Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag beklagar icke att embetsmyndigheter hafva att göra, då någonting dermed kan vinnas, men då motsatsen blir förhållandet, måste jag motsätta mig en dylik påökning i arbete.
På alla dessa skäl anhåller jag att Gr.
Sparres förslag måtte vinna bifall.
En så mörk tafla, som den siste talaren updragit öfver landstingets verksamhet, har jag icke hört någon förut skildra; tvertom ansågs inom Utsk:t, der flera landshöfdingar finnas, detta stadgande om landstinget vara bland de vigtigaste för kommunen, såsom äfven synes af Betänk:t.
De ansågo nemi. att genom landstinget skulle det blifva en möjlighet för K.
Befhde att få afgjorde en mängd frågor, som röra länets gemensamma intressen.
Visserligen kan man säga att landstinget skulle få besluta öfver hvad ärende som helst, men om det skulle gå öfver sin befogenhet, så finnas 2:ne §§, af hvilka den ena säger att de och de besluten skola underställas K.
M:ts pröfning, och andra K. M:ts Befhdes, med undantag af några särskilda, som röra den inre organisationen af landstinget.
Jag yrkar fortfarande bifall till lista §:n. Gr.
Jag vill endast erinra den sista talaren att jag började med att tillkännage att jag önskade det länsstyrelserna måtte sättas i tillfälle att rådgöra med af länet utsedde ombud, men deraf följer ingalunda att man önskar en sådan institution som den ifrågav:de.
Tvertom skulle jag anse den förderflig, och kunde tjena den siste talaren med uplysningar att under de 1 1 år, som jag varit landshöfding, har icke brist på göromål förefunnits, men att de för kommunerne mera gemensamma ärenden, som under hela denna tid förekommit, icke varit flera än att de mer än väl samtligen kunnat afgöras på den tid, som nu är anslagen för ett enda landstings sammanträde.
Det har blifvit lagdt mig till last att jag vid ärendets remiss till Utsk:t icke yttrat mig öfver detsamma, utan nu så sent framkommit med mina anmärkmr.
Ad. väl bekant att någon diskussion vid remisser icke gerna bör ega rum, och vid sådant förhållande har jag alltid sökt, så litet som möjligt, besvära protokollerna.
Att jag så sent framställt mina betänkligheter, härleder sig derifrån att Betänkit så sent framkommit, och det måtte vä) icke vara mitt fel.
Jag vet också icke när jag skolat yttra mig.
Det har blifvit sagdt att jag borde lemnat in ett skriftligt yttrande till Ekon.Utsk:t; jag finner icke i grundlagen att en sådan utväg står riksdagsmannen öppen att kommunicera sig med Utsk:t, och då sådana försök blifvit gjorda, hafva de tillbakavisats; jag har således aktat mig för något sådant.
Man har sagt att det af mig framställda förslag icke är lämpligt, emedan Den 15 September e. m. 207 K. M. i sin sednaste Skrifvelse begärt att R.
St:r skulle öfver ifragavide ärende fatta beslut; men då förslaget är af sådan beskaffenhet att R.
St:r för fattande af beslut i detta afs:de önska inhemta uplysning af vederbörande myndigheter, så innefattar detta ju ett svar på K. Mits Skrifvelse. Gr. Mörner, Carl Göran Detlof:
Den fråga, som nu utgör föremål för R. o. Ad:ns öfverläggning, är otvifvelaktigt af en ganska stor vigt, och det är vid sådant förhållande att beklaga att densamma inkommit till Ståndet så att säga i ll:te timman.
Då Utskit haft 10 månader att besinna sig på ett beslnt, har Ståndet endast haft 5 dagar att begrunda Utsk:ts förslag.
Det iir nog mycket hegardt, att då riksdagen hunnit så nära sitt slut, som nu är händelsen, samt en massa af ärenden taga riksdagsmännens tid och upmärksatnhet i anspråk, man skall hafva hunnit fullständigt sätta sig in uti och vara beredd att yttra sig öfver ett förslag, som i så väsendtlig mån skiljer sig från nu gällande stadganden.
