Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
St. gillades, nemi.: att anslag endast för 2 är skulle beviljas till Stockholms Navigations-skola derföre att
Disk. förmodade alt den skola, som skulle bildas af den Rydbergska donationsfonden kunde snppléera den på Stat bekostade inrättningen.
Jag ber likväl alt få nu tillkännagifva alt detta tillstyrkande ingalunda afsåg en sådan åtgärd, som möjligen skulle hafva lill påföljd denna skolas uphäfvande.
Sådant skulle likväl förhållandet blifva derest det nu af StatsUtsk. gjorda förslaget skulle vinna R.
St. bifall.
Det är nemi. alldeles gifvet, alt förvaltarne af den Rydbergska donationsfonden icke på grund af testamentets lydelse anse sig kunna förändra den praktiska sjömansskola, som de inrättat, till en sådan theoretisk skola, som de af Slaten inrättade.
De hafva på K.
M:s hos dem derom gjorda framställning afgifvit ett nekande svar.
M. sedermera infordrade ett utlåt, af så väl Just.-kansleren som Coramerce-colhm och dessa båda auktoriteter hafva ansett ingenting vidare vara att i saken tillgöra, så skulle, om nu endast ett års anslag beviljades, följden deraf blifva att undervisningen vid Navigations-skolan, efter detta års slut komme alt nphöra.
Jag har från Commerce-colhm officiel upgift på antalet af de vid Navigations-skolan intagne och utskrifne elever under tiden från och med Okt. år 1845 lill Okt.
1850 och då visar sig att i Stockholm blifvit inskrifne 254 och utexamiuerade 161 elever hvaraf 79 styrmän af 2:dra klassen, 44 styrmän af Usta klassen och kaptener af 2:dra klassen samt .38 kaptener af Usta klassen.
Under samma tid hafva i Götheborg blfvit inskrifne 297 och utexaminerade 115 elever; i Gefle inskrifne 195 och utexaminerade 145, i Malmö inskrifne 271 och utexaminerade 212 samt i Kalmar på 4 års tid inskrifne 174 och utexaminerade 84 elever.
Den 24 April. 110 Häraf synes att
Stockholms navigations-skola i afseende på antalet utexaminerade elever i intet afseende står efter de öfriga.
I afseende på undervisningens grundlighet torde den obestridt äga företräde framför dem alla.
Då Staten genom sitt bidrag en gång framkallat en dylik anstalt vore det i hög grad obilligt all genom anslagets indragning föranleda dess tillintetgörande, helst då man tager i betraktande de stora omkostnader Stockholms stad deruppå nedlagt.
På denna grund anhåller jag att Hr Frih:n o. Landtm, täcktes föreslå H. o. Ad. att bevilja hvad som här är föreslaget ronde navigationsskolan i Stockholm i det sednare mom. af denna punkt, men att deremot återremittera den återstående delen af densamma.
Hr Rosenblad; R.
St. beslöto vid sista riksdagen alt endast vilkorligt eller förskottsvis utbetala kostnaden för navigationsskolan i Stockholm, under förutsättning att den skulle blifva obehöfliggenom Rydbergska testamentet.
Frågan är nu: kan det Rydbergska testamentet göra Statens förut uprättade navigationsskola i Stockholm obehöllig eller kunna R.
St. eller Staten något inverka på sättet för dess begagnande?
Jag har visserligen den enskilda tankan alt med den stora fond, som Rydbergska stiftelsen har, de, som efter Testators bestämda förordnande hade rätt att göra dispositionen om huru den skulle förvaltas, hade kunnat göra något bättre än hvad de gjort.
Nu hafva de gjort en s. k. praktisk undervisnings-anstalt för sjömän, der det går till på sådant sätt, att pä ett fartyg, som ligger pä strömmen, öfva sig ynglingarne i sjömanskap och det der fartyget gör en eller två gånger om året en utfärd till Furusund eller Sandhamn, eller högst ett par mil utom hafsbandet.
