Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Beklädnad.• 1 tröja och i vest af blått commisskläde med metall-knappar 6: 6. — 2 buldans-klädningar, bestående hvardera af tröja, vest och långbyxor, med tennknappar * 3: 27. — 1 bussaron eller blouse med långbyxor af buldan att nyttjas vid sjömans- och varfsarbeten ........ 1: 35. 6. 2 par linne-cale9oner ............ 1: 27. — 2 skjortor 2: 24. — 2 par ullstrumpor ............. 1: 16. — 2 par läderskor . . . . 4: '4- B. 1 casquett af svartfärgad bramduk . . . - . . -— 20. — 1 s. k.
Skottsk ullmössa — 4°- — 1 par byxhängslen af buldan med skinnfodring , . . . — i3. 6. 2 lärfts-näsdukar — 26. 8.
Läder, skogarn, stoppgarn och tråd 111. m. till beklädnadens lagning, som bör verkställas af barnen, med biträde af lärare och sköterskor ... i: — — , , 24: 10. 4.
Kost och beklädnad för ett barn per år .11...... 72: 4- 7- Gör för 5o barn u. s. t. ............. . . . . . AJlöninqar: x . En Syssloman j som jemte barnens intellectuella undervisning efter lancastersk me-r tod, förestår ekonomien, samt vakar öfver barnens uppfostran och ordningen inom inrättningen.
Årlig lön, hvaruti ljus och skrifmaterialier äro inberäknade 6oot — — En Waktmästare vårdar beklädnaden och inrättningens inventarier samt har tillsyn öfver barnen emellan skole- och arbetstimmarne m. m.
Lön 200: — — Discrelioner till Jul och Midsommar . * . . 10: 210: — •— En Sköterska besörjer snyggheten hos barnen och i deras sofrum, ansvarar för tvätten, samt linnekläders och strumpox-s lagning.
Lön 4o: — — En matportion 81: 17. 4- Till Jul och Midsommar .... . ... 10: » . 131: 17. 4.
En Sjuksköterska, som, jemte vården om de sjuka och om sjukrums-inventarierna, biträder med linnets och strumpors lagning samt, då tiden medgifver, äfven vid tvätten Lön. ■ . . . . . * . . . 3 x. 16. ——■
En portion . . . . . . . ... . ... 81:17. 4- Till Jul och Midsommar ...» 3 , . 10: ^ Transport 1,066; 2. 8.
Banco. 3,604 37 3,604] 37] 2 Transport ,066: 2. 8. 3,C04 En Kokerska har proviant-förrådet och köksinventarierna un der sin vård samt bi- trädd af barnen, besörjer matredningen m. nr.
Lön En portion Till Jul och Midsommar 158: 1. 4- Läkaren .• arfvode Lärare: uti skräddare-^rket \ „ skomakare d:o 1 ,, snickare och 1 timmermans d:o ( Till arfvoden för dessa lärare upptages, till fördelning efter „ segelsöm- och / omständigheterna 3oo: — — „ sjömans-arbete t 1,557 „ gymnastik J ,, simning.
1 Diverse omkostnader:
LVed för Sysslomannen Famnar 8. — Waktmästaren — Sköterskan . 1 — Sjuksköterskan H- — Kokerskan u. — Barnens sofrum — aine sjukrum — Köket — Matsalen — Tvättstugan — Badstugan — Skolrummet — Skomakare-verkstaden — Skräddare d:o — Snickare d:o — Segelsömmare d:o Famnar 6r. å 7 r:dr . . . 427: —•
— Ljus för Waktmästaren ' Lisp:d 1.
— Sköterskan — Sjuksköterskan — Kokerskan T — Sofrummen — Sjukrummen — Köket — Matsalen 5 — Tvättstugan — Badstugan — Skolrummet •— Skomakare-verkstaden — Skräddare d:o 5. ", 'Lisprd 27. ä 6*r:dr 162: — — Transport 589: 5,102 3 7 2 20 949 Transport 58g: 5,162 Silpa till klädtvätten skålp:d 200. — barnens handtvål! 52, — Sjukrummen ni. m i5.