Hvad först rörer formen för ärendets behandling, så skulle Utskit, om det velat göra sig underrättadt om huru dylika frågor vid föregide riksdagar blifvit behandlade, hafva funnit att de blifvit handlagde af Sammans.
Lag- och Ekon Utskm.
När i denna författning förekommer ett förslag om kyrkostämma och kyrkoråd, kan det så mycket mindre hafva saknats anledning för Utskit att ifrågasätta ett sådant sammanträde, som hittills allt hvad som rört kyrkoråd, deras sammansättning och verksamhet, handlagts uteslutande af LagUtskit, och det är troligen nu första gången som en sådan fråga behandlas endast af Ekon.Utskit.
Det är, åtminstone för mig, ett formelt hinder att för närvarande vidare ingå i frågan, och, jemte det jag förenar mig med Gr.
Sparre, anhåller jag att nu föredragna lista g måtte blifva till Utskit återremitterad.
Med ani. af den siste talarens yttrande att det varit ett formfel att Utskit icke sammanträdt med LagUtskit, får jag erinra om att jag förra gången yttrade, det LagUtskit återlemnade denna fråga till R.
Stir, hvarpå den remitterades till Ekon.- Utskit, och Ekon.Utskit kunde icke förmoda annat, än att, om LagUtskit ansett det vara en fråga som tillkom Sammans.
Lag- och Ekon.Utskit att behandla, skulle LagUtskit icke återlemnat frågan.
Deraf var det sorn Ekon.Utskit slutade till att här icke var fråga om ett lagstadgande, som skulle antagas af R.
Stir, utan endast att yttra sig öfver ett förslag, som man väntade skulle framläggaa inför R.
Hvad åter beträffar yttrandet att Utskit först i llite timman framkommit med ärendet, så tror jag att Utskit har på allt sätt vinnlagt sig om att fortskynda frågan.
På afdelningen sammanträdde man hvarje dag, sedan denna fråga började behandlas, och så äfven inom Utskit.
Således tror jag att denna förebråelse var obefogad.
Exc. Hr Gr. o. Landtm., att derunder yrkats dels bifall till den föredragne 208 Den lfi September e. m. lista §:n uti förslaget till förordning om kommunalstyrelse på landet, och dels af Gr.
Sparre, att R. o. Ad. måtte för sin del besluta, »det R.
M:ts i ärendet aflåtna Nåd.
St:r funnit de ifrågav:de förslagen innehålla, jemte den af R.
St:r önskade institutionen af landsting, så väsendtlig» förändringar i nu gällande stadgande» om stads- och landtkommunernas förvaltning, att E.
St:r anse sig icke böra, utan efter erhållen del af de uplysningar, som genom alla vederbörandes hörande kunna vinnas, ingå i pröfning af förslagen; men anhålla, att K.
M:t täcktes till Rikets näst sammanträdande Ständer Nådig Propos. i ämnet meddela»; och hade Grme Liljencrants och Mörner om detta förslag till beslut sig förenat, dervid den sistnämnde fogat det yrkande, att, så vida samma förelag ej vunne R. o. Ad:»s bifall, den förev;de lista §:n måtte blifva till Utsk:t återremitterad.
Exc. först propos. på bifall till den oftaberörde lista §:n, dervid svarades många nej, blandade med ja, och sedermera propos. på antagande af det förslag till beslut, Gr.
Sparre afgifvit, då svaren utföllo med många ja jemte åtskilliga nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Uplästes och godkändes följande förslag till voter.-propos.: »Den som bifaller det af Gr.
Sparre, med ani. af Allm. Besv.- och Ekon.Utskits Betänk.
N:o 161, framstälda förslag till beslut, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, bifaller R. o. Ad. lista §:n uti det af komiterade afgifne förslag till förordning om kommunalstyrelse på landet.»
