Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vj8 årligen utaf ursprungliga ka p i ta I-bel oppe t, samt att räntan å det utbekomna lånet beräknas till lika belopp, som af Riksgäldskontoret måste erläggas för de medel, hvilka för beredande af tillgång till detta Statsbidrag genom uplåning anskaffas.» Härefter framställde H.
Exc. propos. på bifall till Utsk:ts hemställan utan förändring, och, då dervid svarades många ja jemte åtskilliga nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande; hvaruppå H.
Exc, förmälte, att, vid sådan sakens utgång, R. o. Ad. torde finna, det PresteSt:ts inbjudning rör:de den nu afgjorda punkten ej föranledde till annan åtgärd än att läggas till handlingarne.
4:de punkten, ang. anläggning af en jernväg förbi Hedens forssar i Luleå-elf.
På de skäl, som under diskussionen rör:de nästföregående punkt blifvit anförda, anhåller jag att detta lån måtte blifva bifallet på samma vilkor som lånet för Borås-banaD.
I stället att bifalla den nu föredragna punkten med de af den sista talaren . föreslagna vilkor, skulle jag, med hänsigt till det ringa belopp som för dess utförande erfordras, och möjligheten att, i följd deraf, göra vilkoren billigare, anse mer lämpligt att återremittera frågan.
Äfven jag tillstyrker återremiss af denna punkt.
Det synes mig verkligen onödigt att sätta ett så obetydligt belopp som detta låneunderstöd i samband med amorteringen Ben 5 September e. m. 57 af Statslånet.
Mycket lämpligare är då att derför bestämma en viss amorteringstid.
De skäl, som blifvit anförda för en återremiss, finner jag vara ganska vigtiga; och får, för sådant fall, uttrycka den önskan, att något afs:de måtte komma att fästas å det af en ledamot härstädes väckta förslag, att låne-underslödet för ifrågav:de jernvägs-företag måtte beviljas under enahanda vilkor, som blifvit bestämda i alside å lånet för jernvägsanläggningen mellan Borås och vestra stambanan.
Anmärkningar hafva yttrats deröfver att de norra provinserna erhålla föga godt af de summor, som användas för jernvägar i det södra Sverige.
Det är nu första gången, som någon dylik anläggning för egentliga Norrland tfrågakommer.
Vid sådant förh:de anser jag likhet i vilkor med det södra Sverige vara en billig fordran.
Omständigheter förefunnos dock, sorn gåfvo skälig ani. att icke vid den nyss afgjorda 3:dje punkten tillämpa Samma likhet i vilkor, dels att provinsen Helsingland vid sista riksdagen erhöll understöd för icke mindre än 3 jernvägsanläggningar och isynnerhet det oss föreliggande faktum att motionärerne sjelfve förklarat sig nöjda med de föreslagna vilkoren.
Då slika omständigheter icke uti ifrågav:de fall kunna läggas till grund för beslutet, hemställer jag, huruvida icke StatsUtsk:t, för den händelse nämnde Utsk. kommer att ånyo behandla frågan, skulle finna lämpligt att för denna jernväg bevilja enahanda vilkor, som för Borås-banan blifvit bestämda.
Man har yrkat återremiss af denna punkt, men för undvikande af en sådan återremiss tillåter jag mig meddela uplysning deiom, att BorgareStit redan bifallit
Utskits förslag på det sätt, att det ifrågav:de låne-understödet beviljats på enahanda vilkor, som blifvit bestämda för lånet till jernvägsanläggningen mellan Borås och vestra stambanan; hemställandes jag att jemväl R. o. Ad. för dess del måtte fatta enahanda beslut.
Sied ani af den siste talarens yttrande och för att icke föranleda någon tidsutdrägt, anser jag mig böra frånträda mitt förra yrkande på återremiss.
Sedan öfverläggningen nu ansetts fullbordad, yttrade H.
Exc. Hr Gr. o. Landtm., att, beträffande den förev:de 4:de punkten och PresteSt:ts derom gjorda inbjudning, hade yrkats dels bifall till Utsk:ts förslag på det sätt, att de,t ifrågavide låneunderstödet skulle beviljas under enahanda vilkor, som blifvit bestämda för lånot till jernvägsanläggningen emellan Borås och vestra stambanan, samt dels att punkten måtte till Utsk:t återremitteras.
