Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den här af Utsk., på grund af BorgareSl:s beslut, föreslagna förändring är, enl. min åsigt, lämplig, enär derigenom en friare pröfnings-rätl vid låns beviljande inrymmes ät vederbör:de Diskont-Direkt:r.
Enskilda bolags förbindelser, hvilka, enl. det förra förslaget, ej skulle få såsom hypothek emottagas, torde vara lika säkra, om icke i allmänhet säkrare än enskildes förskrifningar, hvarföre jag anhåller om bifall till hvad Utsk. i denna puukt hemställt. R. o. Ad. fann för godt att med frånträdande af sitt förra beslut bifalla den af Utsk. nu föreslagna redaktion af 66:te §:ns Usta mom. 71:sta punkten.
Härvid förekom först och lades till handlingarne Ulsk:s yttrande om Usta mom:tet.
Beträffande det sedermera förekommande 2:dra raormlel liemstälde Hr Gr. o. Landtm, om icke R. o. Ad., efter att hafva vidblifvil sitt beslut rör:de 27:de punkten, funne nödigt alt, med vidblifvaude af sitt i afseende på nu förevar:de 2:dra mom. fattade beslut, afslå Utsk:s derom afgifna förslag.
I fråga om ingressen till 3:dje mom:tet yttrade Frih.
Ingressen till 3:dje mom:tel är icke lika med samma ingress i Betänk.
JVs 34, enär i den sednare endast omtalas sådana Filial-banker, sorn blifvit inrättade för att ersätta uphörda Prival-banker.
Enl. delta Betänk, skulle Filial-banker få inrättas, vare sig till ersättande af uphörd Privat-bank eller för alt eljest underlätta allmänna rörelsen i någon ort.
Utsk. har således i denna del förändrat sitt förra beslut, men då R. o. Ad. har ansett, att en mill:o af de medel, som finnas att disponera, bör användas lill kreditiv åt Hypolheks-föreningar, så torde f. n. inga medel finnas för inrättande af Filial-banker i annat ändamål än att ersätta uphörda Piivat-hanker.
Således anhåller jag, att R. o. Ad. måtte vidblifva sitt förra beslut, enl. hvilket ingressen lill detta 3:dje mom. i Betänk.
M 34 godkändes.
Vid detta tillfälle visar det sig bäst, att B. o. Ad. gjort val, om Ståndet ändrat sitt beslut ang:de kre - ben 22 Augusti. 97 krediti vet lill Hypolheks-föreningarue.
Nu är Ståndet bundet och kan icke falta ett sådant beslut, som skulle åt rörelsen gifva den lättnad man åsyftat.
Jag kan icke inse, alt R. o. Ad. på något sätt är förhindradt att godkänna den nu föreslagna ingressen.
R. o. Ad. har visserligen beslutat, att en viss summa skulle afsältas lill kreditiv åt Filial-Banker, som upsla för all ersätta Privat-baoker, men om dessa Banker icke uphöra och behöfva ersättas, men. sådant oaktadt, behof af ytterligare låne-anstalter inom landel upstår, bör inrättandet af dylika väl icke förnekas!
Jag tror således, alt R. o. Ad. utan tara kan bifalla ingressen.
Det är väl sanni, alt man, äfven med de medel man har alt använda för att understödja Filial-bankers inrättande, skulle kunna lemna kreditiv ål en Filial-bank pä en ort, der ingen Prival-bank förut funnits; men jag hemställer likväl, huruvida, då summan icke blifver större än den nu är, och då af densamma icke mindre än 2,500,000 R:dr äro sådana medel, hvilka ännu icke finnas i allmänna rörelsen, utan skulle blifva eli nyskapadt rörelse-kapital, det skulle vara nyttigt, att Filial-banker finge inrättas på sådana ställen, der låne-anstalter förut ej funnits.
Jag för min del anser sådant kunna medföra våda, men vill likväl icke envist motsätta mig ett beslut i denna riktning, under den förhoppning, att om R.
St. besluta, att Hypotheks-föreningarne skola med kreditiv understödjas, vederbör:de mätte tillse, att nyssnämnde 2,500,000 R:dr icke utsläppas för ett sådant ändamål, sorn inrättandet af en Filial-bank, utan att densamma ersätter uphörd Prival-bank.
