Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sjö^ och Granse-Tulls- samt Kustbevakning; och enär jemwal ibland berörde 60,000 R:d. aro uptagne LanvtTullö-Vetjeningens i Finland löner, hwilka genast gifwa I4Z8 Den Zv Mars. gifwa en besparing, förmoda Riksens Stander, at anwändbare och tilräckelige tilgängar för i fräga »varande behof härigenom ffola winnås. z:o. Ar icke alla frän Finland ankommande warm, utan endast detta Lands egenteliga alster <iro, likmätigt den med Rydland stukade Freds-lr.ictaten frän Sjö-Tulls-afgifter för en wist lid befriade. Härwid fa Riksens Ständer endast i underdänighet erindra, at uti det belopp af Sjö-Tullen som för waror fran Finland blifwit päräknadt, icke innefattas annan Tull-afgift, än a Finsta prockuQer; hwilket äfwen den härom wid flutet af sjelfwa Lglculen införde mening Utwifar; men för mera tydlighet anse Riksens Ständer reciEionen deraf böra ste til en sadan lydelse: alla fran Linland inkommande Linska xroäucker. 4:0.
Ar bestämdt mätte afgöras, huru förhällas ma i den möjliga ehuru icke förmodade händelse, at 6eneral-Tull-Arrende, Societeten ej stulle emot den erbjudne ersättningen för Landt-Tullarnes behällna afkastning wilja medgifwa deras afstaffande, eller de särskilta ^rrenclLtoi-erne af Sands, Salebos och Nordansjös Bergs Tullar samt Lilla ELers Landt-Tull icke kunna förmäs, at deras Arrenden friwilligt afstä.
Som 6enersl-Tull-Arrende-Societeten icke kan äga nägoc utestutande anspräk til Arrendet, när dels Riksens Ständer genom Tull-medlens egenskap af Bevillning inträdt i Kongl.
Majus och Kronans rätt, och dels, enligt LontrsÄet, det är Kongl. Maju förbehället, at wid förefinnande giltige orsaker förändra Tulbafgisterne tit Statens förmän, utan Den Zo Mars.
I4Z9
Utan at ^rrenöatorerne deremot äga göra nägvn päminnelse, finna Riksens Ständer der wara utan ali flaga, at /^rrcnciLtorerne böra ätnöjas med beflutet vm Landt-Tullarnes uphäfwande, samt sä mycket haldre antaga den föreflagne ersättningen, som den blifwit uträknad efter nockum af de fem sednare ären, hwilka under hela ^rren6c-riden högsta Tull-inkvmfien inbringat, hwarföre nägon förlust för Tullar» rencls-Societeten, derest /irrenäet ända stlllle fort» fara, aldeles icke upkommer; äfwensom all anledning är, at ätergäng af ofwannamnde särfkildte ^rrenclen utan swarighet erhälles, halst Trvllhättr Slutz-Werks Bolag, som blott til förekommande af uppehåll i Lanal-farlén, förskaffat sig Arrendet af Lilla Edets Tull, derpå för sistförflutne aret, enligt detz i Allmänna Tidningarne nyligen meddelade Berättelse, förlorar z6; N:d. 9 tz. Z r.st.; och Majoren Friherre kunclc, som innehaft /^rren6et af Sands- Salebos och Nordansjös BergsTullar nu mera med döden aflidit, samt Riksens Ständer erhållit rilförlitlig underrättelse derom, at hans esterlefwande Enka och Arfwingar icke Åstunda at e^rrenclet widare begagna.
Ständer anhalla derföre i underdånighet, i stöd af hwad nu underdanigst anfört blifwit, at hwarken det ena eller andra, som Munda förekommit, mätte werka nägot hinder för werkstäl» ligheten af deras fattade beflut om Landt-Tullarnes afftaffande.
Riksens Ständer framhärda rc. Friherre r^unck, ^äolk, anmälte, at oaktadt i Bewiilnings-Utffottet en försäkran blifwit afgifwen, del ssulle hans Swägerffa hafwa assagt sig ^ri-en äet - -442 Den Zv Mars. äet af Sands- Salebos och Nordansjös Bergs-Tullar, hade han ifrån henne erhållit en ffrifcelig försäkran, at hon ej gjort en sadan afsägelse, hwarsöre han önskade, at de ord i kxpeämonen, som rörde denna afsägelse, matte ulga eller förändras.