Härvid anmälte sig, hvar efter annan, Gr:ne Lagerbjelke och Sparre samt förklarade, att da afstodo från yrkandet om punktens återremitterande; hvarefter R. o. Ad., uppå framställd propos., Den 5 September é. tu. biföll Utsk:ts förslag med ofvanomförmälde förändring; och lades Preste-St:ts inbjudning ronde den nu afgjorda punkten till handlingarne.
Föredrogs StatsUtsk:ts den 29 sisth Augusti och 1 dennes bordlagde Uthde N:o 169, i ani. af väckt fråga om beviljande af anslag till Magister M.
Wiberg, såsom honorarium för en af honom upfunnen räkne-machin.
Fiågan om förev:de belöning har till en början genomgått alla vederbörliga stadier.
Yttrande i ämnet har afgifvits af Vetenskaps-Akademien, och, på grund deraf, har Kongl. Maj:t anhållit om ett för ändamålet lämpligt honorarium, stort 5.000 rdr.
Det är härefter som riksdagsmannen Wahlström, med stöd af 56 §:n Riksdags-Ordningen, föreslagit att som Mag.
Wiberg haft ytterligare omkostnader för denna räknemachin och, såsom medellös, troligen icke skulle vara i tillfälle att fullborda machinen, så vida nemi. ej honorariet derför ökades, R.
St. måtte höja belopet till 8,000 rdr.
Berörde antagande grundar sig likväl icke på några intyg af Akademien, utan endast på de af motionären meddelade upgifter.
Icke desto mindre har Otsk:t ansett de af motionären sålunda lemnade upgifter tillräckligt bindande för att frångå Kongl. Majrts Nådiga Propos. i ämnet samt bevilja 8,000 rdr.
Jag har icke något att erinra mot bifall till det af Kongl. Maj:t härför föreslagna belopp; men vid jemförelse mellan den summa, som nu ifrågasattes, samt det belopp, hvilket tillförene för ett likartadt arbete blifvit Hr Scheutz til I delad t, kan jag icke undgå att anmärka, det Utsk:t uti förev:de fall gått något rundeligt tillväga.
På dessa skäl tillstyrker jag att summan, i enlighet med Kongl. Maj:ls Propos , måtte bestämmas till 5,000 rdr.
Oaktadt jag icke närmare känner de skäl, som kunnat föranleda motionären att yrka förhöjning af det för ifrågav:de machin nådigst föreslagna belopp, tror jag dock att R. o. A f. icke hehöfver draga i betänk:de att till en sådan förhöjning lemna sitt bifall.
Denna machin, ehuru snarlik Hr Scheu!z’s räknemachin, kan dock anses såsom en alldeles ny machin.
Så betydliga äro de förbättringar, som blifvit vidtagne uti nämnde af Hr Scheutz inventerade machin.
Man bör jemväl ihågkomma att Mag.
Wiberg arbetat utan alla egna tillgångar.
Då härtill kommer att den uti Kongl. Maj:ts Propos. föreslagna summa icke kan antagas utgöra annat än en ersättning för de på machinen nedlagda kostnader samt för de upoffringar Mag.
Wiberg deruppå gjort, torde motionärens framställning att något derutöfver måtte gifvas, icke framstå såsom opåkallad.
Upfinningar af sådan vigt torde i vårt land icke så ofta förekomma.
Sep t em ber e. tH. 59 Med ani. af hvad den sista talaren i afs:de ä Hr Scheutz anfört* torde jag få erinra, att Hr Scheutz 2;ne gånger erhållit en slik belöning.
Följaktligen anser jag sköl förefinnas att tillstyrka bifall till Utsk:ts förslag.
StatsUtskits
Utkde uplyser att ifråga:de räknemachin kostat Mag.
Wiberg omkring 1,500 rdr; samt omförmäler, »att Kongl. Vetenskaps-Akademien uttryckt den underd. »förhoppning, att Kongl. Maj:t måtte täckas bereda Mag.
