Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Hjerta, Johan Gu/laji Det synes nöd» vändigt, att man ej bör sätta så hög utförsel^ tull, på det som ej är egen product; ty då tvingar man det härvarande förrådet att icke utgå.
Derigenom skulle man indirect skada importen, och tvinga till en sådan försigtighet Eiri l8 Augasi) t, lil, dervid, att man ej af varan finge nog tillgäng.
Derföre tror jag den satts vara oriktig, att sätta hög utförseltull på en vara, hvilken man behöfver.
Herr Cederfchjiild, Pehr Gu/l af'.
Jag tror för min del att 100 procent är mycket för hög tull, och får derföre hemställa om ej införseltullen för den icke Romerska Alun borde nedsättas till exempel till 50 procent.
Kan 50 procents tull ej sätta den inhemske
Producenten i stånd att hålla pris med Importeuren , som dessutom måste påräkna handelsvinst, så lönar det sig ej, att producera Alun.
Men anser man productionen af Alun böra uppmuntras, så tror jag ej att man bör lägga 4 procent pä den utgående.
Tullen har förut efter ett värde af 10 R:dr 32 sk. varit 12 sk., hvilket ej gör 3 procent.
Således anser j?g att 1 eller 2 procent vöre tillräckeligt.
Herr Tliani:
Jemte den utgående fullen, som Författningen bestämdt till 12 sk.
B:co, då värdet varit 10 R:dr 32 sk., har i en apart Författning blifvit ålagdt Alun en extra bevillning.
J-Ju åter innehåller detta förslag, att all bevillning är inbegripet i detta.
Jag tror att förslaget kan bibehållas.
Utskottet bsr noga öfvefvägst ssken uti alla dess detailler.
Uiförseitullen är ungefär lika sorn förut.
Om 100 eller 50 procent läggas på införseln, kan vara indifferent, meri man har tagit för afgjort , at« landets egna alster borde &*1l 18 Augusti t.
Ht, beläggas med en hög infcrseUulJj sorn gränsa^-. de till prohibition.
Herr Grefven sch Landt-Marskalken gjorde proposition till bifall å den af BevillnicgsUtskottet så väl å Romersk Alun , som å alia endra slags Alun föreslagne Tull; hvilken proposition med Ja besvarades. ”Arrac; Inkommande Tull procent: enligt ”första TullTariften 30,j enligt sednare TullTariffen 60.
Herr Cederchjöld:
Jag får vördsamt hemställa, om ej denna tull strider emot den princip Utskottet framstäit, att nemligen utländske produkter, som ej tillverkades innom landet, borde med lägsta tuli beläggas, och det så mycket mera, som endast en sådan tull förekommer försnillning.
Derföre tillstyrker jag, att tullen på arrac matte blifva bög3t 25 procent* Herr von Qvanten, Carli Orsaken, hvarföre Arrac blifvit satt till 60 procent, är, att den förut var satt till 200 procent, man har ansett sig böra för mycket afvika från hvad förut varit stadgadt.
Jag har i min reservation gjort samma anmärkning, sorn Herr Cederschjöld.
Arrac är en vara , som mycket användes i Sverige.
Jag tillstyrker således ?tt tullprocenten måtte nedsättas till, 2.5- Herr Tham; 1816 års T till för fa
Uti ing upp - Ben IJ Augusti e. m. tager Arrack till 20 R;dr Hamburger Banco för Åmen, men Kongl. Majlts bref af 1818. har då Arracken åter blef till införsel tillåten fördubblade tullen, så att den nu är 40
R;dr Hamburger
Banco , eller 200 procent af värdet.
Detta har Utskottet funnit vara en god uppmuntran till tullförsnillning, och derföre satt tullen till 30 procent ; men som detta i BorgareStåndet och här af Ordföranden uti CommerceCollegium blef klandradt, samt den sednare visade, att om tullen nedsattes till 30 procent, och införseln blef lika, Staten skulle mycket förlora och man ej kunde neka , att han hade till någon del rätt, så föranleddes Utskottet att såsom ett alternatif föreslå 60 procent.