Grefwe ve la 6-rräis förklarade, at en sadan upgift werkeligen i Bewillnings-Utffottet blifwit gjord, och föreslog at, da den nu bewifligen wore oriktig, i stället för orden: erhållit tilförlitlig underrättelse derom, i LxpLäiuonon mätte insättas: Riksens Ständer förmoda.
Herr Grefwen och Landtmarskalkett gjorde härä l?ropc>8ition, hwilken bifölls. ^usteracles följande:
Utdrag af krotocvliet, hållet hos Högloft.
Ridderffapet och Adeln den zo Mars 1810.
S. D. Z anledning af de beslut sä wäl Högwördige Präste-Ständer som Wällofl.
BorgareStänder meddelat, rörande deras önskan, ar sedan de angelägnaste Riksdagsmälen snart wore afgjordt, underdänig anhållan hos Kongl. Maj:t genom Herr Landrmarskalken och Ständens respeÄive Talemän ffulle göras, der täcktes Hans Majni Räder utsätta dag ril Riksdagens flur, beflöt Högloft.
Ridderffapet och Adeln ar deri instämma, med förklaring, der ansäg Ridderffapet och Adeln för sin del troligt, at desi göromäl inom flutet af nästa wecka kunna wara afflurade. vr su^-s.
Den zo Mars. 1441 Härefter afqick
Deputationen til de andre Stånden, under anförande af Hans Lxceilence Herr Grefwe ^uurk.
Derefter anmältes och infördes en Deputation fran det tzederwärda Bonde - Ständer, anförd af Riksdagsmannen Hn6er8 Danieldsou frän Elfsborgs Län, hwilken rilkännagaf, at Bonde-Ständer afgjorr fragan om Bewillningen för Bränwinsbränningsrättigheten, til Allmänna Beswars- och OecouoNIID - Utstottet ater-remitterac berörde Utstötts Betänkande, rörande Markegängssatrningen, samt instämt i de öfrige Ståndens besiur, at i underdånighet hos Kongl. Maj:t anhalla, om utsättande af en dag til Riksdagens afsiurande.
Deputationea utbeledfagades pa öfligr satt och aftradde. isusteracles följande:
Utdrag af pwtocollet, hället i Högloft.
Ridderstapets och Adelns klenum den ZO Mars iFio. S. D. Föredrogs a nyo Bewillnings Utskottets den 29 Mars pä bordet lagda kleiuoiial, innehållande detz siureliga förflag, rörande Bränwinsbewillningen; och besiöt Högloft.
Nidderstapet ochAdeln, at detsamma bifalla med de förändringar: i:o.
At wid den föreffriften, at af Allmänna chlaALLins - Direäiiouen bör erläggas och answaras för den afgift, som för Stockholms och Götheborgs Städer warit beräknad, order owilkorligen skulle införas. 2:0.
At til tydlighets winnande rörande stat. tens beräkning, orden: och en wist ciassistcauon ,442 Den zo Mars.
a Hemmanen, eller i jemnfärelse mot deras större godhet och wärde, aldeles skulle utgä. 8UPIÄ.
Med detta ?ic>toi-oIIs-Utdrag afgeck genast en veputan.II til de andre Standen, under anförande af Grefwe Ds t» (iLiclis.
Uplästes et ifrän Bewillnings-Utstottet ingifwit sa lydande: Wördsamt smörja!!
Med ali anwand sorgfällighet kil upfyllande af Riksens Högloft.
Ständers, genom aflatne Ivemis-, ssr och ^rotocolls Utdrag, ät Bewillninqs-Ucstotter gifne updrag, at närmare söka utreda och af« hjelpa de uti wihr delar af Förflaget rörande All» männa Bewillningen emellan re^iEivs Standen sig yppade stiljaktigherer, har Utskottet icke allenast ä ena sidan trott sig böra iakttaga den noggranhet och tilbörliga upmärksamhet ämners wigt fordrade, utan ock ä den andra at wid detta sitt äliggande nyttja all möjelig och nödwändig skyndsamhet.
För at bast winna dessa bäda ändamål, har Utskorter uti ert Sammandrag upcagit re>psclivs Scändens meddeldte Anmärkningar, och för hwar och en der bredewid infört sitt yttrande och den föreflagne jemkningen; och torde det äfwen wara Utskottet rillätit, at nu för Riksens Högloft.
