Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
M. afgifna underd. utlåtm; 2:o Samme Revisorers Berättelse om verkställd granskning af de under K. Kommers-Coll. ställda Fonder och medel, jemte en i anledning deraf algifven underd. förklaring; 3:o Samme Revisorers Berättelse om granskningen af Riksgälds kontorets tillstånd och förvaltning, tillika med Fullmäktiges i nämnde Verk med anledning deraf afgifne utlåt.; 4:o R.
St:rs år 1861 församlade Revisorers Berättelse om granskning af Statsverkets och dertill hörande Fonders räkenskaper för år 1859, jemte de i anledning deraf afgifne underd. utlåtm; 5:o Samme Revisorers Berättelse örn granskningen af de under K. Kommers-Coll. ställda Fonder och medel, jemte bemälda Colini i anledning deraf afgifne underd. utlåt.; samt 6:o Samme Revisorers Berättelse om granskningen af Riksgälds-kontorets tillstånd och förvaltning, tillika med Fullmäktiges i nämnde Verk med anledning deraf afgifne utlåt.
Uppå framställd propos., beslöt R. o. Ad. att med de öfriga Riks-St:n kommunicera och till det blifvande Stats-Utsk:t remittera samtlige ifrågavande handlingar.
Föredrogos och kommunicerades med de öfriga Riks-St:n samt remitterades till det blifvande Banko-Utsk:t R.
St:rs åren 1860 och 1861 samt innevarande år församlade Revisorers Berättelser ang:de Banko-Verket.
Hr Gr. och Landtm, tillkännagaf, att trehundra exemplar i bronz af den skådepenning, Rikets sednast församlade
Ständer beslutat låta prägla till minne af DD. MM. Konungens och Drottningens kröning, blifvit öfverlemnade till Riddarh.-Kansliet, för att tillställas de vid sista riksdagen antecknade ledamöter af R. o. Ad. 20 Den 25 Oktober.
Beckfriis, Corfitz Augustin:
Jag får härmed afsäga mig förtroendet att vara Bänkman.
Afven jag är nödsa kad att afsäga det mig tilldelade förtroende att vara Bänkman.
Landtm, lät uppläsa en från Hr StatsRådet och Chefen för K. Civil-Dep:tet ankommen skrifvelse af följande innehåll:
Till Hr Grefven och Landtmarskalken 1 Sedan K.
M. denna dag i nåder beslutat att, som Statens stambana från Stockholm till Götheborg snart kan till allmän trafik upplåtas, en högtidligare invigning deraf bör ega rum, hvartill dagarne från och med den 3 till och med den 6 instundande November äro bestämda; samt K. M. till Chefen för Statens jernvägsbyggnader öfverlemnat, att om de närmare anordningarne dervid gå i författning, — får jag på K.
M:s tillika meddelade nådiga befallning härmed inbjuda Hr Landtmarskalken att, jemte tjugufem utsedde Deputerade af Ridderskapet och Adeln, i högtidligheterne deltaga.
Stockholm den 24 Oktober 1862. G.
Lagerstråle.
M. genom den nu upplästa skrifvelsen behagat inbjuda 25 ledamöter af R. o. Ad. att deltaga i de högtidligheter, med hvilka vestra stambanan skall öppnas, får jag erinra att något prejudikat i afseende å valet af nämnde ledamöter icke finnes, samt, med uttryckande af min åsigt om olämpligheten deraf att genom anteckning utse det ifrågavarande antalet ledamöter, hemställa, om det icke vore lämpligast att åt R. o. Ad:s Hrr Elektorer öfverlemna valet af ifrågavarande personer.
Jag instämmer uti den Esta delen af den sista värda talarens yttrande, men icke i den sednare; och detta oaktadt det förtroende jag i öfrigt hyser för Hrr Elektorer.
Jag vågar derför tro att det vore lämpligare att de ledamöter, som vilja deltaga uti den ifrågavarande resan, finge på vanligt sätt anteckna sig, hvarefter lottning dem emellan skulle ega rum.
Afven jag instämmer uti Esta delen af Hr Nordenfelts anförande, men förenar mig tillika med Frih.
Raab uti den af honom uttryckta åsigt, att det icke vore lämpligt att åt Elektorerne öfverlemna valet af de 25 ledamöterne.
