Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sökande anmäla sig, för att blifva antagne uti Ridderskapets och Adelns Cancellie, men om Protocollerne i samma mån hädanefter, som liittils tilltaga, torde det ändock blifva svårt, att bland de sökande finna nog många , som äro skicklige att behörigen biträda vid förandet och uppsättningen af Memorialprotocollen.
Man har ansett, att Ridderskapets och Adelns yngre medlemmar borde äga tillfälle att antagas i Cancelliet, för att der, likasom uti en skola, danas till kunnige Riksdagsmän.
Jag bestrider visst icke, att ju tjenstgöringen i Cancelliet kan i detta afseende för dem medföra mycken nytta, men jag kan tillika ej undgå, att beklaga skolmästaren, äfvensom Ridderskapel och Adeln, ty det är icke möjligt att meddela undervisning, då göromålen med den skyndsamhet, som vid Riksdagar är nödig, måste bestridas; och om den, sorn skall handlägga dessa göromål, icke redan är hemma deruti, vinnes denna undervisning icke annorlunda, än på tidens och deus bekostnad, som skall ansvara för göromålen.
Det är klart, att om hela Cancelli-personalen är så för sig kommen, att hvar och en kan både föra Memorial-prötocollet, och uppsätta detsamma, Protocollsuppsättningen och de deraf beroende justeringarne kunna fortgå vida hastigare, än hittills skett.
Jag anser derföre att, med afseende å en kommande tid, det vore högst nyttigt och tilläfventyrs äfven alldelels nödigt att stadga, att ehuru ofrälse personer icke skulle till ordinarie el - Den 16 November. 637 ler Extra-ordinaric-Cancellister vid Riddarlius-Cancelliet fä antagas, de likväl under Riksdagarne kunde i och för sjelfva Riksdagsgöromålen fä begagnas.
Ridderskapet och Adeln fordrar, och har rätt att fordra skyndsamhet, och jag tycker då, att man hör välja de medel, som säkrast befordra ändamålet.
Det kraftigaste medel i sådant afseende måtte väl vara, att endast till Riksdagsbetjening antaga de mäst skickliga, utan afseende å stånd; dock så, attnär lika skickliga Sökande sig anmäla, de, som jemväl äro frälsemän, böra äga företräde.
För min del kan jag ej annat än tillstyrka bifall å hvad Herr Riddarhus-Secreteraren yttrat.
Då det uttryckeligen är sagdt, att Adelsmän skola äga företräde, så lärer i alla fall denna utsträckning till ofrälse icke komma att ske, utan i nödfall.
Men jag anhåller äfven att få göra Ridderskapet och Adeln uppmärksam på behofvet af en redactionsförbättring.
I §. står: underlåter Riddarhus-Secreteraren j att söka permission.
Dervid torde höra tilläggas: och att styrka j det han densamma erhållit.
Det har blifvit anmärkt, att de Cancellister, som behöfva begagnas för Riksdagsgöromålen, icke voro nog skicklige till deras bestridande, om de tillika behöfde deruti undervisas.
Jag erkänner vigten af denna anmärkning; men Deri 16 November. då en person, som börjat denna befattning vid en Riksdag, vanligen dermed fortfar under flere påföljande, så böra till Protocollsanteckning och uppsättning icke behöfva antagas de, som sjelfve tarfva den första undervisningen.
Det är en beständig fortgång j denna befattning, såsom sjelfva Riksdagsmanna-kallet.
Jag hoppas således, att bristen ej hädanefter, mer än hittils skall blifva så stor, att man tvingas söka ynglingar utom Ståndet, och derigenom göra ett förut undgånget tillkännagifvande, att skickliga ämnen inom detsamma fattas.
För ungdomens bildning är denna befattning af mycken vigt, och för min egen del, skall jag alltid med tacksamhet erkänna det gagn jag rönt deraf, att hafva varit Riddarhus-Cancellist, ett gagn, som jag önskade kunna åt hvarje adlig yngling bereda.
Orsaken, hvarföre det ej varit möjligt, att få våra Protocoll så hastigt färdige, som de andre Ståndens, är lätt förklarad, genom den större mängd af Ledamöter och talande, som här finnas, emot hos dem.
Dessutom är Extra* Ordinariernes antal vida mindre här, än till exempel i Bonde-Ståndet.
Jag vågar derföre afstyrka all förändring härutinnan.
