Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I förra Den i September f. nt. händelsen är Författningen rigtig, i den sedriå™ re stridande mot allmänna medborgerliga rättigheter.
Sidan t 07, 4 §. står: forn jör viff a Städer vch HandelsSocieteter äro utfärdade.
Om dessa aro i strid mot de nu stadgade grunder, så böra de sfskaffis, ty i annat fall kan hela denna Författning hvarom nu så mycket tvistas blifva illusorisk, Sidan 188, 2 §.
Stadgandet är ovedersägeligen rigtigt, men det bör äfven gälla för HandtverksMästarne, ty husbondeskyldigheter* ne äro i detta fall lika.
V. Art.
Sidan 109, 1 §. står:
De perfiner af t/vinkbnet forn endaft vilja idka Handel ined egna tillverkningar-, sidan 105, 2 §. står:
"forn af nämnde kun åflndkommät här torde orden: efter företedt
Ullftand af vederbörlig
Hut hor it et, böra tilläggas; samt bägge dessa §§. omredigeras så att de komma i öfverensstämmelse.
M:o 2.
Grefve Hård 3 Carl Gufiaji Vid den del af Höglofl.
Stats- och LagUtskottens förnyade utlåtande, som angår behofvet af den Skånska HofRätterts inrättande, vill jag icke göra någon hufvudsaklig anmärkning.
Det vore öfverflödigt, då min mening Mcti i September J. rrv.
S ingalunda varit, att den en gång inrättade.
JfofRätten skulla indragas.
Likväl må min. tystnad icke antagas såsqm bevis på en ändrad öfvertygelse 5 den LagUtskotteta förnyade utlåtande icke förmått åstadkomma.
Men några biomständigheter har fästad snin uppmärksamhet.
Lagutskottet förklarar sin åberonade erfarenhet hafva grundat sig på HofRätternss allmänt- kungjorde ArbetsF-örteckningar , deraf en Arithmetisk framställning icke ansetts Stodig, såsom i sllmäana Tidningarae tillgängelig för hvar och en.
Om detta LagUtskottet.a behandlingssätt' skulle godkännas klefve deraf en naturligföljd, att Utskottens Utlåtanden icke korum» att innehålla, annat, än retultaterne af deras, oerfarenhet och opinioner, hvaremot Riksens Ständer fingo besväret, att efter behof uppleta grundern# dertill i allmänna Tidningar och andra tillgängeliga Handlingsr.
Sådant öfverensstämmer icke med det begrepp jag gjort irdg om ändamålet med Utskotts, tillsättande.
En annan omständighet är den, att Utskottet , vid besvarande af en gjord aDmärk-. ning, om behofvet för Rikets norra orter äfen serskild H
Ben i September f. ml DS intetdera nu var i fråga, hade något yttrande derom icke erfordrats.
Men då ett sådant nu är meddeladt skulle dess bifallande innefatta ett erkännande af nämDde behof, och således Riksens Ständer icke lämpeligen kunna undandraga sig att bevilja anslag för en HofRätt i de Norra orterne.
Ridderskapet och Adeln skulle finna för godt, att bifalla de förenade Utskottens utlåtande, hemställer jag vördsamt, att berörde tvänne punkter måtte från bifallet uteslutas.
N:o 3« Herr af Uhr, Carl David:
Under denna Riksdag, har fråga åter blifvit- väckt att på en vidsträcktare Scala än hit; tills kunnat ske, till nytta använda de flere uti Norrbottens
Län befinteliga godartade och mäktiga Lager af Jernmalm, dels genom Malmens förbrukning till Tackjern inom orten , dels också att med desse Malmer förse andra landskap i Riket, hvilka deraf redan äro eller framdeles kunna blifva i behof.
Till vinnande af ändamålet, har Gellivare JernMalms fällt, ansedts äga företräde framför de öfrige Malmtillgångarne, såsom förande den bästa malm, och belägit närmast hafvet.