Jag hemställer för öfrigt till Ridderskapet och Adeln , hvilketdera bör antagas.
Dock får jag anmärka, att äfven Köpmän, som varit närvarande i BevillningsUskoitet, fruktat att om tullen på Arrack blef för låg, skulle det hända, att man införde Sädesbrännvin under namn af Arrack, då priset ej differerar alltför mycket.
Detta har varit anledningen hvarföre tullen blifvit satt till 60 procent, som annars ej , i afseende på försnillningen, är då lämpeligt ; men man har Utgått från den princip, att söka utfinna hvad som är nyttigt för Staten.
Grefve Spens, Carl Gustaf-, Jag får anhålla, att vid föredragningen af tariffen, vid hvart ämne där någon reserverat sig, reservationen måtte blifva ånyo uppläst.
Jag tror det var* nödvändigt, att alla möjliga medel begagnas.
Den i3 Augusti e. nu för att väcka uppmärksamheten på de orsaker,' som kunna föranleda till förändring eller bibehållande af den föreslagne tullprocenten.
Eljest fruktar jag, att när vi skola genomgå iooo artiklar, vi för hastigt genomgå saken- Det bar redan visat sig olikheter emellan Utskottets egne Ledamöter mellan 30 och 60 procent, och det är, hvad Arrack beträffar, för betydligt, att man icke behöfver höra reservationerne.
Grefve von Råfen, Axel:
Jag tror att 60 procent, som Bevillningsutskottet sist föreslagit , ej är för högt.
Denna vara är af alla utländska varor den sorn mest fallit.
Behofvet har nästan försvunnit, orsaken känner jag ej.
Man vet att det skepp sora från Batavia hembragte Arrack förled it år , kunde med vinst sälja den för 4 R;dr kannan.
Denna var verkeligen god arrack.
Den andra, sora mest kommit in genom lurendrägeri, är sådan , som varit casserad i Holland.
Verkeligen god arrack kan visserligen bära sig med denna tull.
Friherre Wrangel, Henning; Sora vi åt
Regeringen öfverlemnst att nedsätta tullen , så synes det ej vara af nöden att ventilera, om hvad sora är för högt utan blott ora hvad sorn är för lågt.
Det skulle betydligt förkorta discusslonen.
I anseende till hvad Friherre Wrangel yttrat} får jag påminna» att i De/i ig Augusti e, m, $et tillägg, som i förmiddags beslutades, uppdrogs det åt Regeringen att sänka tullen , i enlighet med de af Riksens Ständer fastställde grunder.
Jag tror ej , att då här är fråga om en nedsättning från 60 till 5o procent, det kan ske, i enlighet med de grunder, 60in blifvit uppgifne.
Jag instämmer med Friherre Wrangel i afseende på mindre frågor, ock tror att man då häldre kunde antaga den högre tullen , emedan dea kan nedsättas.
Men då skilnaden är så betydlig , är ventilation ej. utan nytta; då Riksens
Ständer uppgifva grunder som styrande magten ej utan skäf bör frångå, börs de vara bestämdare, än esnellan 60 och 30.
Herr Hjerta , Så val på de skäf Qrefve von Rosen anfört, som derföre, att detta är en bestämd öfverflödsartikel, får jag anhålla om proposition å Utskottets sista förslag.
Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behsgada gilla den af BevillningsUtskottet i den sednare Tulltariffen å Arrack bestämde inkommande Tull eller 60 procent.
Ropades Jai Herr Grefven och Landt Mttr/kalken forklarade derefter, i anledning afl Grefve Spens’s önskan om uppläsning af de vid Betänkandet fogade Reservationer, att då det icke vöre Bera 13 Augusti c, m. ptan alltför stor tids förlust möjligt, att för bvarjo artikel bland Reservsiionerne eftersöka, om någon af Utskottets Ledamöter varit a£ serskild tanka, hemställde Herr Grefven och LandtMarskalken om en slik uppläsning vore af nöden.
