Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid detta verk böra väl, likasom vid de öfriga, sportlerna, så vidt görligt är, ingå till Statsverket, på det att man må vara säker om att dessa medel komma aflöningsslaten till godo och icke blifva tjenslemännens be hållning utöfver stat.
På dessa skäl anhåller jag alt R. o. Ad. måtte återremittera denna punkt.
Jag har begärt ordet icke för att yttra mig i hufvudsaken, utan endast för att fästa upmärksamheten på en missskrifning eller ett tryckfel på en siffra, hvilket insmugit sig i StatsUtsk:s Betänk.
Der står nemi., efter upgift å de löneförhöjningar, SlatsUtsk. föreslagit för de särskilde Embets- och Tjenslemännen, att de skulle tillsammans utgöra 2,041 R:dr 32 sk.
Denna summa är påtagligen oriktig, hvaremot uti tabellen summan linnes utförd till sitt rälta belopp, nemi. 2,708 R:dr 16 sk.
Jag får derföre anhålla alt Hr Gr:n o. Landtnus Propos. måtte komma att lyda på det belopp, som finnes uptaget i tabellen, eller 2,708: 16.
Gr. Wrangel, Tönnes Hellmuth:
I anledri. af den uplästa reservationen anhåller jag att få yttra det visserligen Sckreteraretjensten i Landtmäteri-kont. är åtföljd af sportler, men att de ingalunda kunna uptagas till högre belopp än de 400
R:dr dess innehafvare har upgifvit.
Hvarföre Riksdagsfullmäktigen David Andersson framställt den insinuation att dessa sportler skulle upgå till högre belopp känner jag icke; de utgöras icke af annat än expeditionslösen och sådan lösen kan vid ett verk af Landtmäteri-kont:s omfattning icke gerna upgå i medeltal till mera än 400 R:dr årligen.
Alt denna tjensteman kan vara i behof af nära lika inkomster med ett Kammar-Råd, kan jag, som haft tillfälle att under flera år följa hans Embetsmanna-verksamhet intyga.
Ilan är ansvarig rådgifvare åt Chefen för Embetsverket i alla förekommande mål.
Ilan är icke endast, såsom David Andersson upgifvit, Expeditionshafvande, utan han måste föredraga alla mål, yttra sin mening deröfver och, om något ansvar kommer i fråga, dela det med Chefen.
Det är således en ojemförligt ansvarsfullare plats än Sekreteraretjensten i Kammar- och Bergs-Coll:na, samt fordrar stor insigt i författningarne och Embetsverkets alla grenar.
Han är derföre i en helt annan ställning än Embetsverkens Sekreterare i allmänhet.
Jag vet icke någon Sekret, än Lands-Sekret., med hvilken han kan jemföras. Hvad åter beträffar Ofver-Ingeniören hvarom den förste värde o r> talaren har yttrat, så har Frih.
Åkerhjelm redan yttrat att hans åligganden på senare tider icke hafva blifvit ökade utan snarare minskade, ty länskarteverket är något som numera existerar blott till formen eller åtminstone icke är förenadt med Kongl.
General Landtmäteri-kont. enär skyldigheten att uprälta Länskartor öfver Sverige blifvit öfverflyttad på Topografiska Corpsen.
Något inseende öfver rekognosceringsarbeten har icke efter 1852 tillhört denna tjensteman.
Jag kan således icke instämma i öfvertygelsen om 186 Den 19 April c. m. behofvet af löneförhöjning för Öfvcr-Ingeniören.
Om löneförhöjning bör tillbomma några tjenstemän inom Landlmäteri-kont., utöfver dem för hvilka löneförhöjningar blifvit föreslagne, så är det företrädesvis Ingeniörerna.
Dessa tjenstemän hafva numera endast 400 R:dr och inga extra inkomster.
De äro i sämre ställning än deras vederlikar i andra verk, äfven i lägsta tjenstegraden.
Dessa tjenstemän i andra verk kunna nemi. förskaffa sig större inkomster derigenom alt de tjenstgöra på flera ställen, hvilket de tjenstemän, sorn här är i fråga icke kunna, emedan Landlmäteri-examen ej berättigar dem till inträde inom an- , dra verk i hufvudstaden.