Det har blifvit omnämnt att tvenne eommunica-:
Den I September f, m. tionslcder derifrån till hafvet kunde begagnas; den ena söder ut åt Luleå Elf, och den andra österut, åt Calix Elf, af hvilka, den förra, så väl i afseende på dess större farbarhet, som de fördelaktiga lägenheter till nya Anläggningar, hvilka der förekomma borde föredragas, ehuru den sednare i en framtid äfven förmodas blifva af vigt.
På grund häraf, har uti de till Riksens Ständer ingitne motioner, blifvit föreslagit, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet borde anhållas, det ett tjenligt Masungsställe med nödigt skogsfång, måtte på den södra linien utses, samt en Masugn på allmän bekostnad uppby*? gas, ätveosom att en tjenlig transportväg öfver Land borde anläggas, från Gellivare till Luleå Elf, och denna Eif medelst uppränsning samt hamnställens och Lastningsplatser# utrymmande göras beqväm för båtfart i stort, hvarunder tillika lämpliga Vattenfall, Nybygges lägenheter och skogstrakter borde förfram< tida anläggningar utses och afsättas, till hvilket allt en fond af 50,000 R:dr Banco ansetts nödig att efter behof utgå och användas.
Högloflige Stats- och EconomiUtskotten hvilka till alla delar instämt, uti de sålunda framställde åsigter af ämnet, hafva uti deras derom afgifne Betänkande, likväl icke funnit den tidepunkt ännu vara inne, då någon bestämd summa af Statsmedlen borde anslås för att genast verkställa de anläggningar, sorn lill Berghandteringens införande i Norrbottens &
Dm i September f. m, 1,5.0, skulle på Statens bekostnad ytförss, uta för närvarande inskränkt denna åtgärd, till vissa förberedelser af detta vigtiga företag, och hemställt att en fullständig undersökning måtte anställas på allmän bekostnad, »arnt att en fullständig plan 1 hela sin vidd uppgjord, tili en början borde föregå, äfvensom att denna undersökning, borde anförtros åt någre, i hvarje till ämnet hörande Vetenskapsgren utmärkt, kunnige personer, hvarjemte vissa grundet för ifrågavarande undersökning blifvit anvisade.
De förenade Utskotten hafva härutinnan ganska rigtigt behandlat frågan, de hafva ej, kunnat pröfva något annat än det Förslag sorn, blifvit dem förelagt; men då Mofipnairerne, af hvilken anledning vet jag icke, med för-’ bigående af de öfrige, endast sökt fästa upp~. ipärksamheten på Gellivare malmfällt, der likväl flere betydliga hinder möta, att med dräglig kostnad, och i någon större mängd, kunna befordra Ma!intransporten, är det i sådant afseende, jag Unner mig påkallad, att göra anraärkhingar, och att tiilika fästa uppmärksamheten åt en annan trakt af Lappmarken, der,, ändamålet med vida nvndre kostnad kan vin,- « • . * ' : "1 ,, ‘I * « nas, och på ea större plan utföra,».
Redan vid 18,t 8 års Riksdag, föresfogq Rikets Ständer, rom insågo nyttan och behofvefc, af «n Bergslagsinrättning i Norrbottens Län, att början dermed borne görss, i den del dep~ hvarest något farbsrt vatten kunde unde-- Den i September f, m, lätta Ms^ntransporten.
Detta stadgande synnerligen uti en så folkfattig ort, för det mästa bestående af vidsträckta ödemarker, är af sådan vigt, att om det åsidosattes, fö.rfelag ändamålet, i mer eller mindre grad, åtminstone för ea längre tid, torde händ^ i flere mansåldrar.
Igenom en, sedan sista Riksdag, och enligt
Ständernes då fattade beslut verkställd undersökning, å en då uppgifven communication ifrån Gellivare, är utrönt och upplyst, att Malnr.transporten med bilt, icke han verkställas närmare intill Berget, än att Malmen först skall lorås ta a 13 mil landväg, geuotn dessa ödsliga Jkappmarkei;.
