Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För tillvägabringande af den summa, 4,261,000 R:dr, sorn, 22 Stals-Ulskollets Utlåtande, M 274. enligt kostnads-förslaget, skulle erfordras för jernvägs-anläggning i den du uppgifna sträckningen, hade de, som tecknat sig för den verkställda undersökningen, i underdånighet föreslagit och anhållit: att två tredjedelar utaf denna summa måtte anvisas såsom Stats-anslag, hvaremot den återstående tredjedelen borde anskaffas genom aktieteckning; — att Stats-anslaget måtte få utgå på lika många terminer, som arbetsåren; — att, till uppmuntran för aktie-egarne, dem måtte tillåtas att, i likhet med hvad för aktie-egare uti Götha kanal, jemte flera andra företag, varit beviljadt, få under arbetstiden till godo beräkna sig 5 procent årlig ränta å det utaf dem insatta belopp; — alt, sedan jernbanan blifvit fullständigt upplåten till allmänhetens begagnande, hela neltobehållningen, så vidt den icke öfverstege 5 procent å det belopp, aktie-egarne insatt, måtte få till dem utdelas; — att, när nettobehållningen åter uppgick till 6 procent å samma belopp, hvad som öfversköte 5 och uppginge till och med en procent deröfver, skulle oafkortadt afsättas till bildande af en fond för aktie-kapitalets amortering; — att, om nettobehållningen öfverstege dessa 6 procent, borde äfven den ena hälften af det öfverstigande beloppet, till och med tre procent å aktie-egarnes insatta kapital, få lill desse utdelas, men att den andra hälften samt all högre nettobehållning skulle tilläggas nyssnämnde amorterings-fond, hvadan aktieegarne aldrig komme att erhålla högre utdelning än 8 procent; — att, när denna fond stigit till så stort belopp, som den summa aklie-egarne insatt, de skulle vara skyldige alt för aktierna taga lösen med lika stor summa; — och slutligen att det bolag, som för ifrågavarande jernvägs utförande sålunda skulle bildas, måtte beviljas enahanda förmåner i allmänhet, som blifvit aktie-bolaget för jernvägen mellan Köping och Hult förunnade, medelst de 7 första punkterne af 13:de ,§ i detta bolags privilegium.
Den af Majoren Olivecrona aflemnade »approximativa maximi-kalkyl» upptager följande koslnadssummor för ofvan uppgifna jernvägs-linie, nemligen: enligt kostnads-förslaget för jernbanan från Westerås lill Avesta, Hedemora, Säther och Dal.elfven vid Forshufvud, med utgrenin gar vid Avesta och Naglarby, 12’/> mil R:dr 3,170,000: enligt dito dito från Forshufvud, norr om Dalelfven, till Fahlun och Insjön » 1,091,000: eller tillsammans R:dr 4,261,000. varande häruti jemväl inberäknadt så väl hvad byggnaderna för rörelsen på jernbanan, som transport-materielen ansetts böra kosta, eller de förra 428,000 R:dr och de sednare 206,000 R:dr.
Uti den af bemälde
Major uppgjorda och af motionären likaledes åberopade »piohabilitets-kalkyl» öfver nettobehållningen å samma jernbana, äro de årliga inkomsterna beräknade sålunda, nemligen, af nuvarande godstrafik R:dr 178,396: 12 Stats-Ulskollels Utlåtande, M 274.
23 af denna trafiks förmodade ökning med SO procent efter banans öppnande af person-trafiken R:dr 89,198: 6. » 135,379: 8.
R:dr 402,973: 26.
' Drift- och underhålls-koslnaderna äro deremot upptagna till 16,666
R:dr 52 sk. för milen, eller för 16V* mil till » 270,833: 16. så att den årliga behållningen skulle komma att utgöra.
. R:dr 132,140: 10.