Skålprd 267: å 6 sk. 8 r:st. . 37: 4- — Granris, sand m. m 2o; Materialier för verkstäderna Medicamruter Sotning och lalrinrenhällning 33; ,5 Inventariers slitning och reparations-kostnad upptages till 10 proc. af här nedan utförda inköpssuinina . 2,g: 30i Inventarier.
Sofrummen 5o sängar (i 10 uppsatser a 5 i hvarje) 100: y5 par lakan af tältduk å 3: 32 iy5: 60 madrasser af buldan ä 1: 36 io5: 60 kuddar af d:o ä 20 sk. 25: —• — 60 lisp:d halm till stoppning ä 6 sk 7: 24_ 75 sängtiltar ä 3: 38. 6 2S5: 7. 6. 5o handdukar af buldan a l4 sk. 6 r:st , i5: 5. 5o pallar ä 10 sk. 8 rst 11: 5.
4. 2 dussin elfenbenskammar a 3: 16 6: 32. — 2 dussin hornkammar ä 1 r:dr 2: 2 klädesborstar och 2 skoborstar — 42. 8.
Dammborste, eldgaffel, sopskyffel 1: 46. 8.
Tvättskålar, nattbäcken, ämbar q: 38. .. 9- 2.
Sjukrummen 10 sangar 20 par lakan y3; jg, i5 madrasser 26:
I2, l5 kuddar 6: 12. 10 sängfiltar 38: t. i5 sjukrockar af buldan 19: 10. 20 par linnestrumpor 1 1: 5. 4.
10 par lädertofflor 10: i5 handdukar 4; 25.
Q, 10 pallar 2: 10. 8. 1 skåp 4: 1 bord 3; 1 thékanna och 2 par the'koppar af Helsingborgs gods . — 4o. — 2 dricksmuggar af dito 32i 1 jernpanna om 2 kannor med lock . 2. 1 bleckmått å £ qvarter 6. 8. 2 matskedar och 2 theskedar af tenn 33. 4.
1 skopa af jernbleck ä 1 k:na ......... — 34. 8. 1 portionsskopa af koppar 1; 32.
14 dussin trädskedar __ 3g. i£ dussin stentallrikar, krukor &c 2; 1 dussin bordsknifvar och gafflar 5: 36. — i sax, 1 lampa, 2 ljusstakar, 2 ljussaxar 2: 2. 8.
1 skörask med eldstål — 18. 4.
Transport 235: 28. 2. 845: g. 2. 6,111 11 Transport 235: 28. 2 elJgafflar, 2 sopskyfllar 1: i3. r hufvudborste — 32. 1 dammborste ............... 1:16.
10 spottlådor 2: 24. 2 nattstolar med bäcken 6: 32. 2. 4- Sköterskans "l Sjuksköterskans> rum, sängar, sängkläder, bord, stolar och Kokerskans) Köket: Matsalen : Tvättstugan.
r portionerings-bord och 2 matbord . . . ( portions-kiltel och 1 dito skopa af koppar dussin bordsknifvar och gafflar . . . . skedar, bröd- och knifkorgar m. m. . . . 9: 8: 7: T - 1 o. 32. 5.
Skolrummet: t sandbänk med tillbehör .......... 11: 16. 4 skrifbankar med säten, bläckhorn ike. ..... 36: 32. t större svartmålad trädtafla med alphabet ... . . 6: 32. 5 smärre dito dito ....... 6: 32. 20 skilFcrtaflor 6: 32. 1 bord och 1 stol för läraren ......... 6: — tabeller, böcker, ljusstakar m. ro. .... .. 10: —• 845: 9. 2. 248; 1. 6. too: 6,111 1 jerngryta a 35 kannor till inmurning ...... 8: 36. — 1 d:o ä 25 d:o d:o 6: 12. — 1 fotgryta å i5 och 1 fotpanna å 2 kannor ..... 6: 36. — t vattenkar, trädkärl, bleckmått, vågar, vigter, köksskåp, lårar, tallrikar och andra stenkärl, trädskedar m. ra. . too: — — 8. 121: 36. — 32. — 1 jerngryta ä go kannor till inmurning.