Jag tror för min del att förvaltarne hade kunnat bättre använda dessa medel än de gjort så att den gamla skolan derigenom blifvit öfverflödig.
Emedlertid har det icke så skett och man kan icke dertill tvinga en inrättning med helgden af enskild eganderätt, som för principens skull är af så stor vigt ehuru den en och annan gång visserligen fått örfilar af R.
Vid denna riksdag har onekligen StatsUtsk. haft den förtjensten att sjelf påpeka detta på det att icke möjligen en förgätenhet å den andra Statsmaktens sida skulle äga rum i någon sådan fråga.
Jag kan således för min del aldrig komma alt tillstyrka att man på våldsamt sätt skulle ingripa i den Rydbergska stiftelsen.
Det har också icke StatsUtsk. vid denna riksdag föreslagit men Utsk. har helt simpelt dragit in Stockholms navigationsskola.
Månne den skolan kan dragas in?
Den suppleeras såsom jag nämnt alldeles icke af den Rydbergska skolan.
Kan väl i denna stad, rikets hufvudstad och 2:dra handelsstad, och som är omgifven af Stockholms skärgård, med en befolkning frän barndomen ägnad åt sjömanskap, kan väl der en navigationsskola, der theori läres, umbäras?
Stockholm äger det bästa tillfälle af alla navigationsskolor att kunna få skickliga lärare och fullständig undervisning i alla hänseenden.
Till den uplysning om rikets navigationsskolor, som Hr von Troil lemnat får jag lägga den att otvifvelaktig! ibland alla navigationsskolor, som vi hafva, Stockholms hittills varit den, som bäst upfyllt sitt ändamål.
Då Den 2i April. nian känner huru vigtig utrikes sjöfarten är för Sverige och hunt stora inkomster den liar lemnal riket med den stora tillväxt, som var sjöfart lyckligtvis under de sista 20 åren i bredd med ett friare handelssystem har vunnit, så äro de anslag navigationsskolorna hafva fått sig tilldelade och som äfven med tillägg af hvad K. M. föreslagit och StatsUlsk. afstyrkt, endast upgår lill föga öfver 1 i,000 r:dr, ganska ringa emot den vigtiga rörelsegrenen samt dess nytta och dess inkomst för Staten.
På dessa skäl anhåller jag om en förändring uti hvad StatsUtsk. här har föreslagit men då denna punkt innnefaltar tre afd:r, den. första, afstyrkande allt vidare anslag för Stockholms navigationsskola, den andra, tillstyrkande el t anslag för innevarande år af 2,S00 r:dr, samt den tredje med tillstyrkan att de af Stats-kont. för åren 1849 och 1850 utgifne förskotter lill Stockholms navigationsskola måtte af Riksg:s-kont. ersättas, så anhåller jag om Hr Frih. o. Landlmrs propos. på återremiss af de 2 första momme samt på bifall till det tredje morn.
Jag instämmer med de tvenne föi>eg:de talarne i begäran om återremiss med den modifikation, som den siste värde talaren framställt nemi. att det nu endast skulle gälla ole två första momme, hvaremot på den tredje Ilr Frih. o.
Landtm, torde göra särskild propos.
Jag vill till de skäl, som redan äro framställda, lägga några få ord.
Utsk. har förutsatt att Rvdbergska testamentets verkställare skulle kunna förmås att lill den i Stockholm anlagda Navigationsskola, som hittills varit af Staten underhållen, använda de testamenterade medlen.
Dessa executorers namn och karakter äro för mig en borgen att deras beslut att annorlunda använda dessa medel icke varit grundadt på otillbörliga skäl och jag kan således icke förmoda, att executorerna skola finna sig moraliskt förbundna att frångå det redan fattade beslutet i afseende på skolans organisation.
Icke heller lära de kunna juridiskt tillförbindas att gå ifrån sitt beslut, enär Just.-kanslers-embetet, som varit i frågan bordt, icke funnit någon åtgärd i detta hänseende vara att vidtaga.