Utaf denna behållningen skulle aktie-egarne, enligt de föreslagna vilkoren för aktie-teckningen, erhålla R:dr 94,476: 57. eller 62/a procent å den tredjedel af anläggnings-kapitalet, de tillskjulit, samt öfverskottet » 37,663: 21. eller 22,4 procent å samma tredjedel, ingå till amorterings-fonden, genom hvilken fond aktierna i sådant fall skulle kunna inom 23 är efter banans öppnande inlösas och banan alltså derefter blifva en Statens tillhörighet.
Enligt hvad motionären tillika upplyst, har Kongl. Majit, efter inhemtandet af Yäg- och Vattenbyggnads-styrelsens underdåniga utlåtande öfver den ^ansökning, hvars hufvudsakliga innehåll Utskottet nu anfört, förklarat
Sig visserligen anse det framställda förslaget till ifrågavarande jernvägs-anläggning förtjent af mycken uppmärksamhet, såsom åsyftande väsendtlig lättnad för en betydlig trafik från orter med ymnig tillgång på natur-produkter; men då Kongl. Majit till Rikets nu församlade
Ständer aflåtit nådig proposition, angående sättet och vilkoren för Statens medverkan till jernvägars anläggande i allmänhet, hade Kongl. Majit, under afvaktan af Rikets Ständers beslut härom, funnit Sig, i anledning af denna ansökning, icke böra vidtaga någon åtgärd.
— Motionären, som, med afseende å anförda förhåilandeu, funnit sig böra underställa frågan om meranämnde företag Rikets Ständers pröfning, har i sådant ändamål framställt enahanda förslag, som Herr Ekholms, rörande samma ätnne, väckta motion innehåller, eller att för den händelse Kongl. Majit, sedan de upp gjorda förslagen och ritningarne blifvit pröfvade, funne för godt lemna nådigt bifall till detta företags verkställighet, Rikets Ständer måtte för detsamma ställa till Kongl. Maj:ts nådiga disposition antingen, under här ofvan uppgifna vilkor, det begärda och två tredjedelar af den beräknade kostnads-summan motsvarande anslaget, eller ock, i fall Rikets Ständer anse arbetets utförande i sin helhet med Statens medel vara för riket mera nyttigt, hela kostnads-beloppet, samt att Rikets Ständer, så väl i ena, som andra fallet, måtte stadga, att medlen böra så utgå, att arbetet kan börjas under nästa år eller sednast under är 1836.
Till ytterligare upplysning om vigten och behofvet af den föreslagna jernvägs-anläggningen, har Herr Silfverstolpe vidare anfört och uppgifvit: att rörelsen på vägen mellan Westerås och Dalarne täflade med och måhända öfverstege den som förekom på någon annan väg inom Sverige; 24 Stals-Vtskollels Utlåtande, Jts 274. att på hvarje mil af (ku genom Westmanland gående delen af denna väg träffades ofta mer iin 100 och åtminstone 70 ä 80 kärror eller vagnar; alt genom handelsböcker vöre tillförlitligen styrkt, att i forlöner på samma väg ulbetaldes ensamt af handlande, faktorer och fabrikanter i Westerås öfver 200,000 R:dr R:gs årligen; att de flesta varor, deraf Dalarne vore i behof, ditfördes genom Westerås, och att största delen af det jern, den koppar och rödfärg samt de öfriga produkter, samma provins hade att afsätta, äfven ginge genom Westerås; samt att den landsväg, på hvilken alla dessa varor måste transporteras, vore af de tunga fororna så uppbråkad och så full af hjulspår, att den, oaktadt de till dess iståndsättande vid åtskilliga tillfällen beviljade Stals-anslag, troligen vore en af de sämsta i riket.
Slutligen har samme motionär, beträffande de uppgjorda beräkningarna öfver rörelsen på jernvägen, erinrat, att dessa beräkningar vöre snarare för låga än för höga.
En icke obetydlig gods-trafik hade dessutom dervid blifvit utesluten, emedan densammas belopp icke var noga kändt.
