Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hans Excellence ansåg sig altså icke kunna framställa den af Grefve Gyldenstolpe begärde proposition.
Således återstode blott de tvänne meningar, som af Friherre Silfverskjöld i dess reservation, och af Herr Crusenstolpe blifvit framstälde.
Jag hemställer, om icke Herr Grefven och LandtMarskalken skulle behaga underrätta Ståndet, huru Herr Grefven fattat de senast af Ridderskapet och Adeln afgifne
SVar; för mill del skulle jag tro, att pluraliteten varit för afslag.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att lian icke kunnat tillförlitligen utröna, af hvilken mening Ridderskapets och Adelns pluralitet vore.
Jag ber endast att få fästa Herr Hjertås uppmärksamhet derpå, att ett afslag å Memorialet icke låter tänka sig, emedan Fullmägtige i RiksgäldsContoiret nödvändigt måste hafva någon instruktion i detta ämne.
Hå Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken upplyst, det Hans Excellence icke kunnat utaf de Den 8 Mars f. m. 35 afgifne svaren utröna pluralitetens mening, anhåller jag om votering.
Till svar på Herr Crusenstolpes sista yttrande får jag lemna, att BorgareStåndet redan afslagit memorialet, och att jag just yrkat ett sådant afslag, emedan Fullmägtige i RiksgäldsContoiret i detta afseende icke behöfva någon instruction.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemstälde, om, sedan votering nu blifvit begärd, Ridderskapet och Adeln behagade tillåta, att bifall å Statsutskottets nu föredragne memorial finge upptagas uti ja-propositionen, samt afslag derå uti nej-propositionen, så framt Ridderskapet och Adeln icke åstundade någon annan contra-proposition.
Jag trodde, att svaret om bifall på Memorialet var så tydligt, att derom mera icke kunde uppstå fråga; jag har dessutom icke hört någon begära bifall derå.
Om deremot afslag sattes i ja-propositionen, kunde man slippa fyra voteringar.
4 Hans Excellence Herr Grefven och LancltMarskalken erinrade, att Herr Rosenqvist begärt proposition till bifall å Statsutskottets Memorial, och att, om han ej derifrån afstode, ja-propositionen borde innehålla nämnde mening. 65 H. 3* 36 Den 8 Mars f. ra.
Om första voteringen blir om bifall eller afslag, anser jag Herr Crusenstolpes och Herr Friherre Silfverskjölds meningar äfven böra, genom särskilt förbehåll, inflyta i endera af propositionerna, hälst i nej-propositio)ien.
Jag instämmer i detta afseende helt och hållit med Herr von Hartmansdorff.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att den af Herr von Hartmansdorff föreslagne Nej-proposition syntes mindre lämpelig, emedan de Ledamöter, som önskade bestämdt och rent afslag å StatsUtskottets Memorial, i sådant fall icke erhöllo tillfälle att få uttrycka deras opinion.
Hans Excellence trodde således, för dess del, det vara nödvändigt att först bestämma contra-propositionens innehåll, i hvilket afseende Hans Excellence hemstälde, om Ridderskapet och Adeln behagade antaga Friherre Silfverskjölds förslag till contra-proposition.
För min del skulle jag tro, att första voterings-propositionen bör blifva, att den som vill det contra-proposi? tionen skall innefatta afslag å Memorialet voterar ja, och den som vill att contrapropositionen skall innefatta villkor om någondera af Herrarne Silfverskjölds och Crusenslolpes förslag, voterar nej.
Den 8 Mars f. m. frångå att yrka afslag, emedan jag anser att hela hemställan hör afslås.
Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf: Uppkommen under discussionen kan jag ej berömma mig af att äga full reda på ämnet.
Jag kan likväl icke undgå att anmärka det besynnerliga förhållande, att de, sorn vilja vara sparsamma med medel, yrka afslag å memorialet, då likväl just sparsamhet är memorialets afsigt.
Den som är för sparsamhet i detta fall hör bifalla memorialet, ty antingen afslag å detsamma eller någon af de andra meningarne vinner, så uppstår alltid större latitud för utgiftens verkstäl-t lande.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken erinrade, att fråga nu blott vore om contra-propositionens beskaffenhet, och att i hufvudsaken bifall till me-, morialet skulle utgöra ja-propositionen.
Jag öfverlemnar åt Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken att uppställa propositionerna såsom honom godt synes, blott alla meningarne blifva pröfvade.
Här äro nu fyra meningar, bifall till Memorialet, afslag å detsamma, afslag med antagande af Friherre Silfverskjölds reservation, och afslag med antagande af Herr Crusenstolpes förslag.