Då nu Hr Gr. o. Landtm, hemstälde, om R. o. Ad. behagade med frånträdande af sitt förut fattade beslut bifalla Utsk:s nu afgifna förslag till ifrågavarrde ingress, ropades starka Nej, jemte några Ja; hvarefter R. o. Ad. med vidblifvande af sitt förra beslut; afslog Utsk:s förevar:de förslag.
Vidare förekom och lades till handlingarne afdelmn litt. a. af 3:dje mom:tet.
I fråga om afdelnm litt. b. af 3:dje n:om:let, yttrade Frih.
Sedan R. o. Ad. vidblifvit sill beslut i afseende å ingressen till 3;dje monutet så att alla de deri förekommande sladganden endast röra sådana Filial-banker, som ersätta uphörda Privat-banker; torde R. o. Ad. finna, att denna punkt icke kan godkännas, hvarföre jag vågar anhålla, ali Ståndet måtte antaga den häremot svarande punkten i Betänk.
JV° 34. R. o.
Ad. fann för godt att med vidblifvande af sitt förut i ämnet fattade beslut, afslå förevar:de förslag.
Då härefter afdelnm litt.
c. af 3:dje mora:tet förekom samt Hr Gr. o.
Landtm, framslälde, alt Utsk:s derom nu afgifna förslag 11 H. 7 08 Den 22 Augusti. innehöll en obelydlig redaktions-förändring, lieslående deri alt orden ”ä försträckningens liela belopp afgifver Filial-banken, genom dess Direktm, en till
Riks-banken eller ordres stäld förbindelse” blifvit införde i st. f. de uti Utskss förra af R. o. Ad. godkända förslag förekommande orden ”å försträckningens hela belopp afgifver Filialbankens
Direktm en lill Riks-banken ställd förbindelse,” anmälde sig och yttrade Frih.
På sätt Hr Gr. o. Landtm, nplyst, är det hufvudsakligen endast en redaktions-föråndring som bär är föreslagen och som, enl. min tanke, innehåller en förbättring.
Det är nemi. rättare att såga, det Filial-banken genom dess Direktm afgifver förbindelsen, än alt Direktm gör del, äfvensom det är bättre, att förbindelsen ställes lill Riks-banken eller ordres, än endast lill Riks-banken.
På grund bäraf anhåller jag, att R. o. Ad., med frånträdande af sitt förra beslut, ville godkänna denna punkt.
Uppå härefter framstäld propos., fann R. o. Ad. för godt att med frånträdande af sill förra beslut godkänna den nu af Ulsk. fö - reslagna redaktionen.
Då sedermera afdelnm litt. d. af 3:dje mom:lel förekom samt Hr Gr. o.
Landtm, upläste den derför vid behandlingen af Utsk:s förra Betänk, af R. o. Ad. antagna lydelse, yttrade Hr von Hartmansdorff:
Jag för min del är nöjd, om R. o. Ad. vidblifver det beslut, Ståndet förut fattat. R. o. Ad. fann för godt alt med vidblifvande af dess förra beslut, afslå Utsk:s förslag i denna del.
I fråga om den sedermera förekommande afdelnm litt. e. af 3:dje mom:let framslälde Hr Gr. o.
Landtm., alt i den nu föreslagna redaktionen endast förekom den skiljaktighet från den af R. o. Ad. först antagna lydelsen för denna afdeln., att i st. f. orden ”i mån af reqvisition” blifvit infördt ”på grund af reqvisition;” hvarefter Frih.
Tersmeden yttrade:
Den häri förekommande redaktions-förändring, hvarför Hr Gr. o. Landtm, redogjort, är ganska obetydlig, och då den utgör en förbättring, torde punkten böra af R. o. Ad. godkännas. R. o. Ad. fann för godt, alt, med frånträdande af sill förut fattade beslut, bifalla den nu föreslagna redaktionen.
Beträffande" vidare afdelnm litt. f. af 3:dje mom.-let framstälde Hr Gr:n o.