Jag tror det bästa sätt att vinna ändamålet vara, om inom hvarje Bänkmans-afdelning en ledamot för deltagande i resan utsåges; och anhåller jag ora propos. på bifall till detta mitt förslag.
Den 25 Oktober. 27 Hr Nordenfelt:
Jag kan för min del icke fullt gilla något af de förslag, som af de sista värde talarne blifvit framställde.
Jag föreställer mig ändamålet med denna resa vara, icke allenast nöjet, utan äfven inhemtande af en närmare kännedom om ifrågavarande jernvägssträckning, samt att kunskap derom skulle, så vidt möjligt är, blifva spridd inom hela riket.
Med tillämpning af det utaf Gr.
Taube väckta förslag skulle nemi. kunna inträffa att på Bänkmansafdelningarne valdes personer endast från de södra orterne i riket, hvarigenom riksdagsmännen från de norra trakterna, hvaraf flera kanske aldrig komma att befara samma jernväg, blefve från närmare kännedom derom uteslutne.
För en jemnare fördelning af valet i detta hänseende anser jag rättast vara att öfverlemna valet åt Elektorerna.
Sedan öfverläggningen förklarats fulländad, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att under densamma blifvit föreslaget af Hr Nordenfelt, att R. o. Ad. skulle öfverlemna åt Ståndets Elektorer att utse de ifrågavarande 25 deputerade; af Frih. Baab, att alla de ledamöter af Ståndet, som önskade deltaga i högtidligheterna, skulle ega för sig öppet att låta anteckna sig hos BiddarhusFiskalen och att, derest de antecknades antal komme att öfverstiga 25, lottning dem emellan skulle ega rum; och slutligen af Gr.
Taube, att de 25 deputerade borde utses på det sätt, att hvar och en af Ståndets 25 Bänkmans-afdelningar inom sig valde en deputerad.
Raab härefter begärt ordet och förmält sig vilja afstå från sitt förslag och instämma i Gr.
Taubes yrkande, framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Hr Nordenfelts yrkande, dervid svarades många ja och nej i blandning, samt sedermera propos. på antagande af Gr.
Taubes förslag, då svaren jemväl utföllo med blandade ja och nej; hvarefter och sedan förnyad propos. på antagande af Hr Nordenfelts förslag blifvit gjord och besvarad med starka ja, blandade med nej, Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig nu hafva funnit ja öfvervägande.
Efter det votering blifvit begärd, uppsattes och justerades följande voter:s-propos.: »Den som bifaller Hr Nordenfelts förslag, att R. o. Ad. skall åt Ståndets Elektorer öfverlemna att ntse de 25 ledamöter, hvilka såsom Ståndets deputerade komma att deltaga uti den högtidliga invigningen af Statens vestra stambana, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, antager R. o. Ad.
Taubes förslag, att hvarje
Bänkmans-afdelning inom sig utser en person att i nämnde högtidlighet deltaga».
Sedermera företogs votering och efter dess slut befunnos rösterna hafva utfallit sålunda:
Nej •— 60. 28 Deu 25 Oktober.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade härefter, att han, med anledning af det nu fattade beslutet, finge anmoda Hrr Elektorer att utse det bestämda antalet deputerade.
Stjernstedt, Johan Wilhelm, väckte följande motion:
Jag ber att få föreslå, hvad som ock vid sistlidne riksdag blef föreslaget och som då vann R. o. Ad:ns bifall, nemi. att Adeln direkte in pleno skall välja Elektorer.
Skälen till detta valsätt finnes på så många ställen i R. o. Ad:s prot:er fullständigt utvecklade, att jag anser det vara fullkomligt öfverflödigt att nu upprepa desamma.
Jag ber endast att nu få framhålla huru Bänkmans-valet urartat från sitt ursprungliga ändamål.
Detta var, att de som suto på samma bänk, skulle taga närmare kännedom om hvarandra och inom sig utse de värdigaste och anseddaste att välja Elektorer.
Detta mål är numera alldeles förfeladt.
Vi veta alla huru nu Adeln vid riksdagens början samlar sig till stort antal på det ena eller andra stället och låter sig föreläggas förslag till Bänkmän och Elektorer.
Bänkmännen blifva sålunda i sjelfva verket hufvudsakligen utsedda före sjelfva valet.