Deras tjenstgöring är likväl mera ansvarsfull än andra tjenstemäns i lägsta tjenstegraden, emedan de skola revidera inkommande kartearbeten och afgifva yttranden öfver remisser ifrån Kammar-Coll:m och andra Embetsverk i fråga om skattläggningar, byten, förmedlingar o. s. v., hvilket fordrar insigt i författningar och någon förmåga alt framställa sina åsigter.
Dessa tjenstemän vöre således vida mera i behof af löneförhöjning än Of- , ver-Ingeniören; men för alt icke splittra meningarne inskränker jag mig till delta yttrande och tillstyrker bifall lill Betänk.
Hr von Knorring, Oscar Eric:
Då jag icke anser i sin ordning att vederlägga en reservation, afgifven af en ledamot ifrån elt annat Stånd, hvilken icke kan försvara sig, men då anmärkmr med stöd af reservationen blifvit gjorda emot Ulsk:s förslag, så torde äfven tillåtas mig alt få meddela ett par upgifter.
Här är nemi. sagdt att Landtmäteri-Sekret:s lön skulle i händelse Utsk:s förslag bifölls, komma att öfverstiga Kammar-Rådernas.
Jag tror om jag icke missminner mig, att då den provisoriska organisationen ( gjordes, så indrogs ett af KammarRådsembctena och fördelades på de öfrige.
Om man då delar 1752 R:dr med 5 så finnér man alt den lönelillökning, som KammarRåderna derigenom vunnit, upgår lill ungefärligen 350 R:dr, och det är således ett misstag att påstå j alt lönen för Landtmäteri-Sekretm skulle med den förhöjning Utsk. föreslagit upgå lill högre belopp än KammarRådernas, hvilket jag trott mig böra anmärka, efter reservantens upgift blifvit tagen såsom skäl för återremiss. j Frih.
Jag önskar att få emotsätta mig en åter- j remiss.
Hr von Hartmansdorff har åberopat Riksdagsmannen Da- i vid Anderssons reservation i detta hänseende; men denne hedervärde ledamot har för sitt afstyrkande anfört det nog egna skäl, att, då den ifrågavande embetsmannen har upgifvit sina sportler till 400 R:dr, raan kunde taga för gifvet, enl. hvad vanligt vore, att de upgå till dubbla summan.
Det måste vara någon obekantskap med Embetsmanna-corpsernes anda inom detta land, som framkallat ett sådant oblidt omdöme; och aldra minst hade jag af den civila Embetsmanna-corpsens grånade förkämpe och aktade försvarare, Hr von Hartmansdorff, väntat mig åberopandet af ett för Embetsmanna-corpsen så föga lmgnesamt yttrande.
Vidare har den värde reservanten trott, att det genom den föreslagne löneförhöjningen för Landtmäteri-Sekretm skulle dpstå ett missförhållande emellan hans lön och Öfver-Direktörcns, enär Den 19 April e. m.
187 hans göromål efter reservantens förmenande, hufvudsakligen endast vore alt biträda Öfver-Direktören, synnerligen vid expeditioners upsättande.
Man glömmer då, när man sålunda jemför dessa hegge Embetsman, alt Chefen har en ansenlig Embetsvåning, och äger att årligen kring hela riket företaga vidsträckta resor, för hvilka lian ripbär skjutsersättning för flere hästar jemte dagtraktamente, hvilket allt tillskyndar honom en icke obetydlig förökning i inkomster, hvilka fördelar man ingalunda missunnar honom, men som dock mäste lagas i betraktande.
Landlmäteri-Sekretin liar deremot ingen af dessa fördelar.
Tvertom, under det att Öfver-Direktören är borta på resor en tredjedel eller en fjerdedel af året, så förordnas
Sekretin att bestrida hans tjenstegöromål.
Han ålägges då bestrida just de göromål, som Ofver-Direklören eljest har, så maktpåliggande de än må vara.