Hr Gr. o. Landtm, hemställt och R. o. Ad. bifallit, att till följd af det beslut, R. o. Ad. nu fattat, någon vidare föredragning af ifrågavide Betänk, ej kunde ega rum; åtskiljdes R. o. Ad. kl. V* 11 e. m.
In fidem, O. Orakel.
Pen 18 September. 209 Tisdagen den 18 September 1860- Plenum kl. l/2 7 e. m.
Justerades 2 prot.utdrag för den 15 dennes e. ra.
Föredrogs ånyo och bifölls Allra. Besv.- o. Ekon.Utskits den 8 och 12 dennes bordlagde Betänk.
N:o 162, i ani. af väckt motion ora nedsättning af medicinaltaxan, samt om afskaffande af apotheksprevilegierna.
Föredrogs Allm. Be9v.- och Ekon,Utsk:ts den 8 och 12 dennes bordlagde Betänk.
N:o 165, i ani. af väckt motion om åläggande för de embetsverk, hvilkas förvaltning och räkenskaper granskas af R.
St:rs Revisorer, att till dessa lemna upgifter på de förvaltningsfrågor, rör:de hvilka skiljaktiga meningar inom verkets styrelse förekommit.
Hr Printze nsköld, Carl:
Mig synes, som skulle den af Utsk:t här tillstyrkta framställningen icke otydligt innebära en afsigt att utvidga R.
St:rs makt, på det' att de må få skäl att tillegna sig det från fordna tider så sorgligt ryktbara namnet af »Rikets allena styrande Ständer».
Jag har för min del aldrig hört omtalas, att de olika meningar, som kunna förefinnas t. ex. hos ledamöterna uti en domstol, bruka öfverlemnas åt offentligheten, vid andra tillfällen, än då de begäras ut för att till trycket befordras.
St:rs Revisorer måtte det väl också vara tillräckligt att få del af de verkligen fattade besluten, för att tillse huruvida dessa stå i öfverensstämmelse med de af R.
M:t giftia instruktioner; hvaremot
Revisorerne väl icke hafva något att göra med deh särskilda mening, som tilläfventyrs någon ledamot uti ett embetsverk kan hafva hyst och uttalat, och som bör i prot. förvaras såsom ett skydd för denne, i händelse åtgärden skulle blifva föremål för åtal.
Jag önskar alltså och hemställer till R. o. Ad., att detta Betänk, måtte såsom onödigt och alldeles obehörigt varda ogilladt.
Häruti instämde Gr. Sparre, Erik.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framstäld propos., blef ifrågav:de Betänk, af R. o. Ad. afslaget. H. X. 14 210 Den 18 September.
Ekon.Utsk:ts den 8 och 12 dennes bordlagde Bet. 169, i ani. af väckt motion i fråga om undersökning af de ang:de jord och skogar inom Norrbottens län utfärdade privilegier, frihetsbref m. m.
Afven denna Ekon.Utskrts framställ ning finner jag icke vara af behofvet påkallad.
Om några olagliga privilegier af det ifrågav:de slaget finnas, så torde det vara vederbörande embetsman inom provinsen, som det åligger att tillse det de varda afskaffade, men icke kan jag finna något skäl uti, att hos K.
M:t anhålla om anställande af en allmän undersökning rör:de alla de sågverksprivilegier, som finnas i Norrbottens län.
Den siste värde talaren synes före ställa sig, att här är fråga om någon inskränkning i nuv:de sågverksegares undfångna privilegier, men så är ingalunda förhållandet.
Saken är helt enkelt den, att det finnes åtskilliga gamla privilegier i Norrbottens län —> t. ex. ett af 175 3 för en Mellencreutz på ett område af 20 mils längd och 10 mils bredd, och ett annat för en Palmstruch å en sträcka af 10 mils längd och 2V2 mils bredd — hvilka man visserligen anser försutna, men hvarom nödig bevisning icke kan företes i brist på utredning.