Ständer framlägga detta sitt arbete i samma stick, såsom bäve tjenande til ordning och redighet wid den steende granskningen deraf, och medförande besparing af den tid, hwilken för en annan omställning af berörde utlärande och swar stulle ätgä.
Den Z2 Mars. 144Z Likwal och dä, i anledning af de derom wäckte erinringar, Utffottet dels salt z:dje Artikeln af Författningen pa flera ställen i en annan Afdelning och förbättrad reclackion. och dels trott sig böra kilstyrka Maximi-Hitken!, förändring ifrån 48 lil 50 Ligger, samt en billigare proportion af Afglfren i någre Oasser än förut, får Utffottet härjemte äran öfwerlemna desi förnyade lckop <I fa wäl til nämnde Artikel, som til dlirximi -'iLl iLn.
Om Ucffollet warit nog lyckligt, ak genom denna desi sednare handläggning gifwa en säkrare ntweckling och rigtning af dest ikragawarande lika wigtiga som mödosamma göromål, samt såmedelst i någor marco kunnat bereda öswerensstämmelse riri de derom förekomne stridige begrep, blifwer der för Utffottet den största tilfredsställelse; och da Utstottet nu til Riksens Högloft.
Ständers pröfning och egna afgörande wördfammast öswerlemnar, jemte någre detz Ledamöters i wiste delar yttrade särffildte meningar , sine hemstalde jemkningar och siuteliga rättelser i der upgifne Försiaget til den blifwande Bewillnings-Förordningen förmodar
Utffottet sig hafwa fulländat sin befattning dermed, och ar om någon widare åtgärd härutinnan ffulle återstå, densamma da enligt 71 §. i Regerings-Formen lärer tilkomma det med Riks-Nämnd förstärkte Högloft. Scats-Utffomt.
Stockholm den Mars 1810.
Pa Högwördige Präoch Adelns Ledamöters ste-Scanders Ledamöwägnar ters wägnar äacod Os la Qaräis.
Nicolaus 6aräs!l. Pa Sjette Bandet. Nw 1444 Den Z Pä Wällofl.
BorgareStänders Ledamöters ivägnar Hnä.
Ireclin.
HespeÄive Rtks-Standens öfwer BewillningsUtffottets Förflag, angående Allmänna Bewillningen, senast lil Ucffottet aflätne Anmärkningar, i.
Artikeln. i. §. i. klom. Häglof!.
Ridderstapet och Adeln hade anmärkt at framför orden:
Byggnader och andre tillägges: nödige, hwaruti Hederwärda BondeStandet sig förenar, äfwensom Wällöf!.
Borgare-Stander i sa matto, at framför Byggnader skulle sättas de för Äbsens behof nödige.
Pä Hederwärda BondeStändets Ledamöters wägnar polian lysaZn. lVeszmg. L. 6.
Bewillnings-
Utffottets i anledning af motstäende Anmärkningar, enligt 71 §. i Regerings-For, men, fattade uklätande och föresiagne Jemkningar. i.
Artikeln, i. §. r. klom Ulssottet, som fann det wara enligt med Förordningens bigrit, ar af behållen inkomst icke får göras afdrag för de kostnader, hwilka kunna alga til underhall af sadane Byggnader, som för Egendomens bruk och skötsel oumgangeligen tarfwas, tilstyrkte med anledning af de gjorde Anmärkningar wid detta kloment, följande reäEion: Af Landtegendom och Stadsjord, hela afkastningen efter afdrag af de för egendomens brukning underÄ ret - Den ga Mars. 1445 Wällsstige BorgareStåndet:Ali näst derefter följande kunöt orden: af
Hus i Städerne andras lil: af Hus sa i Städerne som pä Landet. Hederwärda BondeStandet: at nast efter orden: jemte skatter, bör tilläggas: etter dä Äboen sjelf brukar Hemmanet, den 8umma, som emot ett behöfweligt anta!
Tjenstehjsns föda och ^
Löner samt skatter swarar. ret gjorde utgifter, me» deist utsäde, Tjenstesolkets föda och Loner jemte Skatter, underhall af de förAboens behof nödige Byggnader och andre egendomen nödvändigt atfoijande utbetalninga r,hwaribiand dock odlings- samt förbättrings kostnader etter andre Byggnader ej fa räknas.