När, under denna årstid, så gynnsam för resors företagande i följd af kommunikationernas lätthet och minskade omkostnad, en mängd resande ankomna till Stockholm, Landtmäleriijenslemän, som i embets- och egne ärender söka den tjenstgörande Öfver-Direktören, så torde det icke vara otjenlig!, om denne vore sä aflönad, alt han kunde till sig kalla och bjuda sådana från landsorlcrne komne tjenstemän, för att med dem in bona cantate, om verkets angelägenheter samspråka.
Att Landtmäteri-Sekrelms egna göromål äfven äro af mycken vigt för det allmänna, har dessulomnGr.
Wrangel redan ådagalagt.
Atérremiss är af en annan ledamot begärd, för att tillskynda Öfver-Ingeniören ett ökadt arfvode. K. M. har likväl vid pröfning af lönefrågan icke ansett nödigt för honom något tillstyrka.
Han har 1,055
R:dr b:ko i lön.
En motionär, som velat öka hans lön, säger nyssnämnde belopp icke vara tillräckligt för en tarflig bergning.
Det må så vara, ur synpunkten af utkomst med familj; men man måste likväl jemföra Öfver-Ingeniörens åligganden med andra embetsmäns, hvilka icke hafva mindre vigtiga åligganden.
T. ex. Prot.-Sekret:ne i K. M:s Kansli hafva 1200 R:dr b:ko, således obetydligt mera än den nu ifrågavar:de Öfver-Ingeniören, och måste dermed nöja sig.
Deras tjensler bestridas äfven ofta af tjenstemän i lägre grader, hvilka endast hafva 800 R:dr eller ock hälften mindre, ja äfven icke så sällan af extra-ordinarie tjenstemän utan någon lön.
Obetydliga och tillfälliga gratifikationer utgöra deras ringa upmuntran för arbetet.
Om förenämnde tjenstemän kunna hafva sin bergning eller ej, tager ingen i betraktande.
Man måste likväl en dag ställa kyrkan någorlunda midt i byn och icke, för det att vissa tjenstemän tillfälligtvis råka att inom representationen hafva förespråkare, för dem ensamt bifalla ökade anslag.
Detta land är ett fattigt laud.
Vi få erinra oss Carl XI:s uttryck, att
Statens tjenare i Sverige må tänka på att blifva saliga, ty rika kunna de aldrig blifva.
Mer än till en viss grad tyckes man ej kunna komma ifrån otillräckligheten af tjenstemannalönerne, då lefnadsbehofvens fullständiga fyllande afses; men så äro ock embetsmännen i Sverige mera försäkrade om sina platser än mången annorstädes; och, som ett gammalt ordspråk säger: ”Kronans kaka är tunn, men hon är dryg.” ias Den 19 April e. m.
Det får trösta, så godt det kan.
Jag anhåller om bifall å StatsUtsk:s förslag.
Jag får först instämma i Hr von Troils yrkande, att den misskrifning, som fiunes i StatsUtsk:s Betänk, af 2,041 R:dr 32 sk. måtte förändras i enlighet med hvad på tabellen rätteligen finnes uptaget, eller 2,708 R:dr lii sk.
Vidkommande det öfriga, så förenar jag mig med dem som yrkat bifall till denna punkt.
Skälet, hvarför Utsk., med frånträdande! af K. M:s Nåd.
Propos., föreslagit lönförhöjning för Landlmäteri-Sekretm, härleder sig deraf att Öfverdirektör)) i sitt förslag lill K.
M. föreslagit samma löneförhöjning för Sekret, som StatsUtsk. tillstyrkt.
De sportler, som Sekretm upbär, hafva äfven blifvit för SlalsUtsk. upgifna att upgå till endast 400 R:dr.
Således finues denna sportel-tillgång redan tagen i beräkning, så att Sekretm sammanräknadl med en lön af 1600 R:dr och 400
R:dr i sportler skulle komma ali tjena för 2000 R:dr.
Förhöjningen för Sekretm skulle derigenom blifva 526
R:dr hvilket^ icke torde kunna anses vara alltför mycket, då förhöjningen för Öfverdirektören upgår till emellan 1100 och 1200 R:dr b:ko.
Jag förnyar således milt yrkande om bifall till denna punkt af Sla(sUtsk:s Betänk.