Den förmodade tillökningen i trafiken efter banans öppnande hade endast upptagits till 50 procent, oansedt den för undersökningarne angående Köping-Hult-jernvägen tillförordnade kommitté antagit enahanda ökning till 80 procent.
Någon inkomst vore ej beräknad för fortskaffningen af Kronans bergs- äfvensom mililär-effekter samt postföringen.
Vid beräkningen af persontrafiken hade följts den s. k.
Egvdiska methoden, enligt hvilken denna beräkning således lämpats efter befolkningens antal inom visst afstånd från jernbanan.
Härvid hade man'ej fästat afseende hvarken å de årliga utvandringarne från mera aflägsna socknar eller å trupp- och fång-transporter.
För öfrigt har motionären erinrat, att någon inkomst af hyres- och arrende-medel vid ban-stationerna ej heller blifvit tagen i beräkning.
Herrar Prytz och Grape hafva i sina motioner ånyo upptagit den under sednaste riksdag, genom Kongl. Maj:ts till dåvarande Stats-Utskott derom allåtna skrifvelse, Rikets Ständer underställda fråga, angående erhållandet af Statens bidrag för anläggningen af jernväg mellan städerna Gefle och Fahlun; hvarom Rikets då församlade Ständer, till svar å högstberörde skrifvelse, yttrade, att Rikets Ständer ej funno de med denna jernvägs-anläggning sammanhang egande omständigheter nog utredda, för att kunna afgifva något yttrande öfver det nådiga meddelandet eller ikläda Staten en så vidsträckt ansvarighet, som den, hvilken då var ifrågasatt; och hafva begge motionärerne åberopat samt hänvisat till de omständliga utredningar, kostnads-förslag och beräkningar, som under loppet af nuvarande riksdag blifvit till Utskottet inlemnade.
Bland dessa många och vidlyftiga handlingar, har Utskottet emottagit, en angående omförmälda jernvägs-anläggnings åstadkommande genom allmänt understöd, till Kongl. Maj:t under innevarande år ingifven och derefter till trycket befordrad samt bos Riks-Stånden utdelad ansökning, innefattande en omständlig utredning af alla, med hänsigt till ifrågavarande företag, förekommande förhållanden, dervid sökan derne - Slats-Utskoltcts Ullålande, M 274. 25 dorna, efter meddelandet af åtskilliga statistiska uppgifter och upplysningar, angående provinserna Dalarnes och Gestriklands belägenhet och topografiska beskaffenhet, jemte naturförmåner, äfvensom dervarande invånares ekonomiska ställning och bufvudsakliga näringar samt de tid efter annan framställda förslag och vidtagna åtgärder för kommunikationernas förbättrande och underlättande, ingått i en jcmförande undersökning för bestämmandet af den kommunikation, som för Dalarne skulle vara den lättaste och fördelaktigaste.
I detta afseende och i fråga om ändpunkterna för en sådan kommunikation, hvilken måste leda till endera af rikets närmast
Dalarne vid hafvet belägna större handelsplatser och således antingen till Stockholm eller till Gefle, har anförts, hurusom, enligt hvad utredningen angående
Dalarnes vattensystem ådagalade, sjön Runn invid Fahlun vore den punkt, dit det för närvarande mest angelägna föremålet för afsättningen, eller de på många ställen inom provinsen nu föga eller intet värde egande skogs-effekterna, kunde från nästan alla socknar sammanföras.
Då nu den tillika föreslagna jernvägen från Westerås lill Dalelfven vid Naglarby inom Gustafs socken, i närheten af nyssnämnde sjö, skulle utgöra en längd af 11 mil, och då afslåndet mellan Westerås och Stockholm äfven vore omkring 11 mil, så komnie följaktligen direkta vägen från Dalelfven nedanför denna sjö till Stockholm att öfverstiga 20 mil; hvaremot en jernväg från Korsnäs vid samma sjö till Gefle endast komme att blifva 8% mil lång.