Jag är således af den mening att ifrägavar. anslag till navigationsskolan i Stockholm bör bibehållas icke blott för alt undvika olägenheterne deraf alt en lucka skulle upkomma i de hittils varande navigationsskole-anstallerna utan äfven med hänsigt till den förlust, som el jest skulle drabba Stockholms stad, som i förlitande på anslagets fortfarande låtit inleda sig i en ganska kostsam byggnad, hvilken för ändamålet icke vidare skulle erfordras.
Frih. Bonde, Knut Philip:
Hr Rosenblad har yttrat sitt mindre gillande af executorernas beteende i Grosshandlaren Rydbergs testamente ronde dispositionen deraf.
För min del tror jag ingen, hvarken Statslltsk. eller R.
St. har det minsta att befatta sig med hvad den enskilde mannens testamente innefattar eller icke.
Här är fråga om denna navigationsskola är erforderlig, om Staten, i det fallet bör lemna bidrag genom anslag dertill och i det fallet har Hr Gråå redan i sin reservation utvecklat detta likasom
Hr von Den 24 April.
Troil här midt emot, så att jag icke vidare ämnar vidröra den saken utan blott göra Ståndet upmärksamt på att intet land finnes der det är så nödvändigt att hafva navigationsskolor som i Sverige emedan en K. förordn. af år 1810 fastställer att ingen Svensk undersåte får föra ett fartyg på Transatlantiska hamnar eller ens i Medelhafvet utan att i detta afseende hafva tagit examen.
Således är landtmannen bunden vid att endast navigera på 'Norrige, Danmark och Finland.
Norrmännen gå derföre in i våra hamnar, taga våra trälaster och exportera dem till Frankrike och England och derigenom tillskyndas honom en stor vinst, hvilken äfven den här närvarande ledamoten af Commerce-colbm bäst kan uplysa.
När man nu på ena sidan binder händerna på befolkningen och säger:
Ni får icke förtjena
Eder föda på ett riktigt lämpligt och ärligt sätt utan att Ni först förskaffat
Er dessa kunskaper, så bör man åtminstone bereda dem tillfälle att erhålla erforderlig undervisning och i det fallet är Staten pliktig att anslå dylika medel sä att undervisningen kan på ett lämpligt sätt bedrifvas, och att folket kan vinna den för en ringa penning för att framdeles på ett redligt vis kunna förtjena sin föda, och detta i synnerhet för folket i våra skärgårdstrakter, som vi veta alltför ofta strida med nöd och fattigdom.
Hvad särskildt vidkommer Stockholms navigationsskola, så tror jag, att denna, af Carl X, instiftade inrättning förtjenar särdeles upmärksamhet, ty denna skola har redan lemnat den Svenska navigationen det största gagn, och hoppas jag derföre, att
Ständerna icke komma att neka det föreslagna ringa anslaget lill denna skola, sorn ännu härstammar ifrån Sveriges glansperiod.
Jag förenar mig med dem, sorn yrka återremiss.
Jag begär få fästa 11. o. Ad:s upmärksamhet på nödvändigheten att bifalla de två sista momme i Stals Utsk:s förslag.
Det medlersta nemi. handlar endast derom huru vida navigationsskolan skall erhålla något anslag i år, oell det sista, som äfven af föreg:de talare blifvit godkändt, innehåller ett tillstyrkande att de under år 1849 och 1850 till navigationsskolan af Statskont. förskottsvis utbetalte medel må af Riksg:s-kont. ersättas; men lika nödvändigt är det att de medel, som detta år erfordras äfvenledes blifva af R.
St. bifallne; hvarföre jag måste yrka bifall på de två sista punkterne, om än R. q.
Ad. skulle finna för godt att återremittera den första.
Då jag först anhöll om Hr Frih. o. Landtnäs propos. på bifall till den sista och återremiss af de första punkterna, så ber jag nu att få med erkännande af riktigheten af Frih.