Herr Grefven och Landt - Marskalken yttrade , att då anmärkningar blifvit gjorde vid Riddarhus-Utskottets nyss uppläste Memorial, trodde Herr Landt-Marskalken sig först böra hemställa, om Ridderskapet och Adeln ansåg berörde Memorial böra, i an - Den 16 November. ledning af samma anmärkningar, lill Utskottet återremitteras.
Nej, Hvarefter Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till bifall å Samma Memorial.
Ja, jemte några Nej. Herr Berghman:
Såsom ett ytterligare skäl derföre, att Riddalhus-Secreteraren icke bör tillika hafva någon annan tjenstebefattning, får jag fästa uppmärksamheten derpå, att Protocollen för sista Riksdag ännu icke för 5 eiler 6 veckor sedan voro fullt färdigtryckte, och detta bade visst icke inträffat, Om Riddarhus-Secreteraren icke tillika haft annan tjenst.
Jag vågar väcka den siste Värde Talarens uppmärksamhet derpå, att den contra-proposition lian sjelf kommer att dictera får mycken likhet med Ja-propositionen, sorn naturligtvis blir på Utskottets Memorial.
Utskottet har erkänt rigtiglieten af den princip , att Piiddarhus-Secretcrarcn icke bör tillika vara Statens tjensteman, men dock förutsett möjligheten deraf, att genom ett vilkorligt stadgande härutinnan kunna erhålla en Secreterare af öfvervägande skicklighet.
Utskottet har derföre föreslaget den medelväg, alt i händelse skickligheten är lika, Den 16 November. företräde skall gifvas åt den, som afsager sig all annan Tjenst.
För mili del tror jag, att
Utskottet häruti gått ganska klokt oeh varsamt tillväga.
Jag är en hland dem , som här understödt Grefve Cronhjelms Motion.
Grefve Cronhjelm är nu frånvarande; men jag kan vitsorda hvad redan blifvit yttradt, att han sjelf i Utskottet instämt i det afgifne förslaget.
Jag underställer, om icke den värde Ledamoten, för att undvika tidsspillan, skulle vilja återkalla sin begäran om votering.
Jag har mycken akt ning för Grefve Cronhjelm; mendet är icke för att fullfölja hans point, som jag begärt votering.
Ridderskapet och Adeln vöre högst att beklaga, om bland deras personal skulle finnas så få män skicklige att föra Protocollet, att man skulle vara satt i nödvändighet att endast välja mellan 2 sökande, bland hvilka en öfvervägande skicklighet skulle finnas.
Jag hoppas Ridderskapets och Adelns Ledamöter icke så illa uppföda sina barn, att ju ibland dem i framtiden skola komma att finnas många kunnige personer.
Jag kan icke afstå från votering, utan förnyar min anhållan derom.
All vidare dis cussion torde endast tjena till att borttaga tiden, då ämnet redan har blifvit så grundligt behandiadt.
Och då öfvertygelse» är så Den 16 November. sä stadgad, och den värde Ledamoten ej vill afstå, anhåller jag, att vi genast må få skrida till delina Votering; då coiitraproposilion torde blifva på återremiss.
Det lärer
Vara förgäfves att begära undslippandet af denna votering.
Den Synes dock komma att
Slå ut ungefär som en votering härom dagen , hvilken Herr Berghman likaså ifrigt påstod, och der endast 8 röster instämde i bans mening.
Mig synes det annars vara en skälig aktning för Ridderskapetsoch Adelns knappa tid, om den värde Ledamoten afstod från sin begäran.
Jag har så litet som någon under denna Riksdag upptagit Ridderskapets och Adelns tid med långa tal; men jag kan nu icke afstå från votering» ty jag'
Vet» att jag vinner.
Herr von Hartmansdorff: Sedan Herr Berghman tyckes hafva förklarat, att han medelst voteringar vill taga sin skada igen för den mindre tid han upptagit med talande, så får jag afstå från mill begäran.
Herr Grefven och Landt-Marskalken framställde derefter följande Voterings-propositionl
Den som bifaller Riddarhus-TJtskoltetS Kidd. o. Ad.
Prat. X Band. 4 i 64a Den 16 November.
Memorial, i anledning af Grefve Cronlijelms väckta motion, att framdeles blifvande Riddarhus-Secreterare ej må tillika innehafva något Embete i Staten, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer Riddarhus-Secreteraretjensten hädanefter aldrig att förenas med något Embete i Statens tjenst.
Hvilken Voteringsproposition af Ridderskåpet och Adeln godkändes samt anslogs.