Uti den af den förste värde talaren Hr Belfrage gjorda framställningen om behofvet och rättvisan af löneförhöjning ät Öfver-ingeniören får jag instämma.
Hr Belfrage har ådagalagt att hans göromål icke blifvit minskade, utan äro fortfarande ännn desamma som förr. 1840 års R.
St. ansågo Sekretm, Fiskalen och Öfver-ingeniören böra vara lika lönade, och 1827 års
Landtmäteri-instruktion gälde då såsom nu.
SlalsUtsk. har icke dragit i betänkande att förhöja Sekrelms aflöning utöfver hvad K. M. uti Sin Propos. föreslagit.
Detta klandrar jag icke men Frih.
Åkerhjelm har, såsom ett skäl emot förhöjning af Öfver-ingeniörens lön just anfört att K.
M. icke föreslagit någon sådan förhöjning.
Ilar nu StatsUlsk. uti ett fall kunnat föreslå en högre lön för en tjensteman än hvad K. M. föreslagit, så kan jag icke inse något skäl för StatsUtsk. alt icke göra detsamma äfven för en annan tjensteman som behöfver en högre lön äfven om den icke blifvit af K. M. föreslagen.
Hvad åter beträffar göromålen så, då samma instruktion gäller nu som 1840, så måste väl göromålen nu vara desamma som då.
Hvad beträffar Gr. Wrangels yttrande om
Ofver-direktörns minskade göromål så kan jag icke med honom deruti instämma ty befattningen med kartorna har tillkommit efter 1827 års instruktion, och således qvarstå ännu de ursprungliga göromålen för Öfveringeniören.
Någon jemförelse mellan Öfver-direktörens och Sekretms har icke blifvit framställd af någon annan än Frih.
Cederström, men då Frih. framdragit såsom bevis på höga inkomster för Öfver-direklören att han har fri våning och fria resor så, då lönebeloppet icke utgör mer än 3,333 Rdr 16 sk. lärer man äfven med den fria våningen icke kunna anse detta vara en för stor lön i Stockholm för Chefen inom ett verk.
Vid resor får Öfverdireklörn icke beräkna skjuts för mer än Den 19 April e. m. 189 3 hästar och hvar och en som rest vet ganska väl att då man åker med 2 hästar så kostar resan ungefär lika mycket som skjulsersättningen för 3 hästar, emedan man ofta behöfver skicka en häst så/ som förbud och då har Öfver-direktörn ingalunda någon behållning på dessa resor.
Hvad traktamentet beträffar så vet jag icke hvad det gör efter den klassen, men det lärer väl icke heller lemna något öfverskott.
Jag tror således icke att i den omständigheten bör ligga något skäl att anse
Öfver-direktörn hafva fått för mycket eller att ställa honom i jemförelse med Sekretm i verket.
I anledn. af Ur Belfrages anförande får jag äfven tillkännagifva min vördsamma anhållan om ålerremiss, på det alt frågan om löneförhöjning för Ofver-ingeniören må tagas i förnyat öfvervägande.
Det äryolvifvelaktigt, såsom grundsats riktigt, och äfven jag har följt denna grundsats, att man, vid sådane här frågor om löneförhöjningar för tjenstemän, bör i allmänhet följa K. M:s Nåd, Propos., men jag yttrar nu, hvad jag yttrat förut, att undanlag dervid kunna gifvas.
Sådana undantag hafva af R. o. Ad. vid flera tillfällen under denna statsreglering blifvit gjorda.
Jag behöfver endast återföra i Edert minne Mine Hrr de beslut, som blifvit fattade i afseende på Ingeniör-corpsen, aflöning lill underofficerarne, HofRmas Notarier, m. fl. andra frågor, som höra lill hufvndtitlarne.
Härmed har jag velat säga alt R. o. Ad. lika väl bör kunna förhöja lönen för Landtmäleri-Sekretm och bifalla de öfriga af K.
M. föreslagna lönebeloppen för Landtmäteri-tjensiemanna-personalen, som R. o. Ad. kan bifalla förenämnde förhöjda löneanslag endast så som K. M. äskat dem.