Dessa privilegiers egentliga olägenhet ligger deruti att de förhindra K. M:ts
Befde att tillåta anläggande af nybyggen på de uplåtna områdena, och jag anser derföre Ekoo.Utsk:t hafva fullkomligt rätt uti att tillstyrka en sådan åtgärd som den här föreslagna.
Jag anhåller att K. o. Ad. ville bifalla Betänk:t.
Jag har icke af Hr Hjärnes yttrande kunnat öfvertygas om nyttan eller nödvändigheten af den föreslagna åtgärden.
De tvister, som kunna upstå i fråga om en anläggning af nybyggen, åligger det i alla fall K. M:ts Befhde att afgöra, och således torde icke någon särskild befallning från K.
M:t derom behöfvas.
Detta så mycket mindre, som vi veta, att Norrbottens län förvaltas af en höfding med sällsynt skicklighet i allt som rörer jordbruket, och med en aldrig hvilande verksamhet för dess bästa.
Jag fortfar i min anhållan om afslag, då jag anser det vara olämpligt att besvära K.
M:t med underd. skrifvelser i andra fall än då verkligt behof sådant kräfver.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, uptagit de derunder gjorda yrkanden om dels bifall till och dels afslag å Utsk:ts förev:de Betänk., framställdes först propos. å bifall och sedermera propos. på afslag å samma Betänk., hvilka båda proposrr besvarades med blandade ja och nej; hvarefter gjordes förnyad propos. på bifall till Betänk;t, och då dervid svarades många ja jemte åtskilliga nej, förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Den 18 September. 211 Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:ts den 8 och 12 dennes bordlagde Betänk.
N:o 171, i ani. af väckt motion om ytterligare bestämmelser i afs:de å båtsmannens inom Blekinge län tjenstgöringsskyldighet.
Så väl motionären som Utsk:t hafva något misstagit sig, då de trott, att rotekontrakterna innehålla någon viss bestämd tid för båtsmännens tjenstgöring.
Der står nemligen blott att de upfordras till tjenstgöring i allmänhet 4 månader, men kontrakterna förutsätta att de kunna qvarhållas längre, om behofvet så krafve».
Jag anhåller derföre om afslag å denna framställning såsom icke behöflig.
Jag har inom Utsk:t biträdt deras åsigt, som medverkat till framläggande af detta Betänk., och det hufvudsakligen på den grund, att man ansåg, det båtsmännen borde komma i åtnjutande af någon ersättning för den tid, de utöfver 4 månader qvarhållas vid stationen.
Jag vill visserligen icke mycket ifra för framgången af förslaget, men har dock velat anföra motivet dertill.
Sedan öfverläggningen förklarats fulländad, samt H.,Exc. Hr Gr. o. Landtm, uptagit de derunder gjorda yrkanden om dels bifall till och dels afslag å Utsk:ts ifrågav:de tillstyrkande, framställde H.
Exc. först propos. å bifall till detsamma, dervid svarades många nej jemte några ja, och sedermera propos. på afslag derå, hvilken sednare propos. besvarades med många ja och några nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Föredrogs och lades till handlingarne StatsUtsk:ts den 12 dennes på bordet lagde Mern.
N:o 177, i ani. af återremiss å förslag till voter.propos:r i fråga om statsbidrag för iståndsättande af Linköpings domkyrka.
Föredrogs och bifölls Sammansatta Stats-, Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:t,s den 12 dennes bordlagde Betänk.
Nio 30, i ani. af väckt motion om förändrade föreskrifter rör:de vilkoren för erhållande af understöd utaf allmänna medel till utflyttning i följd af laga skifte.
Vid föredragning af BankoUtsk:ts den 12 dennes bordlagde Utlåt.
Nio 40, i ani. af gjorda ackordsanbud för Bankens återstående fordringar på grund af protesterade vexlar, hördes två le - 212 Den 18 September. damöter begära detta Utlåt, på bordet, hvarefter anmälte sig och yttrade.