Man behöfver icke bevi«st, att århundraden ännu framlöpa, innan någon, Malmförs*! i stort här blir möjliga och transportkostnaden, skall alltid blifva så dyr att bjäringen endast vid en god conjunctur kan bära sig^ eller drifvas utan förlåt, I denna del, eller, på denna sträckning ar Lapprcmken är det i synnerhet myror, sorn snan har att påräkna för höbergningj men alla dessa äro Ejällmyror, och så svaga, att hö. bergning å dem endast kan göras hvart annat eller hvart tredje år, om icke gräsroten alldeles skall utmattas, hvilket nogsamt bevisar svårigheten att kunna underhålla tillräckligt Sjutal dragare. lo Ben I September J, m.
Så länge tillräckliga medel äro att påräkna, kunna äfven de största svårigheter öfvervinna», och förvånande arbeten kunna dermed fullbordas; men har kostnaden icke på förhand varit väl beräknad, och öfverstiger densamma de fördelar man sökt att vinna, sä skola dylika företag drifvas med förlust, eller ock snart återgå tili sitt förra intet.
Den nogaste pröfning måste således föregå verkställigheten, alldrahälst om Statens bidrag skola påräknas, och i detta afseende erbjuder sig inom Luleå Lappmark, ett annat outtömligt rikhaltigt och godartadt Jernmalmförråd, hvarifrån löpar ett stort sammanhängande vattendrag, som med ringa kostnad kan göras segelbart.
Vid detta Vattendrag finnas stora odisponerade skogar, tjenliga Byggnadsställeo, ymnog tillgång på hö, som bildas icke af myror, utan af träskens och Elfvarnes årliga öfversvämmande, 6amt dessutom goda och vidsträckta betesmarker.
Detta betydliga Jernmalmsförråd år Ruotivare Malmberg beiägit mil oi vanom Qvtchjocks Kyrka och Jockmocks Pastorat.
Malmlagret som här är blottadt, ifrån öfversta spetsen af det fjällhöga berget, bildar en stor vägg ända ned till foten; som är | mil lång, och nära J mil bred.
Enligt de försök som frar idne BergsRådet Friherre Hermelin derå låtit anställa, håller denna Malm 56 å 58 procent godartadt Jern, som skall vara ingående, och lättsmält på Masugnen.
Nära intill Ruotivare framlöper Komojock Den i September f. in. 11 eller Karna Elfven, segelbara till Qvickjocks forseen, hvilken på J mils längd, har åtgkillige mindre forssar, hvilka måste ränsas för att blifva farbara med större Malmbåtar.
Tjomatijaur och Kalhajaur (en och samma Sjö) 5 mil lång, är något strid i början men 15 fot djup och stenfri.
Pafkejaur en mil lång, förenar med Randdjaitr 1 \ mil lång, genom en ström, omkring 300 famnar lång, som väl har 7 fots fall, men densamma kan ränsas och göras farbar med mindre kostnad.
Vattenleden från Randejaury faller efter | mil in uti J^aijkejaur förmedelst en | mil lång
Sjö är bästa läget, för början af Masugns anläggningar, helst som i detta granskap det redan är temmeligen befolkadt och ypperliga Skogar stöta derintill.
Tackjernstransporten derifrån-blir först mil Sjöväg på lilla Luleå Elf och derefter 3 mil Landväg på stora Luleå Elf till Storbacken.
Endast tvenne forssar hindra Luleå Elfs far - Den i September f. ml barhet till hafvet, men dessa forssa* kansa ven rängas och göras, farhara.
Skulle en, gång rörelsen här blifva liflig, kommer trolige , denna väg efver land, emellan. begge Elfvanus att utbyta* genom Canalfart: men detta bör föxst i en framtid påtänkas, sedan Bergslagen blifvit utvidgad och, jdalm härifrån på en större scaia behöiver hemtas till andra orter inom Riket.
Till Masugn vid Vaijkaijaur ksn kålveden, flottss ned till Hyttebacken, eller också kunna kolen föras dit med pråmar.