Palmstjernas anmärkn. ändra min begäran derhän, att återremiss endast måtte beslutas på den första och bifall till de två sista punkterne.
Då jag erkänner att det varit misstag af mig att förbise, att den nya Statsregleringen börjar med nästa år så kan jag icke annat än instämma uti hvad Frih.
Palmstjerna an - 122 Den 24 April. fört och anhåller att Hr Frih. o. Landtm, läcktes derefter väcka propos:ne. Hr Fåhrajus:
Afven jag instämmer med Frih. Palmstjerna rör:de propos:ne.
Uppå härefter framställde särskilde propos:r, återremitterades, på grund af de gjorde anmärkn:ne, den del af ifrågavar. punkt, hvaruti Utsk. afstyrkt R.
St. att lemna bifall till det af K.
M. föreslagna anslaget för Stockholms navigationsskola under den tid nu skeende statsreglering omfattar, samt blefvo de öfriga delarne af denna punkt bifallne. 20:dc punkten, ang:dc af K.
M. iiskadl tiUökadt anslag för navigalionsskolorne i Stockholm, Götheborg, Gefle, Malmö och Hernösand.
Då den nytta, som navigalionsskolorne hafva för Sverige i allmänhet, tyckes vara allmänt erkänd, och jag fullkomligt delar den åsigten, inskränker jag mig till anhållan om återremiss af denna punkt på det att hvad K. M. i Sin propos. föreslagit må kunna lyckas tillvinna Sig SlatsUtsk:s bifall.
R osen bl ad:
Såsom ledamot af Commerce-colhm har jag varit i tillfälle alt af de berättelser, som ifrån navigationsskolorna dit årligen afgifvas om det ovilkorliga behofvet af de förhöjningar, som K. M. i sin nåd. propos. har föreslagit och det oaktadt de städer, i hvilka dessa skolor varit inrättade, ingalunda undandragit sig att lemna ganska frikostiga bidrag och då det derjemte, i min tanka, är mycket origtigt yttradt af Utsk., att de städer, inom hvilka navigationsskolor äro inrättade, i första rummet hämta nytta af deras tillvaro och verksamhet, ty i första rummet äro de mycket mera nyttiga för den kringliggande landtbygd, som omgifver sådana platser, så anser jag det nödvändigt att på allt sätt söka till att kunna bibringa iunevånarne omkring dessa städer större skicklighet och kunskaper i sjömansyrket, så mycket mera som man derigenom kan göra öfverflödigt att begagna främmande biträden, såsom mano flir några år sedan fick göra, dä man lick upsöka Finska och Åländska skeppare för att derigenom befordra transporterna.
På grund af hvad jag nu anfört tillstyrker jag att denna punkt måtte återremitteras.
För några få ögonblick sedan yttrade en talare inom detta luis, Hr von Hartmansdorff, att man icke borde spänna bågen för högt.
Jag instämmer i den åsigten och tror att man icke bör återremittera ifrågavar. punkt af betänk.
Om man nemi. granskar siffran närmare, så finner man att de 4 första posterna på 200, 400, 100 och 300 r:dr skulle blifva en tillökning på den ordinarie
Staten för navigationsskolan i Stockholm.
Jag hemställer till Eder, Mine
Hrr, huruvida det är troligt att, då StatsUtsk:s majoritet afstyrkt fortfarande af det gamla anslaget till denna navigationsskola, Utsk. skulle, med frångående af Den 24 April 123 delta beslut bevilja icke allenast detta anslag utan äfven derutöfver en tillökning af 1000 r:dr.
De poster, som komma dernäst äro 2:ne på 200 r:dr för navigationsskolan i Götheborg.
Jag skulle tro, att såväl Stockholm som Götheborg äga tillgångar att sjelfve draga den ökade utgiften.