Landtm., att i det nu förevande förslaget blifvit införde orden ”efter bebot” i st. f. ”i mån af behof,” samt ”uppå reqvisition” i st. f. ”efter reqvisition,” som förekommo i den af R. o. Ad. förut antagna redaktion; hvarefter R. o. Ad., med frånträdande af sitt förra beslut, biföll den nu föreslagna redaktionen.
Härefter förekom och lades till handlingarne afdelnm litt g. af 3:dje mom:tel, deri Ulsk:s förslag var öfverensstämmande med R. o.
Ad:s förut fattade beslut.
Den 22 Augusti. 09 Då sedermera afdelmn litt.
Ii. af 3:dje mom:let förekom, yttrade Frih.
Jag vill erinra mig, alt R. o. Ad., vid behandlingen af Betänk.
JV2 34, i afseende å denna punkt fattat ett från Utsk:s förslag skiljaktigt beslut.
Landtm, tiplyste, att R. o. Ad. vid pröfningen af Utsk:s Betänk.
JY2 34 beslutat, alt förbudet för Filial-bank, att beräkna högre ränta eller krediliv-afgift, än som erlägges i den utlånings- och kredititiv-rörelse, som Riks-banken genom Diskonterne f. n. bedrifva, skulle utgå. så att R. o. Ad. endast antagit första och uteslutit sednare meningen af förevar:de afdeln.
Det är denna del af punkten, sorö R. o. Ad. ansett böra utgå, hvilket äfven torde vara rätt i ett land, der en laglig ränta finnes bestämd, ty vid sådant förhållande kan det icke vara skäl, att för en så beskaffad lånerörelse, som den ifrågavar:de, föreskrilva en lägre ränta än den lagliga.
Del är sannolikt att
Filial-bankerna finna med sitt intresse förenligt att nedsätta räntan å sina förslräekningar, hvartill man kan sluta deraf, alt Privatbankerna i allmänhet så förfarit; men att R.
St. skola derom utfärda ett uttryckligt stadgande, finnér jag, på förut anfördt skäl, vara högst olämpligt.
Ad. i denna del måtte vidblifva sitt förut fattade beslut.
I denna punkt har man bort glömt ett slag af rörelse, som af Privatbankerna bedrifves, nemi.
Depositions-rörelse.
Jag hemställer derföre, huruvida det icke vore skäl, att återremittera punkten, pä det att densamma må i berörde hänseende fullständigas.
När i punkten säges, att ”Filial-banks rörelse bedrifves medelst utlåning, vexel-diskontering, öpnande af upp- och afskrifnings-räkning samt beviljande af kreditiv;” så tror jag för min del, alt något ytterligare i afseende å Depositions-rörelse ej behöfver bestämmas.
Det är naturligt, att en Filial-bank gerna emottager depositioner utan ränta, och depositoner, som stå inne längre tid och hvarför ränta af Banken erlägges, kunna utan hinder hänföras till upp- och afskrifnings-räkning.
Att återremittera punkten, torde ej gå an, enär Betänk, redan en gång varit ålerremitteradt, hvarföre och då, på sätt jag tror mig hafva visat, den af Hr Arnell gjorda anmärkn. ej är af någpn större betydenhet, jag för min del anhåller om punktens godkännande.
Hr Arnell: Den Depositions-rörelse jag menar, afser icke
Deposition af. penningar utan ränta.
Den afser penningars insättande emot högre ränta, än den som erhålles på upp- och afskrifnings-räkning.
Depositions-rörelse har med framgång bedrifvits af våra Privat-banker och äfven ländt allmänheten till mycken nytta.
Jag tror att denna strid endast är en strid om namn.
Under benämningen upp- och afskrifnings-räkning 7* 100 Den 22 Augusti. kan mycket väl inrymmas en sådan Depositionsrörelse, som Hr Arnell ansett böra finnas. R. o. Ad. har redan vid en föreg:de punkt, i afseende å den upp- och afskrifnings-räkning, Riks-banken skulle bedrifva, tillåtit alt en högre ränta finge erläggas. R. o. Ad. har således icke funnit en sådan
Depositionsrörelse främmande för upp- och afskrifnings-räkning, hvarföre jag för min del anser något hinder för
Filial-banker att bedrifva en sådan rörelse icke upstå genom antagande af denna punkt.