Jag kan icke underlåta att anhålla, det de ledamöter, som begärt detta Betänk, andra gången på bordet, måtte derifrån afstå, då riksdagen är så långt framskriden och det således är af vigt att de återstående ärendena skyndsamt behandlas. Hr Hjärne:
Det är just för att icke uppehålla ärendenas gång, som jag begärt på bordet detta Betänk., sorn säkert kommer att föranleda vidlyftig diskussion.
Jag nödgas således vidblifva min gjorda anhållan.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att då det förev:de Utlåt:t blifvit af två ledamöter begärdt ånyo på bordet, komme detsamma att der hvila.
Föredrogs och bifölls Frih. Tersmedens, Wilh. Fredrik, den 12 dennes väckta och då bordlagda förslag, att de öfriga RiksStm skulle jnbjudas att instämma uti E. o. Ad:s, vid behandling af Sammansatta Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon,Utsk:ts Betänk, N:o 25, fattade beslut om beviljande af medel för anläggande af en elektrisk telegraf från Ostersund till någon punkt vid Bottniska viken.
Efter föredragning af Konst.Utslcts den 15 dennes bordlagde Mern.
N:o 60, i ani. af RiksSt:ns beslut rör:de Konst.Utskrts i Mera:t N:o 5 2 framställda förslag till ändring i 16:de och 22:dra §§:ne R.O.; blef den af Utsk:t föreslagne voter.proposm godkänd.
Föredrogs, men begärdes af flera ledamöter ånyo på bordet, Konst.Utsk:ts den 15 dennes bordlagde Mern.
N:o 61, i ani. af RiksStms beslut rör:de det uti Konst.Utsk-.ts Mern.
N:o 53 framställda förslag till ändringar i R.F.-n och R.O.m, om riksdags hållande hvarje år.
Föredrogos och lades till handlingarna Kon9t.Utsk:ts den 15 dennes bordlagde Mern.:
N:o 62, i ani. af RiksStms. beslut ronde Konst.Utsk:ts i Mem:t N:o 57 framställda förslag till ändring i 14:de gm 5:te mom:t R.Orn ; samt N:o 63, i ani. af RiksStms beslut ronde Konst.Utskrts uti Mem:t N:o 58 afgifna förslag till ändring i 14:de §:n 4:de och 5:te momm R.
Om.
Föredrogs, men begärdes af flera ledamöter ånyo på bordet, Den 18 September. 213 Konst.Ut8k:ts den 15 dennes bordlagde Mera.
N:o 64, med förslag till ändring i 23:dje §:n l:sta morn:t ll.O:n.
Föredrogs, men begärdes af flera ledamöter ånyo på bordet, StatsUtsk:ts den 15 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 178, i ani. af liiksSt:lis skiljaktiga beslut uti åtskilliga till regleringen af utgifterna under RiksStatens Åttonde Hufvudtitel hörande frågor.
Föredrogs och bifölls StatsUtsk:ts den 15 dennes bordlagde Mera.
N:o 179, i ani. af återremiss å Utlåtit N:o 29, ang:de hegardt anslag för reparation af St.
Mariae kyrka i Sigtuna.
Föredrogs StatsUtsk:ts den 15 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 181, i ani. af väckt motion ang:de förändrade föreskrifter i fråga om Kronogodsens framtida förvaltning och bortarrenderande.
Äfven den här föreslagna framställ ning till K.
M:t anser jag icke böra af R.
St:r beslutas.
Visserligen ligger det i sakens natur, att föreskrifter om förvaltning af jordegendom måste i tidernas längd förändras; men vi böra komma ihåg, att det är icke mera än ett par månader sedan R.
St:r biföllo en K.
Propos. derom att arendehiden för statens egendomar skall förkortas från 30 till 20 år.
Då man måste antaga att denna Nådiga Propos. blifvit afgifven efter noggranna uplysningars inhemtande från vederbörande, och efter det K.
M:t tagit i öfvervägande allt som står i sammanhang med denna fråga, men K.