Sedan kommer 133: 16 till navigationsskolan i Gefle, 133: 16 till den i Malmö och 100 r:dr till Hernörnösands navigationsskola.
Hvad de begge första beträffar så bör det äfven för dem blifva lätt att anskaffa de ringa summor, som erfordras, och hvad Hernösand beträffar, så, ehuru denna stad visserligen ej kan jemföras med de andra, så, torde den likväl kunna tillskjuta ett så ringa belopp som 100 r:dr årligen.
Jag ber att få offentligen förklara att enskildt skulle jag vara mycket villig att lemna min röst till den äskade utgiften; men då jag anser, attén återremiss icke skulle hafva den påföljd, som de tvänne sista la larne förmodat, så tror jag, just på grund af den åsigt, som jag uttryckt i början af mitt yttrande att man icke bör spänna bågen för högt, att det är mera skäl att R. o. Ad. bifaller betänk., hvarom jag således anhåller.
Här ser man ett nytt bevis derpå, alt när R.
St. bevilja ett anslag vid en riksdag, så kommer snart vid en efterföljande tillökning i fråga.
Det behof, som först upgifves, upgifves för litet och sedan kommer slraxt förhöjning i fråga.
Dessa navigationsskolor erhöllo för icke längesedan sitt första anslag och redan begynna de att yrka på tillökning dels i löner, dels till kartors, böckers och möblers underhåll och förökande, ehuruväl det vid det första anslaget var sagdt att detta skulle af städerna sjelfva bekostas.
Eli sådant sätt att gå tillväga anser jag icke vararigtigt.
Man bör, när en ny inrättning föreslås, genast upgifva hela det anslag, som dertill erfordras utan att beräkna att några förhöjningar sedermera så snart som här blifvit ifrågasatt skola ega rum.
Detta gäller i synnerhet för Stockholms navigationsskola.
Nu är fråga om en tillökning af 1,000 r:dr.
Det är visserligen sagdt här af någon talare, att städerna, der skolorna äro inrättade, icke i första rummel hämla nytta af deras tillvaro och verksamhet; men jag är af den tanka, att det i första rummet är skeppsredare, som hafva nytta af dessa skolor.
Tiden är långt framskriden.
Jag inskränker mig således alt begära bifall på denna punkt.
Jag har redan flere gånger yttrat mig derom att jag icke kan tåla det undseendesyslem, som gör att man afstår ifrån att bifalla ett anslag, som är rätt och billigt att bevilja, derföre att man icke vill ställa sig illa med någon opinion eller dylikt; men jag kan icke instämma i yttrandet att någon fara här skulle vara i fråga om man beviljade delta anslag då behofvet är ganska klart och tydlig.
Att anslaget för Stockholms navigationsskola är betydligast, härrör deraf att den är fullständigast och bäst.
Det torde vara rigtigt att Stockholms Stad bör bidraga till denna skola, och den har icke eller undandragit sig det, utan tvärtom gifvit ganska rikligt.
Skulle man vilja stryka ut de här föreslagna 124 Den 24 April. förhöjningarne, så har jag ingenting deremot, elium jag tror att det icke gör någonting om de få qvarstå.
Jag fästea- mig dervid alltför litet; men jag får tillägga att om man endast Infaller den första delen, som rör Stockholm, så vore detta icke rätt klokt, emedan man dä icke kunde påräkna understöd af dem, som intressera sig för Götheborg, Malmö, Gefle och Hernösand, mea aldeles icke äro intresserade för Stockholm.
Jag tror alt både enskilda Ståndsledamöter och Stånden handla rättast, när de bifalla hvad de anse Isora bifallas och afslå det öfriga, men om man skall antaga det der imdseende-systemet, så tror jag att man för de föreg:de frågorna handlar sämre derigenom att man afslår de billiga anspråk, ■sorn äro omnämnda i de öfriga frågorna utom Stockholm.
