Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skulle detta Stånd, som alltid visat så mycken liberalitet mot fädernesland och Medborgare, nu öfverändakasta genom ett förhastadt beslut allt det Dsn-é9 Juli e. m. stora och värdiga i detta företa»», sort1 de sjelfva 5 år förut med nit omfattat; hvad omdöme hafva de att vänta af samtid o<h efterverld?
oell hvilka skola triumphera?
jo våra grannar; en sorn ser att vi ej 'hilja profitera af en betydlig mimRkning uti Öresundstullen, och andra, att vi sjelf "i! ligt försaka alt blifva så starka sorn vi kunde vara.
De enda som förföra äro vårt eget Fosterland och de Medborgare, som af patriotisk ifver och välvillja varit Statens förläggare vid detta arbete; jag kan dock aldrig tro, att ett (igonblic^jföryillelse skulle hinna utverka ett steg
Ros oss, sotn skulle sätta en stark stämpel på Ridderskapets och Adelns ombytlighet i tänkesätt och beslut, och som tillika skulle i grund förqväfva all den framtida patriotism hos Medborgare, hvaraf Riket framdeles skulle kunna komma i behof.
Detta skulle blifva en naturlig följd, örn man såg, att vid den ena Riksdagen intet nog beröm och förmoner kan lemnäs dem, och vid den andra — man sätter i fråga deras patriotism, och att till och med förslag ingifvas att beröfva dem deras egendom.
Jag har kanske varit något vidlyftig; men jag har ändå svagt uttryckt mina inre känslor, dä jag ser detta Nalionalstorverk först gillarit af Ridderskapet och A deln, Den 29 Juli e.^rn. »425 deln, och nu i fråga att störtas af dem sjelfva.
Jag skulle önska att Ridderskapet och Adeln antog det alternativet att gifva 300, 000 R:c3.
Banco om året och att ingen fråga blefve att af CanalBolaget fordra någon renta eller återbetalning på dessa försträckningar, innan Bolaget erhållit renta för sina penningar.
Jag yrkar tj att bidraget skall blifva längre an till nasta Riksdag, ty allt mer och mer skall sjelfva arbetet bevisa dess storhet och nytta och de personer, sorn nu äro genom mindre kännedom af saken prevenerade emot densamma, skola då blifva af en hel annan tanka; man må ej glömma, att allt hvad som påkostas Canalen, användes inom Landet och •går genaste vägen att uppmuntra inrikes näringarna, genom lemnadt tillfälletill förtjenst åt arbetare samt genom öppnade och lättade transporter.
Jag bekymras verkehren för hela saken genom det beslut StatsRadet Grefve Platen fatiat att nedlägga sin befattning som Chef för Bolagets Direction.
Det torde kanske vara en följd af oblida omdömen om hans person.
Jag vill önska att något kunde förmå Herr Grefven alt återkalla detta, i synnerhet om utgången visar, att Riksens Ständer sett saken med den välvillja den förtjenar.
Vid orättvisa Ridd. o. Ad.
Fröt. 179. 130. i^a6
Den 2g Juli e. m. mot dess person kan Grefve Platen vara lugn.
Patriotiska män, sorn genom de största arbeten, uppoffringar och bemödanden bereda deras Fäderneslands heder och bästa, ernå sällan i deras tid den belöning de fprtjena: Polheim, Thunberg och Ehrensvärd äro derpå ännu friska exempel.
Mett den inre känslan att hafva gjort sig förtjent aF Fäderneslandets och efterverldetis tacksamhet, och den minnesvård man wenont ihärdighet kan åt sig uppresa bor ensamt vara tillfredstallande.
Friherre Staél von Hollstein, Corjitt Ludvig:
Disctission ofver ämnet är väl böljad, men jag anser Frågan först böra afgöras, om till Canalbyggnaden något biträde skall lemnäs eller icke; derefter i fall biträdet bifalles, tror jag discussionernn äga rum punktvis öfver Betänkandet; härå anhåller jag vördsamligen att proposition matté göras.