Hvad tjenar då omgången med Bänkmansvalet till?
Låtom oss afskaffa detsamma och numera anse oss mogna att direkte utse Elektorer, på sätt redan sker vid val af nämnder, Banko- och Riksgälds-Fullmäk tige, Revisorer m. fl. — Jag föreslår vördsamt: att Adeln in pleno måtte välja på 30 män, af hvilka 25, som erhållit högsta antalet röster, skola blifva utsedda Elektorer och de öfrige fem Suppleanter.
Jag anhåller om remiss af denna motion till det blifvande Riddarh.-Utsk:t. Frih. Cederström, Rudolf, begärde denna motion på hordet.
Sedermera uppläste Frih.
Stjernstedt en motion M 2, ang:de särskild tryckning af de inom Riks-Stånden väckta motioner.
Afven denna motion blef, på Frih.
Cederströms begäran, bordlagd.
Gr. Lewenhaupt, Claes Magnus, uppläste en motion, M 3, ang.
Skogs-Institutets förflyttning till Leckö kungsgård m. m.
Remitterades till det blifvande Stats-Utsk:t.
Den 29 Oktober f. m. 29 Gr. Lewenhaupt afgaf sedermera en motion JM 4 ang. nedsättande af en komité för undersökning af arealen och beskaffenheten af Statens skogar samt om anslag till ifrågavar:de ändamål.
Denna motion bordlädes.
Sedan Hr Gr. o. Landtm, hemställt, huruvida R. o. Ad. behagade i nästa plenum företaga val af de två ledamöter, hvilka, jemlikt 47:de §:n R. O., skulle deltaga i Talmansöfverläggningarne, samt St:t härtill lemnat bifall, åtskiljdes R. o. Ad. kl. \ 12 f. m.
Onsdagen den 29 Oktober 1862.
Justerades 3 prot.utdr. för d. 25:te dennes.
Företogs val af de två ledamöter, hvilka, enligt 47:de § n R. O., böra deltaga i Talmans-öfverläggningarne ; och befunnos, vid valförrättningens slut, dertill hafva blifvit utsedde: JM 661.
Gr. Sparre, Gustaf Adolf, med 82 röster, och » 2317.
Hr Fåhreeus, Olof Immanuel, med 67 röster.
Jag får vördsamt anhålla om propos. derom, att de tal, som Hr Gr. o. Landtm, på R. o. Ad:s vägnar hållit till H. M:t Konungen och de öfriga kongl, personerna äfvensom deras svar derå måtte här uppläsas, för att i St:s prot. inflyta, allt i öfverensstämmelse med hvad som vid föreg:de riksdagar varit brukligt.
Sedan öfverläggningen förklarats slutad, framställde Hr Gr. o. Landtm, propos. på bifall till den af Hr Wolffelt nu gjorda hemställan, och efter det härtill svarats ja, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att som de ifrågav:de talen nu icke funnos tillgängliga, komme uppläsningen deraf att ega rum i ett annat plenum.
Härefter föredrogs en ifrån Stats-Rådet och Chefen för Kongl. Civil-Depart:tet ankommen skrifvelse, som lydde sålunda: 30 Den 29 Oktober f. m.
Till Herr Grefven och Landtmarskalken!
Sedan till H. M. Konungens kännedom kommit en inom Riks-Stånden allmänt uttalad önskan att vid vestra stambanans högtidliga invigning talrikt få tillstädeskomma; samt de kommuner och enskilda, hvilka tiil sig inbjudit dem, som i högtidligheterna deltaga, förklarat sig beredvilliga att emottaga större antal af R.
St:r, än förut afsedt varit, får jag, på H. M:s nåd. befallning, anmoda Hr Gr. o.
Landtm, att till högtidligheten inbjuda ytterligare 25 ledamöter af R. o. Ad.
Stockholm den 27 Oktober 1862. G.
Med ani. af den nu upplästa skrifvelsen och lör att förekomma framtida missförstånd i afs:de å uttrycket att inom Riks-St:n uttalats en allmän önskan att mera talrikt få deltaga i den högtidliga resan till Göteborg, anhåller jag att i probet måtte förvaras, att någon sådan önskan inom R. o.
Ad. icke yttrats.
