Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ju ii frände öfrige re, spective S änden, hwgraf befanns, att samtelige Riks Ständen j frägan om branwins bränningen stannat uti till wista hnfwndsakeliga delar stiljagti, ga besiuk.
Herr Landt-Marskal en hemställde säle. des i anledning af 73 h.
Riksdags Ordningen, ar desta samkeligc Riksståndens olika besiuk mätte til Oecnynomia-Utskortet remitteras, som skulle annio das, att styndefammetiaen med försiag till en sam manjemkning af Riksens Ständers tankar in komtm.
Föredrogs ä nyo Stats-Utfkottets, den 9 sill ledne Julii pä bordet lagda betänkande, angäend Kongl.
Majus nådiga proposition af dsn 19 sif ledne Junii, om imcftkande af ett Invalidhus, Derta Stats-Utfkottets betänkande blef upp gjord proposition bifallit. - - — Fö - Den 13 Julli. 215 Föredrogs ä nyo och bifölls Allmänna Befwärs-och Oeconomiä-Utstokteks, den 6 och y Julii pä bordet lagde memorial, i anledning af Riksdags Fullinägligen Kölnan Olsbon I^onZder^g motion rörande recogm iöns I o a rne och deras anwändande kill mera förmän för Staten.
Grefwe förner, ^clolpk 6öran: uplysnings wis fär jag endast träägga, i afseende pä Baron Ltaels motion om recognitions stogarns, akt Riksens Stander redan wid förra Riksdagar fat. tak ekl beslut om deras anwandande och att den wäckka fragan har afseende endast pä det tammas lvcrkstallighet och sätket derwid och akt således något nytt anslag af dem icke kan komma i fräga.
Wid förnyad föredragning as Lag- samt AL" manna Beswärs- och Occonomiä-Utstottens i sista plenumpä bordet lagda memorial, rörande förmedlade hemmans styldigheker uti Kyrko och Prästegards byggnader, bief det samma af Högloft, Ridderstapet och Adeln bifallit.
Föredrogos ä nyo och biföllos Lag.lttstotteks, den 9 sistledne Julii pä bordet lagda memorial, nemligen: i:o Angående domarens rätt att gransta Boupteckmngar, och att desie hädanefter böra öpne till Domstolen ingifwas. 2:0
Angäende nu warande böters förhöjning i allmänhet.
3:0 2l6 Den 13 Jul». z:o Angående förpantning af jord.
Wid förnyad föredragning as dek till patzevolcmce frägans beredande nedsatte särskilta Utikotrets den 9 siftledne Julii, pä bordet lagde memorial, innehällande swar pä älterremister frände öfrige respecti-- ve Skänden af Ulstottets första betänkande, bestöts, att wälet stulle förblifwa hwilande, tills de öfrige Ständen deröfwer fattat sine beflut.
Föredro^os ä nyo och biföllos Allmänna Befwärs- och Oeconomiä-Ukskottets den 9 sistledne Julli pä bordet lagda betänkanden: i:o Angående ett särskilt Landshöfdingedömes uprättande för Bohus Län. r:o Angäende ersättningar frän hjelprotarne eill stamrorarne för Soldate torp, muhlbete, wedbrand och Gärdsle fäng. g:o Angäende ett jämnare fördelande af Trouppers inquartering m. m. landet och städerne emellan.
Efter förnyad föredragning biföllos twänne den 9 sistledne Julii pä bordet lagde Slats-Ulffotteks betänkanden; det ena angäende pension för Chirurgiä Magistern Osbeck; det andra angäende Riks» dagsmännens frän Stora Kopparbergs
Län memorial om befrielse för allmogen att erlägga mantalspenningarne uti Kohl. Wid förnyad föredragning af allmänna
Be» sivars- och Oeconomiä-Utfkotlets, den 9 sistlidne Julii Den i z Jul». 217 Julii pä bordet lagde betänkande öfwer Grefwe ve 1» Laräies motion, rörande ärlig lefverering af spannemäl och foder till Kongl. Maj.ts och Kronans disposition för behöfwande provincer i Riket, och sedan detta betänkande blifivit bifallit, yttrade sig . ^ . Grefwe Oe Is. 6arstie:
Dä jag ej sinner de af Utstottet anförda stäk, nog werkande pä min enstilke öswertygelse, ej eller nödwändigheten af be säkerhets steg jag till anwändande wid en inträffande misiwäxc för en eller annan landsort trott mig böra föreslä, anhäller jag att till Protocollet fä i detta afseende göra min reservation.