Herr Blomstedt, Haris, ‘anförde skriftligen följande:
Med uppmärksamhet har jag följt de ofverläggningar, som haft gemenskap med Götha Canalinrättningen. och funnit opinionen hos mångå af Ridderskapet och Adeln vara mot be illjandet af ytterligare understöd för samma verk.
Jag bär skyldig akt - Deri 29 Juli e. m. *427 ning för andras tankar, men jig tror mig icke hafva mimi sta anledning att vackla i min egen.
Personer gifvas, som önska det Cannlia betet alldeles afstadnade och företaget öfvergafs, såsom i deras mening icke nog svarande mot den väntade nyttan; andra tvifla ännu om verkställbarbeten eller attilindstone om fullbordandet inom den utlastade liden, samt villja att man skall lämpa arbetet efter de tillgångar för ögonblicket lättast kunna åstadkommas, således till en böljan endast fullborda en del af Canalen, lemnande resten af den stora planen till mei' gynnande tider. jag får härvid anföra:
Det är icke numera hypotheser, sorn behöfva undersökas och algöras, huruvida Götha Ganalirirättningen är för det alle.ånna nyttig och svarande mot sitt ändamål.
Det är Uppgifter, icke problematiska, titan stödda på osvikliga bevis och facta.
Dessa bevis och facta äro redan före beslu et om arbetets _ föi dagande fullkomligt framlagda för hvar och en som sjelf velat gifva sig tid alt inhämta en säker ej ytlig kännedom otti ämnet, Rättsinnade och upplyste män hafva dessutom sedet mera äomt tydligare ej allenast ådagalagt verkställbarhetfn, titan <>ok mathematice öfvertyga! örn sättet och medlen, hvarigenom Ven 29 Juli e. m. verkets fullbordan inom viss tid nödvändigt måste vara vunnen, samt-frukten skördas af detta Svenska Nationen hedrande arbete, så vida det blir understödt med Creditiv och tillgång på en påräknad arbetsstyrka, hvilket sednare hittills icke kunnat inträffa.
Jag frågar dä: hvad är mera säkert än en mathematisk sanning ? hvad borgen fordras väl för dessa uppgifter, mera gällande än den mogna undersökningens, den vetenskapliga öfver tygelsens?
Att nu ingå i detailler för alt bestyrka sanna förhållandet vore följaktligen icke annat än ett återupprepande af hvad redan långt förr blifvit sagdt, för den upplysning sökande forskaren öfverflödigt, _ för den af fördomar ledde i alla fall utan verkan.
Såsom Sjöman och Militair lärer ingen betvifla möjligheten och nyttan i allmänhet af Canalens fullbordande, ej heller att den blir ett medel , att genom lättade transporter af Skärgårdsfartyg, effecter, manskap m. m. så val som ock i allt öfrigt lättade communicationer, bidraga att trygga Fäderneslandet möt fiendtliga försök.
Statsmannen har med en mer omfattande bedömningsrätt ej tvekat att antaga detta såsom osvikligt.
Sveriges afsvurna fiender, om det äger sådana, _ skola säkert icke utan harm och afundsjuka se beredas dessa i krigiskt och oeconomiskt afseende vigtiga fördelar.
Den 29 Juli <?. m. [ 1429 Emot den -sorn ej blygs vid att tro dst kunna stå tillsammans med vår nationella ära, vårt nationella val, att i trots af Pxikets Geografiska läge upphöra räknas bland handlande Nationer, — vill jag föga invända; ty den sorn är i stånd till det försök att grunda ett systeme på upphörandet af all handelsrörelse och communication med andra Länder genom prohibitiv^ anstalter, den som yrkar att alla reformer inom ett Land kunna verkställas genom påbud och tvångslagar, det vili säga, den som vill att vi med tiden skola abruteras inom vår halfös stränder, den må ock gerna af mig oemotsagd anse öppnandet af nya Communicationer till transporters befrämjande m. m. inom eget Land, utan ändamål.