Alla de klippska, diplomatiska uträkningar, som Hr Rosenblad för oss nyss framställt, kunna icke rubba min öfvertygelse, alt R. o. Ad. ej bör bifalla de i denna punkt omnämnda anslag; i det jag dessutom nödgas anse högst olämpligt om R. o. Ad. återremitterar allt, både smått och stort, i tanke att få ökade anslag.
Hur vill man föreställa sig att medlen skola pä sådant vis för allting räcka till.
Jag vill för öfrigt instämma i hvad Frih.
Palmstjerna, beträffande detta ärende, anfört, och finner redan i denna framställning tillräckligt skäl att bifalla Dtsk:s utlåt, i förevar, hänseende.
Dessutom är att bemärka, huruledes af StatsUtsk:s 36 ledamöter endast S:ne reserverat sig vid denna punkt, och dessa äro, med undantag af en, icke heller desamme, som reserverat sig vid den 19:de punkten.
Hvad utsigt till framgång inom
Utsk. kan väl ■då bien ifrågaställde återremissen hafva?
Då för öfrigt i min tanka Hr Rosenblads beräkningar icke hålla streok, sä tillstyrker jag bifall till denna punkt af tJlsk:s förslag.
Jag instämmer med de ledamöter, som yrka bifall till Utsk:s betänk, i denna punkt.
Skulle R. o. Ad. återremittera frågan om ytterligare anslag för de skolor, som redan finnas, huru skulle Ståndet kunna annat än återförvisa den äfven väckta frågan om nya skolors anläggande i Carlshamn och Westervik.
De -städer, som redan fått navigationsskolor böra åtnöja sig dermed och sjelfve bekosta så ringa saker, sora bänkar, bord och skrifmaterialier.
Med elementar-läroverken, är förhållandet, att de städer, hvilka hafva sådana, anskaffa icke blott rektorsbostaden utan äfven hvarjehanda materiella skolförnödenheter.
I Stockholm se vi huruledes somliga församlingar, såsom t. ex. Jakobs, bygga stora skolhus.
Huru vill man dä begära, att i andra undervisningsgrenar, såsom denna, Staten skall bekosta allt?
Så stora fordringar få man icke göra; ty de leda till omöjlighet för Statsverket alt tillfredsställa anspråken.
Ehuru mycket jag nitälskar för ifrågavar. skolor, hemställer jag dock att R. o. Ad. ville bifålla Utskrs framställning i detta ämne.
Jag vill visst i sak icke förlänga diskussionen; men då Frih.
Cederström påbördat mig att jag- haft diplomatiska uträkningar, så får jag erinra Frih.
Cederström derom att jag tvert - Den 24 A prif. 125 oni flera gånger tinder öfverläggningarne rörande statsreglering^» har förklarat mitt ogillande af alla dessa diplomatiska sidoberäkningar och att man endast hör se pä sjelfva saken.
Dä jag varit fullt öfvertygad om behofvet, vigten och nyttan af hvad här blifvit föreslaget, men den siste värde talaren, som eljest visat mycket nit i dessa ämnen, har fästat sig vid, då han genomläst förslagen, att der blifvit taladt om stolar och bord, så får jag fästa upsnärksamheten på att detta endast vid en anslagssumma egt runi; men det finnes likväl en artikel: instrumental ier m. m. för de allmänna läroverken, och jag hemställer om icke den kan anses deremot svarande.
I öfrigt underställer jag saken Ståndets omdöme.
Hr Frih. o. Landtm, framställde propos. till bifall å Ulsk:s utlåt, i denna punkt, ropades starka ja blandade med nej, hvarpå H.
Ex. förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^4 e. m.
Lördagen den 26 April 1851.
Justerades pleni-prot. för d. 5 dennes.
Uplästes till justering och godkändes nedannämnde från Exp. Utsk. inkomne förslag till R.
St:s underd. skrifvelser till K. M. N:o 58, ang:de prägling af silfvermynt å 4 sk. b:co.