Wiberg ett »honorarium af 3,000 rdr rmt, hvarigenom han komne i tillfälle »att fullända sin uppfinning.»
Då således redan Akademien föreslagit belöningen till dubbla beloppet af hvad machinen kostat samt Kongl. Majit ytterligare höjt denna summa med 2,000 rdr, anser jag att man kan, utan att behöfva förebrå sig någon slags njugghet, ega fullt förtroende derför att upfinriingens värde icke blifvit af Akademien samt Kongl. Majit för ringa upskattadt.
På dessa skäl yrkar jag fortfarande att R. o. Ad., med afslag å Utskits hemställan, måtte bifalla Kongl.
Mpjits nådiga framställning i ämnet, Sedan öfverläggningen förklarats fulländad samt H.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder yrkats dels bifall till Utskits hemställan och dels att R. o. Ad., med afslag derå, måtte bifalla Kongl. Majits nådiga framställning om ett anslag af 5,000 ridr till Mag.
Wiberg såsom honorarium för ifrågavide upfinning; framställde H.
Exc. först propos. på bifall till Utskits hemställan, dervid svarades många både ja och nej, samt sedermera propos. på afslag å samma hemställan och bifall till Kongl.
Majits i ämnet gjorda framställning, då svaren ulföllo med många ja jemte åtskilliga nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Föredrogs LagUtskits den 29 sisth Augusti och den lista dennes på bordet lagde Betänk.
Nio 47, i ani. af väckta motioner om förändring i Domkapitlens organisation.
LagUtskit har i det nu föredragna Betänkit afstyrkt allt afseende å de af Domprosten Knös och Prosten Sondén väckta motioner.
Den motivering, Utskit lagt till grund för detta afstyrkande, kan jag, för mm del, ingalunda finna tillfredsställande, utan att de anförda skälen äro högst knapphändiga^
Utskit har icke ingått uti någon egentlig pröfning af motionärernas förslag, utan hufvudsakligen stöd t sig på det enda skäl att Domkapitlen genom den nya lagen ang. religionsfrihet i landet erhållit en ny funktion.
De riksdag efter riksdag återkommande nya förslag uti förevide hänseende vittna dock säkrast derom, att ett verkligt behof af en reorganisation af Domkapitlen förefinnes.
Det är visserligen en sanning att LagUtskit vid sista riksdagen framlade ett förslag till (10 Den 8 September é.
M, ny organisation af Domkapitlen, hvarpå dock Kongl.
Maj:ts nådiga sanktion vägrades af skäl, att man till grund för berörde förslag lagt principer, hvilka voro helt och hållet nya för Domkapitlens förutnämnde organisation.
Mot Domprosten Knös’ motion är dock uti detta fall ingen anmärkning att göra; och då, på sätt jag redan förut erinrat, Utsk:t icke ingått uti någon närmare pröfning af förevtde "förslag, hemställer jag, att R. o. Ad., i likhet med Högv. Preste-S:t, måtte återremittera Betänk:t, på det att Utsk:t måtte komma i tillfälle att taga i närmare öfvervägande nämnde af Domprosten Knös i ämnet väckta motion.
Sedan öfverläggningen ansetts härmed afslutad, yttrade H.
Landtm., att derunder yrkats återremiss af förevarande Betänk.; hvarefter H.
Exc. framställde propos. i enlighet med berörde yrkande, dervid svarades ja och nej i blandning; med ani. hvaraf H. Exc. framställde propos. å bifall till Betänkit, då svaren utföllo med många ja jemte åtskilliga nej; och förklarade H.
Exc. sig nu hafva funnit ja öfvervägande.
Föredrogs, men begärdes af flere Ledamöter ånyo på bordet, StatsUtskits den 1 dennes bordlagde (Hinte N:0- 165, i ani. af de under nuvtde riksdag framstälde förslag ang. inrikes skeende uplåning emot Svenska fonderade statsobligationer.
Föredrogs och bifölls Stats-Utslcts den 1 dennes bordlagde Uthde N;o 166, i ani. af gjorda framställningar om beredande af annan embetslokal för R.