Man klandrar här att en sådan förhöjning skett för Landtmäleri-Sekretm.
Man har sagt att lian, genom en sådan löneförhöjning, skulle få en alltför stor inkomst.
Jag hemställer likväl till hvar och en som lefvat i Stockholm med familj, och man får väl antaga att en embetsman på den plats som LandtmäteriSekretm äger, bör kunna vara i tillfälle att gifta sig, om det är möjligt att lefva på 2000 R:dr b:ko utan den aldra största hushållning.
Det blir ett lif med alla möjliga privationer, synnerligen om man har familj, linder sådana förhållanden tycker jag att StatsUtsk. haft full anledn. att föreslå den förhöjning, som nu blifvit ifrågasatt för ifrågavande tjensteman.
Visserligen har K.
M. icke föreslagit den såsom det synes derföre att K.
M. ansett
Sig endast böra föreslå de nödvändigaste delarne af anslagsbehofven och låta de andra hvila till en annan Riksdag; men om R.
St. finna sig kunna fylla behofven, så finnes väl häruti intet skäl för afslag.
Icke heller blir, genom den förhöjning, som StatsUtsk. föreslagit för Landtmäteri-Sekretm, på något sätt den skala, om jag så får säga, rubbad, efter hvilken förhållandet emellan Landtmäteri-Sekretms och Ofver-Direktörens löner bör bestämmas, ty Landtmäleri-Sekretm är Ofver-Direklörens närmaste man och skall göra dennes tjenst när han är borta.
Nu får Öfver-Direktören enl.
Ulsk:s förslag 3,333 R:dr 16 sk. b:ko i kontant lön, utom andra emolumenter, som här blifvit omförmälda.
Sekretm får 1600 R:dr b:ko jemte sportler, som äro beräknade till 400 R:dr b:ko, eller tillsammans 2000 R:dr b:ko. 190 Den 19 April c. m.
Om man dä lill Öfver-DirelUörens kontanta lön lägger hans embetsvåning och evalverar den i penningar samt ytterligare tillägger öfverskottet pä hans resetractamenten, sä torde man med säkerhet kunna antaga att Öfver-Direktörens löneförmåner upgå till dubbla beloppet af Landtmäteri-Sekrclms.
Och mig synes då, alt denna proportion icke kan vara pä något sätt sådan att den bör utsättas för klander.
Också har, såsom Frih.
Åkerhjelm redan nämnt, Ofver-Direktören för Landtmäteriet sjelf föreslagit denna förhöjning för LandtmäteriSekretm med den skillnad, att han föreslagit att lönen skulle bestämmas till 1500
R:dr med bibehållande derutöfver af 75 tunnor spanmål, hvaremot SlatsUtsk. föreslagit i rund summa 1600 R:drs lön med beräkning af sportlerna till 400 R:dr, Då nu denne Sekret. befinner sig 1 helt annan ställning än Sekrelme i Bergs- och Kammar-Collma, åtminstone än Sekretm i Bergs-Colkm, som enligt hvad nyss uplystes, icke mätte vara serdeles mycket sysselsatt och då derjemte Landtmäteri-Secretm är Chefens närmaste man inom verket, så tycker jag att billigheten talar så mycket för den föreslagna löneförhöjningen till Landtmäteri-Sekretm, alt jag anhåller om bifall lill StatsUtsk:s förslag i denna del.
Då under discussionen har blifvit yrkadt återremiss på _ Betänk, derföre att ingen löneförhöjning har blifvit föreslagen för Öfver-Ingeniören, så anhåller jag vördsamt hos Hr Gr. o. Landtm, att propos. måtte först framställas på StatsUtsk:s förslag i sin helhet i hvad det röfer löneförhöjning för de serskilda personer, som äro npräknade i StatsUtsk:s Utlåt., samt alt sedan frågan om löneförhöjning för Öfver-Ingeniören må blifva föremål för serskild propos.
Jag vill, i anledn. af Hr Prytzs genmäle uplysa alt i 1827 års Landtmäteri-instruktion förekommer en artikel, kallad det Geographiska karteverket, hvaruti äfven ibland ämnen för bearbetning omnämnas Länskartor, men att sedermera, på sätt jag förut nämnt, skyldigheten att utarbeta dessa kartor blifvit öfverflyttad på Topographiska corpsen.