Många ledamöter hördes häruti instämma.
Sedan Hr Gr. o. Landtm, hemställt, huruvida R. o. Ad. ansåge öfverläggningen fulländad, samt denna hemställan blifvit med ja besvarad, framställde Hr Gr. o. Landtm, propos. derå, att utseendet af de ytterligare inbjudna 25 ledamöterna skulle öfverlemnas åt St:s Elektorer, hvilka redan fått sig uppdraget att välja de 25 först inbjudna deputerade.
Då Hrr Elektorer haft sig uppdraget att utse de 25 deputerade af R. o. Ad., som först inbjödos att öfvervara vestra stambanans invigning — — — •— — — Talaren afbröts här af Hr Gr. o. Landtm., som fästade hans uppmärksamhet derå, att öfverläggningen om den ifrågav:de skrifvelsens innehåll redan förklarats vara afslutad.
Jag får i sådant fall anhålla om tillgift; jag föreställde mig att det endast var i fråga om Gr. af Ugglas’ framställning som öfverläggningen skulle anses vara slutad, och icke öfver frågan i sin helhet.
Hr Gr. o. Landtm, förmälte, att han, med ani. af Frih.
Raabs sednare yttrande, ansåge sig böra erinra derom, att sedan ett mål eller ärende blifvit inför R. o. Ad. föredraget och St:t förklarat öfverläggningen vara afslutad, måste ett sådant förklarande afse sjelfva det ämne, som genom den skedda föredragningen blifvit gjord till föremål för St:s beslut, och icke någon ledamots i ani. af ärendets föredragning hafde yttrande; och tilläde Hr Gr. o. Landtm., att han, såsom R. o. Ad. torde
Den 29 Oktober f. m. 31 hafva iakttagit, dröjt en stund, innan lian med klubbslag befastade St:s förklarande, att öfverläggningen i frågan var fulländad.
Sedermera framställde Hr Gr. o. Landtm, ånyo den här ofvan omförmälda propos., hvilken besvarades med några ja och nej i blandning; hvarefter och sedan Hr Gr. o. Landtm, anhållit, att St:s ledamöter ville mera talrikt och bestämdt uttrycka deras mening, samma propos. förnyades och besvarades med många och starka ja, blandade med nej; och tillkännagaf Hr Gr. o. Landtm, härefter, att han nu funnit ja hafva varit öfvervägande.
Till följd af det sålunda fattade beslutet, anmodades St:s Elektorer af Ifr Gr. o. Landtm, att välja de 25 deputerade, som ytterligare blifvit inbjudna att deltaga i invigningen af den vestra stambanan.
Föredrogos och remitterades till det blifvande Lag-Utsk:t R.
St:rs Justitie-Ombudsmans Embets-Berättelse för år 1860 och bemälde Embetsmans till innev:de riksdag algifna Berättelse.
Föredrogs och remitterades till det blifvande Exped.-Utsk:t R.
St:rs Komiterades för Tryckfrihetens vård Berättelse till innev:de riksdag.
Föredrogs och remitterades till det blifvande Exped.-Utsk:t Frih.
Stjernstedts, Joh. Wilh., d. 25 d:s på bordet lagda motion JV2 2, ang:de särskild tryckning af de inom Riks-St:n väckta motioner.
Föredrogs Gr. Lewenhaupts, Glaes Magnus, d. 25 d:s bordlagda motion JV2 4, ang:de nedsättande af en komité för undersökning af arealen och beskaffenheten utaf Statens skogar, samt om anslag till ifrågav:de ändamål.
Jag har med ani. af nu il'rågav:de motion ansett mig böra upplysa, att de uppgifter om de allmänna skogarnes areal, som motionären förmenar sig hafva att förvänta af den föreslagna komitéen, redan blifvit anskaffade af Skogsstyrelsen.
Sålunda gifver i detta hänseende Skogsstyrelsens innev:de år algifna underd.
Berättelse vid handen, att kronoparkerne utgöra 50,546 tunnland, kronoöfverloppsmarkerne i de norra länen för närv:de 556,222 t:d (sistnämnde areal ökas dock i den mån afvittringarne framgå), llygsandsfälten 7,356 t:d, kungsgårdars, kungsladugårdars och kronosäteriers samt indragna boställens jemte andra för kronans räkning utarrenderade hemmans skogar omkring 29,400 t:d, skogarne till hemman, auslagna ad pios usus eller till allmänna 32 Den 29 Oktober f. m. inrättningar, omkring 66,200 t:d, boställsskogarne omkring 1,012,300 t:d, och häradsallmänningarne 194,830 tunnland.