Tersmeden har förordat vidblifvande af R. o. Ad:s beslut i fråga örn rättigheten för FilialRanker alt beräkna högre ränta ån den, hvilken, enl. Ulsk:s förslag, skulle bestämmas såsom maximum för den utlånings- och kreditiv-rörelse, som Riks-banken genom Diskonterna bedrifver.
Skälet härtill skulle ligga deruti, att man kan vara förvissad om, ali Filialbankerna ej skola begära mera än 5 proc:, ity att nuvande Privat banker, ehuru de äro berättigade att laga den högsta lagliga-ränta, hvilken är 6 proc. med bevilln:s-afdrag, likväl icke fordra högre ränta än Riks-banken.
Jag tror visserligen, alt man med någorlunda visshet kan påräkna, att Filial-bankerna ej komma all laga högre ränta än den, som är för Riks-banken bestämd, men konjunkturerna kunna möjligen blifva sådana, att dessa Banker finua det vara för sig möjligt alt erhålla högre ränta än 5 proc., af hvil ka konjunkturer
Bankerna kunna sig begagna utan att något hinder derför möter.
Mig synes dock, att Filialbankerna, hvilka till underlättande af deras rörelse erhålla icke obetydliga försträckningar från Riks-banken, skäligen borde kunna vara belåtna med 5 proc. såsom maximum i ränteväg och följaktligen borde äfven ett förbud att taga högre ränta än 5 proc. inflyta i R.
St:s beslut ang:de Filial-bankernas utlånings- och kreditiv-rörelse.
Jag tillstyrker derföre R. o. Ad. alt frånträda sitt förra beslut och bifalla hvad Utsk. i denna punkt föreslagit.
Jag deremot vågar tillstyrka R. o. Ad. alt vidblifva sitt förra beslut och skall söka ådagalägga obilligheten af det nu föreslagna stadgandet.
F. n. bedrifves vexel-rörelsen vid Diskonten i Slockholm och Låne-koni:n för 4 proc.
Del har kommit sig deraf, att R.
St., då vexel-rörelsen först kom i gång, ville upmuntra densamma och derföre lemnades lån på vexlar till bättre vilkor än lån i allmänhet beviljades.
Men jag kan icke inse, att man kan ålägga Filial-bankerna att på slikt sätt på deras bekostnad befrämja för allmänheten nyttiga ändamål.
Dessutom finnér jag icke något skäl hvarföre man för de enskilda Rauker, som hädanefter upkomma, skulle göra vilkoren annorlunda än för dem, som redan finnas, och då eli sådant stadgande, som det här föreslagna, icke finnes intaget i de sednares reglementen, så torde detsamma ej behöfva inflyta i reglementerna för de Banker, som hädanefter stiftas.
Gyldenstolpe, och vill fästa upmärksamheten derpå, alt R.
St. väl kunna om sina egna medel stadga alt de ej få utlånas mot Den 22 Augusti. 101 högre raula än de finna för godt bestämma.
Men i Filial-bankernas rörelse ingå jemväl enskilda mäns medel.
Hurti vill man förbjuda magön sådan att för sina penningar taga den ränta, allmänna lagen honom tillåter?
Jag- förenar mig i Frih.
Tersmedens förslag, att sista mom:tet mätte från punkten utgå.
Jag vill visserligen icke envist vidblifva mitt yrkande, men jag kan ingalunda godkänna det skäl, som Rivon Hartmansdorff till stöd för sin motsatta mening anfört, ty om R.
St., vid beviljandet af kreditiv åt Filial-bankerna, dervid fästa det vilkor, att de vid bedrifvande! af deras låne-rörelse ej få taga högre ränta än 5 proc., så mätte väl sådant vara R.
Sl:s ovilkorliga rättighet.
Vill en Filial-bank drifva sin rörelse utan understöd från Riksbanken, då är Hr von Hartmansdorffs anmäfkn. riktig och då kan räntefoten ingalunda blifva föremål för R.
Då nu öfverläggningen ansågs fulländad, yttrade Hr Gr. o. Landtm, all, hvad Hr Arnells yrkande anninge, R. o. Ad. torde finna att, någon annan förändring i det af R. o. Ad. vid behandlingen af Utsk:s Relänk.