Om likväl någon sf Utskottets närvarande Ledamöter tilläfventyrs ärindrade sig, vid hvilka Artiklar Reservationer inom Utskottet blifvit gjorde och ville, när dylike Artiklar förekomma, sådant tillkännagifva, trodde Herr Grefven ,och Lanöt-Marskalken att Grefve Spens’s önskan möjligen skulle kunna uppfyllas.
Herr Thonn Jag skall kunna gifva tillkänna de frågor, vid hvilka reservationer äro gjorda, emedan jag har dem i minnet.
Grefve Spåns-.
Jag skall, till den begäran jag gjorde, ännu tillägga, att jag egenteligen ville väcka uppmärksamheten pä den skilnad , som förefallit i methoden att afgöra detta, och andra mål.
Vid andra mål får Ridderskapet och Adeln närmare underrättelse om de reservationer som i Utskotten blifvit gjorde af Ledamöter uti andra Stånd, men då det är fråga att sfgöra en detaiilerad Tulltariff, hvilket Rån utdraga 2 a 3 dagar, så binna både Utskottets Betänkande och de deremot gjorda reservstioner, att blifva glömda, och det låter sig sorn Herr Grefven och Landt-:
Msrskalken anmärkt svårligen göra, attia höra dem vid hvarje artikel. jag ser deruti en ny orsak till hvad jag alltid trott, att det vo - é?
4 Dtn 13 Augusti t, m. re olämpligt; att här bestämma tulltariffen. ”Ylle- och Linne-Band, alla slag; InTkommande Tullprocent: 50.” Herr Cederschjöld:
Uti trvriffen finnes en annan artikel, som heter väfnader.
De äro blott uptagne till l5 a 5o procent.
Det förekommer mig som band äfven vore en väfnad och att tullen således borde vara lika.
Jag vet ej, om vi hafva någon särdeles prodaction af band, och hvarföre de således skola vara beiagde med högre tull.
Herr Tham; Orsaken till skilnaden emellan Inkommande Tullen ä band och andra väfnader är den, att de finaste ylle- och linneväfnader, enligt Utskottets öfvertygelse, ej kunna här sillverkas lill fulla behofvet, då deremot ylle- och linneband kunna af hvarje husmoder till fuila behofvet tillverkas.
Skilnad är således gjord , emedan den ena varan behöfs tiil införsel , men den andra ej , och emedan de bäste fabrikerne äro Svenska Husväfnaderne.
Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition, fann Riddurskapet och Adeln för godt, att den af Utskottet g Ylle och Linneband föreslagoe inkommande Tull godkänoa.
"Ekebark, maica; Inkommande Tull pro; Bin 18 Augusti e. m, é^S "cent: 15, Utgående dito: 5j Ekebark omalen; ”Inkommande Tull procent 1; Utgående Tull ”procent 5 Alla andra slags bark ; Inkommande ”Tull procent 25; Utgående Tull procent 5.’* Herr CecltrfchjÖid:
Det är ej emot saken, blott emot forman, som jag vill yttra mig.
Här bör ej stå bark af alla andra Jlag, emedan Chinabark på ett annat ställe 6tår till en procent, Antingen bör den undantagaseller redactionen på annat sätt förändras.
Det må vara Bevill. ningsUtskottets ledamöter obetagit, att anse den nya Författningen conseqvent, då man bibehållit den gamla taxan oförändrad.
Men då det jnträffaf, att icke ens den gamla är så beskaffad, att ingen anmärkning dervid kan äga rum är det ock en förvillelse när man icke jemför tariffen med behofvet.
Så är det ock med artikeln Bark.
Bark af Ek omalen kostade 1 å 2 procent.
Den är nu föreslagen till 1 procent Införsel och 5 procent Utförseltull.
Alla andla slag 25 procents införsel- och 5 procents utförseltull.
Likväl äga vi ett skäligt qvantum Ekbark inom landet.
Deremot är det en mängd andra trädslag, som ej här finnas, men hvilkas bark behöfves för näringarne; de äro satte till 25 procent.
Häruti lär väl vara mycken consequence kan jag tänka.
