Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ehuruväl det visserligen icke är nödvändigt, att då man afslår ett tillstyrkande anföra de betänkligheter ro; n dervid kan hafva funnit, har jag likväl velat anföra denna, som dervid kan göras, hvilken visserligen ej är den enda, och i anledning af hvilken jag anser mig böra afsiå Utskottets Betänkande.
Den 7 Juli e. m. Friherre Boye, Ludvig.
Jag har förut, ifrån detta rum yttrat mina tankar om Judarna, och förklhrat, att jag anser deras särskilda Nationalitet utgöra det lmfvudsakliga skäl, som bevisar deras skadlighet i ett fattigt Land. jag känner hvad man sedermera skrifvit och talat för Judania; men jag finnér min mening icke derigenom vederlagd, och förhlifver således vid den; samt kan då icke heller anse nyttigtatt Judarnes rättigheter nu ökas.
Jag lemnar derhän am allmänna vilijan inom Riddarhuset instämmer med allmänna viljan hos nationen; men jag känner Ridderskapets och Adelns representativa rätt att bestämma allmänna viljan; och jag respecterar den, då jag till denna fråga; till propositionen om bifall, på detta Betänkande, svarar nej; men icke begär votering.
Herr Grefven och LandtMarskalken.
Bifaller Ridderskapet och Adeln Utskottets Betänkande med den förändring, att Juri arne ej må få nedsätta sig på Landet?
Ropades Ja och Nej,.
För min del anser jag att Judar, som äro inkotnne i Riket, må här förblifva, men att hvarken de«- *as rättigheter eller antal bör utvidgas,. 5 o4 Deu 7 Juli e. nt.
Herr Adlerstam'.
I händelse Ridder». skåpet och Adeln skulle finna för godt atu bi Falla Utskottets Betänkande med den förn ändring, att Judar ej få nedsätta sig på, Landet, så har jag för min del ej någoifc deremot att invända, Grefve Lillj ener antz, Johan Wilhelin\
Jag skulle o,okså kunna uppsöka anledning till anmarkningar deruti, att förslaget till.
JudeIieglernet)te på några ställen synes af» vika från den liberalité, sorn i Höglo!!:.,.
Betänkande framlyser, och på ett så v rdigt sätt uttrycker de tänkesätt», hvilka i ijjide Sedet böra väntas af en fri och upplyst Nation.
Men då, i min tanka, Betänkandet och Reglementet i det hela ä-.
xo mästerligen författade, anhåller jag vörd». samligen om proposition till fullkomligt bifall.
Undantag af rättigheten att köpa, jord, vare i delta
Stånd sä mycket mera olämpligt att göra, som de flesta å Rid» dårhuset gjorda anmärkningar emot Judar-, lie bestått i klander att de aJdjig varit jord», brukare och sällan producleurer, samt att de icke fästa sig för alltid, utan bortflytta» då de vunnit förmögenhet.
Jag ut»
Irer mig fä i delta ämne meddela en Historisk upplysning.
I England hafva Judarpe lika medborgerliga rättigheter med an* Den 7 Juli e. m. 50$ dra invånare i Landet, undantagande den» att besitta jord.
Men förbudet för dem att få tillhandla sig jordegendomar illuderas på så sätt, att en Jude kommer öfverens med en Christen , att denne tecknar sig som köpare, då ändå Juden förhlifver ägare och disponent af egendomen.
Likaså kan ett sådant förbud blifva illuderadt i Sverige.
Jag öfverensstammer med Herr Grefve Liljencrantz deri, att den skadlighet man nu tillagger Judarna, till en hufvudsaklig del härleder sig af deras medborgerliga rättigheters inskränkning och den trånga krets, som blifvit dem anvist för deras industri.
Jag vill derföre icke påstå, att om Judarne nu erhålla lika rättigheter med Rikets öfriga medborgare, de straxt skola upphöra, att i vissa afseenden vara skadlige lör Landet.
Huruvida det nu vore rådligt tillerkänna dem denna jemlikhet i rättigheter, beror af huruvida Rikets belägenhet tillåter att afvakta den ej snart inträffande verkan af en sådan, författning.