. 25: — — 1 vefmangel och t mangelbord . . ..... . . . . 83: 16. — 3 mangeldukar ....... 5 6:
I jernbandadt vattenkar med lock ........ 18: — — trädkärl, klädstreck m. m. ... ., ....... 17: 32. — i5o: 14: i5o: 4o: 136: Gymnastik.* ställningar och tillbehör Skräddare-verkstaden: bord, pressjern, ljuslådor, saxar, m. m. för 20 arbetare Skomakare d:o 7 skomakarediskar med ljusstakar, stolar och verktyg för 4i arbetare
Snickare och timmermans d:o 4 byfvelbänkar, med hyflar, sågar och öfriga verktyg för 4 arbetare ' . 157:
Segelsöm- och sjömansarbele, 1 bänk för tågmattors läggning, kylor, roeriprimaf, splitshorn, vojt, segelkrokar, nålar m. m
Diverse inventarier: väggur, ringklocka, dragkärra, skottkärror, dragkälke, båt, vedsågar, vedyxor, klädhängare, ljuskista, jerhstörar &c 18. 12: 7o: 2,146 Summa r:dr b:co i 8,257 1 I I sammanhang med föregående kostnads-förslag får tilläggas, att om gynnsamma förhållanden skulle medgifva emottagandet af ett dubbelt antal, eller 100 barn, så ökades dock icke kostnaden i lika progression; ty med tillökning af en sköterska och en caiculerad något större åtgång af ved, ljus, såpa o. d. , skulle årliga kostnaden för
xoo barn icke öfverstiga io,3oo r:dr, och inköpet af inventarier, med tillökning af sådana, hvilkas antal bestämmas af barnens,, k unna besörjas med 3,600 r:dr. 1 hänseende till beklädnaden, kan antagas, alt de föreslagna persedlarna ej alldeles förslitas under loppet af ett år, och att de» som vid arets slut ännu äro brukbara, till en icke obetydlig del förminska den summa, sorn uti kostnads-försiaget lill deras årliga förnyande är afförd.
Äfven får anmärkas, att, ehuru endast 2:ne skjortor äro i förslaget upptagna som årsslitning, böra dock för hvart barn minst 4 sådana vara att tillgå, dels för alt undvika tvätts anställande hvaVje vecka, och äfven i anseende till den längre tid, som under höst- och vintermånaderna vanligen erfordras för klädernas torkning.
Denna tillökning, en gång anskaffad, blir endast cLt fortfarande förskott på det följande årets utgifter och åstadkommer fiåledes ingen förhöjning i den årliga kostnaden.
Den 7 Mars c. m. munications-systerne inom Sverige, en klar åskådning af de fördelar för landet, hvilka af verkställigheten kunna väntas, kostnaderna dervid, de andelar som menigheter böra anslå, samt den ordning, hvarefter verkställigheten bör ske för att med minsta uppoffring gifva den hastigaste utveckling åt den allmänt vaknande industrien.
4to Ofverskottet af räntemedlen kan utlånas i vanlig väg, för att hållas kommande Ständer tillhanda och användas vid verkliggörandet af ifrågavar. plan, eller användas af nuvar.
St. för kittade communicationer inom Riket.
Hr Dalman, Joli. Gust.
Georg, rippläste följande?
Vårt fäderneslands mest lysande minnen hänföra sig till den tid, då Gustaf II Adolph' förde den Svenska spiran, och den ädle Axel Oxenstjerna, efter honom, ledde ärendenas gång under de Tyska fälttågen.
Allt hvad som återstår till upplysning af våra häfder för dessa ärofulla dagar, bör derföre vara dyrbart för hvarje Svenskt hjerta, isynnerhet då vi ännu icke äga en fullkomligen pragmatisk historia om nämnde fälttåg, och det fredsslut genom hvilket desamma upphörde.
Vigtiga källor för en sådan finnas uti det s. k.
Oxenstjernska archivet på Tidon.
Det innehåller ungefär!. 5oo äldre handlingar på pergament, ett antal andra gamla documenter, samt omkring 16,000 bref, vexlade emellan Oxenstjerna samt de flesta samtida Europeiska regenter, furstar, diplomater och härförare under det trettioåriga kriget, och framförallt under fredsunderhandlingarna i Osnabriick och Minister.