Sandsten och öfrige ämnen för- masugnarbyggnader finnss der till öfverflöd, och i trakten deromkring förekomma derjemte, flere andri godartade; jeta malmer, hvilka ehuru fattigare, dock tued fördel kunna tillsättas emot dea rikare Xyotware Malmen.
Till Strömrensning och Segelledens uppr hjelpande för Malmtransporten, erfordras Statens bidrag och torde densamma kunna verkställas med r2 å 16,000 R:dr Banco.
Äfven torde först* Masugosbyggnaöen, böra bekostas af Staten eller, kanske häldre bor den sorn vill ingå, i företaget erhålla understöd till byggnaden S å 9000 Rdr Banco,, samt Statens, bidrag dermed upphöra.
Till bespirande af menniskokraft, och att på en, större scala kunna verkställa Maimtrsnsporteiu, Den i "September J, m'. tord* blifva nödigt att för densamma begsgaå Ångfartyg.
Ett sådant skulle påen gång kunna boxera 8 Pråmar, hvardera ftf minst 300 Skeppund® drägtighet.
Bygghadsköstnaden derföre borde afveta af Statsmedlen tillskjutas* men af Masugnsägarno återbetalas, indm viss föreskrifven tid, och till VisSt belopp å#i»'g«n.
Om t. ex. 8 pråmar, förmedelst en Åogmaschin kunde transportera 2400 Skeppund Malm | Svensk mil på i timmes tid, ellér en mil på 2 timmar, så inses lätt, hvilken betydlig
Malmtranspori med ringa personal och på kort tid skulle kunna åstadkommas.
Emellan Malmberget och Masugnen vid Varkijaur klinde en sådan resa fram- och åter Verkställas på tvenne dygn.
Likväl torde åtfcrbetalningsvilkoren för de af Staten lemnade bidrag, bör& göra# ganska lindriga* emedan den eller de som flan första början grundläde denba rörelse t Lappmarken, väl förtjena en sådart förmån* hälst han ändock måste vidkännas mycken möda, mångå Omsorger, Och mångå uppoffringar* särdeles för att bringa kolningarne uti riktig och vederbörlig Ordning* . \
Emot erhållande af vissa fördslaL kundé deremot Masugnsägarne förbindas, att med drift och ordhirig, fortsätta Hytttoruket-, så att t. ex.
Första året tillverkades 500 Skeppund Tackjern, Andra året 7 å Boo Skepp., Tredje året i.oöo å 1,500 Skepp, Fjerde Och Femte åren 1,500 å 2,000 Skepp, och sedermera minst 2,000 Skeppund Tackjern årligen, under sigra viS3a år, hvarefter Nätiog?n hunnit det? i4 Den i September f. m.
Stadga, att rörelsens egen vinst ersätter mödan, utan biträde af främmande understöd; men om de öfverenskomne villkoren försummades, borde Egendomen af Kronan kunna öfverlåtas till annan eller andre personer, att på samma vilkor drifvas, sedan full ersättning, för den afträdande Egarens kostnader förut blifvit erlagd.
Densamma kan också vidare fortsättas ända ned till hafvet, j granskapet af detta Jernmalmsfällt, samt vattendragen derifrån finnas betydliga Skogar ännu odisponerade, hvaraf således synes följa, att förenämnde trakt är den tjenligaste, som kan utses för Tackjemstillverkning på någon större scala 3 och med bestånd för framtiden, äfvensom att ifrån detta fällt ensamt, andra på längre afstånd derifrån belägna Bruk, framdeles i behofvets stund, kunna påräkna Malm till drägligt pris.
Skulle enligt den derom väckta motion, understöd till Masugns anläggning beviljas å något tjenligt ställe å Gelivare linien, kan nyttan deraf visserligen icke bestridas, men först i en aflägsen framtid, kan någon större rörelse der äga rum.