Sedan 44> 4^ och 46 §§-'ne i Riddarhus-Ordningen blifvit uppläste, börjades voteringen klockan 8 eftermiddagen; och befunnos vid voteringens slut, klockan 1 till 9 om aftonen, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit, som följer:
Nej — a5.
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskildt förde Protocoll blifvit uppläst, Herr Grefven och Landt-Marskalken
Den 16 November. 643 förklarade, det Ridderskapet och Adeln således beslutat, att Riddarhus-Secreteraretjensten hädanefter aldrig komme att med något Embete i Statens tjenst förenäs. v Herr Roos:
I anledning af det beslut Ridderskapet och Adeln nu behagat fatta, att till Riddarhus-Secreterare hädanefter icke får antagas någon person, som innehar tjenst på Kronans Stat, och att således den sökande, som vid inträffande ledighet kan komma i fråga vid nämnde Tjensts återbesättande, ovillkorligen skall vara förbunden att afsäga sig den Befattning i Staten han förut kan innehafva, vågar jag vördsamt hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln skulle anse nödigt, att någon lämplig Löneförhöjning nu ansloges för den blifvande Riddarhus-Secreteraren. 10 Då min öfvertygelse är, att Ridderskapet och Adeln nogsamt inser vigten deraf, att den Man, som skall bekläda detta Embete, äger utmärkt skicklighet och verklig förtjenst, är det likaså min öfvertygelse, att Ridderskapet och Adeln icke uraktlåter , att vid denna Tjenst binda de fördelar, förutan hvilka måhända de skickligaste ämnen såsom sökande skulle uteblifva.
Man lärer icke kunna neka, att steget utur Statens tjenst är för hvarje Embetsman högst vigtigt och betänkligt, och att 644 Den 16 November. det således troligen icke af någon beslutes, utan beräkning af de särskilta omständigheter som dertill kunna föranleda* Dessutom tror jag, att, om Ridderskap pet och Adeln vill vinna det stora ändamål, som, enligt min öfvertygelse, åsyftas med det nu fattade beslutet, det ändamål nemligen, att Riddarhus-Secreteraren skall vara oberoende och otillgänglig för alla ingifvelser, som för Riddarhuset kunna vara fremmande, så lärer det äfven blifva högst nödvändigt, alt med denna tjenst förena sådana fördelar, sorn kulina aflägsna RiddarhusSecreteraren från allt behof af någon annan befattning för framtiden.
Jag kan i intet afseende förena mig med den siste Talaren.
Riddarhus-Seereteraren har så anständig lön, att den icke behöfver ökas.
Han har 600 R:dr i ordinarie lön; dessutom fria husrum, 24 famnar ved, och särskilt arfvode för Protocollets förande under Riksdagarne.
Jag tycker, att detta är ratt anständigt, och tror, att Ridderskapet och Adeln aldrig skall sakna en skicklig man, som emot dessa inkomster åtager sig Secreterare-tjensten, Herr ven Hartmansdorff':
Jag hemställer, om vi icke kunde fä fortsätta prÖfningen af Riddarhus - Directionens Instruction, och ej längre upptaga tiden med ett amlie; som redan genom votering är afgjordt.
Den 16 November, 645 Hetr von Hohenhausen: Sedan Ridderskapet och Adeln nu fattat detta beslut, rörande Riddarhus-Secreteraretjensten, blir i följd deraf, en Redactionsförändring i i3 §:n nödvändig.
Den består belt enkelt uti, att ditsätta, det Ricldarhus-Secreterare-tjensten hädanefter aldrig får med något Embete Statens tjenst förenas.
Herr Riben; Jag hemställer, om det icke tydligen borde bestämmas, att RiddarhusSecreteraren ej skall taga afsked från sitt förut innehafvande Embete, förrän lian blifvit af Ridderskapet och Adeln i Secreteraret jens t en confirmerad, och således icke i anledning af det constitutorial, sorn Riddarhus-^ Directionen gifvit honom, Herr Berghman:
Det säger sig sjelf, att sådant icke behöfver ske förr, än han blifvit rigtigt antagen.
Jag tror ett särkilt stud. gande derom icke behöfvus, Undertecknad Riddarhus-Secreterare :
Den sist talande Ledamoten har ej ansett det tillägg nödvändigt, att en blifvande Riddarhus-Secreterare hädanefter skulle få behålla dess förut innehafde Embete, intilldess han blifvit af Ridderskapet och Adelil confirmerad i sin nya befattning.