Justerades Ingressen samt i §. af Riksdags Besluter.
Justerades följande fran Expeditions.Utskottel inkomna förslag till Expeditioner till Kongl. Maj.t. 1:0
Om förhöjning i Postskjuts tegan. 2:0
Om inrättning af Hushällnings-nämnder. Z.o
Om ändring och förklaring i io:de Cap. 2i tz.
Rättegängs Balken. 4:0.
Om ersättning för kostnaden af Extra Noterings Manskapets Capotter. 5:0
Om JerwContoirets ansökning om förhöjd beläning, pä jern i Banken. 6:0
Om inskränkning i Näringsidkares rätt att besöka fri marknader. 7:0
Om inrättning af fyrbäkar wid Q narken och pä Gottland.
278 Den 7 3 Julli. 8:0
Om den till fromma stiftelser anslagne Kronotionde fpannemäts förauctionerande. c-:o
Om stag afgiften wid auclioner. ftplästes och kades pä bordet följande frän äkstftlige l^stott in omne bekänkanden: i:v E r ifrån Lag- Utstok-et den 71 Julii östner Friherre L. k. von Z-iftZnm mo ion i afseende pa slogs äwerkan: äberopandes sig U stöllet i afseende pä straff-tts stärpande sitt den 2g Junit öfwer Grefwe 6^I!enbor»s motion L samma ämne afcfifne bekantande; och förmalandes sig i afseende pä dkadt answar för Jägeri Betjeningen, icke hafwa sunni stil alt tillstyrka någon förändring
Uii de härom gällande Författningar.
Ett ifra» Lag-sitstottet af den 11 dennes innefattande, i anledning af anförde stal, det fwar uppå gjorve äkerremisier af U störtets betänkande öfwer Prosten Istnsteströmg
Memorial angäende klander as storstrftes eller enstiftes delningar, att
Iftstoktek anfelt sig icke kunna frängä sitt förut afgifne utlåtande.
Ett ifrän Stais-Utstoklek af den 12 Julii, siwaruck rillstvrkes en bättre controll a mantalsskrifningen i Riket jemte saktet till desi ästadkommande samt »'görande af den sig derföre belöpande kostnad.
Ett af Lag- samt allmänna Bcswars- och Oeconomiä-Ntstotken öfwer vice Talemannen ^on ^onslong motion, angäende försäkrandet af arrende conrracker, a hwilken motion, Ukstolren anfelt sig icke kunna tillstyrka bifall.
Ett ' Den y Julii - 2kg Ett ifrän Stals-Mfkottet af den 12 Julli öfwer Profesioren Uorssells förslag om tillörning i den Carlbergs Krigs Academie anflagne Stat. samt utwidgande af berörde inrättning: anförandes Utskottet de flät ä hwilka der fett sig icke kunna ä dessa förflag tillstyrka bifall.
Ett ifrän Stats-Utskottet af den 12 dennes rörande medels anfläende till förbättrande af fiflfängsten i Catregakt: förmälandes Utssotret sig anse all sräga härom sörfalla enar twänne Rr-s Ständ genom ogillande af Oeconomiä-Utstottets betänkande i detta ämne afflagit det fökce biträdet af Statens medel.
Ett ifrän Stals-Ulskottet af den ,2 Julli i anledning af hos hedcrwarda Bonde-ständet wäckt fräga om Cassern byggnader i Carlscrona: tillstyrkandes Utskottet i brist pä urwägar kill något särskilt anflag, den underdäniga önstan till Hans Maj:t alt erforderlig
Cistern byggnad derstädes sä snart sig möjligen göra säter, kunde blifwa utaf de kill förswars weckel be.viliad medel upförd och inrättad.