Jag kan dock icke finna det Herr Tham'.
Chinabark hör till medidnalicr; att för sådane måste vara någon skillnad; v
Den i§ Augusti t. m. rar jag icke för.
Hvad omaien Ekbark an gin alt dea är lågt upptagen, så är det förmodeiigen derföre, att man behöfver honom.
Den har förr varit förbuden till utförsel; införseltullen är nu något förhöjd.
Bark afandraeiag såsom af Björk och Gran behöfva vi ej, derföre är tullen derå satt till 25 procent.
Det anser jag vara consequent.
J*g får blott, i anledning af hvad Friherre Cederström anfört, upplysa,, hvarföre i gamla taxan en så låg tull blifvit lagd på Ekbtik.
Orsaken är den , att vi ära j behof af finare ekbark, än som kan fås a£ nordliga träd, för den bättre läderberedningen.
Om det skulle hända, hvil ket jag ej vet säkert, att några andra sorter Bark behöfva® för Näringarne, frågar jag, till hvilket system det skall höra, att hindra införseln och lätta utförseln af en rudimaterie.
Det vore att lägga band på en näring.
Om det stod inländfk Bark, kunde man slippa, att lägga 25 procents tull på sådaDt, som närings, idkaren behöfver införa fördess närings, drifvande.
Viii man således, att näringarne skola på nytt födas i landet , skall niaa ej hindra dem genom stark in fö. geltull på rudimaterier.
Det är ej detsamma, som att lägga en sådan på fabrikater.
Jag hemställer, om icke uttrycket kunds blifva sålunda:
Bark af alla, andra {lag, ej /pacificerade.
Sen iS Augusti t% ml Friherre Ceåerjlrom:
Min anmärkning vår ef riktad mot dan låga tullen på Ekbark, men mot inconsequencen, att lägga 25 procents tull på all annan bark.
Om Svenska trädslag har jag ej talat; jag har ej nämnt Björkbark.
Jag har ej nämnt ett enda ord, som kunnat gifva anledning till Herr Thams yttrande.
Jag har omtalat andra utländska trädslag.
Det må således vara förbehållit för Herr Thara, och dem som gilla Betänkandet, att tro det vara consequent.
Jag kan ej finna det, och yrkar att tullen på bark af utländska trädslag mätte blifva nedsatt i likhet med Ekbark.
Friherre Wrängeli Orsaken, hvarföre tullen är eå låg på Ekbark, har man sagt vara den, att vi ej skulle äga inom Sverige bark af lika godhet sora den utländska.
Deremot ät jag öfvertygad, att man finner sådan uti Skåpe och Blekinge till lika godhet och mångd.
Men orsaken hvarföre ingen bark derifrån hi t— kommer, är den, att man ej förstår eller vårdar sig om att barka träden, emedan så mycken utländsk bark inkommer.
Jag anhållet således, att tullen måtte uppsättas till 25 procent.
Friherre Toll, Gu fia f Philip, förenade sig ined Friherre Wrangel.
Att höja tullen på Ekbark till 25 procent > torde strida emot den önskan; att hafva dugeliga Garfvare här i landet, jag lemnar derhän, om de ära sädane, eller om Ig AuguUi 0. m. de befinnas dålige.
Jag har hört, och itfven funnit det , att här i Stockholm Skoarbete erhålles högst odugligt.
Hvad andre barkslag beträffar, är det helt enkelt hjälpt , såsom Herr Lefrén föreslagit.
Dessutom genom det beslut Ridderskapet och Adeln fattat denna förmiddag , att Kongl. Majit skall äga rätt att nedsätta tullen , vet jag ej, att någon fara kan uppkomma.
Jag är visserligen lika så mån som någon annan, att våra garfverier skola bibehållas, men jag är lika angelägen, att uppmuntra Ekodlingen i Sverige.
Det kan ej ske , när vi öfverflödas af främmande ekbark.
Således hemställer jag, om det icke är skäl att höja tullen derå , då Kongl. Maj:t i alla fall äger rätt att nedsätta den , om han så vill.