St:rs Justitie ombudsman och hans ex pedition.
Vid föredragning af StatsUtsk:ts den 1 dennes bordlagde Mern.
N:o 167, ang. kostnaderna för tryckningen af RiksStuis protokoller vid nuv:de riksdag, jemte dertill hörande bihang, biföl (os Utskits uti detta Mern. gjorda hemställanden; och lades till handlingarne hvad Utsk:t i slutet deraf omförmält.
Föredrogs StatsUtskits den 1 dennes bordlagde Utl.'de N:o 171, i ani. af väckt fråga om ersättning af allmänna model till Häradsskrifvaren G. E. Ruckman för den förlust, han lidit derigenom att hans innehafvande boställe blifvit för högt upskattadt.
Det vili synas mig vara, som man säger, »något för starkt», om R.
St. skulle komma in lill Kongl. Majit med begäran om förnyad upskattning af hvarje boställe, med hvars förra upskattning en boställsinnehafvare kan finna sig missbelåten.
Utht gifver vid handen, att Ruckman ingått till Kongl.
Majit med underdånig framställning i ämnet, att vederbörande Kongl. Maj:ts Be(h:de deröfver blifvit hörd, samt att Kongl.
Majit funnit Den'5 September e. m. skäl lemna ansökningen utan afsrde.
Vid sådant förhållande har dock Buckman icke ansett otillständigt att genom enskild motionär underställa frågan R.
Motionären åter, riksdagsfullmäktigen Söderholtz, är redan tillförene van att gå riksdagsvägen med sina framställningar.
Vid en föregående riksdag har nemi. samma motionär lyckats få framställning gjord hos R.
St. derom att han skulle få sig efterskänkt en del af arrendet å en kungsgård i Nyköpings län, emedan nästföreträdande arrendator af samma kungsgård icke betalt husrötesersättning och motionären icke före öfvertagandet af arrendet å kungsgården gjort sig underrättad derom att borgen för berörde ersättning icke varit stäld.
Vid sista riksdagen blef regleringen af lönerna för LandtSfatens tjenstemän icke fullständigt genomförd; men då med dess bringande till slut icke kan komma att dröja så serdeles lång tid, synes mig sannerligen att jemväl Ruckman kan afbida tiden, samt att några särskilda framställningar rörande hans boställe icke äro af behofvet påkallade.
Ruckman vore så synnerligen angelägen att blifva af med bostället, kunde han anhålla om dess utarrenderande på 30 år, då han äfven skulle kunna komma till en närmare och säkrare kännedom om, hvad detta boställe verkligen är värdt.
Jag hemställer om afslag å detta Betänk:de.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framstäld propos. blef Utsk:ts ifrågav:de Utkde af R. o. Ad. afslaget.
Slutligen föredrogs och lades till handlingarne BankoUtsk:ts den 1 dennes bordlagde Mern.
N:o 37, ang. verkställd omröstning öfver åtskilliga föreskrifter i det nya Banko-reglementet. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 10 e. m.
In fidem, O. Brakel. 02 I)cn 8 September f. m.
Lördagen den 8 September 1860.
Justerades 5 prot.utdrag för den 5 dennes, samt pleni-proto kollet för den 2o sisth Maj.
BorgareStit ankommet prot.- utdrag N:o 426, hvaraf inhemtades, att nämnde RiksSt., vid föredragning af StatsUtskits Uti.
N:o 163, i ani. af väckt motion ang. uplåtelse af Kronan tillhörig mark vid Carl Gustafs stads gevärsfaktori för en slussanläggning, dels afslagit nämnde Utlide och beslutat en underd. skrifvelse, af innehåll, att derest K. M., efter nådig pröfning af hvad i denne sak förekommit, eller vid ärendets ytterligare utredning sig visat, skulle finna skäl att i nåder till det bolag, som bildat sig för anläggande af en sluss till fortsättning af Eskilstuna kanal upp till staden, öfverlemna den Kronan tillhöriga mark, jemte vattenfall vid Carl Gustafs stads gevärsfaktori, som för den tillämnade slussanläggningen erfordrades, R.