Vid sådant förhållande hade någon tvekan i afseende på rätta begynnelse- och slut-punkterna för den jernväg, hvarom nu vore fråga, hos sökanderne destomindre uppstått, som Dalarnes skogsprodukter, jemte åtskilliga andra effekter, ingalunda skulle med fördel kunna på jernbana föras en så lång sträcka som lill Stockholm, eller på omvägen dit genom Westerås.
Ett ställe skulle dock, såsom slutpunkt för Gefle-Dala-vägen, kunna anses ännu tjenligare än sjön Runn, och detta vore den mera centralt belägna Insjön, med öppen segelfart till Siljan och Orsasjön; men genom en sådan utsträckning af jernvägen skulle de ändå mycket stora anläggnings-kostnaderna ytterligare ganska betydligt ökas, hvarföre frågan om verkställigheten deraf ansetts böra uppskjutas intilldess, genom den nu förordade jernvägens begagnande, rörelsen inom Siljans-dalen kunnat mer utvecklas.
Emellertid hade sökanderne meddelat den upplysning, att en jernväg från Westerås, förbi Forshufvud vid Dalelfven, till Insjön skulle komma att erhålla en längd af nära 14 V2 mil, men att deremot längden af en jernväg från Gefle till Fahlun, samt derifrån till Insjön, endast skulle blifva 11% mil.
Genom de ensamt af enskilda medel bekostade och af Majoren vid Väg- och Vattenbyggnads-korpsen C. E. Nordström anställda noggranna undersökningar, hade ådagalagts, att en jernvägsanläggning mellan Fahlun och Gefle ej blott vore verkställbar, utan skulle, jemförelsevis med andra dylika anläggningar, kunna särdeles lätt och med ganska billig kostnad åstadkommas, samt att den 8!/8 mil långa väg-linien kunde läggas i en ovanligt rak riktning mellan hafvet och Fahlun, hvilken sednare stad egde dels segelbar, dels Bih. till R, St.
Prot. 1853 & 4854. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 49 Haft. 4 26 Stats-Utskottels Utlåtande, Jtt 274. flottbar kommunikation med flertalet af de socknar inom Stora Kopparbergs län, som icke genom Strömsholms kanal eller på annat sätt hade den kortaste utfarts vägen till Mälaren.
Enligt den uppgjorda plan-kartan skulle denna jernväg utgå från kronovågen i Fahlun, följa sjöarne Tisken och Runn till Korsnäs, der gå öfver en vik af Hosjön in i Wika socken, förbi Sandviks kapell, söder om sjön Fisklösen, men norr om sjön Ryggen, vidare söder om Loltsjön, inom Stora Skedvi, samt sjöarne Häglingen och Lögkärn, inom Husby socken, derefter fortgå norr om sjöarne Ängskärn, Hyen och Tolfven inom Thorsåkers, och Axkärn, inom Ofvansjö socken, mellan sjöarne Södra och Norra Krönkärn, samt norr om Näsbygge- och Storsjöarne, men söder om Ofvansjö kyrka och mellan Hogbo och Forsbacka förbi Tolffors bruk samt i Wahlbo socken, till tullhuset å den s. k. brobänken vid Gefle hamn, samt sluta vid jernvägen derstädes.
Banan, som under långa sträckor komine att erhålla ett horisontell läge, skulle i allmänhet få en obetydlig stigning och ingenstädes högre än 1 på 60 fot.
Utom bangårdarne i Fahlun och Gefle, skulle 4 mellau-stationer komma att anläggas.
Uti kostnads-förslaget, hvilket uppgick till 2,400,000 R:dr, voro de häruti inbegripna kostnaderna för byggnader beräknade till 226,700 R:dr, samt lokomotivernas och vagnarnes kostnad till 196,000 R:dr.