M. icke nämnt ett ord om hvad som skulle utgöra föremålet för den nu föreslagna skrifvelsen, synes mig häri ligga ett bevis för att en sådan icke är af behofvet påkallad.
De föreskrifter, som 1835 lemnades, hafva också visat ganska goda verkningar, och torde icke nu behöfva någon särskild omarbetning; och ehuru jag förutser, att de 3 öfriga Stånden komma att bifalla Betänkit, hoppas jag dock att åtminstone R. o. Ad. icke må genom beslutets biträdande uttala ett misstroende till Regeringen i fråga om tillsynen och förvaltningen af kronans egendomar.
Ett af de kraftigaste skäl, som talat för kronogodsens försäljning, har varit att arrendena och värdena, som blifva dem åsätta, alltid äro alltför låga.
Man har trott att denna olägenhet kunde undanrödjas derigenom att värdets åsättande icke öfverlemuades åt Statskontoret och KammarCollegium ensamma, hvilka myndigheter icke heller kunna anses förbundna att känna till en jordegendoms värde lika väl, som i orten bosatta sakkunniga personer.
Det är för att bemöta och undanrödja det allmänna tadel, hvarföre kronans egendomars förvaltning varit utsatt, som detta förslag blifvit framstäldt, och vågar jag derå anhålla om bifall. 514 Den 18 September.
Det lyster mig sannerligen att veta hvilken gren af statsförvaltningen som ieke blir föremål för klander ; man behöfver blott genomläsa den massa motioner, som dyker upp vid början af hvarje riksdag, för att finna sanningen häraf.
Om för öfrigt verkligen något trängande behof af föreskrifternas förändring förefinnes, så borde StatstJtsk:t hafva anmärkt detta vid behandlingen af den K.
Propos;n om arrendetidens förkortning; men atst nu, sedan R.
St:rs svar derå redan blifvit expedieradt, komma fram till K.
M:t med en ytterligare framställning i ämnet’ anser jag icke öfverensstämmande med R.
St:rs värdighet.
Hr Printzensköld har mycket rätt der uti, att det varit bättre om denna fråga varit behandlad på samma gång som och i sammanhang med den K.
Proposm, men dervid är den lilla olägenheten, att då fanns icke denna motion till, utan det kom man först sedan att tänka på.
För öfrigt är det visserligen sannt, att allting kan blifva föremål för tadel, och stundom obefogadt nog.
Men i detta fall tror jag det har ganska mycket skäl för sig.
Jag anhåller derföre fortfarande om bifall till Betänk:t.
Jag förstår icke huru det hänger till sammans dermed, att StatsUtsk:t skulle saknat kännedom af denna motion, då den nämnda K. Propos:n behandlades, hvilket skedde i slutet af Maj, hvaremot motionstiden gick till ändåf i början af December föreg:de år.
Kanske är det jag som i detta fall begår ett misstag, men förunderligt låter det åtminstone.
Sedan uppå begäran af Hr Olivecrona, Knut, den af Hr Bildt emot förev:de Uti. afgifne reservation blifvit upläst, yttrade Hr Olivecrona:
På de grunder, som den nu uplästa reser vation innehåller, får jag anhålla om afslag fi Betänk:t, och anser mig ej behöfva tillägga något ytterligare, då sjelfva reservationen synes mig tillfyllest bevisande.
Jag vill blott lemna den uplysning, att denna Hr Mengels motion tillkommit på grund af § 56 R.O., just med ani. af K. M:ts Propos. om arrendetidens förkortning.
Efter den nu sednast lemnade uplys ningen får saken en helt och hållet annan ställning, och motionen synes mig tillkommen på fullkomligt olaglig väg, ty icke kan det vara grundlagens mening, att när en K.
Propos. är af R.
St:r afgjord, en medlem af representationen skall kunna med anledning af densamma väcka nya motioner?!
Jag anhåller derföre, att H.