Utskottet tilstyrkte bifall, utur deraf Wällofl.
Borgare - Ståndet anförde grundade stal: ak dergifwes ofta tilfallen da Byggnader eller bonings-rum ä Landet särskildt urhyres, man at någon älsposition af Landtbruket ar dermed förenad.
Men da Medborgare af alla andra Srand och FolkLiL8ser ar förbudik^ar fran den inkomst för Äret de genom sin flit, arbete och möda, eller hwad annan sysselsättning som hälst, kunna samla, fa wid 1 sxstil Bewillnin^s erla-- - ?44§ Den Zv Mars. läggande göra minsta afdrag för hwad som ens algatt til deras nödtorftiga underhall, eller i beräkningen af sine utgifter upföra eller inblanda andre Personers Lefnadskoftnad, än de i sine yrken och handteringar werkeligen begagnat; sa fann Utffotter icke något ssäl, der härutinnan ssulle göras undantag ensamt för Hemmansbrukare, såsom i Utssotrers tanka aldeles afwikande fran de faststälde Bewillnings-grunder, hälst a ena sidan det icke torde förmodas, ar någon antager ett Tjenstehjon endast med afseende a den förmon, ar wid beffattningen fa sig til afdrag beräkna kostnaden för desi underhall ^ och a den andra afwen Jordbrukare och Medborgare af andre om de än hafwa Tjenstfolk och ej isjckfwe förrätta de göromål som wanligtwis tilhör» desse, likafullt icke kunna anses sytzlolöse, men wal såsom hwar i sin mon bidra - Den zo Mars. -447 bidragande til Statens fördel; utan at derföre kunna för egne personer fä rättighet lil afdrag a Bewillningen; och önskade Urskottet derföre, ac Hederwarda Bonde-Standet wille lata denna sin anmärkning förfalla. wällöf!. Borgare- Utskottet fann stal för Ståndet: at orden 6>a- Wällofl. Borgare-Stantialer och keu8ioner mät-!dets Anmärkning i denne re uteslutas fran i. klom.>del, hwilket altsa ffulle äfvch i stallet införas i z. §.!wenledes iakttagas wid UeclaLUonon gf z. §.
2. klomentot. wällofl.
BorgareStänöet: at i detta Klomont och pä alla andra ställen i Förordningen ändras orden 48:de Ll^rm til ;8:de Llassen, samt 16 R:d. til zo R:d. 2. klomentet.
I sammanhaug härmed företog Utffotret til granskning den af Wällofl. Borgare-Ständer wid Utffottets första Betänkande gjorde och nu ytterligare fullföljde anmärkning och pästäende, at antalet af Ligren miJnkomst-lLrilken borde ökas med 12 Me!lan-Ll388er, för at lättare bereda en skälig jemkning , hwilken, da den lika ofra kunde innefatta en persons upförande i en högre, som nedsiyttning til en -448 Den zo Mars. en lägre ciass, j Wällofi.
Borgare-Ständets tanka icke synts kunna medföra någon hufwudsakelig förändring i ven afgift, som pa det hela bör caiculerrts.
Wid öfwerwägande häraf, ansag Urffottet de 2:ne ringaste Llasser af 16 R.d. Z2 H. samt ZZ N:d. 16 H. behällen inkomst, hwarföre afgiften gjorde för den förra 8 och för den sednare 16 H., äro öfwerfiödige och sa mycker mindre lämpelige, som deras bibehållande jkulle föranleda til det oriktiga omdöme bade hos Män och Skattstyldige,at någon med sa ringa inkomst kunde hafwa sin bergning, hwilket, da afgisterne derefter lämpades samt följakteligen blefwe altför obetydlige, ffulle förorsaka minffning i Kronans Intrader; hwaremot Utffottet icke finner stäk til alla de Mellan-Llassers införande uti JnkomstlariSen s»m Wällofl.
Bor - Den zo Mars. 1449 2. h. I. kckom. ^Zgwördige fräste» Ståndet: at början af detta Moment borde salunda förändras: denna afgift träffar hwarje person för dest ägande eller begagnande fasta Egendom m. m., hwarmed wällofl.