Delta är nu en detalj, hvarifrån Öfver-Ingeniören blifvit befriad.
En annan sådan ligger uti recognoscerings arbetena, hvilka numera blifvit alldeles inställda.
Uti det anförande, sorn den förste värde talaren upläste, har han dock velat _ påstå alt Öfver-Ingeniörens göromål blifvit ökade.
Han sade att Öfver-Ingeniören åligger granskning af inkommande sockne-kartor.
Det är sannt; men det arbetet tillhörde _ äfven hans företrädare och är alldeles icke för den nu varande Öfver-Ingeniören något nytt åliggande.
Således ligger icke deruti någon tillökning.
Landtmäteri-instrumenters justering är en tjensten åtföljande skyldighet, som visserligen icke var förenad med föregående Öfver-ingeniörs befattning, emedan Chefen då, med den makt han egde, hade befriat honom derifrån, men detta utgör icke något nytt åliggande för sjelfva Öfver-Ingeniörsbefaltningen och kan således icke åberopas såsom sådant.
Jag fortfar i min anhållan om bifall lill Utslcs förslag.
Såsom jag upfattat diseussionen, så hafva de olika meningarne här endast afsett den föreslagna lönetillökningen för Landtmäteri-Sekretm och den som blif - Den 19 April e. m. 191 vil ifrågasatt för Öfver-Ingeniören.
Uti de öfriga punkterna af StatsUtsk:s hemställan, har jag åtminstone icke hört alt några olika meningar upsla».
Deraf tager jag mig anledn. hemställa, alt Hr Gr. och Landtm, behagade vid proposmas framställande dela ärendet sålunda, alt en serskildt propos. framställes på Utsk:s förslag om löneförhöjning för Landtmäteri-Sekret., en propos. i afseende på yttrandet om den ifrågasatta löne-tillökningen för (jfveringeniören om en i fråga om det öfriga af StatsUlsk:s Utlåt., hvarom ingen tvist har varit, då såsom jag förmodar, vid den förstnämnde punkten Utsk:s förslag kommer alt bifallas och hvad de öfriga tvenne frågorna angår, så kommer det alt bero på den öfvervägande åsigt, som uttalar sig vid svaret på Hr Gr. o. Landtnäs propos.
Min mening var att motsätta mig återremiss i afseende på frågan om löneförhöjning för Ofver-Ingeniören, hvarföre jag får vördsamt anhålla att proposm ställes på bifall till Utsk:s förslag.
Min mening är icke alt nedsätta anslaget för denna corps i allmänhet, hvilket jag redan uttryckt då jag önskade att R. o. Ad. mätte intill nästa Riksdag bifalla hvad tillstyrkt blifvit.
Icke heller har jag velat serskildt yttra mig om riktigheten af de lönebelopp, som äro förcslagne för den ene eller andre tjenstemannen, emedan jag icke nog känner beskaffenheten af deras göromål, men så mycket tror jag mig kunna bedöma, att det är oriktigt gifva åt Sekretm i Landtmäteri-kont. högre lön än ett Kammar-Råd f. n. åtnjuter.
Jag anser denna punkt icke böra delas, på sätt åtskillige ledamöter yrkat, utan i sin helhet återremitteras, derföre att fråga om sportler ingår deruti. R. o. Ad. bör, efter min tanka, begagna hvarje sig erbjudande tillfälle, att utrota sportlerna och ersätta dem med ordentliga löneanslag.
Om det förhåller sig så, som Gr. Wrangel yttrat, att sportlerna för Sekretm bestå i Expeditionslösen, så kan den läggas på kartan, lika väl i Landtmåterikont. som i Konungens kansli.
Det förundrar mig att Grm, hvilken sjelf, såsom ledamot i Kammar-Colhm, tillstyrkt sportlernas uphörande derstädes, icke har, eller åtminstone icke uttalar samma mening nu, då det är fråga om Landtmäterikont.
Cederström har hedrat mig med benämningen afEmbetsmanna-corpsernes förkämpe.