Landtm, måtte vägra all propos., vare sig å bifall eller afslag, emedan motionen icke tillkommit i laga ordning, och StatsUtsk:t gått utöfver gränserna för sin befogenhet genom att uptaga densamma till behandling.
Den 18 September. 215 Hr Montgomery; Huruvida § 5G R.O. i detta fall blifvit missbrukad, lemnar jag derhän; i alla händelser är det bekant, att man brukar något se genom fingrarne med sådana missbruk, och detta Betänk, är sannerligen icke det första som är i detta predikament, likasom det också säkerligen icke blir det sista.
Sedan öfverläggningen förklarats fulländad, yttrade H. Exc Hr Gr. o. Landtm., att derunder yrkats dels bifall till och dels afslag å förevide Uti., hvarförutan Hr Printzensköld yttrat den åsigt att Utl:t, såsom tillkommet i följd af en efter motionstidens utgång väckt motion, för hvars afgifvande något stöd uti g 56 It.O. ej förefunnes, endast borde läggas till handlingarne; och finge H.
Exc. i ani. häraf förklara, det han ansåge sig vara oförhindrad att framställa propos. på de nyss omnämnde yrkanden, som i afseende å förev:de Uti. blifvit gjorda.
Exc. först propos. på bifall till UU:t, dervid svarades många nej jemte några ja, och sedermera propos. på afslag å detsamma, då svaren utföllo med många ja och åtskilliga nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Föredrogs, men begärdes af flera ledamöter ånyo på bordet, StatsUtsk:ts den 15:de dennes bordlagde Mern.
N:o 182, med voter.propos. i ani. af RiksSt:ns skiljaktiga beslut i fråga om förändrade grunder för mjöl- och sågqvarnars beskattning.
Föredrogs Sammans. Bevilln.-, Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.Utskits den 15:de dennes bordlagde Betänk.
N:o 16, i ani. af RiksStms skiljaktiga beslut i afseende å Betänkit N:o 15, ang. tobaksskatt.
Då R. o. Ad:ns beslut i denna fråga fattades efter en ganska långvarig och grundlig diskussion i ämnet, anhåller jag att R. o. Ad. nu ville detsamma vidblifva.
Hr Fåhraeus, Johan Fredrik; Med instämmande i den sista värde talarens hemställan, att R. o. Ad. måtte vidblifva sitt förut fattade beslut, får jag anhålla om godkännande tillika af den föreslagna voter.-proposm.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställda särskilda propos:r, afslog R. o. Ad.
Utsk:ts inbjudning och godkände den föreslagna voter.-proposm.
Föredrogs och företogs punktvis till afgörande Sammans.
Bevilln. -, Lag- samt Allm. Besv.- o.
Ekon.Utsk:ts den 1 5 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 17, i ani. af dels gjorda anmärkningar mot vissa 216 Ilen 18 September. delar, dels ock RiksSt:ns skiljaktiga beslut i afside å andrei delar af Betänkit N:o 11, innefattande Utskits yttranden öfver väckta motioner om förändringar i K.
Förordnin den 27 November 1857, angide vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker. §§ 2, 11 och 15.
Utskits yttranden lades tilj handlingarne. § 24.
Jag finner visserligen den af Frih.
Leijonhufvud afgifna reservation ganska behjertansvärd, och det kan med skäl påstås, att frågan borde anses förfallen; men då denna åsigt icke vunnit gehör inom Utskit, och genom ett bifall till dess framställning all tvist undvikes, samt denna grannlaga fråga blir löst med alldeles samma resultat, som i reservationen åsyftas, anhåller jag om bifall dertill.
Jag har visserligen inom Utskit uttalat den åsigt, att denna fråga egentligen bör anses förfallen, och äfven uttryckt detta i min reservation; men för att gifva frågan en lösning, och för att undvika, att den skulle hänskjutas till förstärkt Bevilln.Utsk., anhåller jag att R. o. Ad. ville antaga inbjudningen, och tillika besluta en skrifvelse till K.