St., i sådant fall, äfven för sin del dertill lemnade bifall; dels inbjudit de öfriga RiksStin att i samma beslut sig förena.
Jag får fästa upmärksamheten deruppå, att det ifrågavide bolaget icke egentligen begärt något understöd, utan vili utföra arbetet med egna krafter.
Allt hvad bolaget önskar, är, att erhålla tillåtelse till flyttning af en qvarn på andra sidan af den genom Eskilstuna stad löpande ström, mot förbindelse för bolaget att sjelft bekosta denna flyttning.
Det är äfven uplvst, att
Kronan icke af denna mark drager den ringaste nytta.
Då Kronan således icke på denna uplåtelse gör någon den ringaste förlust, synes mig något hårdt att icke denna begäran skulle beviljas; så mycket mera som bolaget går så ovanligt tillväga, att det icke anhåller om något understöd.
Då frågan förra gången förevar bos R. o. Ad., blef densamma återremitterad.
Som några olägenheter genom bifall tili denna inbjudning icke kunna upkomma, enär frågans slutliga afgörande beror på Kongl. Majit, så synes det mig vara nästan mycken försigtighet att förbjuda bolaget att på några vilkor få företaga arbetet före nästa riksdag.
Händelsen, hvarföre icke Pro pos.
, ehuru sådan varit begärd, från Kongl.
Majit ankommit, är Deri 8 September f. m. 63 att vattenverksegarne, äfvensom Magistraten och de Äldste i staden icke blifvit i saken hörde.
PS dessa skäl och då någon olägenhet icke härigenom tillskyndas det allmänna, får jag anhålla om bifall till ifrågavide inbjudning.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos. beslöt R. o. Ad. att, med frånträdande af förut fattadt beslut, BorgareStits ifrågav:de inbjudning antaga.
Uplästes och godkändes Exped.Otskits skrifvelseförslag N:o 122, ang. regleringen af utgifterne under RiksStatens Första Hufvudtitel.
Anmäldes och bordlädes nedannämnde, från Hiskin inkomne Mern., Utl:n och Betänkin, nemi. från SlatsUtskottet N:o 173, ang. verkställd omröstning i atil. af RiksStms skiljaktiga beslut rörande åtskilliga till statsregleringen hörande frågor; BankoUtskottet N:o 38, med förnyadt förslag till föreskrifter ang.
Bankens reservfond; N:o 39, i ani. af väckt fråga om inlösen af sedlar å daler kopparmynt; Lagutskottet N:o 48, i ani. af gjorda anmärkningar samt skiljaktiga beslut inom RiksSlin vid förehafvande af Utskits Betänk.
N:o 33, i fråga om antagande af ny konkurslag samt nya lagar ang. boskillnad och urarfvagörelse ; N:o 49, i ani. af gjorda anmärkningar samt skiljaktiga beslut inom Riks5t:n vid förehafvande af Utskrts Betänk.
Nio 28, öfver väckta motioner om dels uphäfvande, dels ock inskränkning af rättigheten att börda jord å landet; N:o 50, i ani. af gjorda anmärkningar samt skiljaktiga beslut inom RiksSttn vid förehafvande af Utskds Betänk.
N:0 34, i fråga om antagande af ny lag om tioårig prescription och om årsstämning Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet: N:o 161, i ani. af Kongl. Majits nådiga skrifvelse med det af komiterade afgifna underd. betänk:de och förslag äng. kommunalstyrelser ; Nio, 162, i ani. af vickt motion om nedsättning af medicinaltaxan samt om afskaffande af Apotheksprivilegierna ; N:o 163, i ani. af väckt motion om skyldighet för egare af utjordar eller andra lägenheter utan åsatt hemmantal att deltaga i allmänna onera; 64 Den 8 September f. m. N:o 164, i ani. af väckt motion om utarbetande afen allmän sundhetslära, för att på allmän bekostnad tryckas och utdelas; N:o 165, i ani. af väckt motion om åläggande för de embetsverk, hvilkas förvaltning och räkenskaper granskas af R.