Jag får derföre anhålla om proposition att tullen å Ekbark måtte höjas till 25 procent.
Herr Lefrén förenade sig med Friherre Wrangel.
Herr Riben, Carl Wilhelm; Jag skulle förea na mig med Friherre Wrangel , om det vore mig bekant, hvar de stora Ekskogar äro belägne, som kunna fournera våra garfverier med tillräcklig Ekbark.
Visst finnes väl i Skåne , Östergöthland, Blekinge och andra provincer något Ekskog , men ej förmå de tillsammanstagne att anskaffa det erforderliga qvantum till fyllande af behofvet.
Jag tror således ej t>tn ig Augusti t. i»4 ##9 tiden nu vara inne, att uppdrifva tullen till den böjd Friherre Wrangel föreslagit, utan tillstyrker bifall å Utskottets förslag.
Friherre CederJlrÖm:
Visserligen skulle jag, Om jag kunde, instämma med Herr Tham deruti, att det är öfverflödigt bry sig om, att nedsätta artiklar, som äro orimliga, eftersom Kongl.
Maj:t har rätt att nedsätta dem, äfven af samma orsak anse oskyldigt att uppsätta dem , så som Friherre Wrangel yrkat ; men min öfvertygelse är att Riksens Ständer icke böra afgifva ett orimligt förslag utan böra öfverlemna en framställning af hvad de önska , och att rättelse således förut bör ske vid allt, som befiones oriktigt.
Af sådan anledning kan jag ej instämma med Friherre Wrangel. jag är öfvertygad, att vi snart kunna komma till den period, att vi ej behöfva införskrifva ekbark , men der äro vi ej ännu.
Det är möjligt att vi nu icke voro långt derifrån, om ej förbud mot utförsel af Ekbark funnits, och derjemte vid ansvar ålagdt att barka fälde Ekträd , så att det varit ett verkligt onus att samla ekbark; men då detta upphäfves, så skall väl småningom industrien afven i denna väg tillväxa.
Hvad beträffar det Herr Tham yttrat , att det skulle vara nog stt vid alla andra trädslag, tillädes ordet: inländska, så tror jag ej att saken dermed vore hjelpt , ty det gifves trädslag hviika icke här finnas , men hvilkas bark bör inkomma.
Jag föreslår således 25 procents införseltull för bark af inländska trädslag , och för bark af 640 Den 18 Augusti t, m. sådane utländska trädslag hvilka icke inoni Riket finnas, lika tull sora för Ekbark nu a* föreslaget.
Öra jag skulle vara iiog lycklig, att känna tillgångarne af Ekskog j landet, skulle det båta litet, att framställa dem.
Men jag'tror att det fins tillräckligt sådane i Skåne och Blekinge, om vi vilja barka.
Det är ej fråga om att plantera nytt, ty det drar för långt ut, så att blott våra barnbarn deraf få gagn, men att vårda den nuvarande fckögen.
Staten gör ett misstag, om den sätte* för låg^ttrfi, och jag yrkar således taxans höjande till 25 procent, hälst Konungen äger rätt att sänka den.
Jag hemställer om det ej är princip häruti.
Herr Hjetrtai Efter icke den grundliga Chémistens röst här höres, som nu tillhör det^ ta Hus, torde det synas förmätet af mig, att yttra mig i ämnet, men jsg försäkrar, att GarfVerierne, öm de uti läderberedning skola komma till någon höjd, nödvändigt behöfva smidigare bark, än den vi äga.
Det tyckes vara gifvet att träden lämpa sig efter luftstrecken, där de uppdragas.
Sådant är förhåilandat med den tyska ekbarken, dets är smidigare än den Svenska, och är oundvikeligen nödvändig för Garfverierne.
Detta torde vara nog sagt, och jag anhåller på denna grund, att tullen som Utskostet föreslagit, mätte bestämmas lika med den förra Taxan.
Herr !%tn 18 Augusti e. m. Herr Tham; Om jag ej minnes orätt, stSr Införsel-tullen .tili r procent.