JVs 34 fattade beslut icke kunde ega rum, än sorn föranleddes af Utsk:s i nu förevaride Utlåt, gjorda hemställan, och alt således det tillägg, Hr Arnell yrkat, icke kunde komma alt i förevaride stadgande införas.
Efter sedermera först till bifall å den af Utsk. föreslagna redaktionen framstäld propos., som besvarades med Nej, fann R. o. Ad. för godt, alt med vidblifvande af sitt förut fattade beslut afslå Utsk:s förslag.
I fråga om den härefter förekommande afdeln. litt. i. af 3:dje momilet, anförde Frih.
Den förändring af sitt förra Betänk., som Utsk. här föreslagit, är, eril. min lanke, riklig.
Enl. denna punkt, sådan den förut lydde, skulle en Filial-bank icke ega rättighet att ä bekommen försträckning göra afbetalningaf, och som en sådan förmån -med skäl bör Filialbankerna beviljas, anhåller jag, att R. o. Ad., med frånträdande af sitt förra beslut, ville bifalla denna punkt, R. o. Ad. fann för godt att, med frånträdande af sitt förut fattade beslut, antaga den nu föreslagna redaktionen.
Vidare förekom och lades till handlingarne afdelnm litt. k. af 3:dje momitet.
Då härefter förekom afdelnm litt.
I. af 3:dje momitet, godkände R. o. Ad. den deri förekommande redaktions-förändring, som endast innehöll utbyte af ordet ”Filial-banks” emot ordet ”Filial-bankens. ” Sedermera förekom och lades till handlingarne afdeln. litt. ro. af 3:dje momitet.
I fråga om 4:de momitet, yttrade 102 Den 22 Augusti.
I afseende å detta mom. torde R. o. Ad. ej kunna frångå sitt förra heslut, enär R. o.
Ad. redan vid behandlingen af föreg:de punkter i detta Betänk, beslutat, att kreditiv ej skall beviljas åt andra Banker än dem, sorn ersätta uphörda Prival-bauker.
Hr Gr. o. Landtm, fästade härvid upmärksamheten derpå alt uti delta mom. derjemte förekomme ett nytt af R. o. Ad:s förra beslut icke beroende stadgande, innehållande: ”Nuvar:de Filialbanker, som vilja underkasta sig de vilkor och förbehåll förestående mom. 3 innefattar, må åtnjuta de fördelar, som i samma mom. åro blifvande
Filial-banker tillförsäkrade;” hvarefter Frih.
.lag trodde icke att 2:dra punkten af detta mom. var föremål för öfverläggningen, utan förmodade, att den skulle blifva serskildt föredragen.
Lien hör egentligen icke hit utan till det 3:dje mom:tel.
Landtm, anmärkte att ifrågavande stadgande enl.
Ulsk:s upslällning tillhörde 4:de mom:tet, oaktadt det från förra delen vore skiljdt genom ny rad, men att R. o. Ad. emedlertid kunde serskildt för hvardera delen fatta sitt beslut.
Jag anhåller, lika med Piili.
Ter„ smeden, alt den sista punkten mätte serskildt föredragas, så allden må kunna af R. o. Ad. bifallas.
Uppå härefter serskildt framstälde propos:r fann R. o. Ad. för godt, att med vidblifvande af sitt förut fattade beslut afslå första delen af förevar:de morn., samt bifalla den nu föreslagna 2:dra delen deraf.
Beträffande slutligen den vid Utsk:s Ullål. fogade jemförelse-4 tabell, fann R. o. Ad. densamma ej erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarne.
Föredrogs och företogs punktvis lill afgörande Const:sUlsk:s den 18 dennes på bordet lagda Mern.
J\l 32, i ani. af återremisser af Mem:t JYs 22, innehållande förslag lill ändring af 35;le §:n Rcg:F:n. lista punkten, innehållande anmälan alt Utsk. funnit BorgareSt:s mening icke kunna med de öfrige RiksSt:nsförenas.
2:dra punkten, innehållande inbjudning lill R. o. Ad. att med frånträdande af förut gjorde anmärttn:r foga sig efter Preste- och RondeSl:n.