Etk ifrän Banco-Urffotket af den § Julii öfwer Assessoren Lars ^rokenii memorial om en till 200,000 Riksdaler tillökc försträckning af Banquen till Manufaktur discomen, hwitket uppå anförde skäl till Riksens Sränders godtfinnande öfwerwerlämnas.
Etk ifrån Banco-"!'tflottct af den 8:ds dennes öfwer Grosshandlaren för Uddewalla Stad itercrade a.siökning, arr nu ifrän Banquen erhälla der län biträds pä 25,220 Riksdaler till Stadens pn - 220 Den i Z Julli publique byggnaders i,landsättande, hwarmed Riksens Seander wid 1809 ärS
Riksdag lemnar staden förhoppning att blifwa understödd, tillllyrkandeS Utfkotlet hära bifall sa wäl som wiikoren för detta län.
Elt ifrän Banco-Utffotkek af den 8 Julii innefattande smar pä Ridderstapet och Adlnsä'erremisi af Il stotrets betänkande den 29 Junii an, gäenoe disconkerne m. m.
Uplästes etk ifrän ConstikutionS Utstottet inkommit memorial af den 10 bennes, hwaruki, i anledtäng af Ridderstapet och AdelnS den 9 nästföregående gjorde remiss i afseende pä frägan till hwad u stoik Herr von Lcklieäts och Friherre Lisei von llolllleins motioner, den förre om patzevolauce för stäp-monderingar, och den sednare angående jämkning i kneckte comracterne, borde remitteras, tiilkännagifwes, atk Utstottet funnit deSsa frågor böra till dek redan förordnade paffevolance NtstotletS beredande hänwifaS.
Ridderstapet ochAdeln ansäg
Pasievolance
Ut» skottek böra genom Prokocolls-utdrag till efterrättel» se underrättas.
Uplästes och kades pä bordet Allmänna Be» sivars- och Oeconomiä-Utstottets betänkande af den 8 Julii innefattande förslag till förbättrade anstalter i afseende pä salpetter tillwerkningen i Riket.
Wid förnyad 'föredragning af Banco-Utstot» tets Den iz Juli!. 221 tets den y Julii pä bordet lagda memorial angående Banco - werkets tillstånd och förwaltning, blef detsamma pä begäran af Grefwe käörner, /räoipb Loran, och Friherre Leäerliröm, Jacob', äter hwilande.
Justerades, följande: Utdrag af Protokollet, hållet hos Högloft.
Ridderftapet,vch dldeln wid Urtima Riksdagen i Orebro den i z Julli 1812. S. D. Föredrogos ä nyo och biföttos StaisUtffottets den 9 sistledne Julii pä bordet lagda betankanden: i:o Angående Kongs. Maj:ts Nädiga ftrifwelse till Riksens Stander af den 25 Junii 1812 vm den wid 1809 och igro ärens Riksdag föreslagne Revision öfwer förwaltningen af alla Rikets medel sedan igoo ars Riksdag. 2:0 I anledning as Kongl. Maj:ks Nädiga Proposition titt Stats-Utskotter af den z Junii 1812 angäende Riksgälds-Contvirets utländska gäld. z:o Om Stats Regleringen samt project till Riks Stat för innewarande är. 4:0 Angäende Kongl. Majlis
Nädiga proposition af den t 9 sistledne Junii om inrättande af ett invalidhus. 5:0 Angäende Riksdagsmannens frän Stora Kopparbergs län memorial om befrielse för allmo, gen att ärlägga mantals penningarne ml kohl. 6:0 Angäende pension för Chirurgiä-Magistem Osbeck. luxra.