Med de å kostnads-förslaget upptagna lokomotiver och vagnar borde årligen kunna transporteras 500,000 Skep:d, hvilken varu-qvantitet, på grund af ofiiciela uppgifter och upp gjorda beräkningar, antoges genast i början komma att fortskaffas på jernvägen, derå, för sådant ändamål, 34 lastvagnar behöfde vara i ständig rörelse, och ett lika antal under lastning.
Drift- och underhålls-kostnaderna samt aflöningar m. m. voro beräknade till ett sammanlagdt årligt belopp af 175,000
R:dr, hvaraf 58,000 R:dr ansetts erfordras för banans och byggnadernas underhållande m. m.
I öfverensstämmelse med de från Landshöfdinge-embetena i Gefle och Fahlun, Bergmästarne jemte flera andra embetsmän i orterna, Styrelserna för Stora Kopparbergs bergslag, Handels-societeterna inom nyssnämnde släder samt enskilda bruks-egare erhållna uppgifter, hade specifika beräkningar uppgjorts öfver dels den varu-trafik, som redan för närvarande förefunnes mellan Dalarne och Gefle i ungefärligen samma riktning, som jernvägen skulle komma alt gå, dels den varu-trafik, som väl nu ginge i annan riktning, men, efter jernbanans öppnande, kunde antagas komma alt sig deraf genast begagna.
Dessutom hade, med tillämpning af den för dylika kalkyler vanligen antagna s. k.
Egydiska melhoden, särskildt uträknats det förmodade förhållandet med den blifvande person-tratiken på samma bana.
På grund af dessa beräkningar och med stöd af Föreståndarens för Afvitlrings-verket i Dalarne meddelade yttrande och intyg, enligt hvilket de 22% socknar, från hvilka skogs-effekter kunde framskaffas till Fahlun eiler andra punkter af jernvägen, egde en sammanräknad skogs-areal af 3,705,569 tunnland, hade följande förslags-beräkning öfver den årliga inkomsten af ofvannämnde bana blifvit uppgjord: Stals-Ulskottels Utlåtande, JW 274. 27 Genom gods—trafik, som redan för närvarande ginge till och från Gefle i jernvägens föreslagna riktning, upptagen till . . . 183,050 Skep:d R.dr 100,721. genom gods-trafik, som nu äfven funnes och skulle komma alt från andra riktningar öfverflyttas till denna jernväg, dito till 55,650 » » 41,815, och genom gods-trafik efter jernvägens öppnande från Korsnäs, nemligen 40,000 tolfter plank och 30,000 tolfter bräder, 220,000 » » 127,500. samt genom person-trafiken, upptagen lill blott 3/4;delar af beräkningen » 72,964.
Då från den sålunda beräknade årliga inkomstsumman ....
R:dr 343,000, afdroges ofvanberörde drift- och underhålls-kostnad » 175,000. skulle således återstå en behållning af R:dr 168,000. motsvarande 7 procent af anliiggnings—kapitalet.
1 afseende på den uppgifna beräkningen vore, bland annat, upplysningsvis erinradt: alt den nuvarande gods-trafiken mellan Fahlun och Westerås deruti icke ingått; att allenast 37'/2 procent upptagits utaf de trävaru-qvantiteter, eller 100,000 tolfter plank och 100,000 tolfter bräder, som Afviltrings-förcståndaren beräknat; att alia inkomster genom postföring, värdshuslokalers och magasiners utarrendering, telegrafering samt transporter för kronans räkning uteslutits; och att rörelsens tillväxt, till följd af den genom jernbanans anläggning framkallade ökade gods-trafik, hvilken tillökning vanligen anloges till 50 procent, ej heller blifvit tagen i beräkning.