Hvad åter angår den af motionären äskade utredning om dessa skogars beskaffenhet, hvilken utredning ock förmenas böra utgöra föremål för komitéens verksamhet, så tillhör det redan, efter gifna föreskrifter, Skogsstyrelsens chef att genom inspektionsresor inhemta nödiga upplysningar härom, och är början dermed redan gjord, hvadan jag hoppas att, genom fortsättning af dessa undersökningar, Skogsstyrelsen skall blifva i tillfälle att i framdeles algifvande årsberättelser lemna fullt så tillförlitliga uppgifter ronde de ifrågav:de skogarnes beskaffenhet, som tilläfventyrs skulle kunna åstadkommas genom en kostsam komité.
Jag anser sålunda motionen öfverflödig och att den sannolikt uteblifvit, om motionären haft kunskap om de af mig nu angifna förhållanden; men skulle R. o. Ad., detta oaktadt, anse motionen böra remitteras, anhåller jag att dessa mina anm:r måtte få åtfölja till Utsk:t.
Jag har icke hört de upplysningar, som Ilr Ros lemnat; men det var just emedan jag ansåg att Skogsstyrelsen skulle vara bäst i tillfälle att yttra sig i frågan, som jag begärde motionen på bordet och icke för att motsätta mig densamma.
Då motionären nu icke är här närvar:de, torde det icke vara lämpligt att icke remittera mo tionen, hvarföre jag vördsamt yrkar derpå.
Sedan öfverläggningen förklarats fulländad, framställde Hr Gr. o. Landtm, propos. derå, att motionen jemte de nu afgifna yttrandena skulle remitteras till det blifvande Stats-Utsk:t; hvilket bifölls.
Föredrogs Frih. Stjernstedts, Joh. Wilh., d. 25 d:s på bordet lagde motion, ang.
Bänkmansvalens afskaffande.
Det må väl i allmänhet vara en rigtig regel, att icke yttra sig vid remisser; men i förev:de vigtigare fall, torde det tillåtas mig, att underställa Riddarh. -Utsk:s bepröfvande, huruvida Frih.
Stjernstedts motion bör framläggas till R. och Ad:s antagande.
För min del bar jag en motsatt tanke.
Under jemförelsevis lugna och samdrägtiga tider, sådana, hvaraf vi under de 2:ne sednaste tiotalen af år njutit, är det sannolikt, att elektorsvalet skall utfalla ungefärligen på samma sätt, som derunder inträffat; men om också för närv:de en lycklig enighet råder, hafva dock tider gifvits och kunna ännu stunda, då stormar och oro i sinnena herska.
Under sådana tider är det klart, att enhvar vill försäkra sig om en i den syftning, han hyllar, affattad, andra ute slutande, elektorslista.
För min del vill jag visserligen åt majori - Den 29 Oktober f. ni. 33 joriteten inrymma allt billigt inflytande; meri jag vill derföre ieke att minoriteten skall helt och hållet undertryckas.
Sådant skulle dock vid dylikt förhållande lätteligen ske, Det har, för det andra, funnits Regeringar, hvilka, genom ett talrikt adlande på en gång, sökt bereda seger åt något förslag, som endast medelst R.
Stms bifall kunnat vinna stöd af lag. lett sådant s. k. adlande i massa skulle likväl på Utsk:svalen hafva föga inflytande, så länge bänkmansinrättningen qvarstår; men upphäfdes den, skulle naturligtvis de nyadlade hafva samma rättigheter, som de äldre, jemväl i afs. på elektorstillsättningen.
Så tacksamma vi för öfrigt böra vara och äro för de värderika förstärkningar, vi fått, kan dock ett plötsligt tillkommet, nytt och talrikt element i någon särskild afsigt ej vara oss önskvärdt.
Ett ytterligare skäl mot bifall till motionen anser jag ligga i den tidsutdrägt, som ett omedelbart val af elektorer skulle medföra, hvilket, för hvarje gång det efter afgången elektor förnyades, lände till afbrott i St:s öfverläggningar och beslut.