S. D. 222 Don IZ Julli. S. D. Föredrogos ä nyo och biföllos följande den 6 och § Julii pä bordel lagda Allmänna Be» swärs- och Oeoonomiä-Ulfkottets memorial: i:o Angående Recognitions ffogarne och deras anwändande till mera fördel för staten. 0:0 Angående ersättningar för hjelprorarne lill stamrotarnö för soldatelorp, muhlbete, wedbrand och gärdfle fäng. gro Angäende ett jämnare fördelande af trouppers inquartering m. m. landet och städerne emellan. 4:0 Öfwer Herr Grefwe Dela Lsrsties memorial, rörande ärlig lefverermg af spannemal och foder till Kongl Maj:ts och Kronans disposition för behofwande provinser i Riket. Z:o Angående ekt särskilt Landshöfdingedöme^ uprättande för Bohus Län. supra.
S. D. Föredrogos ä nyo och biföllos följande den 9 sistledne Julii pä bordet lagde ifrån LagUtstortet ingifne memorial: 1:0 I anledning af Riksdagsmannen Gullers vamelslons memorial rörande Boupteckningar. 2:0 Angäende förändrande och rättande af alla penninge böter till ett emotswarigt penningewärdes förhällande, nu emot den tid de samma först stadgades. z:o Angäende förpantning af jord.
M supra.
A « S. D. Föredrogs ä nyo och bifölls förenade Lag- och Allmänna Beswärs- och Oeeonomiä-Utskotrens den 9 Julii pä bordet lagda utlåtande angäende förmedlade hemmans skyldigheter wid Kyrkv - Den 13 Juli!- 22Z ko- och P estegärds byggnader.
Ult supra.
D- Som Högloft.
Ridderskapet cch Adeln »vid jemnförelsen emelian de frän de öfrige res-ect». ve »länden inkomne prokocslls-utdrag i anlcd>.>ing af Alimänna BeswärS- och Oecono>»»ia Utskottets be änkande angående bränwins bränningen, med sine egne öfwer detta mäl fattade besiur, funnils bctydeiiga ffiljakligheter i missa delar af Riksständens tankar, ansäg Högloft.
Ridderskapet och Adeli» smmelige Juks siändens beslut enligt Riksdags ordningens föreskrift böra till berörde
Il skott remitteras, hwiket mä aga a>t de skiljagtige meningarne sammanjämka, 0 h med sitt förslag dertill jkyndfammeligcn lill Riksens Ständer inkomma. klt supra. S. D. BM Högloft.
Ridderskapet och Adeln att Riksens Ständers för passeoolance frägors beredning nedsatte serftilte Ut,kolt till underrättelse meddela, a t sedan i frägan om uptagandet af de ifrån Ridderskapet och Aoeln remitterade mcmonal af Herr von Uckstesik och Friherre Ltsol von kkollllain twälme stand hade stadnai emot lwänne: saken tili Constitntions-Uk,kottets afgörande btiswit hanskjuen, bemälte Utskott afgifwit det utlåtande, att sä wäl i följe af ämnenas beskaffenhet, son» i an. ledning af de af twänne ständ gjorde rem.sier, dä deremot de andra twarme ständer» ingen remiss beftutit, ansäge Utskottet lämpeligasi, att bägge desse frägor till det för passewoiance frägans beredande nedsatte särftilda Utskott hänrvifades. kät supra.
Thors - 224 Den r6 IM.
Ridderffapet och Adeln ätstiljdeS klockan z.
In 66sm xrotocolli 6.
Lilverllolxe.
Thorödagen den l6 Julii.
Justerades följande frän Expedilions-Utftotte! inkomne förflag till expeditioner: i:o Till Kongl.
Maj:t angående rättighet att begagna Ekestogarne; 2:0
Angående ersättning till stamrotar af sä kallade hjelprotor för sä roal soldats rvrp ställen, sommuhlbete, wedbrand och gärdfle fäng. z:o Angäende pension för Chirurgiä-Magistern Orbeck. 4:0 Angäende Revision öfwer Förwaltningen af Rikets medel sedan 1800 ärs Riksdag. 5:0
Rörande tillökning i Drotlningshusets inkomster. 6.0
Angäende inrättningen af ett invalidhus.
FöredrogS ä npo Stats»Utstottets, den y:de sistledne Julii pä bordet lagda, betänkande angä, gäende exspectance löner och accords ersättningar för befälet wid Pommerska Regementerne. Zerr vrukv», Urure, upläste följande:
Den i6 IM.