St:rs revisorer, att till desse lemna upgifter på de förvaltningsfrågor, rörande hvilka skiljaktiga meningar inom verkets styrelse förekommit; N:0 166, i ani. af väckt motion om förändrade stadganden rörande det afdrag, som, då embets-eller tjensteman erhåller tjenstledighet, bör å lönen ske; N:o 167, i ani. af väckt motion rörande befordringsväsendet för civile tjenstemän; N:o 168, i ani. af väckt motion om uphörande af alla sportler till Statens tjenstemän; N:o 169, i ani. af väckt motion i fråga om undersökning af de ang. jord och skogar inom Norrbottens län utfärdade privi legier, frihetsbref m. m.; N:o 170, i ani. af väckt motion om förändradt sätt för utfärdande af sådana författningar, hvarigenom en förut gällande lagstiftning i en eller flera delar förändras; N:o 171, i ani. af väckt motion om ytterligare bestämmelser i afseende å båtsmännens inom Blekinge län tjenstgöringsskyldig het; saint N:o 172, i ani. af RiksStms skiljaktiga beslut öfver Betänkit N:o 131.
Företogs val af 26 Ledamöter och 6 Suppleanter till förstärkt LagUtsk.; och befunnos, vid valförrättningens slut, hafva blifvit utsedde till Ledamöter: N:o 60, Gr.
Mörner, C. G. D, med 17 röster.
N:0 115, Gr.
Lagerbjelke, Gustaf, med 17 röster.
N:o 140, Gr.
Björnstjerna, Carl Magnus, med 16 röster.
N:o 150, Frih. von Otter, fullm.
Leijonhufvud, Carl Gustaf, med 17 röster.
N:o 325, Frih. Rosenblad, fullm.
Hr Munck af Rosenschöld, Thomas, med 17 röster.
N:o 338, Frih. Tersmeden, Wilhelm Fredrik, med 17 röster.
N:o 313, Hr Drakenberg, Sten Johan, med 17 röster.
N:o 678, Hr Bildt, Didrik Gillis, med 17 röster.
N:o 775, Hr Mannerfelt, fullm.
Gr. Posse, Carl Erik, med 17 röster.
N:o 1960 A, Hr Montgomerie, Robert Nils Germund, med 16 röster.
N:0 1563, Hr Cederstråle, fullm.
Posse, Johan August, med 17 röster.
N:o 1648, Hr von Bahr, Carl, med 17 röster.
N:o 1749 B, Hr von Ehrenheim, Pehr Jacob, med 17 röster.
N:o 1824, Hr von Törne, fullm.
Hr von Krtemer, Gustaf Fredrik, med 17 röster.
N:o Den 8 September f. m. 65 N:o 2006, Hr Sandels, Pehr Benjamin, med 17 röster.
N:o 2036, Hr von Stapelmohr, fullm.
Hr Flach, Johan Fredrik Philip, med 17 röster.
N:o 2063, Hr Nordenfalk, Carl Olof Christian Joban, med 17 röster.
N:o 2127, Hr Segerheim, fullm.
Stjernstedt, Lars, med 17 röster.
N:o 2183, Hr Gripensvärd, Jacob Olof, med 17 röster.
N:o 2195, Hr Edelstam, Carl Fabian, med 17 röster.
N:o 2282, Hr von Printzencreutz, Bernhard Wilhelm, med 17 röster.
N:o 2302, Hr Skogman, Carl Johan Alfred, med 17 röster.
N:o 2308, Hr af Ström, Carl Ferdinand, med 17 röster.
N:o 2320, Hr Akerman, Fredrik, med 17 röster.
N:o 2325, Hr Fahraeus, Johan Fredrik, med 16 röster.
N:o 2331, Hr Ros, Anders Emanuel, med 17 röster.
Suppleanter: N:o 406, Hr Fahnehjelm, Gustaf, med 16 röster.
N:o 100, Hr Uggla, fullm.
Hr Cederschiöld, Robert Theofron, med 15 röster.
N:o 1038, Hr Bogeman, Johan Ludvig, med 14 röster.
N:o 778, Hr Leijonancker, Fredrik Wilhelm, med 13 röster.
N:o 1661, Hr Carlheim-Gyllenskjöld, Henric Adolf Oscar, med 12 röster.