Huru lätt tillsättes icke 1111 ett ledigt elektorsrum, medelst bänkmännen, hvilka sammanträda, då St:t icke är samladt?
Vid annalkandet af en riksdag kari för närvarrde icke heller någon elektorslista på förhand med säkerhet uppgöras, enär det svårligen eller ingalunda låter tänka sig, att någon skall kunna hafva sig bekant, huru R. 0.
Ad. kommer att bland hänkmansafdelningarna fördelas, hvaraf följden också är, att R. 0.
Ad. med sitt val måste sträcka sig öfver hela Riddarhuset; ett förhållande, som i sin mån måste motverka ensidighet och förhindra obehörigen förutfattade listors utfärdande.
Jag upprepar hvad jag nyss såsom mitt vigtigaste politiska skäl uppställt, nemi. att en majoritet bör finnas, meri dock icke utesluta all möjlighet för en minoritet att göra sig i någon mån gällande.
Men har en sådan ensidighet vid första valen inträffat, så kan ett korrektiv erbjuda sig vid de inom bänkmansafdelningarne framgent förekommande omval.
Jag vågar icke längre taga R. o.
Ad:s tid i anspråk, utan anhåller blott att detta mitt yttrande måtte få medfölja motionen till Riddarh.-Utskit.
Min ädle vän på bänken näst framför mig har, i konseqvens med sina yttranden vid föregående riksdagar, äfven nu bestridt bifall till ifrågav:de motion.
Jag vill icke bjuda till att besvara de af honom gjorda anmma, utan anhåller blott att i korthet, och utan att vilja såra, förklara, det jag anser dessa anm:r såsom skrämskott.
Jag är verkligen icke så rädd hvarken för oroliga tider, eller för andra af den värde talaren förespeglade faror.
Om tiderna vore oroliga, skulle det val icke vara mindre farligt att tillsätta t. ex. förstärkt Stats-Utsk., der valet sker direkt.
Om åter Regeringen skulle försöka verka genom talrikt adlande, skulle, enl. min öfverH. I. 3 34 Den 29 Oktober f. m. tygelse, någon fara deraf icke uppstå.
Tvärtom föreställer jag mig att en sådan åtgärd skulle verka motsatsen till livad man åsyftade.
— Jag har i detta afs. fullt förtroende till detta Höglofl.
Hvad jag nu haft äran anföra, kan visserligen icke anses såsom någon motvigt mot hvad Frih.
Cederström yttrat; men såsom en sådan torde deremot kunna anses hvad som vid åtskilliga föregående riksdagar blifvit andraget i denna fråga.
Jag anhåller derföre att lliddarh.-Utsk:t behagade taga kännedom dels om Frih. Stjernstedts, Lars, reservation vid 1834 års riksmöte med ani. af Gr.
Cronhjelms motion i enahanda syftning som nu, dels om en diskussion i ämnet vid 1848 års riksdag öfver Hr von Hartmansdorffs likartade förslag, dervid utom motionären uppträdde Hr Björnstjerna, Oscar, och Frih. Bonde, Knut, dels slutligen om de yttranden, som vid sista riksdagen afgåfvos af Grme af Ugglas och Björnstjerna, samt motionären i ämnet, Hr Brakel.
, biel' motionen jemte yttranderne remitterad till det blifvande Uiddarh.-Utsk:t.
Härefter anmälte sig och yttrade Frih.
Jag anhåller att B. o. Ad. villo besluta att förelägga blifvande Riddarh.-Utsk., att inom en tid af 5 veckor inkomma med sitt utlåt:de öfver ruin motion.
Skälet till denna anhållan är att frågan då möjligen kunde till afgörande förekomma, medan B. o.
Ad. är talrikt samladt, och opinionen inom St:t således kan lättast och säkrast utrönas.
Sedan öfverläggningen om det af Frih.
Stjernstedt nu gjorda yrkande blifvit förklarad slutad, framställdes propos. å bifall till detsamma och besvarades med många ja, blandade med nej; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande.
Slutligen tillkärinagaf
Hr Gr. o. Landtm., att anslag blifvit utfärdat till fortsättning af plenum kl. 6 e. m., då, enligt hvad honom blifvit meddeladt, utgången af Elektorernes val utaf B. o.