LSS Ehuru iden af en wärd Ledamot, inom delta stand wackte motion, om ersättning för PoMMerstz Megementerne, endast blifvit nämnt OsficeräreNa, finner jag med den största tillfredsställelse- ätt Höglofl.
Statsckltstottek i sitt betänkande utsträckt det till Pommerska befälet- och således ej förbiMt uttder Officerarena och de wid Rcgemenkeme waraNdS tjenstemän, hwilkas öde är lika ömmande som lös» rver Befälet, samt tillstyrkt- att de i likhet Nied hwaö som stjedde wid f. d. Finsta Anrchcn, stulle koMj ma i ätnjutande as hjelp; wilkoret tör denna hjelp förutsätter, att de stola till qwarvlifwande och tjenst» göring inställa sig i Swerige samt lagligen styrka att de intet fält eller fät Uphära deras förr innehafware lön.
Alla Finsta Ofsieerare singö öm de L Finland qwarblefwo, Uppå lifstid och deras enkor och barn L 12 är bibehålla löner och boställen- men oaktadt Let wilkoret, om be öfwergiNgö till Swerige ethöllo de här expectanre löner; samma walrält borde wäl lämnaS f. d, Pommerfla Regementemes befäl med den ändring, akt de ej erhålla stna löner, ellet deraf- indragningar ster, samt att dem ej tillätes hit öfwerkomma, utan a:t de uppehålla sig i m,,» Let, och ej gatt i annan magts tjenst, art de dä häruti erhålla full ersättning, af hwad de Uppå sina L PoMmerst stat warande löner sakna, med det. uttryckelig» förbehäl!, att denna ersättning uphör, sä fort tillfälle för dem gifwes, att fä hitkomma men det försummas, eller att de ej här i landet qwarblifwa, dä ester Högloft. Stats-Utstottets för.
Del- N:o iZ. 225 Den 16.Julli. flaa, dx stola erhålla accords ersättning aldeles efter de derom af Riksens Lolander widiagne och nu för finsta befälet gällande författningaralla de personella förluster befälet, i likhet med öfriga inbyggarena i Pommern gjort, finner jag lika som UlstotitN, ej kunna blifwa dem ersatta, dock tror jag Compagnie Chefernes rusikamrar borde härifrån undantagas , och i händelse de af Fransta Kejsaren ej blifwa aterstalde eller ersattes att de da esler noga undersökning blifwa dem godtgjorde.
Desta nägra obetydliga mildringar, i SkatsUkstottets betänkande, wägar jag till Wälborne Herr Landt-Marstalken och Höglofi.
Ridderstapet oro Adeln wördsamr förestå, jag tror dem intet wara obilliga, utan oaktat djup kännedom af wärl landsfatligdom, kan jag intet neka mig den tillfredsställelsen, att förestå denna jemkning, i wär skyldiga tacksamhels gard, emot mina fordna kamrater, som i rägadt nial falt widkännas alla clt krigs mistöden och widrigheter men derunder tillwnnnit sig, wid alla tillfällen nationens fullkomliga högagkning, samt stukeligen i fredens lugn, blifwit pä ett bland civiliserade nationer oerhördt sätt, blottade pä alt, likasom hela Pommern, sa att de ej äga hoppet att af wänner och anhöriga kunna blifwa understödde.
Är det äk wara stridsman wi stola maga hjef. pen, wi äro dem skyldige, lika som uppå guldwigt, eller böra wi ej nu, som ofta ster, glömma wära egne behof, för au komma till undsättning i nödens stund, hälst ät deni, som ej sweko ost, när wi bchösde dem, och som wid alla tillfällen lillwunno Dest 16 Iulu.
2S7 sig krigares si örila ära Nationens odelade »vitsord akt re gjort sig förtjenka af fäderneslandet. Zri^erre Ltael von IloIUlcin.
Lor6t2 DustVIA, »örkturade sig sä mycket häldre conformera sig nied hivad Herr
Drukva nu behagat anföra, som dä man Wigen warit fä frikostig llki ersättning, ät handlande som ej något risquera, man icke bords spara för personer som för statens skull lstottstalt sina lif och j u »välfärd:.