Då, enligt de anställde undersökningarne och utredningarne, anläggningen af en till begagnande med ångkraft afsedd jernväg mellan städerna Fahlun och Gefle visade sig vara både behöflig och jemförelsevis lätt verkställbar; och då genom dessa utredningar derjemte ådagalagts: att en sådan jernväg, med beräkning blott af en del utaf den inom orten redan befintliga trafik, skulle komma att lemna en årlig behållning af minst 7 procent å anläggnings-kapitalet; att den sannolika tillökningen i varu-trafiken å denna jernväg, inom en icke aflägsen framtid, skulle kunna uppskattas lill mera än Va million Skep:d, fastän mångfaldiga transporter härvid icke afsetts och allenast en ringa del af Dalarnes skogstillgångar tagits i beräkning; alt
Rikets största skeppsvarf genom denna jernvägs-anläggning skulle kunna förses med hela sitt behöfliga material af moget och fullt tjenligt skeppsvirke; att genom samma anläggning många andra stora fördelar skulle beredas för rikets handel i allmänhet, och särskildt för 2:ne provinser, hvarest näringarne komme att upphjelpas samt arbetsförtjenst och bergning vinnas för dervarande vanlottade allmoge, hade de personer, som undertecknat omförmälde ansökning, i underdånighet anhållit, att Kongl. Maj:t, genom nådig proposition, måtte, såsom enda utvägen lill åstadkommande af detta företag, hvars kostnader öfverstege de enskilda tillgångar, som derför kunde inom orten anlitas, föreslå Rikets Ständer, att åt det bolag, hvilket för detsam - 28 Stals-Ulskollels Utlåtande, Jfö 274. mas utförande bildade sig, bevilja och anvisa ett lån, motsvarande två tredjedelar utaf anläggnings-kostnaden, och ulgörande således 1,600,000 R:dr, under följande vilkor och förbindelser, nemligen: att bolaget tecknade sig för den återstående tredjedelen af anläggnings-kostnaden, eller för 800,000 R.dr; att sagde lån, så snart %:delar af aktie-summan blifvit tecknade och hälften af det tecknade beloppet blifvit inbelaldt. finge till bolaget utbetalas i samma förhållande, som arbetsåren, eller så alt 2/3:deIar af hela den för året beräknade arbetskostnads-summan ställdes till bolagets disposition från och med den 1 Januari; alt den återstående hälften af aktic-egarnes tecknings-summa äfven skulle utgöras i sådant förhållande och på samma tider; att årlig ränta å den af aktie-egarne inbetalda summa skulle af hvarje års behållning å jernvägs-rörelsen till dem utbetalas efter 5 för hundra; att derefter borde af samma behållning först erläggas ranta å Stats-lånet, efter ■i för hundra årligen, sand återstoden användas till detta låns amortering; alt på nämnde sätt borde med räntebetalningarne och amorteringen fortfara, så länge något af Stats-lånet, jemte räntan derå, vore oguldet, hvarefter bolaget först skulle få dispositionsrätt öfver hela behållna inkomsten utaf jernvägs-rörelsen; att, i händelse bolaget inom 2S år, efter det banan i sin helhet blifvit för trafiken öppnad, icke skulle hafva betalt Stats-lånet, med derå upplupen ränta, Staten skulle, om den så önskade, ega förelägga bolaget en ytterligare tid af minst 5 år, efter hvilkens förlopp, om lånet, jemte räntan, ej heller då vore inbetaldt, banan med tillbehör skulle utan vidare ersättning tillfalla Staten;
att Staten, efter 30 års förlopp sedan bela jernbanan blifvit för trafiken öppnad, skulle, om den önskade, ega rätt att inlösa banan, med tillbehör, för den summa, hvarå medel-afkomsten under de S för bolaget fördelaktigaste af de sista 7 åren före det, då tillkännagifvandel derom gjordes, utgjort 5 procent; alt, i händelse det inom två år efter bela banans öppnande för trafiken, sig visade, att densamma bure sig, det skulle åligga bolaget, all, emot erhållande, på lika vilkor, af motsvarande ytterligare Stats-lån, från Fahlun fortsätta jernbanan till närmaste lämpliga punkt vid Insjön i Åhls socken, under äfventyr att, om denna fortsättning, det oaktadt, uraktlätes, tiden, efter hvilken Staten, i händelse af uteblifven full inbetalning af Stats-lånet, egde derför förelägga bolaget ny termin, förkortades med 2 år, eller lill 23 år från hela banans öppnande; och alt bolaget finge komma i åtnjutande af samma skattefrihet, som blifvit bevil jad Götha Kanal-bolag, samt Köping-Huil-jernvägs- och andra dylika bolag.