Ad:s deputerade vid vestra stambanans invigning komrne att för St:t tillkännagifvas. B. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ 12 f. m.
Den 29 Oktober e. m. 3$ OnstSagcD den 29 Oktober 1862.
Plcnunt kl. 6 e. m.
Justerad es 5 | irot.-uldr. för förmiddagens plenum.
Hrr Elektorers lista vid denna dag hållet val af de 50 depu terade från 11. o.
Ad., hvilka blifvit inbjudna att bevista invig ningen af vestra stambanan; och belunnos dertill hal va blifvit utsedde.
M 8.
Gr. Oxenstierna af Korsholm, Axel Thure Gabriel.
V 51. » Posse, Arvid. 70. X> Horn till Rantzien, fiijlm.
Hr Munck af Ro- senschöld, Thomas.
» 107. » Klingspor, Olto. » 112. )) Taube, Gustaf Eduard.
» 113. )) Ehrensvärd, Albert. » 133. )) Snoilsky, Gustaf Fredrik.
» 140.
» Björnstjerna, Carl Magnus Ludvig. )) 44.
Wrede till Elimä, Fabian Casimir. )) 77. )) Rehbinder, Fredrik Wilhelm.
» 133. )) von Schverin, Julius.
» 135. )) von Duben, Gustaf Wilhelm Johan. )) 167. 1) von Köhler, fullm.
Hr Cederschiöld, Ro- bert Theofron. )) 210. » Ehrenkrona, fullm.
Hr Oxehufvud, An- ders Rolf. O 213. )) Armfelt, Magnus. )> 226. )) Gvllengranat, fullm.
Cederström, Carl Emanuel.
» 228.
» Ridderstolpe, fullm.
Cederström, Carl Rudolf Henric.
» 278. )) Beck-Friis, Corfitz Augustin. )) 313. » von Platen, Carl Baltzar. )) 338. )) Tersmeden, Wilhelm Fredrik. )) 366. » Ehrenborgh, fullm.
Gr. Wachtmeister, Hans. » 367.
» Ulfsparre, fullm.
Hr Sandels, Ulrik Fabrian. A) 391. » Hochschild, fullm. Gr. von Rosen, Gustaf Fredrik. )) 49.
Gr. Hamilton, Malcolm Walter. » 212.
. » Lind af Hageby, Axel Ferdinand Reinhold 36
Den 29 Oktober f. m. M 254.
Hr Tornerhjelm, Rudolf. » 258.
U Svenske, fullm.
Frih. Cederström, Rudolf. » 291. » De Geer, fullm.
Leijonhufvud, Axel Hjalmar. » 815. » Gripenskjöld, fullm.
Hr Lagerheim, Carl.
D 2082. A. » Mannerskantz, Carl Axel. » 1940. B. » Tersmeden, Wilhelm Reinhold. » 1033. )> Hammarhjelm, Carl. » 1038.
Bogeman, Carl Adolf. J> 1127. » von Walter, fullm.
Leijonhufvud, Bengt Carl Fredrik.
D 1233. » von Strokirch, Jean Paul Fredrik.
J> 1468. » Stedt, fullm.
Hr Ribbing, Erling. 1) 1500.
» Hjelmstjerna, Claes August. » 1528.
» Gyllenram, Henrik Gustal. 0 1648. » von Bahr, Carl. 1) 1703. » Blomcreutz, fullm.
Gr. Posse, Knut. » 1736. B. » Hallenborg, Bolivar Magnus. » 1805. » Stjernspets, Pehr Arvid Henrik.
» 1975. ); Scheffer, fullm.
Gr. Lewenhaupt, Carl Mag- nus Casimir.
V 1988. ö Adlersparre, Rudolf. » 2063. n Nordenfalk, Carl. 2114.
a Nordensvan, Otto. 2144. » Rosensvärd, Johan Henrik. ii 2231. » af Burén, Didrik Pontus. » 2245. u von Hedenberg, Ludvig August. W 2333. » Oldevig, Hans Fredrik. R. o. Ad. åtskiljdes kl. \ 7 e. m.
Thorsdagen don 30 Oktober 1862.
Plenum kl. i 6 e. m.