Nio 1386 B.
Hr Adlercreutz, Axel, med 11 röster; Sedan genom lottning mellan de 4 ledamöter, som erhållit 16 röster, blifvit bestämdt, hvilka af dem skulle blifva ordinarie ledamöter eller hvilken borde såsom lista suppleant ingå.
Föredrogs sammans.
Stats- och BankoUtskits den 29 sisth Augusti och 1 dennes på bordet lagde Utlida N:o 24 i ani. af K.
Mits Nådiga Skrifvelse, med förslag ang. förändrad organisation af hypotheksinrättningarne i riket.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, förmälte, att han, för bedömande af frågan ane. sättet för föredragningen af det nu anmälta Utlidet, torde få fästa R. o. Adis upmärksamhet derå, att detsamma inneliölle följande förslag och hemställanden, nemi. l:o förslag till förordning ang. en allmän hypoteksbank för riket, uti 25 gg, å sid. 12—19; 2:0 ett förslag till öfvergående stadgande, å sid. 19 —20; 3:o förslag till förordning ang. de allmänna grunder, som vid hypotheksföreningars bildande och framtida verksamhet skola till efterrättelse gälla, uti 23 gg, å sid. 21—29; 4:o en å sid. 30 förekommande hemställan derom, att ändring uti ofvanberörde förordningar ej finge ske utan Kongl. Majits och R.
Stirs gemensamma samtycke; och slutligen 5:o förslag ang. öfverflyttning från R.
Stirs
Bank till den blifvande allmänna hypoteksbanken af fonden till utlåning mot pant i fastighet på landet, å sid. 33 och 34.
Härvid anmälte sig och yttrade H. X. 5 6fi Den 8 September f. m., Gr. Mörner, Carl Göran Detlof:
För den händelse att detta förslag kommer att g-vis föredragas, anhåller jag att denna detaljgranskning måtte föregås af diskussion öfver förslaget i sin helhet, då många torde finnas, som hafva anmärkningar att framställa mot sjelfva inrättandet af en hypotheksbank på de här angifna grunder.
Då första §:n just innehåller bestämmelsen, att en hypotheksbank skall inrättas, tror jag Gr.
Mörner vinner sitt syftemål genom föredragning g-vis, då nemi. ett afslag å g 1 skulle medföra hela förslagets omedelbara fall.
För den, som skulle önska att i en fullständig bild framställa för R. o. Ad. förev:de förslag, torde sådant möta svårighet vid föredragningen af l:sta §:n särskildt, emedan man då på samma gång måste ingå i granskning af flera följande gg, isynnerhet den 5:te.
Jag fortfar derföre i min anhållan, att diskussionen till en början mätte få omfatta förslaget i sin helhet.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, yttrade nu, att hvad anginge sättet för LFtlåt:ts föredragning, det blifvit yrkadt af Gr.
Mörner, att förslaget ang:de den allmänna bypotbeksbanken måtte i dess helhet göras till föremål för Ståndets öfverläggning, samt att, derest sådant skulle erfordras, förslagets särskilda gg sedermera skulle till afgörande förekomma; hvaremot Frih.
Tersmeden anhållit, att nämnde förslag måtte paragrafvis genomgås och afgöras; och ansåse H.
Exc. för sin del, att dessa olika meningar kunde förenas genom det förslag, H.
Exc. nu ville framställa, och hvilket öfverensstämde med det sätt, hvarpå vidlyftiga lagförslag flere gånger tillförene af R. o. Ad. behandlats, eller att den l:sta g:n uti ifrägav:de förordnings-förslag gjordes till föremål för Ståndets öfverläggning och beslut, med hvarje ledamot öppen lemnad rätt att yttra sig öfver förslaget i dess helhet, samt att utaf utgången af R. o, Ad:ns beslut öfver den l:sta g:n finge bero, huruvida förordnings-förslagets öfriga gg komme att särskildt företagas till afgörande eller icke.
Mörner förklarat sig icke hafva något att erinra emot det förslag, H.
Exc. sålunda afgifvit, blef propos. på bifall till detsamma framställd och med ja besvarad, till följd hvaraf föredrogs: