Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Antingen är en remisi af ett Memorial el. ler Dictamen ifrän ett Ständ, en blott formalitet och Ständets bifall bertil ett blott medgifvande at den wäckta Motionen ej inncbällcr nägot uppenbarligen Lagstridigt, eller är detta bifall, tillika ä Ständets sida ett erkännande at saken är wärd upmärksamhet och förtjenar undersökning.
Det är häröfwer jag ön. stade at i Grund-Lagen finna nägon bestämd förklaring.
Om Den 29 Augusti.
IZ65
Om ä ena sidan det är Lagstiftarens skyldighet attil pröfning framställa hwarje Nationens rättmätiga önskan och Nationens rätt, at se Desi behof i ätanka hos Desi Ombud och förekomna genom
Deras åtgärd är det ä andra sidan, en för Lagstiftaren icke mindre wigtig skyldighet och för Nationen ett icke mindre wigtiqt föremäl, at inga onödige Lagar blifwa gjorde eller öfwerflödigs anstalter widtagne.
Onekeligen är det i detta sednare afseende som
Constitutions esprit fordrat at alla Mäl först skulle undergä Utskottens pröfning ; men är wäl detta tilräckligt?
Bör igenom den owilkorligt antagne methoden at remittera alt hwad som ej är uppenbart Lagstridigt, Utskottens tid uptagas med öfwerläggningar öfwer ämnen, hwilka om de genast hos Ständet företagits, blif. wit utan omwäg förkastade?
Bör en enskilds Motion, emot kanske större delen af Desi StänLS tanka, igenom en remisi ifrän Ständet winna anseende af at Åtminstone hos nägon del deraf hafwa wäckt upmarksamhet?
Bör ett Ständ kunna anses hafwa lämnat den ät ämnen, som ibland äro under densamma?
Bör ej enskilda egenkärleken och lusten at synas, uti allmänna Opinionen, genast kunna finna en motwigt?
Jag är längt ifrän at wilja inskränka enskildas rätt at yttra sina tankar, men jag tror at om de ej förtjena nägot afseende de ej eller böra anses at hafwa wunnit det, och jag skulle förmoda at nägon form eller utwäg skall gifwas för at updaga detta.
Om wid proposition om IZ66
Ven 29 Augusti. bifall til kemist af ett Memorial eller Diktamen, det erfordrades, at i fall den beswarades med Nej och Ja, et wistt inskränkt antal af Ständets Ledamöter skulle högt förklara sm önskan gemensam med Författarens, at fä ämnet remitteradt, och om i fall detta saknades eller proposition om remist blifwit allmänt med Nej beswarad, saken blefwe hwilande pä bordet til nästa Plenum dä den i händelse af ett lika Utslag komme at förfalla, wänne ej deruti skulle finnas den medelwäg som utan at alt för myc. ket instränkaenskildasrätt, kunde tjena atädagalägga, at remist af ett Memorial Åtminstone för nägon del af Ständer synts förtjena npmärksamhet.
Det är detta som jag skulle önsta at fä underställa Riksens Ständers och til en början Constitutions Utskottets pröfning.
Herr Lj iverstol^e, 6u5tak up läste följande:
Nägra wigtiqa puncter synas mig wara glömda eller förbiaägna.
Jag tror at ett siad. gande kunde göras, at inga nya frägvr i Ständenas Plena af Riksdagsmän böra wäekas sedan de 2 första Mänaderna af Riksdagen förlidit, sä wida icke sädana af redan tagna Beslut eller Mäl som arv under ventilation, föranledas.
Derigenom skulle Riksens Ständers göromäl fä en gräns och tiden ti!
Mälens af. görande pä den ätcrstäende Mänaden kunna beräknas.
Det Den 29 Augusti. 136?
Det torde bliftva nödigt at under denna Riksdag genom Jnstruction bestämma'Riksens Ständers Revisorers bäde rättigheter och pligter.
Om sadant ej kan medhinnas, sä at denna Jnstruction säsom ett bihang kunde ätfölja Riksdags-Ordningen, borde densamma ätmin. stone i Niksdags-Ordningen äberopas.
Rörande Utskottens arbets-sätt synes m!g altför litet bestämdt wara stadgadt, jag will söresiä at det förklarades, at för Utskotten gäl. ler samma Form som för Plena.
Mäl som t
Utskotten kunna uptagas, böra bestämmas, neml. runo de Mäl, som höra til Utffottens allmän, na befattning säsom til exempel i Banco och Stats-Utstolten. de som höra til Riksens Ständers Werle och Stats-Contoirets Revision 0. s. w.
L:do Remisser ifrän Ständen. z:tjo frägor wäckte af Ständens egne Ledamöter, sä wida de sta i gemenskap med en redan antingen genom Utskottets egne befattning eller genom remisi wäckt fräga.
Will en Ledamot i ett Utskott framställa en aldeles ny fräga, mä han dermed wända sig til Ständets Plenum, hwarifrän den til Utskottet remitteras.
Om en Riksdagsman utom Utskott directe hos nägot Utskott, undantaga», des Constitutions-Utffottet will wäcka en fräga, eller ingifwa ett Memorial, göres derpä ej af. seende, Utskottet bör äga rätt fordra uplysningar af den som ingifwit ett remitteradt Memorial.
' En 1Z63 Den 29 Augusti.
En Ledamots särskildta mening eller pro, test bör ej kunna inställa ett Utskotts öfwerläggningar och Beslut, äfwen om detta Beslut skulle synas den protesterande olagligt.
Deremot mä ingen hindras, at til Besiutet bifoga sin protest, eller samma protest särskildt hos sine Principaleranmäla; men äfwen denna protest eller klagan för- Principalen mä ej inställa Utskottets arbete.
Upkommer innom ett Utskott en sädan oenighet skall Protocollet pä stället justeras och jämte Utskottets Förklaring in eplenso til Ständerne öfwerlämnas.
Jag bör ej dölja at desie sednare anmärkningar leda sitt ursprung ifrän den obehageliga Oordning inom Banco-Ulskottet, hwartil jag i desia dagar warit ett winne; men det är manligt, at misibruk föranleda Stadgar, som leda at dem förekomma.
Slutligen anhäller jag at ConsiitutionSUtffottet mätte föreflä, huru förbällas bör, när ett och samma Mål til flera Utskott remitteras; Om denna remisi bör ske pä en gäng eller successivt och om i det sednare fallet, Utskotten kunna sins emellan Malen remittera, eller de böra Le samma genast til Ständernas Plena öfwer, lämna, hwilka om den widare remisien besörja.
För öfrigt fär jag för min del förklara Lenna Riksdags - Ordning med en noggranhet utarbetad, samt öfwer alt enlig med RcgeringsFormens anda, hwarsör jag önskar at Riksens Ständer om desi antagande snart mätte sig förena.
Friherre Hjerm, ^xel, begärde sä wäl detZa som Grefwe törners yttrande pä bordet.
Herr Den 29 Augustt. 1Z69 Herr Hillin, kebr, förklarade sig kj hafrva welat yttra sig ftrffildt för hwar punct af Grefwe cle Is 6 sr cl i c-8 anmärkningar , utan finge nu i atla xuncter Conformera sig med honom.
Friherre Merta, ^xei, gjorde en lika förklaring.
Herr 7^-un, kekr, önskade säsom tilläggning i 15 §. rörande Riksdagsmän af Allmogen, at äfwen Frälse-Bönder mätte fä ivälja och wäljas.
Likafä wältalande som de Ledamöter warit hwilka sist sig ffrifteligen yttrat, likasä enkel ffall jag i mitt yttrande wara.
Jag fär säledes korteligen tilkännagiswa, at jag för min del ej kan bifalla nägon inskränkning uti hwar Ledamots rätt at sig pä Riddarehuset yttra.
Herr von lkksussvolik.
Sluteligen efter det Högloft.
Ridderskapet och Adeln hört sig den förcsiagne Riksdags-Ordningen och därwid ätstillige anmärkningar blifwit gjorde, säsom Protocollet för dagen närmare utwisar, yttrado jag: i:mo At ehuru förut warit stadgadt, det den som til Riksdagsman blifwer kallad, eller i följd af sin Börd ämnar Riksdag bewisia, men icke förut swurit Konung och Riket Trooch huldhet, borde en sädan Edgäng fullgöra innan honom uti nägot Ständ inträde tillätas kunde; har dock uti denna föresiagne Riksdags O?Ä - io?o Den 2y Augusti.
Ordning, hvarigenom säsom ny Lag, alla äldre Författningar i samma ämne skulle förfalla , omförmälde wigtiga omständighet blifwit förgäten at omnämnas; hwarföre jag word, sammast tilstyrker, at under särskild §. uti den blifwande Riksdags-Ordningen detta gamla och nyttiga Päbud warder förnyadt.
Och L:o At uti Förslaget til Riksdags-Ordningen har wäl blifwit hemstäldt huru förhällas borde med Wal til Förmyndare för Omyndig Konung; men hwarken derstädes eller uti Regeringsformen omnämnes Förbindelse för De genom Rikets Ständers fria Wal utkorade Konunga-Förmyndare, at edeligen bekräfta ett no. ga fullgörande af de höga pligter, hwilke dem tvid denna nya wigtiga Befattning äligga; och ehuru det är at förmoda, at den eller de, som wid i frägawarande händelse blifwa utwalde, icke Åsidosatta nitiskt bemödande at swara emot Riksens Ständers dyra förtroende och werkstäl. la alt hwad Rikets Ständer af dem hafwa rätt at fordra; men i motsatt händelse Edgäng är ett ringa Band för dem, som ej sjelfmant wer. ka af känsla för Religion, Moralite, rättwisa och sanning, anser jag likwäl nödwändigt, at en witz
Ed föreskrifwes detze Förmyndare; hälst enligt Regerings-Lagarne icke ens Konungen fär emottaga Riksstyrelsen utan at han för sine Undersåtare en stadgad försäkran aflågt och Edeligt bekräftat, och jämlikt Försattmngarne hwarken nägvn Ämbets - och Tjenste. man Den Lg Augusti. 1871 man eller Borgare högre och lägre fär träda i utöfning af sitt kall förr än han jemte tro och huldhets Eden äfwen Edeligen bekräftat ett noggrant iagttagande af Åliggande pligter; Samt Nationen säledes har ostridig rätt at fordra en sädan Borgen af dem hwilka skola nied full Konungslig
Magt til äfwentyrs under längre tidepnnct Riksstyrelsen handhafwa.
Hwa. dan i händelse detta mitt tilstyrkande winner Riksens Högloft.
Ständers bifall, det torde ock Constitutions- Utskottet updragas, at til verina Förmyndare.Ed föreftä ett Formulaire, som sedermera til Riksens Högloft.
Ständers widare granskning och bepröfwande öfwerlämnas.
Herr Idre, /elbrecbt, anförde följande:
Deliberationen i veste ämnen uphörer anhäller jag wördsammast det Herr Grefwen och Landtmarffalken samt Högloft.
Ridderffapet och Adeln ej illa uptager at jag nu först anmäler en och annan ytterligare anmärkning, torde bända af mindre betydenhet, men som jag dels under upläsandet af Projectet ej hunnit göra, dels wäntat af någon annan mera uplpst Ledamot bättre kunna anföras.
Til alla delar förenar jag mig med hwad af flere wärda Ledamöter sä wäl innom Hög. loft.
Ridderffapet och Adeln som i Constitutions-Utffottet sä grundeligen och efter min tanka öfwertygande pämint emot de nya principer som i Z8 §. äro antagne om röstning i Utffott per Capita, samt en Ledamots Utlottning.
Men as 1372 Den 29 Augustt af de Ordalagen "Är ds närwarande LedamZtek-s anka! jämt ö<r Votering med slutne Sedlar snställes rc.
Frugtar jag den följd kunde dragas som skulle någonsin Votering pä annat sätt, än med slutne Sedlar efter gjord Proposition i Utskottet eller Revisionen kunna före. tagas.
Jag tror sädant aldrig böra kunna ske.
At votera genom omröstning til Protocollet, el. ler med öpna Sedlar wore stridande emot hwad för Riks-Ständen in Plenis altid warit och är antagit, och Deliberations och Voterings-sätten, böra wäl wara lika i Ständen och i deras Utstött: det samma stäk gäller för de sednare som för de förra; frihet för twungne Considerationer, de mä wara grundade antingen pä werkeliga eller inbillade skäl, pä frugtan eller blygsamhet.
Jag wägar derföre tilstprka at i denne §. utlrpckeligen mätte stadgas at i alla Utstött och Ständers Revisioner samma
Deliberations- och omröstnings - sätt owilkorligen mätte iagttagas som Ständens Plena nyttja.