Huru vi skola komma ifrån sakea 38 Den 8 Mars f. m. - lemnar jag åt Herr Grefven och LandtMarshalken att föreslå.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att då Irenne meningar sökt göra sig gällande angående contra-propositionens innehåll, nemligen dels enkelt afslag å StatsUtskottets Memorial, dels Herr Crusenslolpes och dels Friherre Silfverskjölds förslag, Liefve det nödvändigt att företaga tvänne voteringar om contrapropositionen, af hvilka den första torde kunna i Ja-propositionen upptaga enkelt afslag å StatsUtskottets Memorial samt i Nejpropositionen att särskilt lomme att afgöras, antingen Friherre Silfverskjölds eller Herr Crusenstolpes förslag borde antagas; hvarefter den andra voteringen kunde i Japropositionen innefatta Friherre Silfverskjölds och i Nej-propositionen Herr Crusenstolpes förslag.
Skulle Herr Crusenstolpe behaga afstå från sitt förslag kunde contra-propositionens innehåll bestämmas genom en votering, hvarvid Ja-propositionen borde innehålla enkelt afslag å StatsUtskottets Memorial samt Nej-propositionen Friherre Silfverskjölds förslag.
Den af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde framställning om voterings-propositionen, lärer ej kunna bifallas af dem, sorn önska bifall till Memorialet och säle - f Den 8 Mars f. m. 39 des icke vilja biträda någon af de meningar, Herr Grefven omnämdt.
Om det är nödvändigt att alla fyra meningarne skola intagas i propositionerna, så lärer första voterings-propositionen blifva bifall till Memorialet i Ja-propositionen, och i Nej-propositionen afslag å Memorialet med eller utan tillsattser, hvarom sedermera kommer att beslutas.
Detta är enda sältet, om Herr Rosenqvist fortfar att yrka bifall å Memorialet, och så vida ej en af meningarne skall blifva uppoffrad.
Huruvida bifall till Memorialet, skall blifva Ja-proposition i hufvudsaken, derom behöfver icke voteras, det är redan bestämdt.
Det återstår således blott att utröna, hvad som skall blifva contra-proposition, och i detta fall är Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition den kortaste och rättaste.
Det är förmodeligen sista gången jag faller besvärlig med någon votering under denna Riksdag, men ämnet är denna gången af vigt och jag kan således ej derifrån afstå.
Jag hoppas för öfrigt, att vid användandet af anslaget, samma ihärdighet skall ådagaläggas, som vid åtkomsten af detsamma.
Jag tror mig vara förekommen af Herr von Hartmansdorff, och 4o Den 8 Mars f. m. vill blott nämna, att praxis alltid varit alt först votera om Contrapropositionen.
Den som anser, att contrapropositionen tor innefatta afslag å StatsUtskottets Memorial N:o 4*0, angående den Summa af 70,000 R:dr, som är anvisad för KrigsCollegii Departementers materiella behof och Kruttillverkningskostnaderne, att årligen ntgå utaf Öfverskotten på StatsVerkets Ordinarie och Extraordinarie Inkomster för åren från och med i83o, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner
Nej, kommer sedermera serskildt att afgöras, huruvida Contrapositionen må innefatta afslag å StatsUtskottets berörde Memorial, dock med antagande, antingen af Friherre Silfverskjölds eller Herr Crusenstolpes framstälde förslag.
Hvilken Voteringsproposition af Riddcrskapet och Adeln godkändes samt anslogs.
Voteringen börjades klockan 1 eftermiddagen, och befunnos, efter voteringens slut klockan tre qvart till 2 eftermiddagen, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad samt de öfrige voteringssed - Den 8 Mars f. m. larne blifvit öppnade, rösterna hafva utfallit som följer:
Nej — 134- I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen serskildt förde Protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att Piidderskapet och Adeln således beslutat, det Contrapropositionen borde innefatta afslag å StatsUtskottets Memorial, likväl med antagande antingen af Friherre Silfverskjölds eller Herr Crusenstolpes framstälde förslag.
Hans Excellence framstälde derefter följande Voteringspropositioner:
Den som anser, att
Contrapropositionen bör innefatta afslag å StatsUtskottets Memorial N:o 4*6 angående den Summa af no,ooo R:dr, som är anvisad för KrigsCollegii Departementers materiella behof och Kruttillverkningskostnaderne, att årligen utgå utaf öfverskotten på StatsVerkels Ordinarie och Extraordinarie Inkomster för åren från och med i83o; dock med antagande af Friherre Silfverskjölds förslag: att det belopp, hvarmed öfverskotten det ena året möjligen understiga ifrågavarande 70,000 R:dr, får af de påföljande, innan nästa Statsreglering, förflytande årens öfverskott ersättas, derest desamma dertill lemna tillgång, och hvilket bör uti SlatsContorets årliga liqvi - 42 Den 8 Mars f. ra. * der med RiksgäldsContoret upptagas, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer Contrapropositionen att innefatta det beslut: att Ridderskapet oell Adeln, på de i StatsUtskottets af samtelig RiksStånden redan bifallne Betänkande N:o 387 stadgade grunder, hvilka jemväl i afseende på ifrågavarande åt Försvå rsVerkets Materiel af Öfverskotten årligen anvisade 70,000 R:dr B:co böra tillämpas, må ogilla Utskottets uti dess nu afgifne Memorial N:o 4^ gjorde hemställan.