Så länge denna samling innehafves af dess nuvar. ägare, kan man vara förvissad, att den framdeles, likasom hittills, vårdas med yttersta sorgfällighet; men i tidernas längd kunna andra förhållanden möjligen inträffa, och olyckor genom eldsvådor afböjas icke alltid, äfven geuom den noggrannaste uppmärksamhet.
Dessa inträffa oftare, samt åtföljas af mera förhärjande verkningar i landsorten, än i större städer.
På detta sätt hafva vära häfder ofta gjort oersättliga förluster, och komma att göra ännu flera, ifall ej
Staten söker attpå säkra ställen förena de vigtiga handlingar, hvilka nu finnas spridda i enskildta bibliotheker.
Som ägaren af Tidö torde vara benägen att till Staten, men icke till enskild man, afyttra det Oxenstjernska archivet emot en summa af 10,000 rtdr btco, får jag härmed vördsamt föreslå R.
H. St. ett anslag härtill.
Jag anser detta belopp icke för högt, i jemförelse med den vigt för vår historia, denna samling äger.
Den skulle, efter min tanke, öfverlemnas till K. hibliotheket i Stockholm, hvarest den vore säkrare skyddad för förskingring och olyckor ge3 H. 3i D e ii 7 Hars e. m, nom eld, samt Liefve tillika mera tillgänglig för forskare uti våra inhemska häfder, än den kan vara det uti en aflägsen landsort, ehuru den nuvar. ägarens beredvillighet att upplåta begagnandet häraf åt sakkunnige män är allmänt känd och vitsordad.
Hr Freidenfelt, Fredr.
Daniel, uppläste följande anförande:
Länge har man insett nödvändigheten af ett förbättradt uppfostrings-systeme, utan att, som det synes, hafva uppfattat alla momenterna af detta vidsträckta systeme.
Mångsidigheten af den hildning, hvarpå detsamma hvilar, är nu mera ingen hemlighet; denna bildning sträcker sig nemi. till vetandets alla grenar, ingriper i samhällets alla förhållanden, och fortgår, rastlöst som tidsanden, till det stora målet af menniskokraftens, d. v. s. vår materiella och inteilectuella varelses yttersta utveckling och sålunda möjligen högsta fullkomnande.
Att i fråga om en byggnad af denna omfattning framhålla alla luckor, som ännu återstå att fylla, vore att inlåta sig i detaljer, som, med en öfversigt af uppfostrings-verkets niivar. tillstånd, påkallade en mängd ur dess historia hemtade noggranna upplysningar.
Att uppdraga en sådan teckning förutsätter, — hvad jag är långt ifrån att vilja tillvälla mig, — den närmaste kännedom om detta vigtiga ämne, förenad med den fullkomnade talangen.
Också är detta icke föremål för närvar, framställning, som endast är partiel, och afser en, under envisS synpunkt, för menskliga kunskapen vunnen framgång.
Jag menar det af Secret. A. P. Bromander för några år sedan upprättade institut till bildande af skicklige handlande; denna uppfoslrings-anstalt, hvars förtjenst flere i ämnet kunnige män så tillräckligt vitsordat, att det synes som vore min röst i detta afseende öfverflödig.
Icke destomindre har jag vågat framstå för att, med en vördsam erinran om den ståndpunkt, hvarpå denna angelägenhet i vårt fädernesland för 6 år sedan befann sig, fästa H. R. ö.
Ad:s benägna uppmärksamhet på hvad en enskild man, med inskränkta pecuniära tillgångar, men med ett verksamt nit och en stadig vilja, sedan denna tid uträttat, för att sätta densamma i sitt närvar, skick.
Det var nemi. vid sagde tid som dåvar.
Öfverståthrn Frih.
Sprengtporten, i sin under 1834 års riksmöte afgifna 5-års-berättelse, (sid. 74) antydde den länge insedda saknaden af ett ändamålsenligt handels-institut.
Förtjensten af denna första antydan tillhör onekligen Frih. Sprengtporten.
Om densamma för Hr Bromander kunnat vara en ny impuls till hans berömvärda företag, är mindre vigtigt att känna, än huruvida han, genom sina förenklade lärometoder, sina rastlösa bemödanden Den j Mats e. ra. oell sina uppoffringar, icke blott af pecuniära tillgångar, men af en betydlig del af sin mest verksamma ålder, lyckats uppnå sitt föresätta mål.