Men jag beklagar att de icke fått någon bättre än mig, som icke ens lyckats förekomma att det verk, hvars chef jag har äran vara, blifvit i fråga om lönereglering åsidosatt.
Lemnande denna bisak derhän får jag till svar å Frih. Cederströms anmärkn., att det vittnar illa för Embetsmannacorpserna, om de upgifva sina sportler lill mindre belopp, än dessa verkligen utgöra, fråga Frihm på andra sidan om Landtm.: hvad är skälet, alt nästan alla embetsverk, som hafva sportler, såsom t. ex, HofR.-na, vilja heldre behålla dem, än taga ersättning i bestämd lön.
Jag vill att de skola försvinna, på det alt ingen tjensteman må kunna smyga sig till inkomster, som icke kunna beräknas.
Jag är ock emot statsUtsk:s sätt att smyga fram både anslag och afslag, hvarföre jag anhåller alt R. o. Ad. måtte återremittera denna punkt. 192 Den 19 A pril e. m.
I anledn. af Hr von Hartmansdorffs yttrande, att Hr von Hartmansdorff vill hafva hela punkten återremitterad, så tager jag mig friheten fästa upmärksamheten derpå, att då det begäres, att propos. skall framställas serskildt på de serskildta delarne af en fråga, så kan det icke förvägras.
Det beror ju på Hr von Hartmansdorff att på hvarje serskildt del af frågan yrka återremiss, i öfverensstämmelse med hans förut afgifne yttrande.
Jag vill icke ifra för sportlernas bibe hållande och det är icke derföre jag yrkat bifall till slutmeningen i Utsk:s förslag, men jag vill åtminstone icke att första steget till sportlernas borttagande skall göras på den grund, att en reservant i BondeSt. lösligen framkastat, att sportlerna skulle vara oriktigt upgifna.
Jag vill blott uplysa, i anledn. af Hr von Hart mansdorffs yttrande, att eli KammarRåd skulle få mindre lön än Landtmäteri-Sekretm; att ett KammarRåd har i lön 1,752 R:dr och 250 R:dr i arvode, eller tillsammans något öfver 2000 R:dr, linder det att Landtmäteri-Sekretms löneförmåner enl.
Ulsk:s förslag skulle blifva 1000 R:dr i lön och 400 R:dr i sportler.
Då härvid Hr von Hartmansdorff anmärkte, alt dertill borde läggas sportelbeloppet 400 R:dr, svarade Hr Bildt att likväl summan blott blefve 2000 R:dr.
Då jag icke under discussionen, så vidt jag för nummit, har hört att någon har klandrat StatsUtskrs åtgärd att föreslå förhöjd aflöning för Sekretm i Landlmäterikont., så tror jag icke att det behöfver blifva föremål för någon serskild propos.
Jag hemställer derföre till Frih.
Palmstjerna, som föreslagit att proposma skulle blifva 3;ne, nemi. en rörande löneförhöjning för Sekrelm, en för Ofver-Ingeniören och en för de öfriga omnämnde embetsmännen, huruvida dessa propos:r skulle behöfva blifva mer än 2:ne nemi. den ena_, huruvida R. o. Ad. anser löneförhöjning böra ifrågakomma för Ofver-Ingeniören, då jag skulle vilja föreslå den löneförhöjning, som i Ofver-Direktörs-Embelets lill K.
M. ingifna förslag blifvit föreslagen, nemi. 1500 R:dr b:ko eller lika med hvad sorn är föreslaget för Landtmäteri-Sekretm, och den 2:dra proposm, skulle innefatta alla de öfriga i Utlåt, upräknade tjenstemän och slutmeningen, då jag anhåller om återremiss af Utsk:s yttrande i förra fallet och bifall till den sednare proposm.
Det har icke kunnat falla mig in, alt bestrida någon ledamot rättigheten att få proposma delade.
Men orsaken, hvarföre jag ansåg lämpligt att begära det saken i sin helhet måtte återförvisas till Utsk. var den, att man derigenom skulle vinna tid; ty jag förutser att en fråga, om hvilken man stridt så mycket som rörande denna, lärer väl icke aflöpa utan omröstning.