BorgareStandet sig förenar, dock Borgare-Standet önffar, widare än at emellan i4:de och 18 OLLserns i förra lärikerne, införas 4 Mel» lan-ei-r8sor af 450, ;;o, 6;o och 7;c> R:d behäl» len inkomst, och 12 z, 16', 20 och 24 Riksda» lers afgift, hvarigenom altsa, enligt hwad Utskottet nu tilstyrkte, hela larifen komme at bestå af Llg88er, ibland hwilka den förste skulle begynnas med 50 Riksdalersinkomst och 24 H:rs afgift, samt laMen i alt öfrigt, Utom hwad här ofwanföre blifwit af Utskottet til rättelse föreslagit, bibehallas 0- förändrad. 2. H. i.
Utssottet antog den af HögwördigePräste-Stander föreflagne lleäaÄion desto heldre, som derigenom förekommes den annars möjeliga tydning af ^lomontet, ar en skattskyldig skulle efter 2 §. betala Minimi-afgift särskildt för sin person och särskildt för sin förmögenhet.
Och 1450 Den Zv sa, at i stallet för: dest ägande eller begagnande fasta Egendom, som enligt hwav ofwan anfört ar, Hö-wördige PrästeStanvet föreslagit, ffulle fattas: dest fasta Egendom. Wallof!. BorgareStandet: at i samma klo mein. der orden: da något hemman kan befin nas af ännu högre warde, förekomma, tilsattes nast efter hemman orven: eller hemmansdel, samt Häglof!.
Ridderstapet och Adeln: at efter orden: dyrbara eller betvdliga åbyggnader, tillägges: och anläggningar, hwarmed Hederwärda BondeStandet sig förenar. Hederwärda Bonde-l Ståndet: at orden: be-j lägne innom samma Socken, förandras lil: be lägne innom samma laxermos - OiLtrist.
Och somUtssottetansäg
Veste tillagg bidraga at göra meningen tydligare; sa tilstyrktes bifall af anmärkningarne härutinnan.
> Utskottet hemställde til !bifall den salunda före . stagne lleäEion.
Ut - Den Zv Mars. 1451 ^ederwärda Bondeg Urssottet föreslog, at Ståndet: al wid flutet denna anmärkning likaleaf Momentet nast efter or-des mätte bifallas, dock den :intil nästa Riksdag, sa at i stallet för order: tillägges: derest icke ge-!omrade, som Hederwärnom oförutstdde olycks- da Bonde-Ståndet förshändelstr et hemman i flagik, sättes: wärde. sitt werkeliga område förminstas. 5. lVlom. högloft.
Ridderstapet och Adeln samt Hederwärda Bonde Ståndet hafwa bifallit afgift för hus i Städerne, men Högwördige pcästeoch Wällöf!. BorgareGtanden hafwa asflagit sadan afgift, dock med förbehåll af sistnämnde Srand, at i händelse et motsatt förhäliande skulle aga rum, afgift da för alla privata hus, utan undantag, sa i Stad som a Landet, efter enahanda norme Utgöras bör. 5. iökom.
Wid öfwerlaggning härom stannade Utskottets pluralitet i den tanka, at uppå de i Utskottets förra Betänkande anförde skäl - tilstyrka bifall af första al. ternativet i den projeAeraäe Bewillnings-Förord^ ningen, eller at för private hus i Staderne lvlini, mi. afgift erläggas bör. 6. öckom. ^ederwärda Bonde - 6. ^lom. theocrwnrv» ^ouor» Utskottet ansäg sig lika Ståndet: ar af hwarje'litet nu som förra gången callia, tlU svin u lc)N!»^Ll> Tunneland Srads-Jord ststrnua understödja detta bör i stället för 4, 6 ochj af r45» Den zo Mars. ro tz. erläggas i bewillning 8, -2 och 20 H. af Hederwärda BondeStåndet fortsatte pästäende, enär ivid jemnförelse af Skydds - afgiften för Stadsjord samt Hemman ä Landet, det befinnes, ak et Hemman af-rooo R:d. wärde, erlägger endast z R:d., dä deremot för Stadsjord af lika wärde eller rooo R:d., räknadt efter ;o R:d.