Inga menskliga inrättningar kunna vara fullkomliga, och det är blott af syftningen samt sambandet mellan planen och de för dess uppförande i verksamhet satta krafterna, som resultaten med någorlunda säkerhet kunna bestämmas.
I afseende på Hr Bromanders ifrågavar. företag äro dessa, åtminstone till en betydlig del, efter önskan erhållna resultat ovedersägliga, emedan de äro bevista, och kunna när som helst till intygande föreläggas en hvar med urskiljning att bedömma dem.
Hvad som återstår för att göra denna läroanstalt till hvad den kan och bör blifva, är sålunda ett mål, icke blott för önskningarna, men för grundade förhoppningar.
Emedan hvarje nyttigt företag, i mån af dess vigt samt de fördelar det lofvar bereda fäderneslandet, är en vinst för detsamma, och sålunda innebär ett på dess tacksamhet vunnet anspråk; vågar jag, på grund af de bevekande skäl, jag, i öfverensstämmelse med närlagda handling, haft äran framställa, föreslå stiftaren af ifrågavar. institut, Hr A. P. Bromander, till åtnjutande af något offentligt vedermäle af R.
St:s uppmärksamhet och välvilja, och hvilket på en gång blefve en belöning för hans berömliga bemödanden och en uppmuntran att fortsätta dem.
Och då stiftaren af Degebergs landtbruks-institut, Hr Nonnen, för framgången af denna inrättning erhållit ett af Statens medel beviljadt årligt anslag af 5,ooo r!dr b:co, — om hvars fortfarande åtnjutande, jemte erhållande af ett räntefritt lån af 10,000 r:dr b:co, motion vid närvar, riksmöte redan blifvit väckt — får jag, med åberopande af detta prasjudicat, föreslå, att Hr A. P.
Bromander, till fortsättande samt fullkomnande af sitt, utan tvifvel lika fosterländska och nyttiga företag, måtte erhålla ett, åtminstone i någon mån, i jemförelse dermed lämpadt ärligt understöd af omkring 2,000 r:dr b:co, att utgå intill nästk. lagtima riksdag, för hvars tilldelande det likväl mäste bero af R.
St. att fästa det villkor, som de finna mest ändamålsenligt.
Ett sådant villkor vore i min tanka hufvudsakligen, att Hr Bromander till undervisnings erhållande i sitt institut kostnadsfritt emott,og t. ex. 8 fri-elever, samt att afgiften för de betalande eleverna från Stockholm nedsattes til i5 r:dr b:co, och för de från landsorterna till 16 r:dr 32 sk. b:co per qvartal.
Om remiss till vederb.
IJtsk. af denna min motion anhåller jag vördsamt.
Kort sammandrag af lärometoden i det af mig bildade Handels- Institut, Hvarje elev får, efter hos mig inhemtad säker arithmetisk underbyggnad, så att han, efter korta och enkla metoder, kan i borgerliga förhållanden med lätthet uträkna Dea j Mars e. m. hvad fråga som helst, börja föra böcker och upptaga sig till godo ett inventarium, bestående af contanla medel, hus, skepp och fastigheter, samt varor och utestående fordringar in. m.
Skulder måste han äfven upptaga.
För den skilnad som uppstår, då han drager sitt debet ifrån sitt credit, får han till läroverkets föreståndare aflemna en på olika betalningstider utställd ovillkorlig revers roed ränta, samt af innehåll, att, om någon utbetalning skulle på utsatt dag uteblifva, reversen förfaller att genast betalasmed ränta till förfallodagen.
Det beror sedan på eleven sjelf att så handla, att han sin skuld kan godtgöra; i annat fall sättes han under concurs, och med honom förfares, som vore lian en verklig köpman i allmänna lifvet.
Med utrikes handelshus, (emedan eleven der kommer att äga fordringar eller häfta för skulder), samt vexlars remitterande och trasserande, kommer eleven ofta i beröring, äfvensom med assurance, hafveri, förolyckandet af egna fartyg och varor.