Det möre äsivert wädligk att glömma den», enär man besinnade att ven stund kunde komma dä man lunde aa„ behof af deras tjenst och deras tillgifwenhet.
Om-si-keu
,tke »vöre afgjord instämde han alsta uti den, ö
Han- art densamma Matte lill'Uststollet ö-erremittms. Zerr von Ln«elbreclatcm, klerman, Ullät sig atc de tysta Regemenkernc aldrig hyst obilliga tänkesätt pä Sivcriges bekostnad; att han förklarade sig nöjd »ned Lttahs-Utstvikets tillstyrkande; jainte der tillagg, Herr Ofwerste Drufva liststyr k; att för öfrigt, vä Kongl. Majit ägde art detta mälafgöra, »vöre han försäkrad om ett rättivist afsiende ä besia regementers tjensier och belägenhet; och att Ridderffapet och Aoelns wälwilja aldrig kunde ur hans minne förfwinna.
Herr Istotsilieh, Larl krestric, tsibad sig fä erindra-alk trenne ständ redan lode bifallit detta betänkande, att <re ständs röst »vöre lag, hemsiälianvcs altsä oM icke den gjorde aiiinärlötingeii sunde förfalla, eller och om Rirderstapek och Sldeln sä behagade, betänkandet äierremikteras.
Uppå gjord proposition af Herr Landt-Ma» ffalken 223 , Den r 6 Julli. s?Mn blef deruppå Stats-lllstolkers betänkande bifallit.
Uplästes och godkändes Riksens Ständers unLerdäniga ffrifwelse till Kongl. Maj:tvm expetanoe löner. m. m. för Pommerska regemenkerna.
Föredrogs a nyo Allmänna Beswärs- och Oeconomiä-Urjkottels den rz Juiri pä bordet lagda memorial, rörande Salrpetler tillwerkningen i Riket. - - Aerr ^otendorg, ^näsrs kreörik: Till Prvtocollet:
Utskotters afsigt i desi betänkande synes hus» wudsakeligen derpä urgä, alt lämna kronan en fond lill saltpeter tillwerkningens upmunkrande ipom landet som wisierligen till detta andamäl blifwer tillräcklig, sä framt den till sitt hela beräknade be» kopp utginge; men dä det förbehåll ar gjordt att de, som ej anlita kronan om något understöd med premier för ladu inrättningar, hjelp till saltpeter pannors köpande, anskaffande af redskap och stuvare lika kunnige med Österbottens inwänare, skulle wara berättigade, attMtaga de i Z Rdr per Lisp. saliprtter som äro af ständerne anffagne wid 1800 Lrs Riksdag till hemmansägares betalande för deras skyldiga ärliga lefverence af io marker falkpetter per hemman och hwilka pengar arv i § mommtet af betänkandets egentelizen Destinerade att utgöra denna xäräknade fond, sä kror jag, akt ehuru billigt, det° tyckes wara, 'akt den en gäng an« »rdnade betalning till hemmansägaren, fem ej anlitar - t De»!6Iulii° sZs litar fonden om något understöd för sin sastpetter-- gards utgörande, rigtigt u>bsralas; sä synes m-g detta dock gifwa^ anledning till fondens Hela uplösning, utan att ändamäler med inrättningen wunnits ty oberäknat akt r.ägra fäladuägare lunde med något stät uttgga denna betalning, bliswer derigenom ett öppet fält beredt för alla lefverentörer akt derpå winna, som kill exempel de som ätaga sig lefverencer för hela länet, akt anse sig berättigade akt utfordra ur fonden hela .beloppet «f lans lefverencen som dä blött ökar lefverentörens winst, den han redan har tillräckclig i sitt med länet betingade pris, och ändamälet att med dessa medel up-> munkra tillwerkningen i landet förselas aldeles, dä fonden pä detta sätt kunde genom associationer af lefveremeurer aldeles sprängas utan art kronan pa minsta satt kunnat directe till landets inwänars bidraga till faktpetter inrqtmingarnes upmunrran.