Friherre Stael von Hollstein: Att Judarna derigenom att de få äga Landtegendoinar skulle blifva verkliga jordbrukare, eller arbetare, lärer blifva missräkning; ds bli fva väl Herrar, men de
Christna bönderna tå val köra plogen och harfven.
Jag beder få på».
Spinna Höglofl, Ridderskapet och Adéhn goS Den 7 Juli e. m. om den allmänt erbända sanning att Judarna, söka lönande närings-fång, och att Vi jordbrukare icke deribland beräkna värt yrke.
Nog har en Svensk författare bemödat sig att bevisa, det Paradiset varit beläget iiär i Norden, men delta oaktadt lara Judarne icke öfvertalas, atf anse vår fosterbygd för det Canaans land, sorn de efter-.
Sträfva, heldst sedan de- i Tyskland vinna större borgerliga rättigheter än åt dem här-, städes förunnas.
Det bör icke heller glömmas, att förvärfvandet af jord är för deni försvåradt, genom den ålagda skyldigheten att dertill söka Konungens Nådiga tillstånd.
Likasom Högloft.
Särskildta Utskottet , i likhet med Grundlagen, förebyggt ali anledning till farhåga, att de skulle i framtiden kunna underlägga sig vissa lucrativa Embeten.
Friherre Staél von Hollstein: Blifva Judarne först innehafvare af jord i Bdket, så torde det sedermera vara svårare att hindra deras vidare afsigter; RegeringsFormen kan ändras, och från egendomsherrar blifva de snart innehafvare af de förr nämnda lucrativa Embeten, Undertecknad Silverstolpe, Axel Gabriel:
Vid Herr Baron Staéls reflexion att Den 7 Juli. e. m. 607 Christna bönder mäste bruka jorden åt Judar-som hro jordägare, utbeder ]ag mig allenast fä göra den anmärkning, att om i vårt Land Catholiker besitta jord blir det Lutheranernas öde att plöja den, och den ena casus synes mig vara lika med den andra.
TIerr Grefven och handt Marskalken: Bifaller Högloft.
Ridderskapet och Adeln Utskottets Betänkande?
, Ropades Ja, och några få Nej.
Då ingen hördes begära votering, ansågs Betänkandet såsom bifallet, och Friherre Staél von Hollstein önskade endast få anteckna i Protocollet att han ej i bifallet deltagit, Till afgörande företogs StatsUtskottets Sedan den 5 dennes på Bordet h vilande Utlåtande i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande, angående yrkad ersättning för Bohus, Carlstads «ch Elfsborgs
Läns invånares besvär och lidande under sista fälttåget.
Friherre Hjerta, Fats: Sedan Stats-, Utskottet ej ansett sig befogadt göra någon, ändring i hvad det i sitt förra Betänkande Den 7 Juli c. wit hemställt, och derjemte tillkännagifvit, att Irenne Stånd redan bifallit detta Betänkande, får jag ödmjukligen underställa om , icke, i stället för den föreslagna lindringen i Bevill ningen, Ridderskapet och Adeln skulle finna nödigt, att hos Kongl. Maut i underdånighet anhålles, att låta närmare utreda förhållandet med dessa Läns invånares lidande, och af Krigs fond en tilldela en livar den ersättning honom tillkomma kunde.
Stael von Hollstein understödde Friherre Hjertås förslag med exempel, att särskild undsättning blifvit vid 1809 års Riksdag, de af det förflutna kriget lidande invånare af Wester- och Norrbote ns Län, och ibland andra Nordmalings öcken bevilljad.
Friherre Hjerta föreslog å nyo, att om hjelp af krigsfocden måtte hos Kongl. Majit anhållas. Hans Excellence Herr Grefven och Landt
Marskalken gjorde till en början proposition till bifall ä Betänkandet, men hvilken med Ja och Nej besvarades.
Derefter proponerade Herr LandtMarskalken bifall till Friherre Hjertås förslag, hvilken proposition med /obesvarades; och skulle detta beslut med de öfriga respectiva Stånden communiceras.