Deremot kunna inom korrt tid flere anläggningar företagas på Ruotivare Den r September f. ml i5 Linien, endast Strömrensning för sig gått, och den här ofvan omnämnde Segelleden blifvit öppnad ifrån sjelfva berget, så vida anläggningen af första Hyttan verkställes klokt, och inrättningen derigenom vinner förtroende.
Om seglation öppnas, och malmtransporten från Ruotiuare till Vaijkaijar verkställes med Ångfartyg på sätt nämnt är, eller också med Boddbåtar om 50 å 100 skepp, drägt, bör kostnaden icke öfverstiga 16 skillingar skeppundet, men till Edefors invid Luleå Eif, som skulle blifva närmaste Masugnsstället ifrån Gellivare, lärer transportkostnaden af ett skepp.
Malm, ej kunna beräknas mindre än omkring 2 R;dr 16 sk. per Skepp, hvarförutan endast mindre partier Malm, derifrån åtminstone ännu för en längre tid och intill dess att landet blir mera bebodt, kunna anskaffas, deremot Tackjernstillverkningen på Ruotivare Linien, endast begränsas af Masugnsägarnes förmåga att anskaffa nödigt förlag till rörelsens bedrifvande, då alla för en blåsning nödige materialier, här kunna anskaffas till större mängd, och med mindre kostnad: omständigheter hvilka hufvudsakeligen bestämma möjligheten af en Bergslags inrättande i denna aflägsna del at riket, samt det ena ställets företräde dertill fram* för det andra.
Innan något slutelig! afgörande fattas i denna angelägenhet, hvilket för Norrbottens Län , skall medföra mer eller mindre lyckliga följder för framtiden, allt i förhållande till den l6 Den I September /, nu plan sorn ifrån början uppgöres, mer eliel mindre öfverensstämmande med locala belägenheten, blir derföre en alfvarsam granskning af mine hår meddelte uppgifter af mycken vigt.
Den samma kan icke företagas utan genom undersökning pi sjelfva stället, och järnförelsé af alla dervid förekommande lpcala förhål l-snden: så mycket nödigare då fråga äé att För verkställigheten begagna Statens medel, hvarförutan ändamålet icke eller möjeligen kari vinnas, jag anhåller derföre att Statsoch ÉconomieUtskoitens nu uppläste gemensamma Betänkande måtte återremitteras, samt atf deö af Utskotten tillstyrkte undersökning åt Uellevait sidan, på sätt föreslagit är, äfven tnåtte Utsträckas till vattenledningen åt Knotivare Malmberg j att denna undersökning till Förenämndé bägge m&lmfällt, må ske så fullständigt som möjligj, och verkställas så tidigt att Riksens Ståndet vid deras nästa samtnan-r Irädé, blifva i tillfälle att pröfva Förslagen öfver transportkostnaderne från båda desse Malmfällt, hvarefter det först blir möjligt att med säkerhet besluta dé åtgärder, hvilka till ändamålets vinnande 5 efter sig då företeendé omständigheterne kunna och böra vidtaga» N:ö 41 Herr af Robfan, Carl Magnus:
Bi fl/ Ottu i September /. rit, 17 af Uhr t uppläste anförande må föranled* till åtcrremiss ai M*ts- sa rut A llmänna Besvärs- och EcqnoiniUtsicottens Betänk-nde, tni frågan om tv* Ivän ligheteu af en föregående undersökning innan några Statens bidrag b.'gåras tiil den rödån af Rik-ens Ständer föreslsgne BergslagsInrättningen i Luleå Lappmark och Norrbotten; anser ]3g mig dock nu böra framlägga åtskilige upplysningar och tn-ddela några reflexioner i anseende till den nya framställning af ämnet Herr C D af
Uhrs yyrande innefattar, gero 11 hvilket man tilläfventyrs annars på förhand och innan någon undersökning förevarit, kunde ledas till olö'delaktiga omdömen om den del af Lappmarken, hvarest så utomordenteliga skatter likväl erbjuda sig.