Till den ofvan åberopade mening, att blott en del af Canalarbetet borde beslutas, svarar jag åter, med förutsättande att nyttan och verkställbarheten af det hela inom viss tid måste af det sunda förståndet medgifvas; att nämligen ingenting är farligare än halfmesurer, ingenting vittnar mer om svaghet hos den enskilda menniskan, som likväl alltid åsyftar sitt' eget väl, ingenting är följaktligen vådligare och skamligare vid nationella företag än dessa.
Genom tidsutdrägt förfelas ju ofta de ädlaste syftemål, de vidsträcktaste planer och nyttigaste verk.
Det ligger i menskliga lynnet, att genom uppskof afsvainar den mest ifriga verksam - »43* Den 2g Juli e. m. het långt snarare än da den möter ett svårt oväntadt hinder; ty ett sadant öfvervinnes lätt genom manlig beslutsamhet eller Ögonblicklig ansträngning; nu är ej heller hav annat i fråga.
Jag hemställer derföre, huruvida det vore vist handladt att besluta något afbrott i Götha Canalarhetets gångt en inskränkning eller langsanunare fort-» sättning deraf, hvarigenom, om icke sakens slutliga fullbordan skulle äfventyras,åtmindstone dess inflytande på Rikets fördelar, för lä ngre tid gå förlorade/utan att kunna er-, sättas.
Jag tror icke det ar Riksens Stan-, der värdigt att nu fatta ett beslut, gmndadt på premisser och satser, rakt motsägande dem de frir några år sedan erkände.
De redan gjorda kostnader vore i sådant fall förgäfves; Bolagsmännens lidande betydligt, hvilka endast i förlitande på att Riksens Ständer skulle handla cOnsequent, tecknat sig såsom bidragande genom successiva penningetillskolt för ändamålet, visst icke med afseende på den låga rentarr af 5 ProCent, I en tid då under ropet al allmän penningebrist och vissa näringars uteslutande rättighet till understöd, man så högt yrkar utsläppandet af penningar i Allmänna rörelsen, då bör det föi råna hvarje oväldigt seende, att någon vill genom ett nytt Ständernas beslut blottställa enskilda personer, som uppoffrat en stor del af deras förmögenhet till befordrandet af ett redan Den 29 Juli #. m.
»43» länge såsom nyttigt ansedt allmänt verk, att man kart påstå vara illa använda de Capiraler sorn be-tämmas endast till nytta för I,andeis arbetande söner och till befrämjande af Landets egna produeters rätta begagnande och beqvämligare kringspridande så inom sorn utom Riket; hvad förtroende skola väl Riksens Ständers Beslut, garantier och alla åtgärder på sådant s^itt vinna hos Nationen?
Jag tror deremot, att om ett erforderligt bidrag be vill jas för denna Riksgagneliga sak, blir i sjelfva verket icke fråga om stora uppoffringar af Riksens Ständer utan till det mesta blott om deras garantie.
Jag tillstyrker derföre på det kraftigaste, alt hos Ridderskapet och Adeln må bifallas hela det understöd, sorn i grund Sf säkra och redan inkomna Calculer erfordras för färdiggörandet af GöthaCanal så. fort som möjligt, emedan af ofvananförda skäl de skyndsammaste och kraftigaste åtgärder alltid mäste vara de bästa, och efter de ej kunna vara annorlunda»
Det egnar oss på detta rum, såsom Representanter, att i hvarje vigtigt ämne bestämt prononcera vår tanka; må sedan hvar fördomsfri oegennyttig medborgare blifva den domare, hvars ojäfviga utslag vittnar om hvem af oss gjort misstag!
Jag underkastar mig med lugnt medvetande denna dom, den är helig!
Således utan att till* *432 Den 2§ Juli e. m* tro mig fullkomligt utveckla eller meddela öfvertygelse om sanningar, som för så mangas inseende ännu äro aflägsna, har jag likväl vid tillfallen, sådana som det närvarande, ansett mig skyldig till ett högtidligt erkännande, huru jag för min del bedömt dessa sanningar.