I slutet af 1 Mom. §.
62 lyda orden om Justitie-Ombudsmanncn, — ock anses under sm Tjenstetid sch intil dest han frän Ämbetet stlljes, eller tils ucöfningen as sin förut innehafda beställning äterträdec i alla afseende»» lika med Lonmrgens Jfustitie-Canceller.
Är frägan här om lika anseende »ned Justitie-Cancellern i sjelfwa utöfningen af Justitie, Qmbudsmtmna-Ämbeltt har jag deremot intet - Den 29 Augusti.
IZyz tct at inwända, men är den äter om lika rang och »värdighet, hemställer jag Högloft.
Riddekffapet och Adelns uplysta bepröfwande huru wi. da sädant wore lämpeligt.
Jag för min del anser Iustitie-Ombudsmannen säsom en Ständernas Fullmägtig.
Desi wäryighet beror icks af nägon hög rang, den utgöres af Ständernas sä ypperliga förtroende, af det sätt hwarpä
Han deremot swarar.
För at erhälla detta förtroende fordras ej nägon »vist föregående wär.
Vighet — endast kunskaper och fficklighet, och dä Iustitie-Ombudsmannen äterträder til sin förut innehafva torde hända nägon gäng i Rikets tjenst nog obetydeliga Beställning, der en hög rang ofta ffulle kunna blifwa bäde honom och Förmän beswärlig, behöfwer han ingen annan äminnelse af sitt answariga Ämbete än samwetet af upfylda pligter, äger han ej denne en ärlig mans yppersta belöning, blifwer äfwen den Högsta »värdighet onyttig och skamlig.
At äter Iustitie-Ombudsmannen blifwer ansedd med sädane Lönings-wilkor, som beskaffenheten af Desi answarige ätgärd fordrar derom lära Riksens Ständer icke underläta at draga försorg pä ett för Dem »värdigt sätt.
Til undwikande af mifttydning af sista meningen i 69 Z. som ffulle Ständernas Fullmägtiges i Banque» och Riksgälds Contoiretö säkerhet möjligen kunna extenderas til hela innehällst af 77 §.
Wore kanske tydeligast at den - Den 29 Augusti. denna mening sä förändrades: SL wäl Fult»nägtige som Revisotcr n;utc i och för deras befattning samma ,äkthet som genom iti L af Regerings - Formen för Riksdagsmän i allmänhet stadgadt är.
Friherre i^iiljoiicrant? och Grefwe Oo is Laroie förenade sig med Herr Ideo.
Herr Grefwen och Landtmarffalken frägade vm nägon af Ridderffapet och Adelns Ledamöter hade nägra flere anmärkningar at anföra.
Friherre 8tjorn<;teät, Lael Lustaf, anmärkte wid rz §. at förklaras matte, om nied Allmogen förstodes, säsom bittils, endast SkatteAllmogen, eller alla af Allmogen, hwilka äga hemman och önskade för sin del, at alle werkeliga Hemmansägare mätte fä wälja och komma under wal.
Herr Grefwen och Landtmarskalken frägade Grefwe körner och Herr kilvsi-stolvo, Lustaf ^brLkLm, om deras sist yttrade anmärkningar more gjorda i afseende pä projectet til Riksdags-Ordni »gen.
Grefwe lVllörner och Herr Lilverstnlgs swarade härtil Ja.
Herr Grefwenoch Landtmarffalken:
Efter den mängd anmärkningar, som i dag blifwit gjorda wid Förslaget til Riksdags-Ordning, tror jag mig ej behöfwa proponera Ridderffapct och Adelns bifall til detta förslag, utan genast Nemitz till Constitutions-Utffottet af alltsammans, jemte inbegripande af Herr Liivei-- 8t0l» Den 29 Augusti. iz?5 8tolpes och Grefwe Kloi-Kers sista yttranden, öfwer hwilket allt Utskottet bör med sitt utlätande inkomma.
Ropades i allmänhet Ja.
Friherre bjerta och Friherre 5tLel, wille för deras del ej tilläta at Herr Grefwe ^ö,-.
NSI-8 och Herr 6iiveiscoi^^8 yttranden, hwilka blifwit lagda pä bordet, nu skulle til Utskottet remitteras, emedan de ansett dem innehälla inffränkningar i Riksens Ständers rättigheter.