Slutligen bade sökanderne yttrat den förhoppning, att, i fall denna jernvägsanläggning blefve till verkställighet befordrad, åt bolaget mätte beviljas tullfri införsel af de verktyg, machiner, vagnar, rails, lokomotiver och furnplates, som af inhemsk tillverkning ej kunde erhållas till åtminstone lika pris och samma godhet.
Stats-Utskotlels Utlåtande, M 274. 29 Uti de öfver nu anförda underdåniga ansökning infordrade och afgifna utlåtanden, deraf Slals-Utskottet jemväl erhållit del, hafva Landshöfdinge-cmbetena i Stora Kopparbergs och Gefleborgs län vitsordat de uppgifna förhållandena, likasom fördclarne af ifrågavarande jernvägs-anläggning, samt densammas stora angelägenhet för provinserna Dalarne och Gestrikland; hvarjemte bemälde embeten förordat det för detta företag begärda allmänna understöd, helst samma företag omöjligen skulle kunna ensamt genom enskilda medel utföras.
Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader, hvars underdåniga utlåtande i frågan äfven blifvit inhemtadt, har, med afseende å den föreslagna jernvägens stora vigt och nytta, jemväl förordat nådig framställning lill Rikets
Ständer om det derför begärda låneunderstöds beviljande, enär samma jernväg, oaktadt dess betydliga längd och tillämnade framtida utsträckning inåt
Dalarne, samt den ansenliga spårvidd densamma, enligt arbetsplanen, skulle komma att erhålla, icke syntes böra betraktas såsom en stamlinie, och vid sådant förhållande detta företags öfverlemnande åt enskildt bolag följaktligen ej vore stridande emot grundsatsen, att stamlinier uteslutande böra genom Statens försorg anläggas.
På sätt motionärerne anfört, förklarades under sednasle riksdag det då ifråga satta understöd af Slaten för en jernvägs-anläggning från Dalarne icke kunna beviljas, enär de med en sådan anläggning sammanhang egande omständigheter icke voro nog utredda.
Utskottet bar derföre och med afseende å det högst betydliga Slats-bidrag, om hvars anvisande fråga nu blifvit väckt, funnit sig föranlåtet anföra de hufvudsakliga förhållanden och utredningar, som af motionärerne blifvit åberopade, oansedt den ökade vidlyftighet detta utlåtande derigenom erhållit.
Till följd af sin, genom andra mellanliggande provinser, från både hafskusten och de större insjöarne samt dem sammanbindande kanaler afskiljda belägenhet, har Dalarne icke kunnat komma i åtnjutande af de fördelar, som, genom nya eller förbättrade valtenkommunikationer, i sednare tider beredts för en stor del af rikets öfriga landskaper.
Frågor hafva visserligen jemväl uppstått och förslag uppgjorts, angående anläggning af en eller annan kanal inom denna provins, men, med hänsigt till lokala och klimat-förhållanden, hafva de föreslagna kanal-ledernas gagn för orten och riket ansetts icke komma att motsvara dermed förenade kostnader.
Dessa företag, för hvilka dels icke några, dels otillräckliga allmänna understöd erhållits, hafva alltså icke kunnat utföras.
Dalarnes förnämsta och mest vigtiga kommunikations-behof synes emellertid vara, att för forlskaffningen af de produkter och varor, denna provins kan afsätta till eller måste anskaffa från andra orter, erhålla en, efter nutidens fordringar i detta hänseende lämpad, farled till en allmän och lätt tillgänglig hamnplats.