Jag förnyar tnin begäran om bifall till den leir GötbaCanals completterande bfchöfliga summa, enligt ett af alternativerna i Utskottets Betänkande, nämligen 300,000 R:d ärligt anslag i 5 år eller intill nasta Riksdag, och anhåller om proposition dera.
I samma mån medel gifves till arbetets utvidgande, i samma män skall också dess fullbordan påskyndas och hvarken en vis Regering eller någon medborgare hafva missräknat sig på Nationens Representanters nit att understödja allt hvadsom leder till allmänt väl.
Friherre Cederström, Rudolph: Friherr re Staél har satt i fråga, att proposition -skulle göras om huruvida något biträde horde lemnäs åt Canal Bolaget; men sorn den saken redan af 3 Stånd blifvit afgjord, torde nu blott hufvud akeligaste frågan vara om 250,000 eller 300,dbo Riksdalers årligt understöd bör lemnäs, och om den tid, på hvilken sådana medel skulle bevilljas.
Friherre Staél von Hollstein:
Af hvad de värda Ledamöter so;a talat anfort, lin - Den 29 Juli e. m. *433 ner jag ingalunda skäl till annan öfvertygelse om Canalens så viii nytta som verkställbarhet än den jag förut haft och redan före dess början 180g yttrat.
Man har medgifvit, att tiden varit för kort att uppgöra ett säkert förslag och att inhämta local kännedom; den för sina kunskaper så mycket prisade nu mera döde mannen, heter det, hade ej haft tillräcklig erfarenhet till ett så stort företag såsom detta; men nu mera vore afl möjlig kännedom och säkerhet vunnen.
Hvilka äro då nu do kloka, på hvilka man kan mera förlita sig än på den förre, som på sin tid uppgafs såsom ofelbar?
Jag har anledning tro, att samma osäkerhet existerar nu som dä, samt att CanalVerket är 0- verkställhart, åtmindstone af den enorma kostnad dertill erfordras; jag stärkes sä mycket mera i denna min förmodan af det misstroende som uppstått hos Actieägare, dä de göra svårigheter att ytterligare å sina Actier göra inbetalningar, samt söka erhålla Ständernas garantie om rentan för sitt Capital i framtiden, derest CanalVerket ingen inkomst skulle gifva.
Jag kan således för enskild del aldiig lemna bifall dertill, att Nationen skall åläggas en så dryg beskattning, för ett så osäkert företag, men då sådant icke lärer något veika i beslutet, så vill jag åtmindstone hafva urin tanka i Protocollet förvarad, och deraf ta - i434 Pen 29 Juli e. ni - ga en afskrift för att hafva sorn ett säkerhets* kort på fickan, Jag kanner Allmänna rö* sten åtmindstone i den Landsort, der jjg är hemma, och viff dermed Freda mig för oblida omdömen.
Jag vill dock vidare yttra mig, då disoussionerna punktvis före* falla.
Friherre Ceder strö nit Ulrik:
Jag tror visserligen att GothaCanal kan vara mycket nyttig, men den är overkställbar, äfven om dertill åtginge flere Secler, Af detta skäl anhåller iag, att Herr Grefven och LandtMarskalken behagade göra proposition till atslag å Utskottets Betänkande, Herr af Wirsén, Carl Johan, upplä' ste följande; Vid detta tillfälle, då den vjgtiga frågan om GöthaCanaf till afgörande hos Ridder* skåpet och Adeln förekommer, skulle jag så mycket mera anse mig fela mot min Medhorgsmanna pligt, derest jag icke bröt en hittills iakttagen tystnad, 60m jag Haft ti II*. fälle att äfven inför den autoritet, hvars omdöme vi sammanstämmande erkänna, derom förut få yttra min öfvertygelse med samma upprigtighet som i detta ögonblick dictexar mitt anförande; Uppfostrad för Försvarsverket till sjöss, tjenstgörande vid Flottan frän Skeppsgosse Den 29 Juli e, m. >435 i 30 ars tid, och tid efter annan Befälhaf* vars lör mindre och större delar af Skär» gäidsEscadrsn, så väl under fred sorn i krig pä Rikets särskilda kuster; vågar jag icke, hvarken af egenkärlek, eller förhastande, eller enskilta afVigter, att falla ett omdöme om nyttan af GothaCanal utom i afseende på Rikets kustförsvar: till denria del af ämnet inskränker jag mig,.