Jag beklagar vis serligeu, alt Const.Ulsk., till följd af de öfriga Ståndens beslut, ej kunnat fästa afseende å hvad R. o. Ad! förklarat utgöra dess gemensamma tanke i frågan, men jag tror likväl icke, att R. o. Ad. bör alsia den gjorda inbjudningen, i hvilket fall R. o. Ad. ensam
Den 22 Augusti. 103 skulle hafva fattat ett skiljaktigt beslut.
Det förslag Const.Ulsk. uu afgifvit är visserligen icke fullt tillfredsställande, men innefattar likväl en förbättring, hvarföre jag anhåller, alt R. o. Ad. måtte detsamma bifalla.
För min del tror jag, alt Const.Ulsk. icke varit nog lag-grannt vid denna frågas behandling; ty vi hade ingen rätt att föreslå General-Adjutanters med Heras uptagande bland förtroende-sysslors innehafvare.
Jag anförde förhållandet med Ofver-lDtendenlen endast såsom ett exempel, men icke såsom ett förslag.
Pä samma sätt var förhållandet med Cheferna för Fångvårds-Slyrelsen samt Väg- och Vattenbyggnads-Corpsen.
Afven de nämndes af mig endast exempelvis.
Jag godkänner visserligen det förslag, Const.Ulsk. här framlagt; men jag gör det på annan grund än Utsk., ly R. o. Ad. bör foga sig efter de öfriga Ståndens beslut, men har, enl. min tanke, varit alldeles oberättigad! att väcka frågan, hvilket dock ej af Utsk. blifvit uttryckt.
Utsk:s förevar:de inbjudning blef uppå härefter framstäld propos. af R. o. Ad. antagen.
3:dje punkten, innehållande förändrade förslag till ifrågavar. ule grundlags-förändring.
Detta förslag lemnades utan anmärkn., i följd hvaraf R. o. Ad. förklarade att detsamma, såvidt på R. o. Ad. vore beroende, komme att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag.
4:de punkten, innehållande en inbjudning till BorgareSl.
Vid föredragning af Const.Utsk:s den 18 dennes på bordet lagda Mern.
JM 33, med voter:s-propos:r, rönde Coust.- Utsk:s uti Mem:n IN:is 12 och 23 afgifna förslag lill ändring af 28 §:n Reg.F:n, blefvo de i della Mern. föreslagna voter:s-propos:r af R. o. Ad. godkände.
Föredrogs Const.Ulsk:s den 18 dennes på bordel lagda Mern.
JM 34, med volei:s-propos:r ronde Const.Utsk:s uti Mermt Jlf 13 afgifna förslag till ändring af 52:dra §:n Reg.F:n och 24:de §:n Riksd.Ordn.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att, ehuru han för sin del funne i(rågavar:de voler:s-propos:r stridande emot 56;te och 8l:sta §§:na Reg.F:u samt 29:de §:n Riksd.Ordmn, hvilka förutsatte alt alltid ett förslag till grundlagsförändring skall hvila lill grundlagsenlig behandling, sedan ett sådant blifvit af Const.Ulsk. framsläldl, så, då55§ n Riksd.Ordnm innehölle, alt hvad Const.Ulsk. förklarar icke vara emot grundlagen stridigt, derå må propos. sedan icke vägras, ansåge han sig böra hemställa om R. o. Ad. godkände de i förtvar:de Meni. föreslague voter:s-propos:r. Ropades Ja. - — J 104 Den 22 Augusti.
Då nu föredrogs Const.Utsk:s den IS dennes på bordet lagda Meni. JM 35, med voler:s-propos:r i fråga om Const.Utsk:s förslag, tili Menet JM 15, (ill ändring af 39:de §:n Riksd.Ordn., framslällde Hr Gr. o. Landtm., under åberopande af sill i afseende på det sednast föredragna Menad afgifua yttrande, propos. till godkännande af de i nu förevaride Mern. föreslagna voterts-proposrr, och blef äfven denna propos. med da besvarad.
Vid föredragning af Const.Utskis den 18 dennes på bordet lagda Mern.
JM 36, med voler:spropos:r i fråga om Const.Ulskis, uli Mem:t JM 16, väckta förslag till ändring i 69:de §:n Reg.F:n, godkände R. o(.