10m dem Gellivare Jernmalmsbsrg, endast på 18 mils **'stånd från hafvet företer, uti en trackt där man hvarken saknar Skogar eiler förmånliga Ängsodlingslägenheter, och hvarest man ännu 10 å 12 mil afskild från rätta Fjällbyggden, finner ett mera lågt, jämnt och med sterila Berg .mycket mindre besväradt land , än man uti Lappmarken skulle sig förvänta.
Ruotivare Jernmalmsberg vid Qvickjock, är deremot belägit 31 mil från Bottniska viken, i granskapet af det vattudrag som under benämning af Lilla Luleå Eif, efter circa 19 mils lopp förenar sig med Stora Lulea
Eif, och vidare efter ytterligare 12 mil gemensamt med den utfaller i hafvet.
Bil, till Ridd, 0. Ad.
Prot, Vill Band. 2 9 Den i Septemberf. m.
Detta Jernmalmsberg ligger dock icke nä. ra ett för större transporter användbart vatten, ty det är först vid Qvickjock eller vid pass 2 mil från Malmberget, hvarest det stora Sagg a t
Tråjk upphämtar de serskilt© vattendragen från Riksgränsen och formerar sig pä jo6o fots höjd öfver hafvet i den trånga och med stupande klippor för det mästa omgifna Fjälldal)!, hvarest uti 3 mils sträckning från N. V. och tili S. O, man under de häftiga Fjällvindar dsr ofta rasa, sorn knappast kan linna iandningsställe om man behöfver bärja sig undan sjögången, hvilken i anseende tili belägenheten här drifves ovanligt hög.
Sedermera möta forssar, som ehuru för det mästa föga våldsamma dock i anseende till sitt grunda vatten samt lopp igenom långa holsterberg eller stenras alltid skola blifva besvärliga äfven för mindre båtar, och fastän lugnare vatten sedan vidtaga, är man dock ännu 5 mil nedom Qvickjock eller 7 mil nedom Ruotivare. inom Fjällens krets.
Melian de sedermera vidtagande Skaika, Parkijaur, Randijaur, Purkijaur och Waikijaur träsken äro åter dels större dels mindre forssar, som till en del, redan för smärre Båtar, och så behjertade Båtförare , sorn man endast kunnat hämta från Torneå 5 äro farbare, och hvilket under Friherre S.
G Hermelins tid blef ådagalagt och hvarom jemte åtskilligt annat, sorn till transp.ortidéen denna vägen hörer, upplysande Handlingar förtnodeligen finnas bland de papper, dess Herrar Söner nyligen förärat Kongl.
L*ndtbruksAcad em ien.
Den I September f. m.
Utan alt nu räkna de flera svårigheter, som sig förete pä de första 2 milen mellan sjelfva Malmberget och Qvickjock, genom Strömdrag och fotssar, begränsade af oländiga stränder och hvarest Karna,'ocks vattudraget, dessutom är allt för litet att för transport med stora båtar kunna användas, afskäres den vidare Sjötransporten under 12 mils längd från Qvickjock till Vaijkeijaur af 6 större och mindre Forssar, hvarefter något annat än Landttransport förbi Jockmocks Kyrka ned till Storbackens Lastageplats vid stora Luleå Eif af circa 5 mil hvarken rimligen eller möjligen lärer kunna komma i fråga.
Tillsammans från Ruotivare vöre man således nu kommen ig mil enär man vid Storbacken råkar dsn gamla La(logeplats sorn Gellivara ägt, och från hvilken å Norra sidan om 6tora Luleå Elf detta Malmberg ligger circa 10 mil aflägse.