Den är upphöjd från i fjerdedeis till i procent.
Jag är visserligen icke chemist , och ämnar ej blifva det , men jag har ofra haft öfverläggning m -d personer, som hafva en grundlig
Kunskap uti detta ämne, och det är just af dem jag hört , att den Svenska Ekbarken är lika god , hålst s«dan man nu nyligen uppfunnit att göra barksssence, hvarigenom vår bark kan jémnförts med hvilken annan bark som helst.
Jag hemställer om ej det ändamål Friherre Wrangel åsyftar, bäst sammaobindes med Utskottets förslag derigenom > att man nedsätter den utgående tullen äfven till I procent , så att den som har bark att aflåta, kunde välja emellan utländska och inländska garfverier och slippa att åtnöjas med hvad de sednare vilja gifva.'
Jag befinner mig i detta ögonblick i samma förlägenhet som Herr Hjerta, att införas i ett vettenskapligt ämne, sorn jag icke förstår.
Han har yttrat att Svensk ekbark ej vöre tjenlig till garfverierne ; Garfvare bär i Stockholm hafva sagt mig detsamma.
Jag äger ej nog kunskap i Chemien att utreda detta, men finner det icke otroligt.
Härmed må vara huru som helst, så är det gifvet att Ridd. o. Ad, Prot. VII.
Bind. 41 C** ig Augusti it. hr, en bättre beredning af den Svenska Ekbarken är nödig , och då är ej rätta sättet att sätta hög tull på inkommande ekbark.
Derföre önskade jag, att tullen nedsattes så mycket möjligt är.
Endast på det sättet kan täflan uppväckas, och jag tror att den stora posse»- sionat, som hittills under proh i biti f systemet ej funnit uträkning att vårda Ekskogen, och taga barken af den, ej eller skall göra det, om införselltullen blifver hög.
Jag instämmer uti Herr Cederscbjölds önskan, att dea utgående tullen nedsättes till i procent.
Herr Lefren: Herr Riben har anfört, att enda sättet, att upphjälpa productionen, voro concurrence-
I det fallet tror jag, att vi bords komma långt, om vit. ex. tilläte fri införsel af utlänsk säd.
Det sätt Herr Cederschjöld föreslagit , att minska tullen på utgående Ekbark , tror jag ej leda till ändamålet, ty utlänningen kan väl här concurrera med oss, men icke vi med honom , ty han har större skogar.
Således kan jag ej ingå på detta jemnkniDgsförslag.
Herr Tham-, jag vill endast uppgifva ett annat jemknings förslag.
Uti Friherre Wrangel» kan jag ej instämma, men sedan Kongl. Majrt genom Kungörelse af år 1821 tillåtet utförsel af Ekbark mot en Tull af 5 procent af värdet, så 0en 18 htu gusti e. m. *45 kunde mati äfven sätta 5 procents tull för införseln, vora saken kanhända hjälpt.
IVangel:
Jag inser ej, hvarföre man har någon farhåga, att bifalla förhöjning af tullen å Ekbark, då Kongl Majit har rätt att nedsätta den.
Jag anhåller om proposition å det förslag jag gjort; i annat fall tnåste j»g begära votering.
Jag förstår mig nog li* tet på detta ämne , Och huru Ekbarken vinnes ; men mig synes det ej kunna sk« , annorlunda än derigenom att träden antingen fällas, eller genom af-kalning förderfvas.
Barksamling torde derföre ej böra alltförmycket uppmuntras.
Herr Hjerta-, Sorn jag anger denna sak af stort inflytande för Garlverierne , kan jag ej afskrämma af besväret med en votering, utan anhåller om proposition på Utskottets lörslag.
När man vill hafva Bark, sker det så, att man utser de träd , som man vill hafva till bränsle.
Skulle man barka ett träd , som man vill låta stå » hade man deraf ej någon nytta.
Hvad beträffar Herr Hjertås mod , att icke låta sig afskrämma af en votering , skall jag mota det dermed , aif jag icke eller afstår.