Är det ett factum att Sbärgårdsflottor å'ro nödvändiga för detta Jlrkes försvar, så blir det äfven en avedeysäglighet, afl deras hastiga och säkra förflyttande från den ena gränsen tili den andra utgör en så vigtig fördel, att Rikets sjelfbestånd derpå kan hvila.
Betraktas
Chartan öfver de far* Vatten, som skola beseglas från Rikets veslin kust till den östra, så skall hvar och en, med kännedom om våra egentliga Skär* gårdsfartyg, nämligen öppna Canonslupar och Jolia» , nogsamt finna, att äfven i fredens lugn och midt i sommaren äro dessa fartyg så exponerade, att man alltid får till betydlig del skrifva på lyckliga händelsers räkning, då man med dem hunnit målet för en sådan resa.
Föreställer man sig dertill en fiendtlig stor Flotta i Sjön, sorn är öfverlägsen vår stora Flotta, så frågar jag om det ens är tänkbart, att en sådan Expedition då skall kuuna äga rum; och det vill säga med andra ord, att vi aldrig Den 2.g Juli e. m. kunna vän.ta att se någon Norrsk Flotta, elier någon Flotta från vestra kusten förenad till östra kustens försvar emot vår mägtiga östra granne, lika som var här varande Flotta aldrig skulle blifva begagnad till Norriges eller vestra kustens försvar när de hotas af en öfverlägsen fiende.
GöthaCanal fullbordad undanrödjer i vå*sendtligaste mån alla dessa svårigheter, medan våra Flottor då obehindrade af fienden skola kunna flyttas ifrån det ena hafvet i det andra.
Man in%'änder må hända, att en öfverlägsen fiende skall kunna hindra vår Flotta att utkomma från Söderköping, men för den som känner localen, förfaller denna invändning, ty då en fiende sorn bloquerar, nödvändigt måste hålla sig utom porléen al kastpiecer och Canoner från fasta Landet, så kan den intet hindra £ en Skärgårds Flotta att debonchera, formera linie och slåss, och detta är förhållandet här; och är fienden så öfverlägsen och stark, att vi formerade icke kunna delegera honom, så träffar oss den svagares vanliga lott att undvika affaire till lägligt tillfälle, men fienden tvingas äfven att sammanhålla sin Flotta, och hindras derigenom att härja på kusterna, hvilket naturligtvis eljest skedde.
Den 29 Juli e. m. T437 Hvad isen i Canalen och insjöarna beträffar, så går den sakei r. lika fort bort som isen i skären, och med rnveken säkerhet tidigare än man skall våga företaga en resa genom Cattegat, Sundet och Östersjön förbi Hallands, Skånes och Blekinges .öppna kuster med en SkärgårdsFlotta, och ännu påtagligare förr än öppet vatten inträffar i Finska Skärgården, och slutar jag med tillförsigt aLt våra vestra Flottor kunna hinna förenäs med östra Flottan, innan östra grannen skall kunna röra sina Flottor; och är denna slutsats vigtig, så frågar jag om ej GöthaCanal intager ett så vigtigt rum i en defensionspian för Riket, ätt Nationens bidrag till ett skyndsamt fullbordande af detta storverk är lika nyttigt, som det är värdigt.