Friherre 8tgöl von kkollstein ärinrade särffildt at Herr Landtmarskalken, wid Deliberation nens öpnande sjelf ha gjordt desi proportion blott om anmärkningar wid ConstitutionS Mskot tets, inlämnade förflag, ej om nägra andra särffildta frägor.
Herr Grefwen och Landtmarskalken besannade det han gjort proposition om anmärkningar wid förslaget, men derigenom ej welat eller kunnat förmena nägon at efter slutade anmärkningar wid hwarje § särskildt yttra sig, vin hwad hälst Riksdags - Ordningen rörande Ämne.
Grefwe törnen, .^6olk 6nrsn, erindrade at hans gjorda anmärkningar wärkeligen wore stälde mot wisia H H i Riksdags Ordningen ehuru han säsom ej närwarande dä besia upläsies icke kunnat aflämna sitt yttrande förr än efterät.
Friherre von kkoll^sin.
Grefwe rwr har sagt at han war fränwarande da des - LZ?
Den 29 Augusti. sa Z.
§. upläsies, och det är Medes hans egit fel om harr ej i behörig ordning kunnat anföra sina anmärkningar.
Herr Silverstolpe har föreslagit att en gräns af twänne mänäder mätte utsättas för inlämnande af Memorialer i Nya Ämnen, och detta innefattar en inskränkning L Ridderskapet och Adelens yttrande rätt, hwarttll jag för min del icke kan samtycka.
Herr Landtmarskalken Jag har proponerat at hwar och en borde fä göra anmärkningar wid Riksdags-Ordningen paragrafs wis, och at ingen diseusiion deröfwer i dag mä äga runi, men derigenom kan ingen Ledamot wara förhindrad, at wäcka sädana frägor som tillhöra Riksdags Ordningen, hwad skulle winnås med at läta Grefwe törners och Herr Silverstolpes yttranden hwila, annat än at Co siitutions Utskottet blefwe uppehällit i sit utlåtande öfwer Ridderskapet och Adelen anmärkningar, och efter min tanka innehålla desia yttranden ej nägot som icke har med Riksdags Ordningen nära gemenskap, och Ridderskapet och Adeln förlorar ingenting af sin rätt, dä Utskottets utläLande inkommer.
Friherre Stael von Ikollst-in, men om Ridderskapet och Adeln är af en annan tanka än Herr Grefwen och Landtmarskalken, huru gär det dä? emedlertid afsiär jag ifrän mitt yrkande , efter jag ändä hoppas ätt RidderssapeL och Adeln wid det Definitiwa afgörandet afflär alla inffräkningar i Riksens Ständers Rät» trgheter.
Friherre k-iljencrsntr: erindrade at om Greftve törners och Herr Silverstolpes yttranden wörö - Den 29 Augusti. 1377 ro nya Motioner, som icke ägde wärkelig ge. menstap med projectet til Riksdags Ordningen, sä kunde de läggas pä bordet, men hwar osten bade kunnat fatta, at de innehålla annat än sädana anmärkningar, och rörde Projeetet.
Hade de innefattat noa Motioner sä hade Grefwe KUnor och Herr Silverstolpe ch nu fatt cs^r bordt fä göra dem.
Herr Korblieb ärindrade om lndelstn af 56 Z. i Regeringsformen, som tvdeliacn si restrifwer Remisi af de wid et Utjrotts Pro^rt gjorda anmärkningar.
Herr Grefwen och L andtmarst alken: förnyade sin redan gjorda Proposition om Remisi til Constitutions-Utstottet, hwilken med ett enstämmigt Ja beswarades.
Föredrogs Riksens Högloft.
Ständers Lag - Utstötts Betänkande i anledning af Riksdagsmannen ^liäers Nilssons i Jonsbol til det Hederwärda Bonde-Ständer ingifna och derifrän til Utstottct remitterade Memorial, angående ändring i Lagens Stadgande "om är lig brobyggnad ä Lrono Skatte och Frälse Hemman.
I afseende pä aftal om ämnen af wigt och mängfaldighet är det nödigt, at i Lagarna finnas grunder, hwarefter twister mä kunna afgöras om sädane med desin aftal gemenskap ä. gan Andra Band.