Jag får i anledning deraf den äran upplysa, att då jag af Riddarhus-Directionen förordnades till Riddarhus-Secreterare, fann Directionen, ehuru det då alldeles icke var stadgadt, att Secrete - 646 Den 16 November. rare-sysslan skulle vara skild från publik tjenstebefattning, för godt, att vid berörde förordnande foga det bestämda villkor, att jag genast borde taga afsked ur Statens tjenst, hvilket
Directionen sedermera, uppå min derom gjorde hemställan, i så måtto mildrade, att jag ålades skaffa mig Kongl. Permission från min publika tjenstebefattning intill slutet af näst derefter blifvande Riksdag, som jag ock före inträdet i Riddarhus-Secreterare-tjensten måste efterkomma.
Det vid sista Riksdag varande Riddarhus - Utskott, som äfven tillstyrkte det stadgande, att Riddarhus-Secreteraren icke måtte tillika få innehafva någon publik tjenst, ansåg jemväl nödigt, att särskild föreskrift meddeltes derom, att Riddarhus - Secreteraren ej borde åläggas frånträda sin publika tjenstebefattning, förr än han blifvit af Ridderskapet och Adeln confirmerad.
Denna föreskrift, som äfven af Riddarhus-Utskottet föreslogs, kom likväl sedermera alt förfalla derigenom, att Ridderskapet och Adeln vid sista Riksdag, hyllande lika ädelmodiga som upphöjda tänkesätt, afslog Riddarhus - Utskottets hemställan om Riddarhus - Secreterare tjcnstens skiljande från all publik tjenstebefattning.
Enär förhållandet är sådant, skall jag icke hafva något emot, att det får stå i redaction, att Riddarlius-Secreteraren må bibehålla den syssla han förut innehaft, till dess han blifvit af Ridderska - Den 16 November. 647 pet och Adeln i Secreterare-tjensten confir» merad.
Sedan den siste värde Talaren äfven medgifvit, hvad Herr Riben framställt, instämmer jag i hans anförande, och tror ett sådant stadgande höra i redactionen införas.
Herr Grefven och Landt - Marskalken hemställde, att de af Riddarhus-Directionen framdeles förordnade Riddarhus-Secreterare icke må åläggas, att frånträda de publique tjenstebefaltningar de i Staten kunna innehafva förr, än de blifvit i Riddarhus-Secreterare-tjensten af Ridderskapet och Adeln confirmerade.
Herr Grefven och Landt - Marskalken hemställde vidare, att orden: affordra honom hans afskedsansökning och derefter> måtte utur i3 §:n utgå.
Hvarefter Herr Grefven och Landt-Marskalken frågade , om Ridderskapet och Adeln behagade tillåta, att äfven ofrälse personer finge till Extra Cancellister under Riksdagarne antagas.
Nej. 64a Dm 16 November, Herr Berghman; Jag får endast föreslå det tillägg, att oro Riddarhus-Directionen skulle af misstag till Cancellister antaga Ynglingar, soro icke voro så skicklige, att Riddarhus-Secreteraren kunde vara nojd med dem, Riddarhus-Secreteraren då måtte äga, att, när han så för godt finnér, förafskeda dero.
Undertecknad Riddarhus - Secreterare ; Jag är Herr Berghman på det högsta förbunden för den nya befattning, hvarmed han vill hedra mig.
Men då RiddarhusSecreteraren alltid i Riddarhus-Directionen föredrager dessa ansökningar, har han äfven tillfälle, att hos Directionen utverka, det de skickligaste hland de Sökande må blifva antagne.
Jag skulle således förmoda, att den af Herr Berghman ifrågaställde rättighet att efter godtfinnande afskeda Cancellibetjeoingen, hvilken under Riksdagarne hädanefter sorn lnttils synes böra tillkomma Herr Landt-Marskalken, icke torde vara för Riddarhus-Secreteraren nödvändig.
Herr Qrefven och Landt - Marskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln fann nödigt, att i den af Herr Berghman omförmälte omständighet vidtaga det beslut Herr Berghman föreslagit, Ropades Nej, Herr Grefven och Landt-Marskalken
Protocoll, s* - hållna hos ' v' * * Höglo f 1 i g é Ridderskapet och Adeln, vi d Lagtima Riksdagen i Stockholm, Ar 1823.
Eljte Bandet.
STOCKHOLM, tryckt hos Fr.
B, Nestius, 1824* Måndagen den I December.