Hans Excelknce Herr Grepe Mörner t idolph Göran:
Jag får endast upplysa. *44 Den ig Augusti e. »1. oär Kongl. Msj-t år 1821 tillät utförsel af Ekbark , skedde det ej utan betänkande , och man var verkeligen tvehågse om rrian skulle t i I - låta den- Det hade för Garfverierneg skull varit en principe , att ekbarken ej skulle vara tillåten till utförsel, och när den nu blef det mot 5 procents tull , togo Garfvarne sig genast anledning att höja lädret.
Om min riu skulis höja införsel- och minska utförseltullen, så skulle det genast gifva anledning, att öka läderprisen , och man skulle få ännu mer* att klaga.
I öfrigt kan jag icke neka att jag inser riktigheteo af hvad Friherre Wrangel yttrat , att orsaken, hvarföre Svensk Ekbark är så sällsynt , är den , att det ej lönar sig att barka , emedan arbetskostnaden ej betalas; det känner jag af enkild erfarenhet.
Således tror jag , att Riksens Ständer väl böra något höja tullen men ej till 25 procent , ty det skulle gifva ämne till allmän förskräckelse.
Men om man satte 5 procent på införsel och 5 procent på utförsel, så vöre detta en öfvergång ifrån ett gammalt till ett nytt systéme af taxation.
Utan votering tycker j»g , att man skulle kunna förena sig 1 denDa mening.
Det är å ena sidan visserli gen sannt, att när det till Kongl. Maj:t är öfverlemnsdt, att nedsätta tullen, kan det ej vara farligt att begära en så förfärlig tull, som 25 procent; men å den andra, om Kongl. Majit, med nådigt förtroende till Riksens Ständers förslag, biföll denna tull, så fruktar jag, att Pni IB Augusti e, m. vi sorn fattige äro, antingen kommo att gä barfota, eller att nyttja trädskor, ty lädret blef dä aldeles orimligt dyrt.
Jag tror lika med Herr Grefve Mörner, att det ej lönar sig att barka; men ingen rull kan hjelpa att Svenska Climatet ej är lämpeligt för Ekplantering.
Man kan vä! bär hafva några vackra Ekbackar, men norr om Östergöthland och Westergöthland kan ej Ekplanteringen drifvas till den höjd, att den kan uppfylla behofvet af Ekbark.
Friherre Wrånge,V.
Jag ömmar allt för mycket för de fattige, för att vilja, att de för min skull skulle gå med trädskor; men jag tror, att om man för ögonblicket ock skulle höja prisen pä lädret, skulle det snart hafva en öfvergång, när de, sorn hafva Ekskogar, hade fått uppmuntran att producera Ekbark, och lemnade erforderlig mängd.
Jag kan således icke afstå från den votering jag begärt.
Herr Grejven och LandtMatjhalken gjorde proposition till bifall af den utaf Utskottet å Ekebark så väl malen sorn omalen föreslagne Tull.
Hvarefter Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde, om Ridderskapet och!
Adeln behagade å Ekebark i allmänhet antaga den inkommande TuUproctnten till 10 och den utgåesidn till 5. fien. 18 Augusti t. m.
Jag snhåller endast att, i händelse »f votering, få föreslå, att i contrapropositionen införsel tullen sättes till 5 procent.
Jag afstår från min begäran om votering, i händelse införseltullen bestämmes till 10, och utförseltullen till 5 procent.
Herr Grefven och LandtMarskalken förnyade den af honom sist gjorde proposition, hvilken af Ridderakapet och Adeln biiölls.
Friherre Cede* ft'öm :
Jag anhåller att en ny artikel måtte tilläggas , nemligen Bark af af Utländska Trädslag , hvilka ej växa inom Riket, ej specificerade, och att tullen lör sådan Bark måtte blifva densamma, som lör Ekbark Herr Lafrén:
Da fråga är om sådane barkSOrter, hvartill ej träd finnas hemma i landet* ser jag ej, hvarföre man skulle belägga sådan bark med så hög tull som Ekbark.
Man motarbetar ju den näring sorn behöfver en sådan vara.