Jag hemställer, om icke samma benämning af hufvudärrtnet kunde begagnas så väl i Ja-propositionen, sorn i Nej-propositionen.
Friherre Silfverskjöld, Carl:
Om jag ej misstager mig är benämningen just densamma, som är begagnad i Betänkandet N:o 3o4.
Betänkandet
N:o 416 börjar sålunda: y 0,000 R:dr, som är anvisad för KrigsCollegii Departementers materiela behof och Kruttillverkningskostnaderna.
Samma ord böra äfven begagnas i Voteringsproposiliouen.
Deri 8 Mars f. m. 45 Undertecknad Riddarhus-Secreterare:
De af Herr von Hartmansdorff citerade ord äro ordagrant begagnade i Ja-propositionen.
Uti Nej-propositionen är Herr Crusenstolpes förslag ord för ord afskrifvet.
Uppå af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framstäf! proposition blef den senast framstälde Voteringsproposilionen af Ridderskapet och Adeln godkänd, hvarefter den anslogs.
Voteringen börjades klockan 2 eftermiddagen, och befunnos, vid voteringens slut klockan tre qvart till 3 eftermiddagen, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad samt de öfrige voteringssedlarne blifvit öppnade, rösterne hafva utfallit sålunda:
Nej — 6g.
I följd hvaraf, och sedan det öfver Voteringen serskildt förde protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken förklarade, att Ridderskapet och Adeln således beslutat, att Contrapropositionen skulle innefatta det i Nejpropositionen upptagne stadgande.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken framstälde slutligen, i afseende å sjelfva saken, följande Voteringsproposition: - 44 Den 8 Mars f. m.
Den, som bifaller StatsUtskottets Memorial N:o fi6, angående den Summa af 70,000 R:dr, som är anvisad för KrigsCollegii Departementers Materiella behof och Krutlillverkningskostnaderne, ^tt årligen utgå utaf öfverskotten på StatsYerkets Ordinarie och Extraordinarie Inkomster för åren från och med i83o, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej:
Vinner Nej, anses Ridderskapet och Adeln, på de i StatsUtskottets af samtelige RiksStånden redan bifallne Betänkande N:o 387 stadgade grunder, hvilka jemväl i afseende på ifrågavarande åt FörsvarsVerkets
Materiel af öfverskotten årligen anvisade 70,000 Rtdr Banco böra tillämpas, ogilla Utskott tets uti dess nu afgifne Memorial N:o 416 gjorde hemställan.
Hvilken Voteringsproposition af Ridderskapet och Adeln godkändes samt anslogs, Hans Excellence Herr Grefven och LancltMarskalken aflemnade Klubban till Grefve Brahe, Magnus, samt bortgick.
Voteringen börjades klockan 3 eftermiddagen, och befunnos, efter voteringens slut, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad samt de öfrige voteringssedlarne blifvit öppnade, rösterne hafva utfallit, sorn'följer: Den 8 Mars f. in. 45 Ja — 27.
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen serskildt förde protocoll blifvit uppläst, Herr Grefven och Ordföranden förklarade, alt Ridderskapet och Adeln således fattat det i Nej-propositionen upptagne beslut.
Ridderskapet och Adeln utskiljdes kl. tre qvart lill l\ eftermiddagen.
Måndagen den 8 Mars i83o.
För att, så vidt på mig ankommer, bespara tiden de återstående få dagarne af riksdagen, och fortskynda till ett önskadt slut i den vigtiga fråga, som denna förmiddag sysslosatt Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, tager jag mig friheten föreslå, att Ståndet täcktes inbjuda Respective MedStånden att förena sig uti samma beslut, Ridderskapet och Adeln fattat i afseende på StatsUtskottets Memorial N:o 4i6, angående rätta förståndet af Rikets 46 Den 8 Mars e. m.
Ständers mening om det årliga utomordentliga anslaget af 70,000 R:dr till FörsvarsVerkets Materiella behof.
Genom denna utväg kunde måhända jemkningsförslag och votering i Förstärkt Statsutskott kunna undvikas, hvilket annars Lief följden deraf, att åtminstone tre RiksStånd, nemligen Ridderskapet och Adeln, Preste- och BorgareStånden för närvarande stadnat hvar för sig uti olika beslut rörande StatsUtskottets ifrågavarande hemställan.