Ad. de af Lisk. föreslagna voter:s-propos:r. Föredrogs Const.Utsk:s den 18 dennes på bordet lagda Mern.
JM 37, med voter:s-propos:r, i fråga om Consl.Utsk:s, i Mern.
JM 17, afgifna förslag till ändring af 14:de §:n Riksd.Ordn.
Hr Gr. o. Landim:s under åberopande af dess i afseende på Mem:t JM 34 afgifna yttrande framslälda propos. till godkännande af de i nu förevande Mera. föreslagna voter:s-propos:r, blef med Ja besvarad.
Föredrogos och biföllos SlatsUlsk:s nedannämnde den 18 dennes på bordet lagda Utlåtm : JU 226, i ani. af vackt motion om uplåtelse åt staden Köping af en del utaf Kronolägenheten Hushagen; JM 227, i ani. af väckte motioner, angide dels rättighet för Krono-tionde-skyldige inom Uppvidinge och Konga härader af Kronobergs och Westra härad af Jönköpings län att få leverera tiondespanmälen in natura, eller ock lösa densamma med penningar efter markegång, dels ock enahanda rättighet för räntegifvare i afseende ä ränte-persedlar; JM 228, i ani. af väckt motion, ang:de rätt för tionde-gifvare till ersättning af Statsverket i följd deraf att R, St:s beslut om up börande af tionde-gifvares forslings-skyldighet icke ännu blifvit till verkställighet befordradl; samt JU 229, i ani. af väckt motion om förändrad reglering af Kronoparken och Allmänningen Mösseberg.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, StatsUlskis den 18 dennes på bordet lagda Utlåt.
JU 230, i ani. af erhållen återremiss å Retäuk.
JM 124, ang:de väckt fråga om förändring i nu gällande stadgandet) i afseende å det åtskilliga af l)en 22 Augusti. 105 Kongl.
KammarRms tjenstemän tillkommande anmärkn:s- och aktorats-arfvode.
Föredrogos och lades lill handlingarne StatsUtsk:s den 18 dennes på bordet lagde Mera. och Utlåt.: •JM 231, i ani. af erhållen återremiss å Utlåt.
.A2 149, ang:de väckte frågor om förändrade beskaltnings-grunder för mjöl- och säg-qvarnar samt om ödes-qvarnars befriande från grundskatt; och JM 232, i ani. af erhållne återremisser å Betänk.
M 129, ang:de väckt motion om förändring i liden för utgörande af den till Marstrands kyrka och skola anslagna Kronobonden i Tjörns härad.
Föredrogos, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, StatsUtskrs den 18 dennes på bordet lagda Utlåtm: JM 233, i ani, af återremisser å Betänk.
JM 148, ang:de väckt motion om uplåtelse åt Kongl. Seraphimer-Ordens-Lazarettet af plats för tvättinrättning från K. M:s och Kronans af Kongl. Carolinska Mediko-Kirurgiska Institutet disponerade egendom N:is 1 och 2, i qvarteret Glasbruket å Kungsholmen, samt, i sammanhang dermed beviljande åt nämnde Kongl. Institut af anslag, motsvarande den hyres-afgift, som för nämnde plats nu erlägges; och JM 234, augrde uplåtande af rum och lägenheter inom R.
St:s hus emellan Riksdagarne.
Föredrogs och bifölls StatsUtsk:s den 18 dennes på bordet lagda Utlåt.
JM 235, i anledn. af väckf fråga om understöd för Riksg:s-Kont:s Euke- och Pupill-kassa.
Föredrogs StatsUtskrs den 18 dennes på bordel lagda Utlåt.
JM 236, ang:de utdelningen af de till Riksg:s-Kont. aflemnade tryckta riksdagshandlingar.
Det förslag, som igenfinnes sid. 22, 2:dra punkten, litt. b. innehåller, att ett exemplar af liksdags-handlingarne bör tillhandahållas hvart och ett af de Kongl. Iiolhna.
Derefter säges under 3:dje punkten, alt lill hvart och ett af de Kongl. Koll:na samt Kongl. Serafimer-Ordens-Gillet skall utdelas ett exemplar af samma handlingar.
Således har man 2:ne gånger föreslagit, alt ett exemplar af riksdags-lrycket skall tillhandakomma Kolhna.