Utdrag af Prolocollet hållet hos Högl.
Ridaerskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 29 November 1823* S. D. Remitterades till Lagutskotteti Herr Rosenblads, B., den dennes eftermiddagen pä bordet lagde Motion , angående ändring i 9 Cap. 2 §. Handels-Balken, Ut Supra. S. D.
Och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne samt den 27 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden; Frän Stats- och Banco-Utskotten:
Af den 26 dennes: 4 Den 1 December f. m.
N:o 621.
I frågan om sättet för inlösen af f. d. Filial-Disconteroes ännu utelöpande skuldförbindelser.
N:o 622.
I anledning af Riks-Ståndens slciljaktige beslut, i afseende på sättet för slutliga behandlingen af den väckta frågan om Låne-rätt uti Riksens Ständers Bank för Allmänna Brandförsäkrings-Verket.
Frän Stuts- Utskotlet:
Af den 26 dennes: N:o 623.
Angående Riks-Ståndens skiljaktige beslut, i fråga om pensions anslående åt förre Justitia Ombudsmannen Herr Friherre L. A.
Mannerheim, samt målets öfverlemnande till förstärkta Stats-Utskottet.
N:o 624.
Med förslag till Allmänna Reglementet för Riksgälds-Contoiret.
Af den 21 dennes: N:o 626.
Angående utdelning af återstående Exemplar utaf Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll vid 1815 års Riksdag.
N:o 629.
Öfver väckt Motion om Ladugårdslands Bränneribyggnaders anslående till begagnande för Veterinair-Inrättningen.
Frun Stats- och Bevillnings- Utskotten :
Af elen 18 dennes:
Den 1 December J, m, 5 N:o 627.
I anledning af väckt Motion , angående upphäfvande af Lästafgiften för Fartyg som segla på Norrige, samt om jerankning af öfrige Convoy-afgifter.
Frän Bevillnings- pch Lag-Utskotten:
Af den 15 dennes : N:o 60.
Angående visse ändringar och tillägg uti Kongl. Förordningen den 20 December 1815» i hvad den rörer bränvinspannors mätning och stämpling, samt ansvar för origtighet dervid.
Ut Supra. S. D. Då nu å nyo föredrogs Förstärkta Stats-Utskottets den 24 dennes under N:0 625 afgifne , samt den 27 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial , rörande Tullbevillningens utgörande ; fann Ridderskapet och Adeln , att samma Memorial endast borde till Bevillniogs-Utskottet öfverlemnas.
Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls BevilInings- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens den 21 dennes under N;o 59 afgifne , samt den 25 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, med förslag till Reglementariska föreskrifter vid den föreslagne och till en del gillade Tariffen för Tullbevillningens beräkning å inkommande och utgående varor.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Bevill - 6
Den i December f. m. nings-Utskottets den 26 dennes under N:o 61 aflåtne, samt följande dagen på bordet lagde Memorial, med förslag till voterings propositioner , i afseende på yppade sk i Ijaktigh.eter, rörande fullmakters och lysningssedlars förseende med stämpladt papper; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, under förblifvande vid Dess, i berörde ämnen förutfattade beslut, samt, med godkännande af de utaf Bevillningsutskottet föreslagne voterings* propositioner, öfverlemna dessa frågor till Förstärkta Stats-Utskottets afgörande.
Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och återremitterades, på grund af Friherre Cederströms, Jacob, dervid gjorde anmärkning , Stats-Utskottets den lg dennes under N:o 61 g afgifne, samt den 25 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af väckt Motion, att den våning Kongl. Allmänna Magazins-Birectionen hittills begagnat, måtte upplåtas till Hedervärda Bondeståndets disposition.
Vid förnyad föredragning af BancoUtskottets den 21 dennes under N:o 82 afgifne, samt den 22 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande, angående förrättad Revision öfver Banco-Discont-Verkets förvaltning för år ig22 och någre föreslagne stadganden för framtiden, som med samma verk ega gemenskap; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Den 1 December f m. j Adeln bifallet, Utskottets ifrågavarande utlåtande borde läggas till Handlingarne.
Upplästes till justering och godkändes följande Expeditions-Utskottets insände förslag till Riksens Ständers underdånige Skrifvelser till Kongl. Majit: N:o 365.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Bref, rörande inrättningen af ett Handels-Låne-Contoir i Götheborg m. m. N:o 367.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Bref, angående ett Höganäs Stenkolsverk beviljadt understöd af Statsmedlen.