Csn 7 Juli e. Tn. 50I) Följande sedan den 5 dennes hvilanda Betänkanden från StatsUtskottct, föredrogos å nyo och biföllos: 1:0
I anledning af gjord anmärkning vid Utskottets Betänkande, angående Slottsbyggnaderna på Kongsör. 2:0
I anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande om lösens erläggande till Kronofogdarne för påskrift å utmätnings-resolutioner 5:0
Nådiga remisser om lönförbittring för LandsStatsBetjeningen.
Upplästes å nyo OeconomieUtskottets den 5 Juli på Bordet lagda Betänkande, i i anledning af yrkadt förbud emot löpande Assignationers utgifvande af enskilda personer, m. m.
Friherre Stael von Hollstein, Corfitz, Ludvig:
Jag har gjort en anmärkning vid detta ämne, att nämligen jag icke vet huru det kunnat komma till behandling af OeconomieUtskottet.
Herr Wigander har yrkat att tryckta Assignationer ej matte få utgifvas; men derom behöfdes ingen Förordning, ty redan förut är härpå ren Lag.
Den 7 Juli e. m»
Det vore likasom om man hegärde en författning att folket skulle lefva efter Lagarna.
Skrifna förbindelser eller Assignationer man och man imellan kunna icke- utan oförstånd förbjudas, aldrig förhindras.
Hvad åter angar de tryckta ■ val tit er', sorn blifvit ofyerklagade, sä äro de redan gällande Författningar i den delen tillfyllestgörande, hvarföre jag i afseende deruppå instämmer med Friherre Stael, Rättigheten att assignera på Banken, örn man der nedsatt fond, är genom BancoÖrdr.ingen medgifver, och då ingen Författning ålägger enskilda att emottaga sådana Assignationer såsom mynt-, så synes- mig förbud deremot vara obilligt; Jag får derföre på des6a grunder tillstyrka afslag å Betänkandet.
I anledning häraf blef Utskottets Betänkande, uppå af Herr:-Grefven och LandtMarskalken gjord proposition, af Högloft.
Ridderskapet bch Adeln äfslageti Upplästes å nyo och bifölls StalsUtskottets den 5 Juli på Bordet lagda Betänkande, angående några begärdta nya löneanslag å Kongl. SundhetsGollegii Stat.
Den 7 Juli e. m. Å nyo föredrogs OeconomieUukottets sedan den 5 Juli hvilande Betänkande, i anledning af åtskilliga till Utskottet remitterade Memorial och Dictamina, angående GränseTullarna imellan Sverige och Norrige, samt LandTulls-inrättningeH i Riket och den dervid .bibehållna Tullbevakning m. in.
Herr Grefven och LandtMar skalken föreslog bifall till Utskottets Betänkande.
Ropades Ja) mert Friherre Stael von Hollstein yttrade sig icke kunna dertill- lemna bifall, emedan uti sista punkten af Betänkandet vöre föreslaget indragande af den Commendanterna uti Rikets Fästningar och Casteller tillkommande så kallade Garnizons-ved; hvilken utgör Comrnendantens i Christianstad förnämsta inkomst.
Uppå af Ilcrr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition, blef Betänkandet af Höglo!!.
Upplästes å nyo och godkändes till den kraft och verkan, den vid innevarande Riksdag fastställda tilläggning i 56 §.
Re - 5i2 Ben 7 Juli e. m. geringsFormen nredgifver, tremne ConstitOa ti nis Utskottets den 5 dennes på Bordet lagda Memorial, innefattande förslag till tilläggningar i Grundlagarna: i:o I 53 och 96 §. §.
RegeringsFormen samt 2.9 och 63 §. §.
RiksdagsOrdnin» gen. 2:0 I 15 §.
Riksdagsordningen* 3:0. 3 81 §•
Å nyo föredrogs och bifölls Constittti tibnsUt«kottets de 5 juli på Bordet lagda Memorial, rörande Herr Spaldencreutz’förslag till ändringar i Riksens Ständers Jtu atitieOmbudsmans Instruction.
Bifölls OeconornieUtskottets den § dennes på Bordet lagda Utlåtande i anledning af gjo rda anmärkningar rörande ändring i föreskrifterna om MarkegängsTaxorna, JustitieOmbudsmannens befattning dermed, samt Tionde- och Rentegifvares Bkyldigheter emot Indelningshafvare och Räntetagare.
Ladee V. fira 7 Ja??. m. 5»3 LadeS lill Handlingarna det Särskildta Utskottets den 5 Juli första gången upplästa Memorial med tilikännagifvande , att Utskottet x-edan i sitt Betänkande om allmänna förlägenheten yttrat sina tankar £ de ämnen, som innefattas i tvänne till Ut. skottet remitterade Memorial af Friherre Ludvig Boye och Herr Achates von Platen.
Vid förnyad föredragning bifölls OecomomieUtskottets den 5 Juli på Bordet lagda Memorial, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets den G Juni afgifna Betänkande öfver en vackt fråga om en större frihet till begagnande af Kalkmylla och Kalkstensbrott på Gothland. jtisteradeS Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t arn anslag af en StatsSumma åt Prins Oscar i händelse af dess förmälning, under förbehåll a£ rättelse af orden nästa års början, till detta års början, i fall Riksens Ständer emot förmodan skulle, i afseende på de Kongl. Personernas StatsSummor i allmänhet, ett sådant beslut fatta.
Rid. 0. Ad.
Pra», 65.
66c 5*4 Den 7 Juli e. in. Likaledes Justerades en dylik under» danig Skrifvelse om reglering af de så kal» lade Gerningsöre!'!.
Justerades följande Utdrag af Protocollet, hållet i Hög* loll.
Ridderskapets och Adelns Plenum den 7 Juli 1815.
S. D. Bifölls StatsUtskottets den 14 Juni afgifna och den 19 på Bordet lagda Betänkande, i anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition om en närmare reglering af de så kallade Gerningsören; hvarjemte, i anledning af detta beslut, till Handlingarna lades Allmänna Besvärs- ochOeconomieUtsbottets den 17 och 24 April på Bordet lagda Betänkande, af den 10 nästföregående, angående en af Herr Dir er. tenlen Flyborg1 väckt fråga om Helsingborgs Stads rätt till Gerningsören af Socknehandtverkare m. m.
ConstitutionsUtskottets förlidne gårdag afgifna Memorial, angående Redactionen af 28 §.
Regeringsformen, och bl ef samma Redaction af Ridder* •kapet och Adeln godkänd.
Den 7 Juli e. m. 51g S. D. Återremitterades, i anledning äf gjorda anmärkningar, StatsUtskottets deri 50 Juni afgifna, och den 2 dennes på Bordet lagda Betänkande angående några till Boutredningen efter Högstsalig Hennes
Majit fenkeDrottningen Sophia Magdalena förekomna frågor.
Ut Supra-.
Utdrag af Protocollet, hållet i Hög* loll.
Ridderskapets och Adelns Plenum e. m. den 7 Juli 1815. S. f).
Beslöts, att BevillningsUtskot'tet skulle anmodas, att till Riksens Ständer inkomma med förslag till sådana grunder, hvarefter Kongl. Majit, till förekommande af öfverflödiga utländska varors införsel i Riket, må, vid sig företeende omständigheter, hafva rätt att Tullafgifterna, i lämplig iaån, förhöja.
Ridderskapefc 'och Adeln anmoda det Särskildta Utskottet att, med frånskiljande af hvad i deSs Betänkande åf den 17 juni hörer till öfversigten af orsakerna till allmänna förlägen* heten, samt de åtgärder sorn bero af RikSenÄ Ständers egna beslut, i en kört framställning upptaga de Öeconomiska mai, sött* anses böra i underdånighet till Kongl* Majits Nådiga pröfning och åtgärd öfver* lenmas.
Ut Supra. 5*6 Den J Juli e. rti S. D. Upplästes ett Memorial frän ExpeditionsUlskottet, a t förlidne gårdag, angående skrifvarehjelps anslående för Utskottets Betjening, samt tryckningen af den del af Bihanget till B-iksStåndens Protocoll. hvilken vid Riksdagens slut c)' hunnit fullbordas, och skulle StatsUtskottet, till hvilket berörde Memorial skulle öfverlem» nas, anmodas att häröfver sig utlåta.
Derjemte ansåg Ridderskapet och Adeln nödigt anmoda SLatsUskottet, att föreslå någon anstalt, hvarigenom, under nuvarande tryckning af RiksStåndens Protocoll, Register deröfver ma, emot arfvode af något visst för hvart tryckt ark af dessa Register, författas, för att kunna med möjligaste skyndsamhet, efter Protocollernas tryckning, utgifvas.
Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Bevillningsutskottets den 5 Juli på Bordet lagda Memorial af den 3 Juli, innehållande project till förändringar i 1812 års Chartas Sigilla* tae-Förordning.
Ut Supra. S. D. Vid Förnyad föredragning bifölls Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets den 29 Juni afgifna och den 5 Juli på Bordet lagda Betänkande, i anledning af de inom 5 af RiksStånden gjorda anmärkningar vid Utskottets den 5 sist - Den 7 Juli. e. nz.
5*7 lidne Maj afgifna Betänkande, rörande dels ändring uti föreskrifterna örn tiden och stallet för MarkegångsTaxornas upprättanda och Riksens Ständers JustitieOmbudsmans befattning med deras granskning, dels ock Tionde- och Rentegifvares skyldigheter emot Indelningshafvare och Rentetagare; äfvensom likaledes bifölls samma Utskotts Memorial af den 4 Juli, hvilket påföljande dag blifvit på Bordet lagdt, i anledning af återremissen af utskottets Memorial, rörande yrkad större frihet till begagnande af kalkmylla och kalkstensbrott på Gothland.
Ut Supra. S. D. Beslöt Ridderskapet och Adeln, vid förnyad föredragning af Lag- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens den 5 Juli på Bordet lagda Betänkande af nästföregående dag, om frihet för hvarje Svensk medborgare att idka all slags bargerlig näring, emot åtagande af deremot svarande borgerlig tunga, att, jemte bifall till Betänkandet, förklara, att ehuru Ridderskapet och Adeln kunde återkalla de vid 1809 och 1810 årens Riksdag gjorda concessioner, i läll de öfriga Stånden icke i detta beslut instämma, Ridderskapet Och Adeln, som icke leaes af annat än viljan at befordra allmänt väl, utan afseende på enskilda uppoffringar , hvilka tänkesätt Ridderskapet och Adeln är öfvertygad delas at 5*3 Den 7 Juli. f. m. dess MedStånd, likyäl icke vill vid sitt bin fall till nämnde Betänkande, fasta detta vil-. kor, hvarom de öfriga respectiva Stånden, skulle vänligen underrättas.
Ut Supra. S. D. Biföllos följande Särskildta Utskottets den 30 Juni afgifna och den 5 Ju-.
Ii på Bordet lagda Memorial; t anledning af Friherre Koskulls.
Memorial, in«ot\Ql1anflft förslag a;it„ miilt dess vexelcoursen hunnit falla till
Al part och Rikets Importer och Exporter blifvit återställda i jemvigt, ali Sjöhandel ptå upphöra m. m, 2:0 I anledning af Herr Tornerbjelins; Memorial, om fri utförsel af Skånes Natur-, och Konstalster, 3'0
I anledning af gjorda anmärkning gar vid Utskottets Betänkande oin nytt Reglemente för härvarande Judar.
Ut Supra. S. D. Allmänna Besvärs- och OeconoinieUtskottets följande, den 29 Juni afgifua och den 29 Juni och 5 Juli på Bordet lagda, Betänkandeu blefvo af Ridderskapet och Adeln nfslagna, nämligen; 1:0
I anledning af yrkadt förbud émot löpande Assignationers utgifvande af en* skilda personer m. ni.
Den 7 Juli. e. m 2:0
I anledning af åtskilliga till Utskottet remitterade Memorial och Dictamina, angående Gränse-tullama imellan Sverige och Norrige, samt jLandt-Tullsinrättningen i Riket och den dervid bibehållna Tullbevakning, m. m.
Ut Supra S. D. FöljandeStatsUtskottets den 5 och $ Juli på Bordet lagda Retänkanden och Memorial, af föregående dag, blefvo af Ridderskapet och Adeln bifallne, nämligen: 1:0
I anledning af gjorda anmärkningar vid dess Betänkande om Stats-Verkets Inkomster och deras beräkning i RiksStaten ..
• o * ifrån nästkommande års början, och påfolljande år intill nästa Riksdag. 2:0
Angående sättet att controllera de till RiksgäldsContoiret från Länen inkommande Summariska Redogörelser för Allmänna Bevillningen och öfriga RiksgäldsQontoirets fonder, 3:0
I anledning af gjord anmärkning vid Utskottets Betänkande angående SlottsByggnaderna på Kongsör. 4:0
I anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande om Lösens erläggande till Kronofogdarna för påskrifter å Utmätnings-Resolutioner.
520 Den 7 Juli e. nt. 5*.o I anledning af Kongl. Majrls nådiga Remisser om löneförbättring för LandtStatsBet jeningen, 6:0
Angående några b egard ta nya lönanslag å Kongl, SundhetsCollegii Stat.
Återremitterades StatsUtskottets den 17 Juni afgifna och den 20 Juni på Bordet lagda Betänkande, angående åtskilliga omständigheter, som äga sammanhang med regleringen af Rikets Penningevä«ende; hvarjemte BancoUtskottets öfver detta Betänkande den 50 Juni afgifna och den 2 Juli på Bordet lagda Utlåtande skulle, lila med de vid dessa båda Betänkanden gjorda anmärkningar, till StatsUtskottet åt» följa.
Ut Supra, S. D. I anledning af Ridderskapets och Adelns under den 8 sistlidne Juni gjorda anmodan till Bevillningsutskottet, att öfver ett den 11 föregående
Maj till bemäldta Utskott remitteradt Dictamen, af Friherre Anders Cederström, innefattande förslag till ett förbätlradt Bevillningssätt, afgifva sitt Yttrande på samma gång som Utskottet med sitt pioject till BevillningsFörordning tijl Riksens Ständer inkommej boslet Högloil.
Ridderjkapet och Advin, soia, Den 7 Juli e. itf, 523 redan berörde Bevillnings-project erhållit, att anmoda Utskottet om skyndsamt aflemnande af det ofvanberörda särskildta Yttrandet.
Ut Supra. S. D. BancoUtskottets den 15 Juni afgifna och den 5 dennes på Bordet lagda Memorial, rörande Bancolåns beviljande åt afbrända Städer, blef af Höglo!].
Vid förnyad föredragning af det Särskildta Utskottets den 20 och 28 Juni på Bordet lagda Betänkande af den 17 nästföregående, angående förlägenheten i allmänna rörelsen in. m., samt af BancoUtskottets i anledning af detta.
Memorial, den 4 Juli afgifna och näst påföljande dagpå Bordet lagda Utlåtande, blef det förra, åtföljdt af detta Utlåtande samt af så val denna dag , som föregående pleni dagar gjorda anmärkningar, till Särskildta Utskottet åtcrförvisadt.
Vid förnyad föredragning af StatsUtskottet den 5 dennes på Bordet lagda Utlåtande af den 5 nästföregående, j anledning af anmärkningar vid dess Betänkande, angående yrkad ersättning för Bohus, Carlstads och Elfsborgs
Läns innevånares besvär och lidande under sista Fälttaget , beslöt Ridderskapet och Adeln, alt hos Kongl, jDen 7 Juli e. m.
Maj:t borde i underdånighet anhållas, att låta närmare utreda förhållandet med dessa, Läns invånares lidande, och af KrigsFonden tilldela en hvar den ersättning honom tillkomma kunde; hvilket beslut skulle med de öfriga respectiva Stånden vänligen cornmuniceras.
Ut Supra. S. D. Föredrotgas å nyo. trenne ConstitiltionsUtskottets den 5 dennes på Bordet; lagda Memorial af den 5 nästföregående, innefattande förslag till tiliäggningar i Grundlagarna. 1:0.
I Si §•
2:o 1 55 och 96 §. §.
RegeringsFormen, samt 29 och 6g §. §.
Riksdagsordningen. 3:0 I 15 §, Riksdagsordningen; hvilka förslag godkändes till den kraft och verkan, den vid innevarande Riksdag fastställda 56 §.
RegeringsFormen medgifver.
Bifölls ConstitutionsUtskottets den, 5 dennes på Bordet lagda Memorial, innefattande Utlåtande öfver Herr Spaldencreutz,^ till Utskottet remitterade motion om än-i dringar i Instruotionen för Riksens Stänt ders Justitieombudsman.
Ut Stipra - Den 7 Juli c. m. 525 Upplästes och lades på Bordet följande från Utskotten inkomna Retänkanden och Memorial. 1:0 Från StatsUtskottet af den 4 Juli, i anledning af En af Rikets Herrar rn. m. Herr Grefve Ruuths till Utskottet inkomna ansökning om prolongation med afbetalningarna på de 2:ne Lån, som Hans Excellence uti RiksgäldsContoiret innehar; och tillstyrker Utskottat i så måtto bifall å Hans Excellences anhållan, att med afbetaltiingen på lånet af 93,600 R:d. må anstå tillden första Mars 1821, då feni procent af dessa 95,600 R:d, komma att erläggas, och sedermera lika mycket hvarje af de näst påföljande åren; äfvensom med den afbetalning af Tio ProCent, som forfaller år 1819 uppå Lånet, af 120,000 Rd. uppskof lemnäs till den 1 O.ct, 1824, eller den dag, då rentan å detta lån sednast hvarje år skall liquideras, dock under förbehåll, att derest rentan å Lånen inom föreskrifven tid icke skulle liquideras, eller ock afbetalningarne pa LånCapitaleU, enär de förfalla, icke ä här ofvan bestämda Terminer ordentligen hvarje år fullgöras, kommer i båda fallen det lån, med hvilket försummelse ägt rum, att anses såsom uppsagdt och genast infordras. 2:0 Från StatsUtskottet, af den 4 Ju^ i anledning af en gjord motion om medel 5-4 Den 7 Juli e. m. till Casernbyggnad för 2:ne i Ystad förlagda Escadroner af Mörnerska HussarRegementet; och tillstyrker Utskottet, att de 25,000 R:d., hvilka af lånet ät Wester-och Norrbottens .Läns invånare kommer alt återbetalas, mattei berörde ändamål åt Släden Ystad såsom lån anslås, med de vilkor som af Utskottet omständligen utföras. 3:0 Från Lagutskottet af den 4 Juli, i anledning af en Kongl.
Maj:ts Nådiga proposition, hvaruti föreslås följande tillagg i 9 Cap. 6 §.
Handels Balken, hvilket äfven af Utskottet tillstyfkes, nämligen: ”Ingen ”tage eller late förskrifva sig större renta ”än Sex för I-Iundradet om året, hvar som ”thet gör eller tager renta på renta, håfve, ”förbrutit hela rentan och bote tionde delen ”af hufvudstolen till de fattiga.
Är vict ”försträckning al penningar visst vite utfäst, ”ther gäldenären med betalningen öfver för”fallodagen skulle fördröja, vare thet o”gildt. ” /po Från OeoononiicUtskottet, af den 4 Juli, angående vissa öfverklagade olägenheter för Båtsmans- och Rotehållare; hafvandes Utskottet föreslagit åtskilliga utvägar till dessa olägenheters förekommande, 5:0 Från OeconömielJtsfeottet, af den 6 Juli, i anledning af åtetremissen af Ut - Den 7 Juli e. m. 525 skottets Betänkande, rörande Allmogens pä Gothland skyldighet att underhålla Strandridare Boställs-byggnader m. nr.; och yttrar sig Utskottet icke äga anledning tillstyrka bifall till hvad uti de gjorda anmärkningarna blifvit yrkadt, heldst Utskottets första Betänkande af tre
Stånd redan blifvit bifallet. 6:0 Från Lag- och OecotiomieUtskot* ten, af den 4 Juli, i anledning af yrkad ändring i Kongl.
Förordningen den 2 Februari 1807, angående Enskiften; tillstyrkandes Utskottet allenast det Riksens Ständer må hos Kongl.
Majit anmäla underdånig önskan, det Kongl.