Jag tror salunda bättre är kill förekommande af detta missbruk, att atlahessa medel as alla hemmansägare utan undantag afsiäs till formerande af denna fond, som dä fär upfylla utan afkortning sin rätta distillation, dä de hemmansagare - som' gjort sädane inrättningar atr de ej behöfwa det biträds som förbemält är, kunna af fonden fä sitt Lillstort lill fonden, ersatt, antingen Lenom premiers undfäende, eller ock genom utdelning af fonden för sL stor andel som belöper för dess tillskott dertill, sä snart han wisat det han genom egen inrättning ffelfpro dueerat sin saltEttsr iefverence Derigenom stzrekommes, att Kverentörsn e§ siar under sig cas« san, fä mycket mindre derlill berättigad, scm harr 2Zv .
Den i6 kaiifte frän Finland haft utwägar att staffa sig saltpetkern, och i dek falle: hliftvcr det endast luren.
Krejaren som belönas- men ej den sinn silwander sin kunstap och lid lill na ionaliserandet af Lenna inrättning.
För öfrigt får anmärka att tttstotlci tilstyrkk fri försälgning in» och utrikes'af veu saltpetrer jvm bl isiver 'öfrig, sedan landet fullgjort sin sal,-ettergärd af ^ ttsip. pä hemmanet, hwarooidden ändring blott göres,.. a:t Kongl.
Majtt eller nation först göres anbud af denna öfwerstotts saltpetker, och vm den för desi behofwer ej tarswas, dä rnä efter särstilt derom gjord anmälan utförseln ste utom landet.
Skulle dxsie anmärkningar förtjena Walborne Herr L..ndk-Marstalkens och Höglo st..
Aidderstaper vcö
A ttus upmärksamhet sä anhäller lag att ds hllfrva till 1'kstnttet med betänkandet siw'remiterade, friherre IsiIfencrant,L, fsoksn Vsijlbn-lm:
Säkerligen känner Högloft'.
Ståndet. att Hans Kongl. Maj-t, i Skäne och en del af Smålånd redan widragit anstalter ti saltpetter rillwerkningens Utwivgande under upsigt af tillförordnade Embeksmän, och art Hans Kongl. NS»:r i noder inför, d samtlige Landshösoingars u: deSänig»:
Utlåtande, huru.vida dylile rmättningar lunna. waru lämpttlge i öfrige länen.
Man kan med »riffhet hoppas att Landshöft di-m,ar som böra i allm.uther hörr d - kunnigaste p-,söner' r. orren, icke md - lala att.^ör-siä sadans Medel, som förkast och sä t r ast befrämja faltpetter tS.'ertner,gen kil!
Åtminstone Rikets eger behof.
För Den i6
Iulii - För- min del, kror jag, akt detta ändamål lange sedan hade wunnits om icke hemmansagare ägt ratt ack lösa sig ifrän skyldigheten att lefverera salpetter, och da sädan rätkighet nu mera uphör skall säkerligen icke saknas de, som med allwäre omfatta en handtering af sä lönande natur, hälst om möjeligaste frihet lämnas ät en hwar, art efterhasta förstånd pä sätt honom sörmonligast synes inrätta sin tillwerkning, och omsorger synligen riglas derhän, att nödige uplysningar mä kringspridas om bästa satlet kil! salkpetter - ladors anläggning, samt att skickelige sjudare, wid reqvisition mä wara att tillgå.
Kanste skulle premiers »-delande wara af nöden, dock endast ät de förste som åstadkomma någon betydelig tillwerkning hwarföre ^ del af den summa Kronan betalar för saltpetter torde blifwa tillräckelig såsom sond dertill.
För öfrigt cvntyrmsrar jag mig med Tit. lkokenbor§, alt om möjelsgen 'ar der,wore nyttigt intörqkrilwa sjudare frän Österbotten, och får förklara, att Utskottets tanka.aldrig warit, att någon utförsel as saltpetter kan aga rum, innan Rikets eger behof, förut blifwit soldt. Zriherre Stael von käoIIstLin, Loi ku?