Tunnelandet, betalas i Bewillning z R:d. 16 H.; och widare: ar et Hemman som är wardt 4000 R:d. erlägger i Skyddsafgift endast sex R:d., men Stadsjord af enahanda wärde räknadt efter ivo R:d. tunnelandet, 8 R:d. 16 ivid hwilket förhällande och da uti hwarje sädant upffattadt warde, alla Egendomens efter dest olika natur ätföljande onera äro beräknade, samt dehmom ingalunda kan sägas med skäl, at Stadsjord är frikallad frän de skyldigheter, som uti anmärkningen omförmales, utan twärtom mäste widkannaS betydlig tyngd afdem, fann Ut, Den zo Mars. -453 wällöf!. Borgare Ståndet: at med Stads jord i 6. bör förstas endast sadan jord, som blifwic af Kongl. Maj t och Kronan nägvn
Stad cloiierscl, uran ar sedermera hafwa genom laglig åtgärd sin egenffap af dylik donation förlorat rc. wällöf!.
BorgareStåndet: at efter orden: okes L jemnfärligt förhållande, tillägges: efter sistnämnde grad. 2. §. 8. lVlomentet.
Gm Bewlllning för LarsÄerer.
Ridderstapet och Adeln samt Högwördige präste och wällofl.
BorgareStanden hafwa antagit Utffottet sig aga grundad anledning tilstyrka, dek hemställan borde göras cil Hederwärda Bonde-, Ständer, ar fran sitt i ofwanberörde marko anmälte enstildta pastäende afsta.
Utffottet fann denna anmärkning wara grundad, hwilket, altsa wid reclgcliouku af 6.
NomeMLt flulle iakttagas.
Utffottet tilstyrkte bifall häraf, emedan meningen blifwer derigenom mera tydlig. 2. §. F. Momentet.
Gm Bewillning för OlAÄerer.
Utffottet ansag hemställan böra göras til Hederwärda Bonde-Ståndet, om icke sedan BewillningSUtffottet nu mera förestågil en häremot swarande 1454 Den Zc senare alternativet, men deremot har ^ederwärda BondeStandct gillat det förra alternativet, eller at Bewillning för LaraÄersr bör erläggas. Z. §' wallof!. BorgareStåndet: at i linbri^uen pa denna §. orden: publicus Lassor Utefltltas, emedan Ståndet ansett, at någon afgift af sadane Lassor ej bör erläggas. g. H. i. l^lom. ^ögwördige prästeStandet: at ordet publicus bör tilsättas framför ordet Betjente. wallof!.
BorgareStandet: at näst efter Löningsjord tillägges Qrarialer och pensioner. wällöf!.
BorgareStandet: at hela siutmeningen af i:sta ^om. ifrän och med ordet Tjenstefolk och private Betjente, utesintes, halst Tjenstefolk med Behållning, ehuru ej upgaende tilzzz R:d. i6 H., likwäl ofta Mars. Lbartss-ÄAillatas-afgift ä dylike LaraQers-Fullmagter, Ståndet wille afsta med denna sin anmärkning. Z. §- Haröfwer wills Utstottet nedanföre sig utlaka. z. §. r. kvlom.
Delta tillägg tilstyrktes af Utffotter.
Såsom en följd af Utstöttets förut yttrade tanka , tilstyrkes bifall af denna anmärkning.
Utstottet ansag Borgare-Ståndets anmärkning i denna del wälgrundad, och tilstyrkre altsa at den matte gillas. 2. lVloni.
Den Zo Mars.
^455 kunna wara uti äfwen sa fördelagtige omständigheter som andre m. m. 2. ^lom. ^öglofl.
Ridderfkapet 2.
Och som, enligt hwad och Adeln: at alla Las- HögwördigePraste-Stan «or, hwilka ej genom särskildt Kongl. Författningar eller Stadgande» aro ifrån Oonttibution undanragne eller til fromma stis det anmärkt, Rikets Allmänna och Stockholms Stads enffildra Brandförsäkrings-c^xxor, samt Stockholms Sjö-^88SLU - relser inrättade, betala afgAnce- och Jern-Loiuyibehallen ärlig inkomst be-rets Lsssor, dels genom willning efter llUtken N:o rydelige Författningar wid i, samrat Läne-L»nco-LL-cheras första inrättning
ximl fritages fran Bewill-blifwik ifrän Bewillning niny, enligt Zanco-Författ ningarne, äfwensom Sockne-^!iZ32iner; hwaruti ^cderwärda BondeStandet instämt, nren ^ögwördige prästo Stnndct: at Rikets Allmänna och Stockholms Stads enssildta Brand försäkrings-L.-l8sol-, samt Stockholms Stads Sjö - befriade, dels ock, i samma egcnffap som fromma Stiftelser, ej förr erlagt någon sadan Bewillning, men rätteligen äro at betrakta såsom enffildte personers cleposim afsatte för al dermed afhjelpa eller mildra följderne af påkommande olyckshändelser, och derigenom äfwen wid dy - ^«xecurance- och Jern-l like tilfällen Statens incontoiren8 Lg88»r börazkomster försäkras, hwarfran Bewillnings erläg-af följer, at dylika LL88or gande frikallaS, och säle och Inrättningar, långt des upräkuas bland un-, ifrån ar böra af Staten dantagen i 4. §. ri ö4om.,!mvtwerkas och förswagas, äfwensom at
Riddarhus-chorde i stället understödjas ^ och »456 Den Zo Mars.