N:o 368.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition , i afseende på fortfarandet af det Convoy-Comthissariatet beviljade Credit! v. Upplästes till justering Expeditions-Utskottets under N:o 366 afgifne förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t, angående anläggandet af en vattenledning till Carlscrona.
Herr Nordenskjöld, Otto Gustaf: Uti Expeditions-Utskottets nu upplästa förslag till underdånig
Skrifvelse till Kongl. Maj;t angående 8 Den 1 December j. m. en Vattenledning vid Carlscrona, står att anslaget skulle utgå uti 5 år eller till nästa Riks. dag.
Jag tror detta vara ett misstag, ty jag påminner mig , att vid öfverläggningen härom uti Stats-Utskottet beslöts , att uttrycket eller till nästa Lagtima Riksdag borde utgå , på det att icke anslaget komme att upphöra , i fall en Urtima Riksdag inom dessa 5 år komme att äga rum.
Jag anhåller således om en sådan rättelse uti den underdåniga Skrifvelsen, att ofvannämnde uttryck eller till nästa Riksdag må komma att utgå.
Herr Gref ven och Landt.Marskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg Expeditions-Utskottets Förslag böra , i anledning af Herr Nordenskjölds dervid gjorde anmärknings till Utskottet återremitteras.
Föredrogos å nyo och gillades följande Banco-Utskottets den 26 sistledne November aflåtne, samt den 29 derpå följde på bordet lagde, Memorial:
N:o 83- Angående någre nödige ansedde förklaringar och ytterligare controiler, i afseende på Bankens Cassör, jemte en årlig ersättning af 200 R;dr för Cassa-Commissariens derigenom ökade arbete och möda.
Den 1 December f. rn.
9 N:o 84- Angående ett tillägg uti de hittills gällande reglementariska föreskrifter, i afseende på Bankens Embetsmäns och Betjentes Pensionsrättighet.
N:o 85- Angående Instruction för BancoUtskottet vid nästinfallande Riksdag.
Företogs till pröfning Constitutions-Utskottets den ii sistledne November under N;o72 aflåtne , samt den 16 i berörde månad på bordet lagde , Memorial , rörande de i Serskilta Utskottets Förslag , till ny reglering af Styrelse-Verken , förekommande Grundlags-frågor.
Herr af Lehnberga Carl Magnus, anhöll, att som Constitutions - Utskottets förevarande Memorial innefattade ii serskilte punkter, hvarje punkt måtte serskildt för sig företagas och pröfvas.
Och fclef denna Herr af Lehnbergs anhållan, uppå gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln bifallen. i:sta P unkt en.
Att Förvaltnings-Cheferne eller Stats-Secreterarne må erhålla benämning af Föredragande Stats-Råd.
Grefve LöwenhjelmA
Gustaf: I anledning 10 Den 1 December J. m. af denna punkt anser jag mig böra underställa, huruvida ej samtlige de föreslagne Ministrarna borde få namn af Stats-ministrar.
Jag förbiser ingalunda skyldigheten hos hvar och en, sorn går att pröfva företrädares Lag-föreskrifter, att förutsätta , det dessa varit grundade på gilltiga skäl, och att söka tänka sig in i dessa.
Men det är detta jag i förevarande fall aldrig förmått, Jag har icke kommit längre, än till aning af skäl , hämtade utur 1809 förevarande temporaira, kanske personliga, men i alla fall transitoriska förhållanden.
Nu då vi ju sysselsätta oss med att i en mera systematisk uppställning än hittills bringa Styrelse-verkets organisation , och intilldess ett enda i sakens natur och ändamål grundadt skäl uppgifvas , hvarföre de, som förestå Justitiae- och Utrikes Departementernas förvaltning , skola föra en högre titel, kan jag ej annat än yrka , det med lika slag af befattning och lika ansvar måtte följa lika titel.
Hvilken denna titel blir, är mig för öfrigt iikgilltigt, endast vi systematiskt förfara.
I Organisations-frågor är systematisk nomenclatur icke utan vigt.
Benämningar utöfva också sitt välde på begreppen.
Jag öfverlemnar denna anmärkning till det afseende den vid målets generella afgörande kan anses förtjena.
Emot hvad den siste värde Talaren yttrat, får jag vördsamt hemställa, huruvida någon annan benämning än Stats-Råd är lämplig för de öfriga Ledamöterna af Stats-Rådet, utom de 2:ne, som hittills blifvit kallade Ministrar.
Det är väl