— För institutet är af mig upprättadt ett sammandrag öfver varor, hvilka Sverige producerar, samt både im- och exporterar, deras efter tiderna varierande pris för hvarje dag, och så ordnadt, att det med en enda rad bestämmes, och ett sådant sammandrag öfver hvarje känd handelsort, der Sverige sjöledes kan handla, och priset bestämdt i landets eget mynt mot dervar. brukligt mått, mål och vigt.
För reductions-lätthetens skull är på hvarje ställe anbragt en column, som visar, hvad hvarje der uppgifven qvantitet utgör i Svenskt mått, mål och vigt.
En likaledes af mig upprättad kurs-tableau bestämmer, inom läroanstalten. för hvarje dag kursen på hvarje lands handelsort öfver bela jorden, och det icke allenast emot Sverige, utan äfven mot London, Hamburg och Amsterdam.
Genom utskrifna sedlar på olika valörer, som föreställa penningar, ända ifrån 6 rtst till !oo,ooo r:dr b:co, är en bank bildad, som äger en fond af 3o,000,000 r:dr b:co.
En af eleverne förvaltar general-cassan, som representerar alla okända handelshus 1 in- och utbetalningar.
En annan elev förvaltar assurnncebolagets cassa, söm bar en grundfond af 600,000 r:dr b:co, 3oo,ooo af dessa medel hafva tillkommit genom actie-teekning af eleverna.
Dessa actier få, efter läroverkets stadgar, emellan eleverna säljas och köpas, samt ränta, efter utgifna cuponer, derå uppbäras.
3oo,ooo r:dr b:co har assurancebolaget fått till skänks genom testamente af en från läroverket' afgången elev, hvilka medel emot ränta innestå i en å institutet inrättad låne-bank.
Piäntan af dessa får bolaget använda, ehuru icke mer än en del af capitalet,. då högst tryckande omständigheter inträffa, och bolaget ingen annan tillgång äger.
Till ledamöter i bolaget väljes af eleverne 3:ne af dem, som äro actie-ägare, samt en casseur, Lånebanken förvaltas äfven af en elev, hvars föremål är att emottaga penningar till lans emot en lägre ränta, och sedan Den 7 Ma r s e. tn. desamma utlåna emot en högre.
Denna hank gifven och emottager lån, allt efter som dé elever, hvilka föra böcker, äro i behof att penningar upp- eller utlåna.
General-cassan, assurance-cassan och lånebanken inventeras hvarje månad af 3:ne elever, sorn genom votering med slutna sedlar dertill blifvit valde.
Bland eleverna finnas äfven 2:ne controlleurer, som attestera och bokföra assignationerna, eiler de handlingar, hvarpå inkomster och utgifter grunda sig, samt derföre ansvara.
Casseurerne ansvara endast och allenast för sina cassör.
Dessa trenne befattningar innehafvas e] af andra elever än sådane, som med räkne-kursen äro sysslosatte, och ej längre an tillden tid de börja med bokföringen,.emedan hvarje elev då får sin egen cassa att förvalta, i sam manhang med sina öfriga affärer.
Förmiddagarna undervisas i Franska, Tyska och Engelska språkens läsning, talande och skrifvande, äfvensom i modersmålets rättskrifning, historia, geographi, (den politiska, mathemätiska och fysiska), geometri, logik, grundlagen, allmänna lagen, samt in- och utrikes vexelstadgan.
Eftermiddagarna fullständig undervisning i arithmetik efter grundlig och lättfattlig metod, samt hufvudräkning, det dubbla bokhålleriet, varu-calcul och vexel-arbitrage öfver alla kända handelsplatser på jorden.
Dessutom kunna de, som sådant önska, få läsa Euclides, algebra, trigonometria plana, fysik och mekanik, samt öfriga Europeiska lefvande språk.
Inga andre lärare antagas än sådane, som äga så väl praktisk sorn theoretisk kännedom i sina yrken, och således äro sina åtaganden fullkomligt vuxne.
Hvarje elev får offentligen aflägga så väl inträdes- som utgångs-examen, i närvaro af föräldrar eller målsmän, hvilka äfven vid inträdet bestämma de ämnen, hvaruti eleven skall taga undervisning.
Tiden för lärokursens genomgående beror på hvarje elevs flit, ordentlighet och naturliga fattnings-gåfvor, samt de ämnen, hvaruti han tager undervisning.