N-s 17Z, i?4. 1378 Den 29 Augnst:. gande wilker, hwilka af glömska eller bristande erfarenhet hos Contrahenterne kunnat blifwit wid afstutandet'förbigångne.
Af sadan beskaffenhet är Lagen rörande ärlig Nybyggnads-skyldighet, eller föreskrifterna i 2?
Cap. z §.
Byggninga Balken om hor mänga är mä beräknas en Frälse Skatte - eller Kronohemmans
Äbo pä hwart Hus han Nybygger eller bör Nybygga.
Orsaken at nägvt äratal bör bestämmas är, at lika som af en Äbo, bwilren emottager ett Hemman fullbygdt, billigtwis fordras at han lämnar
Det likaledes fullbygdt tilbaka och derföre antingen bygger nya Hus i deras ställe, som under hans tid blifwa obrukbare, eller betalar kostnaden til deras upsättande; sä kan ej af den som emottager ett obebygdt eller ej fullbygdt
Hemman fordras at han utan ärsättning förrättar byggnad til högre belopp än emot hans Åbolid finnes swarande.
I följd af denna princip kan Normen för berörde äratal någorlunda finnas, dä man först känner huru mänga Hus en Äbo pä ett Hemman allmänneligen behöfwer, och därnäst huru manga är sädana Hus, wäl underhällna, kunna äga beständ och wara brukbara.
De Hus som öfwer alt pä ett Bonde Hemman tarfwas äro: 1:0 En Stafwa, S:o Käl, lare, z:jo Wisthus, 4:to Sädesbod, 5:to Loga med tu golf, 6:to Fähus, ?:mo Staff, 8:0 Redskaps - Den 29 Augusti. LZ79 ffapshus, 9:0 Port och Lider, 10:0 Hemlighetslurs, ii'.o Farbus, iL:o Swinhus, iZ:0 Bad-' stufwa, 14:0 Lada, tilsammans 14 Hus.
Dä man nu wet, at en Stufwa pä god stenfot och af mogit
Timmer san t wäl underhällen kan stä och wara brukbar til etthundrade är; sä skulle om alla Hus wörö lika waraatiga, är.4qa Nybggnads ffyldigheten pä hwardera säkert blifwa öfwer hufwud bestämd genom at diwidera berörde ärtal med 14, dä qwoten ffulle utwisa hwad pä hwart
Hus öfwer hufwud räknadt belöper.
Men denna calcul mäste undergä en betydlig jemkning i anseende bärtil, at en del Hus ej kunna stä öfwer 25 til Zo eller 40 är, dels derföre at ej alle äro lika kostsamma.
I förra afseendet mäste ärens total Summa i calculen nedsättas, i det sednare äter böra ären för wart
Hus särskildt jemkas sä at de i möjlig mätto ställas uti rigtig proportion.
Jemkning efter Husens olika kostbarhet har wäl Lagstiftaren i 37 Cap. 6 Z.
Bpggninga Balken i nä,gon mätto haft för ögonen, dä han för olika Hus beräknat olika Byggnadsär, men dä efter samma Lag Stufwa beräknas til — — Z ärs byggnad» Loga med tu golf til — 3 dito Bod med loft eller 3:ne Bodar til 3 dito Fähus ti! — — — 3 dito
Stall Lil —. — — Z dito Bah - Eo Den 29 Auguste.
Badstufwa eller Mälthus, som merendels blott bygges med 4 knutar til — — 1 ärs byggnad.
Redffapshus til — 1 dito Port och Lider efter Regeln om 4 knutar 1 dito Färhus med foderrum til — r dito Swinhus til 1 dito Hemligt hus til — — 1 dito och Lada som gemenligen är med 4 knutar til — 1 dito Hwarförutan
Källare bör kunna tagas til — — 1 dito Hwilket tilsammans utgör blott LZ är.
Sä skulle tyckas at Lagstiftaren wid tidens beräknande endast haft afseende pä de minst waragtiga Husens duration som wäl ej är lämpeligt, dä somliga kunna stä twä a tre gängor längre.
När nu Trämaterialierna i ätstilliga Rikets Orter inom sednare tider gansta synbart förminskats, samt deras pris i följd däraf ansenligt stigit i förhällande til andra ivarors, hwarigenom »disproportionerad Byggnads skyldighet blifwer wida mera känbar, än den tkden de första Lagar härom utkommo; och dä det more obilligt, at en Äbo, som emottager ett obebygdt Hemman, skulle om han blott brukade det i sz är, pä denna tid utan ärsättning bygga alla desta 14 Hus, hwaraf Jordägaren sedermera i mer än dubelt sä läng tid skulle utan all sin kostnad fä begagna sig; finner Lag.