Lasssn til sistnämnde ^owent hänföras bör; och Wällöf!.
BorgareStandet: ar hela andra Momentet matte uppå de skäl Wällofi.
BorgareStandet til styrka för dem na ranka anfört, utur Förordningen meflmas. och upmuntras, äfwen för at undwika,ar lil Utland» ningar betala siere Tunnor Gulds ^ssecurancepremikl-; altsä och emedan Bewillningens utgörande efter de fastställde Bewillnings-grunder är beräknad a hela personalen, samr hwarje In6ivi6ues wälmåga och deltagande i der hela, samt med billighet ej kunde förenas, ar en och samma förmögenhet skulle taxeras til Bewillning Line gänger, hwilket dock inträffade, om först en fammanskjurm konä betalte Bewillning af hela sin kevenue, och dernäst hwarje
Delägare för sin andel deruti; ty och uppå de flere af Wällofl.
Borgare-Ständer anförde skäl, ansäg Utskottet böra tilstyrka bifall af andra Momentets uteslutande, samt at orden: publigue Lassor, säledes Utur Kubriyuen ä Z- §.
Utgä, men at deremot n. iVlom. uri 4 §. i likhet med hwad Wällofi.
Borgare - Ständer föreslagit, rättas salunda :
Den zc> Mars. -457 Z. tz. L. kckoM. Högwördige präste» Ståndet: al Hcaöemier endast efter larilken N:o i, stola erlägga Bewillning för deras behällna inkomst, sedan Löner med öfrige oumgangelige utgifter blifwic fran den rotala inkomsten afdragne, hwarigenom sednare alternativet stulle komma at förfalla.
Högwördige prästeStandet: at orden för Hemman och öfrige fördelar böra salunda förändras: för Hemman och »frige lägenheter. lunda: all afkomst af lös och fast egendom, tilhörande Allmänna cassör, penninge-werk, Arbets-hus, Fattig-Försörjnings-, 8cbo!D-, kapitals, och Allmänna Underwisnings - Inrättningar samt »öfrigt alla fromma Stiftelser och 8tipenclier, stola icke med nägon skags Bewillning befwäras. z. §.
2. b/lom.
Utstottets pluralitet finnér icke nägol stäl, hwarföre Minimi-afgift ä ^caöemias - Hemman stulle anses böra förswinna, enar Minimi-afgift ar beräknad af alla Hemman i Riket, och äfwen de, som med sine Räntor äro anflagne lil Tjenstemäns aflöning, icke blifwit befriade fran en dylik afgift, ändock at Bevillning särskildt erlägges af Tjenstemän, som pä detta sätt afiönas.
!>Hörer til KoäaÄionen. ^ z.
I^koio. -458 Den Z2 Mars. Z. lölom. ^ogwordige prästeStåndet: at Bewillningen för Hustrur matte hö g. lVsom.
Da Bewillning för Stånds - Personers Hustrur blifwer större an jas til Twa procent afjför Allmogens i mohn af Mannens Bewillning; Männernes högre afgift, Allmogens Hustrur dock och billigheten således ej fran denna rilökning un dantagne; hwaruti Hederwärda Bonde-Ståndet instämt. Z.
IVloM. Wällofl.
Borgare - medgifwer ökning af de förstnämdes Bewillning, ansag
Utssottöt sig böra hemställa, om icke anmärkningen marce förfalla. g. b/lom.
Wid l^eclgAionsn af Ståndet: at för tydlig-Författningen torde denna rättelse böra göras. llckom.
Enär Utffottet ej fun - hetens ffuii ordet: einst matte ändras til utaf. 4. lVlom.