Genom min ifrågavar. praktiska metod kan en elev, äfven med vanliga naturgåfvor, i fråga om arithmetik, bokföring, transactioner eller mercantila affärer, arbeta med nöje och lätthet, emedan allt hvad han härutinnan skall verkställa på detta praktiska sätt framställer sig för honom tydligt och begripligt.
Stockholm den 20 Febr. 1840.
A. P. Bromander.
(Härefter följer betyg af en del af elevernes föräldrar samt deras nuvar. principaler, äfvensom af de personer, som om Hr Bromanders institut tagit närmare kännedom.)
Hr von Heyne, Georgi Det är för remiss til!
Bevilln.
Utsk., som jag får framställa en motion, rör:de sättet att värdera och beskatta jord-egendom.
Nuvar. bevilln.-för - a46 Deu y Mars e. ra, ordn. innehåller först och främst den ed taxeringsmänner* skola aflägga, deruti de förbinda sig att verkställa beskattningen så, att hvarken Kronan elier den skattskyldige förnärmas i deras tillständiga rätt.
Dernäst innehåller 63 jj:n; ”1 enlighet med de sålunda inhemtade upplysningar och ut”rönta förhållanden, skall Berednis-comitéen, efter afsagd ”ed, på sätt i45 §:n föreskrifver, stadga de grunder, efter ”hvilka hvarje skattskyldig bör taxeras, och i följd deraf ”pröfva uppgifterna samt efter ägande kännedom, på ära ”och samvete, dess beslut meddela;” hvarjemte föreskrifves i 66 §:n : ’
Af de handlingar och upplysningar, comite'en sam”lat, och den loenia kännedom comite'en bör äga, åligger ”den att utröna egendomarnes beskaffenhet, till utrymme, ”jordmån, åbyggnad, belägenhet, afsättnings tillfälle, för”måner och onera;” äfvensom att ”afseende äfven bör göras ”derå, om den ifrågav. egendomen genom eldsvåda, vattu”flöde eller andra olyckshändelser blifvit försämrad uti 67 $:n: ”De egendomsvärden, sorn genom utmätnings-tvång blif”vit bestämda lägre, eller genom köp med närskylde eller af ”andra särskilda orsaker blifvit bestämda högre eller lägre, ”an de för egendomar af lika beskaffenhet gångbara, böra ”rättas i öfverensstämmelse med värdet å andra till förmå”ner enahanda eller närmast jemförlig^ egendomar;” samt uti 72 §:n, att så skall värderas, ”att alla medborgare i ”samhället draga lika bördor å deras egendom, och den ene ”icke mer än den andre derifrån undanhålles; ägande co”miteerne, så länge denna författning, enligt R.
St:s beslut ”och Reg.F., länder till efterrättelse, vid deras årliga sam”manträden, medelst höjning eller nedsättning, till jemförelse med rätta egendomsvärdet jemka detsamma till närma”ste inbördes likhet, dock alltid med noga iakttagande der”af, alt den för hvarje län*} tabellen fastställda roinimi-sum’’man icke understiges.”
Dessa föreskrifter äro efter min öfvertygelse så tillräckliga, att jag förmodar ingen ledamot af Taxerts-comitéeroa kunna vara tveksam, huru han skall värdera, på det Kronan och den skattskyldige må åtnjuta lika rätt.
Nu har likväl i 66 §:n influtit ett moment, som i sednare tider blifvit kalladt en ledning, men som jag alltid ansett för en missledning från de rätta grunderna för taxeringen, nemi. stadgandet: ”och böra, i afseende på den nyt”ta och rättelse, som vid vissa tillfällen derigenom kunde ”bernias, de i orten gångbara pris, äfvensom sista köpesum”man, der taxertsmännen finna det kunna blifva förhållan”det , få , till vinnande af en rättvis taxering, tjena dem till ”en vägledning och jemförelse vid värdets bestämmande;” äfvensom 64 §:n innehåller: ”Häradshöfdingarne skola för ”detta ändamål vid hvarje års början till häradsskrifvarne ”insända förteckningar öfver de hemman och lägenheter, ”sorn det föregående året blifvit uppbudna, med utsättande ”af den köpeskilling, som för hvarje egendom blifvit utfäst.