Utskottet at Lagens Stadgande i det afseende tarfwar förändring.
Och Den 29 Augustt. 1Z8L
Och som Utskottet tillika funnit, a t icke allenast mellan husen i molm af deras olika kostsamhet, nägon större olikhet borde äga rum, än den Lagen färutstakat, utan ock emellan Hemman, i anseende til ffogstilgängar nägon gradation iakttages, hwilka prim iper ocksä t Kongl. Maj.ts förnyade Husesyns Ordning d. rs Sept. 1762 äro följde, sä lilstyrk r Lagutskottet följande rättelse uti räknandet af arliga Nybyggnadsflyldigheter äKrono-Skatteoch ä Frälse-Hemman, at iaattages när annat aftal wid Hemmanets uplälande icke blifwit Lräffadt nemligen: 10 Hemman sättas til grader, sä at när timmer och wirke erbälles pä Hemmanets skog eller kan fäs pä Allmänning inom en mil hörer Hemmanet til första graden, när timmer til all bäde smärre och större byggnad hämtas frän Allmänning twä a tre mil, eller kopes inom en mil hörer det til 2 dra graden, men när timmer mäste köpas öfwer twä mil, eller ifrän Allmänning föras öfwer tre eller flera mil hörer Hemmanet til tredje graden. hwarandras jemkade äratal.
Stafwa 12 eller 14 alnar läng, 50 aln. bred inom knutar med spisel, ngn, spiell i fforstcneir, godt tak, fenster, läs och alt wäggfast innanrede. 2me Bodar sammanbyggde af ofwannämde storlek tilhopa, eller en hälften mindre med loft, akka med innanrede.
Byggnads-är vä
Hus som höratil.He»:- man af x> S) Z <Z —r
Q Q- 5 6 ' 4 v 6 1382 Den 29 Augusti.
Loga med tu aolf 12 eller 14 al-!
! nar långt hwardera. 5 6
Fähus 16 alnar längt med fullt ! innanrede. !Z ch Stal! med 4 knutar och innanrede Z 4 Badstufwa med 4 knutar och innanrede. ^2 3 4 Redskapshus.. !l 1?. o. port och Lider. , i!i^ t§!
Lärhus med foderrum och innanrede, s 5' ...
Läktare som ej wälfd ar.
1 ! i Swinhus. !o. st,' ^ »hemligt hus. , 1^. z, Foderlada sä stor at den ensam äm !
> Lilräcklig för gärdens behof. !l Men om til Stufwan ar förstufwa och Kammare, blifwa Byqgningsären därpä.
Och om bertil är Gästestufwa Om Badstufwa är med 6 knutar och således tillika innehäller Mälthus eller Kolna. 14 2 7 8 10 12 Z Z:o Ä mindre än belt Hemman mä enligt Lagens Stadgande smärre Hus wara efter nödtorften och galla the för lika ärs Byggnad som sagdt är.
Der serskilda Ängs-Lador behofwas, beräknas hwardera utan afseende pä Hemmanets grad, blott efter storlek och beskaffenhet, til 4 dels §dcls eller ett är.
Och om Ria eller Smedja tarfwas eller wälfd
Källare äfwen som när andra Hus, utom de u-präknade, skola byggas; mä det pä särskildt aftal emellan Jordägaren eller den hans rätt Dispo - D n 29 Augusti. 158S Disponera, och antagne Aboen äfmen dädanefter ankomma.
Stockholm den ri Augusti 1809.
Ill p". § trömkeIt.
Pä Högwördiqe Preste - Ctändels Ledamöters magnar Olo k k f u r b 0 k.
Pä Högtärade Borgare - Ständets Ledamöters magnar. ?. III.
(1 r V L 8 m ii n I.
Pä Hederwärda Bonde Ständets Leda' meters wägnar.
Lörj 6 ä n s 8 o n.
Asstrift. Wördsamt Memorial!
Wid öfmerwarande gf ätffill-ga Imister rörande Byggnads - skyldigheters utgörande L Skatte och Frälse