Jag vill intet trötta Kidderskapet och Adeln med att utveckla flera af de mångfaldiga militaira skäl som tala för detta arbete, jag vill endast nämna följande: vi hafva alla våra militaira depoter, alla våra förråder, alla våra arsenaler vid gränseorterna och vid sjökusterna, till större delen icke en gång inom Fästningsvallar; är GöthaCanal fullbordad, så kunna dessa redbarlieter för
Rikets försvar flyttas och förvaras der de efter princip böra förvaras, nämligen i hjertat af Riket, och derifrån på Canalen transporteras till de gränsor, som *438 Deii '2$ Juli e. m, hota?!.
Lägg härtill den lättnad
Landet skall hafva tinder ett krig, genom de mi» litairn transporter af alla slag, sorn kunna göras på Canalen och som förut betungat Landet, och neka sedan om man kati, att den tnilitaira nyttan redan ensamt, är lika tillräcklig och Vigtig för Canalattläggningen, som af våra förfäder millioner blifvit bekostade till anläggning af Fästningar, hvilka i planen af Rikets allmänna försvar intaga ett vida mindre rum än denna vatten CommUnicatiott. » - 1
På dessa skäl tillstyrker jag Vördsamt min högsta önskan att Ridderskapet och Adeln för Rikets val och sjelfständighet, och för vår nationliga ara, gå ait lemna Canal Bolaget de Stats bidrag, sorn till verkets fulländande erfordras» Sluteligen får jag uttrycka den npprigtiga önskan, att Stats Rådet Grefve Platen måtte qvarblifva såsom styresman för detta vigtiga arbete, och jag är öfvertygäd, ätt hvar och en som interesserar sig för Canalens snara fullbordande, instämmer i denna önskan, då alla otvifvelaktig! funnit, att hans administrationssätt måtte vara detlov» monligaste för ändamålet, efter det bestått profvet vid alla de granskningar och revisioner som deröfver blifvit anställde»
Den 29 juli e. m. '439 Friherre Stael vnn Hollstein: Herr Grefve Platen har gjort den proposition, att GothsCanal Bolags interessenter voro berättigade att erli >l ersättning af deras utgifna penningar öfverlemna at Staten hela verket; då Canalens stora nytta och nödvändighet i militai risk t afseende så mycket förSäkras, anser jag ett sådant anbud så mycket mindre böra afslås, som byggnaden förmodligen bor bättre kunna utföras, än då den bestyres af en Köpmans Association, hvars förnämsta hufvud än dath ål ganska säkert är l3iscontrörelsen.
Actieäg arne voro också mera belåtne att få sina Vedan utgifna Capitaler, hvilka manga af dem redan anse såsom förlorade, och kunnä åldrig, ehvad garantie deni också för framtiden må gifvas, vara rätt förvissade om.
Genom vinningen på Disoonten vore den till Actieägarne af Staten gifna lösningssUminan inom 6 a (J år säkerligen åter inbragd.
Öm detta projeCt för denna gången skulle vara för sent påtänkt, kunde det vid en kommande Riksdag blifva ofverläggningsämne.
Herr Våhlman, Otto Frédrik:
Som jäg tillförne haft äran för Ridderskapet och Adeln yttra min tanka i förevarande ämne, vill jag ntl endast i korthet nämna, att när man blott har för afsigt att befordra Canalarbetets skyndsamma gång, och icke att derjemte lätta andra för Riket högst 144° 29 Joli c. in. vådliga speculationer; så synes det endast vara genom bestämda årligen utgående summor detta arbete ytterligare bör understödjas.
En följd häraf är att jag anser Riksens Höglo fl. Ständer på det sorgfäiligaste böra förebygga allt utvidgande af GöthaCanal Bolags redan erhållna Discont privilegier.
Frågan om Canal
Disconten är väl icke nu egenteligen till öfverläggning; men då BancoUtskottet i ett på Bordet liggan de Betänkande föreslår att det endast för en kortare tid, och högst för 18 månåder, hevi 11 jade fördubblade Creditiv på Banken, eller en tillökning af 800,ooö R:d. allt framgent skall fortfara, samt dessutom att GöthaCanal Bolag skall få öfvertaga de båda öfriga FilialDisconternas bela lånerörelse, sa har jag nu trott mig böra göra denna erinran, och får dessutom härom närmare säga min mening, när den frågan här till afgörande företages.