Dessa 10 miläro visserligen endast landväg, emedan öjra delen af stora Luleå Eif är i anseende till sin strida ström, svåra Forssar och djupa, ända till 20 å 30 alnar i sand och lera nästan lodrätt nedskurna strandbäddar, oanvändbar och den mellanliggande Råneå Elfven alltför fattig på vat ten för transportinrättning i stort; men Landt, transporten St Routivare-sidan blir ej eller mycket mindre, ty då de 5 mil som sluta transporten innan man kommer till iastageplar» sen vid Storbacken sammanläggas med d® 2 mil sorn kanske måstd börja densamma ofvanom
Qvickjock har man ju hår 7 mil, och således endast besparat sig 3 mil Landväg men belastat «ig med en tillökning af 1 a mils Sjöväg, 2» Den i September f m. aemligen en sjöväg afbruten af 6 Forssafdelningar, för att halva nedforslat en malm, hvilken, efter hvad hi tt i Is genom små prof kändt är, befinnes ända till to procent ringhaltigare än Gellivare malmen, hvilken sistnämnde deremot, enligt prof, uppstiger i halt ända till 68 å 72 procent och hvars utmärkta godhet, allt ifrån den tid Meldersteins Bruk först och Selets Bruk sedan anlades, constaterat sig i stortj och under hvilken sammanlagde tid man torde kunna beräkna att åtminstone 10 a 15,000 Skeppund, alltid utmäikt godt Jern deraf varit tillverkade.
Reflexionsvis kan i anseende till deo från Qvickjock föreslagna Sjötransporten anmärkas, att om större Fragtbåtar skola begagnas på sjöarne, så kunna ej de samma tillika nyttjas för att (efter skedd Strömrensning) löpa forssarne; dertill måste nödvändigt mindre båtar användas och således Lastageplatser för da större upplagen finnas både ofvan och nedan hvarje Forss.
Skulle åter de smärre Forssbåtarne äfven öfver Sjöarne bibehådlas sä måste man betänka, hvad ringa qvantitet derå kan föras, relativt till den tidsutdrägt som för den i „ miis långa färden fram och lika långt tillbaka, erfordras, j synnerhet om vind och väderlek missgynna.
Lägg nu här till förhållandet med vårens fina början, Och Sjöarnes olika tid stt bli isfria; ty vanligen då man redan fiskar på öp£>e: vatten i Purkijaur, kan man ännu köra isen på Ska ika Träsk __ och då Skaika hunnit bis isfritt äro ännu så väl
Den i September f. m. 21 den nedanom densamma belägne ParkijaurSjön som det ofvan belägne SagatTräsk till— frusne.
Lägg och ytterligare härtill den Jiod «om uppkommer af snösmältningen och dea vida större flod som sedermera inträffar genom issmältningen i Fjällen efter Midsommar, och beräkna den med September annalkande höft.
Jloden; så skall man lätt inse hvilken korrt mellantid här blifver att påräkna för en lång och långsam Sjötransport, och hvilka stora irrangementer således skola fordras, i synnerhet om densamma under olika methoder och qvantiteter behöfde indelas noder mångå serskildta stationer.
Att vintertiden fortfara med Malmtransporten från Ruotivare för att t. ex. befordra de å vissa ställen nödige Malmupplagen, möter ock de betydligaste hinder, ty LappAllmogen lågrar sig aldrig under vintern annorstädes än i Skogslandet och öfverger Fjälltrakterne redan i September och October, utan att d;t återkomma förr än i Maij.
Denna omständighet skall alltid göra hela Qvickjocksnejden öde under Vintermånadcrne, undantagandes af de få Nybyggare sorn der nu äro och de fä som kunna timättas (ty man misstager sig ofelbart då man skattar trakterne utmed Lilla Luleå Elf och i dess Fjällbygd vara i jemnförelse med de Ängsodliqgsutrymmen man finner ät Gellivare), och desse Nybyggeslnvånare, hvad bvtjenirig kunnr de väl förmå utgöra, om också med dragare försedde; de skola bereda sig vägar för att färdas, och 22 Den i September f m. huru länge blifva desse, på hvilka ingen synnerligen trafique nu kan vara, beståndande i ett klimat hvarest yrsnö nästan tillhör ordningen för dagen; de skola ock medföra Betes foder åt kreaturen och matsäckar åt sig sjelfva, på färder, hvilkas långvarighet man i anseende till tillfällige oväder ej kan beräkna.