fabriker derstädes utgå större bevillning än i grannstaden Wadstena; att staden dessutom på alla sidor är omgifven af förmögen allmoge, som för sina barns undervisning lifligt delar stadens önskan att dess skola mätte blifva utvidgad.
För rein del anser jag dessa skäl tillräckligt tala för nödvändigheten af den ifrågav:de skolans utvidgning, helst som det icke torde vara skäl att tänka på bibehållandet af en skola med en lärare, sedan R.
St.:r förklarat, att ej andra skolor, än de, med minst 2:ne lärare, hädanefter få existera.
Man har som skäl för obehöfligheten af skolans utvidgande anfört, att staden Wadstena ligger så nära och att der redan finnes ett ordnadt läroverk.
Jag vill doek fästa Utskd.s upmärksamhet derpå, att omkostnaderna för barnens underhållande på en ort utom hemmet blifva föga mindre betungande derföre att afståndet är ringa; hvarföre jag ingalunda anser att man bör betrakta inrättandet af en skola i staden Skenninge obehöfligt, derföre att det redan finnes en sådan i den närbelägna staden Wadstena.
Då dessutom hvarje annan stad af någon betydenhet inom riket eger sin egen skola, kan jag aldrig förmoda, att R. o.
Ad. vill i detta hänseende upträda på ett stjufmoderligt sätt mot. staden Skenninge.
På grund af dessa skäl anhåller jag, att R. o. Ad., med afslag å Utsk:ts hemställan, ville bifalla K.
M:s i ämnet gjorda framställning.
Jag medger, att det är ganska svårt att finna den egentliga ledtråden för Utsk:ts behandlingssätt af för handen varande fråga.
Utsk:t förnekar visst icke nödvändigheten af skolans i Skenninge utvidgande, men TJtsk:t anser, att man ej helt och hållet bör förbise de, relativt till andra provinser, ganska betydliga upoffringar, som, i afside på skolundervisningens ordnande, redan blifvit gjorda för den provins, hvari staden Skenninge befinnes.
Så finnes f. n. t. ex. i stader.
Norrköping ett fullständigt ordnadt elementarläroverk, likaså i staden Linköping; man har redan beslutat läroverkets i Söderköping omorganiserande frän 2- till 3-klassigt; man har i Wadstena, 3 mil från Skenninge, ett fullständigt läroverk.
Då man betraktar alla dessa förhållanden, så upstår ovilkorligen den frågan, om staden Skenninge verkligen befinner sig i den kategorien, att ett läroverk derstädes är mer af behofvet påkalladt, än på flera andra ställen, der äfven fråga upstått att inrätta skolor.
Jag vill som exempel framdraga köpingen Örnsköldsvik.
Afståndet ifrån denna ort till närmaste undervisningsverk är å ena hållet 11 mil och å andra I2V2 mil; tänker man äfven derpå, att denna by är medelpunkten för 18 socknar med en folkmängd af 40,000 menniskor, så frågas om icke denna ort är i afs:de på undervisningsverk mer vanlottad än staden Skenninge och bör ega företräde vid anslags beviljande.
Jag kan så - Den 21 Juli e. m. ledes för detta Stal,sUtsk:ts Utlåt., ej gifva några andra positiva skäl, än att jag icke anser staden Skenninge, relativt till andra orter inom riket, böra ega något företräde vid anslags beviljande i fråga om undervisningsverks inrättande, utan att det tvärtom finnes många orter, som snarare än nämnde stad böra få anslagssummor för sådant ändamål 9ig beviljade.
Jag anhåller om bifall å Utsk:ts Utlåt.
Sedan öfverlägguingen härmed ansetts afslutad samt H.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder yrkats dels bifall till Utsk:ts hemställan och dels att R. 0. Ad., med afslag derå, måtte bevilja det af K.
M. äskade anslag, 2,000 rdr, till lön åt en rektor vid Skenninge skola, framställde H.
Exc. först propos. på bifall å Utsk:ts hemställan, dervid svarades flere nej jemte några ja, och sedermera propos. på afslag derå samt beviljande af ofvannämnda anslag, då svaren utföllo med många ja jemte åtskilliga nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
5 Usta punkten.
Utsk:ts hemställan bifölls. 52:dra punkten.
Jemför man de skäl, mo tionärerne i nästföreg:de och nu ifrågavjde punkt framhållit, så finner man att de stå hvarandra så nära, att det är obegripligt huru Utsk:t i de begge punkterna likväl kommit till olika resultater.
Det ^nda, som tyckes kunnat inverka på Utskrts beslut i förev:de punkt, torde hafva varit det anförda motivet om folkmängdens tillväxt på de olika orterna.
Utsk:t säger nemi.: »hvad sålunda angår folkmängden, har dess tillväxt under de 5 åren (1851 —1855), för hvilka tillförlitliga upgifter numera äro att tillgå, icke inom någon af Norra Ångermanlands 14 socknar varit så betydlig, som inom den del af WesterNorrlands län, hvarom i nästföreg:de punkt förmäles. » Jag tror dock i detta hänseende att rätta förhållandet ej är sådant, som Utsk:t upgifvit.
Jag vill dessutom anmärka, att då, på sätt i föreg-.de punkt är oranämdt, skolan i Skellefteå komme att gagna 30,000 personer, skulle den i Örnsköldsvik deremot komma till gagn för 40,000; således eger denna ort äfven häruti företräde till anslag framför Skellefteå.
Jag kan ej neka för att jag hyser fruktan att åter få höra uprepas, att Statens tillgångar ej förslå, men detta anslag är så obetydligt, att det ej kan tynga så mycket i vågskålen.
Jag får slutligen tillägga, att jag ingalunda kan dela den värde ledamotens af StatsUtsk:t, Hr Bildts sätt att tolka 7 0:de§:n R.F., att nemi.
StatsUtsk:t ej eger föreslå mer, än hvad statsverket förmår betala.
Men huru förhåller det sig med denna betalning från statsverkets sida?
Derom finnes uttryckligen stadgadt i 70:de g:n R.P.
För min del kan jag icke tolka §:n annorlunda, än att det åligger Bevilln.Utsk:t, att, sedan statsverkets behof blifvit 254 Deri 21 Juli e. m. utredda och bestämda, opåmindt föreslå sättet för bevillms ökande, om det erfordras, eller för dess minskande, om sådant kan ega rum.
Jag kan under sådane förhållanden icke fatta, att hvarken StatsUtskit eller E.
St:r kunna vara så bundna inom en viss siffra, att man ej vågar öfverskrida den summa, som f. n. är meningen att genom hevilla, utgöras; Bevilln.Utskit eger ju rättighet att, sedan Statens utgifter äro kända, föreslå förhöjning i den bevilln., som nödvändigt måste utgå.
Jag hoppas således, att R. o.
Ad. ej matte alslå, på sätt Utskit tillstyrker, motionärens i ämnet gjorda framställning, utan i stället bifalla den begärda anslagssumman eller 2,000 rdr årligen.
Om, på siitt Hr Bildt anfört, skolan i Örnsköldsvik borde ega företräde, i afs:de på anslagssummans beviljande, framför skolan i Skenninge, så borde jag åtminstone ej från hans sida möta något motstånd i denna tnin begäran, alldenstund R. o. Ad. redan beviljat enahanda anslagssumma till skolan i Skenninge.