BancoUtskottets förra Betänkande, som föreslog fördubbladt Creditiv i Banken för GöthaCanal, och sorn Riksens Ständer bifallit, innehåller att ehvad bidrag som under denna Riksdag lemnäs till GöthaCanalarbetets fortsättning, skall
Banken deraf först njuta ersättning för hvad som af det tillökta Creditivet kunde vara begagnadt, samt att äfven i den händelse RiksensSländer af* sloge V- 2.
Den 29 Juli e, m. 7441 sloge allt ytterligare understöd till GöthaCanal, skulle ändå sist inom 18 månader Banken till fullo vara betald, och således efter den tidens förlopp Bolaget endast få begagna sin förra rätt af 800,000 R:d.
Creti i ti v.
Den mening en värd Ledamot nyss yttrat, att det vore bäst om Staten genast ofvertoge hela Canaiarbetet, har inom •de sammansatta Utskotten varit föremål för Hera öfverläggningar.
Utskotten hafva nästan enhälligt förblifvit i den öfvertygelse, att detta arbete säkrast uppnår sin fullbordan •derigenom, att det äfven hädanefter förenas med den enskilda industrien.
Sådan är ock snin tanka,, och såsom ett exempel på en* skildta företags framgång framför de allmänna, vill jag blott nämna TroHhätteCanal
Då jag således icke anser läinpeligt at GöthaCanal af Staten öfvertages förr, än den en gång blifvit fullbordad, hemställer jag i ödmjukhet att de sammanfatta Utskottens Betänkande tua till afgörande punktvis företaga s, Friherre Stael, von Hollstein:
Visserligen mäste medgifvas att Herr Pahlman Ivar rätt att dylika arbeten bäst utföras gen olåt • enskilda associationer, hvars intresse beslår deruti, att verkställigheten sker snart, val Rid. 0. Ad. Vrotoc. 181. 182. 1442 Den Q.Q Juli e. m. oell nied mindsta kostnad; nien da bör sådant ske på deras egen bekostnad; sker det på andras, och såsom här nu är föreslaget, så förfaller hela detta Intresse, och något annat uppstår i stallet.
Jag är också icke derom öfvertygad, att med tillbörlig uppsigt och kraftig föresats ett sådant publikt arbete för Statens räkning ju kan lika så väl snart och väl verkställas, som lör privat räkning.
Ilerr Svedenstjerna, Eric Thomas, anförde skriftligen följande:
Ehuru iag ogerna bryter en tystnad, den jag hittills ålagt mig af aktning för de värda Herrar Ledamöter, Som bättre i tillfälle att följa Riksdagsärendernas gång och mera erfarne i deras behandling, tillika genom framställningssättet af deras meningar äga rättmätiga anspråk, att verka på besluten; mäste ]ag dock, vid detta tillfälle, vördsam t utbedja mig Han Excellences, Herr Grefvens och LandtMarskalkeris samt Högloft.
Ridderskapets och Adelns tillstånd, att få yttra några tankar.
Jag har ej den förmätenhet, att tro mig dermed kunna verka på den opinion, hvilken vid Canalfrågans ventilerande så tydligt gifvit sig tillkänna.
Men då fl ere bland Allmänheten och kanske några inom detta rum torde hafva sig bekant, att nästan hela byggnadsdetaillen
Den £9 Juli e. m. 1 j]5 vid Trollhätte Slussverk, ofta flera veckor å rad, under de fyra si .-ta arbetsåren var mig, såsom andra arbetschefen, uppdragen och lagd på milt ansvar; så är det mig knappast tillåtet, att vara p;i ty;t åhörare af det sorn för eller emot GöthaCanal blifvit anfördt.