N:o 59, ang:de ändring af 23 kap. 1 § R.B., sådan den lyder i K. Förordn. d. 18 April 1849; N:o 60, angule åtgärder för en förbättrad själavård i hufvud staden; samt N:o 61, angule revision afförfattningarne ronde vaccinationen.
Gr. Klingspor, Mauritz Staffan Philip:
Då jag af enskildte anlägenheter är förhindrad att oafbrutet deltaga i riksdagsförhandlingarna, nödgas jag att afsäga mig min plats i Bevilln.- 126 Den 26 April f. m.
Utsk. under anhållan, att vid min riksdagsmannarätt varda bibehållen. R. o. Ad. biföll denna anhållan, hvarefter H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, anmodade Hrr Elektorer att utse en ledamot i Bevilln.- Utsk. efter Gr. Klingspor.
Hrr Elektorers listor vid val af Utsk:s ledamöter; och hade dertill blifvit utsedde i Constilutions-Utskottet: efter N:o 369, Frih. Lagerstråle, Fullm.
Cederström, Carl Emmanuel; N:o 128, Frih.
Barnekow, Fullm.
Banko-Utskottet: efter N:o 2082, A. Hr Mannerskantz Carl Axel; N:o 1662, Hr Nordenfelt, Johan Åke. Öpnades jemväl
Hrr Elektorers lista vid val af en Suppleant lili Bevilln:sUtsk. efter N.o 358, Frih. Lagerbring, Fullm.
Stjernstedt, Lars Fredrik; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 929, Hr Grönhagen, Fredrik Adrian.
Hr a f H armens, Henr.
Äfven jag är nödsakad att resa ur staden, och får derföre afsäga mig min ledamotsbefattning inom StatsUlsk. med anhållan att varda bibehållen vid min riksdagsmannarätt. R. o.
Ad. lemnade till denna anhållan sitt bifall, hvarefter H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, anmodade Hrr Elektorer att vid deras nästa sammanträde välja en ledamot i StatsUtsk. i st. f. Hr af Harmens.
Vördsamt anhåller jag att StatsUtsk:s mern.
N:o 109, ang:de bestämmande af RiksSt:ns och Utsk:ns kanslibetjenings arfvoden, måtte, till dess skyndsammare handläggning, flyttas på föredragmslistan närmast Statsötsk:s betänk.
— Min åsyftan härmed är att det IL Ståndet dymedelst ville afgifva ett bevis af välvilja emot sin kanslipersonal, på hvilken man med skäl gör stora fordringar.
Ex. Hr Frih. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. bifölle, att StatsUtsk:s d. 19 dennes bordlagda mern.
N:o 109, ang:de bestämmandet af den RiksSt:ns och Utskms kanslibetjening tillkommande aflöning framflyttades på föredragmslistan och der upfördes näst efter samma Utsk:s utlåt.
N:o 90, ang:de regleringen af utgifterne under RiksStatens Nionde hufvudtitel, anmälde sig och yttrade Gr.
Om någon förändring i målens
Den 26 April f. m. 127 nummerföljd å förcdragn:sl istan skall ega rum, bör den väl göras lill nästa plenum.
Vid betraktande af de manga ännu oaf gjorda punkter i de återstående hufvudtillarne, liar jag icke kunnat föreställa mig, att vi uti dagens plenum kunna komma till slut dermed.
Jag bade alltså trott det förfogande tjenligt, att, i händelse StatsUtsk:s utlåt:n N:ris 88—90 icke hinna i dagens plenum afgöras, samma Utsk:s utlåt.
N:o 109 Hyttas näst efter dem i nästa plenum; under förutsättning alt, derest, emot förmodan, hufvudtitlarne i dag blifva slutligt genomgångna, betänk.
N:o 109 må företagas i den ordning, den redan upgjorda föredragmslistan samma mål uptagit, och vi, på detta sätt, redan i dag deri fatta beslut.
Men, såsom sagdt, en sådan hastighet synes mig ej sannolik.