Osäker om verkligen någon sådan följd kan uppstå, som Herr Crusenstolpe åsyftat, anhåller jag, att denna inbjudning må få hvila på bordet till nästa plenum.
Föredrogs å nyo och bifölls BankoUtskottets den 4 dennes under N:o 138 afgiflie, och den 5 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 124 förut meddeldte Memorial, angående några i Banko-Reglementet erforderliga närmare bestämmelser, i samband med den af Rikets Ständer beslutade Upp- och Utlåning.
A nyo föredrogs BankoUtskottets den 4 dennes under N:o 139 afgifne, och den 5 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar hos Den 8 Mars e. ni. 47 Ridderskapet och Adeln samt i anledning af de öfrige RiksStåndens beslut vid Utskottets under N:o fi3 förut meddeldte Memorial, angående ersättning för den förlust, som kommer att drabba de i Banko-Reglementet af år 1823 uppräknade åtskillige Akademier, Collegier och Allmänna Inrättningar genom bestämmande af 128 sk. pris för det Silfvermynt, som i utbyte mot Bankosedlar dem tillhandahålles.
I sammanhang härmed föredrogs å njm PresteStåndets den 22 nästlid ne Februarii eftermiddagen på bordet lagde ProtocollsUtdrag af den 19 i samma månad, innehållande PresteStåndets inbjudning till deltagande uti det af PresteStåndet rörande detta amne fattade beslut.
Uppå framstäld proposition beslöt Ridderskapet oell Adeln, att bifalla BankoUtskottets ifrågavarande Utlåtande, i följe hvaraf all vidare pröfning af PresteStåndets ProtocollsUtdrag skulle förfalla.
Upplästes till justering ExpeditionsUtskottets den 19 sistlidne Januarii afgifne, och den 22 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde Förslag till 2:ne §§ i RiksdagsBeslutet, angående StatsVerkets Inkomster och Utgifter.
I denna Expedition är bibehållen den första 48 Den 8 Mars e. m.
StatsBristsumman j,851,200, sådan den var innan saltpetterskalten, 124,000 R:dr, Blef ersatt af medel sorn directe ingå till StalsContoret och innan StatsBristsumman följagteligen Blef förminskad till 1,727,200 R:dr.
På samma grund, sorn Ridderskapet och Adeln förut återremitterat en Expedition, hvilken ej var öfverensstämmande med det senare beslutet om statsbristsummans nedsättning, anhåller jag, att detta förslag matte Blifva återremitteradt, för att rättas efter RiksStåndens Bifall till StatsUtskoltets Betänkande N:o 4*7- Ilans Excellence Herr Grefven och LancltMarskalken hemstälde, om Ridderskapet och Adeln ansåg de vid ExpeditionsUtskottets förslag gjorde anmärkningar
Böra föranleda till återremiss. Ropades Ja. Grefve Frölich, David:
Jag anhåller vördsamt om Herr Grefvens och LandtMarskalkens tillstånd att få till Ståndet framställa, huruvida icke dels Herr Grefven och LandtMarskalken, dels Ståndet skulle linna lämpligt, att vi denna afton företaga ett mål som länge varit hvilande, och som annars ej torde få någon Behandling; jag menar frågorne om Constitutionslltskottets förslag till ändringar i TrjmkfrihetsLagen.
Det är mig Bekant, att 2 Stånd redan pröfvat denna fråga, nem - Den S Mars e. m. 49 nemligen ConstitutionsUtskottets förslag till voteringspropositioner i ämnet.
Skulle icke den blifva i detta Stånd pröfvad nu, skulle omöjligen, i händelse Ridderskapet och Adeln förenade sig om återremiss, ConstitutionsUtskottet hinna att uppsätta andra propositioner till det Förstärkta Utskottet, eller det Förstärkta Utskottet hinna att sammanträda.
Med ett ord sagdt, frågan skulle, när Riksdagstrumpeten skallar, ej vara afgjord.
Jag tror, att ett ämne af denna vigt, och hvarom så mycket blifvit discutteradt, ej borde uppskjutas så, att intet resultat uppkommer.
Jag Vågar således anhålla, att Herr Grefven och LandtMarskalken behagade företaga detta mål. Grefve Harn, Claés Fredrik:
Jag in* stämmer uti Grefve Frölichs begäran, och anhåller, att Herr Grefven och LandtMarskalken ville låta detta mål nu förekomma.
Jag får äfven instämma i den gjorda an* hållan, på det att frågan måtte kunna hinna att afgöras.
Fastän jag är af den öfvertygelse, att hela detta förslag kommer att leda till ingen påföljd, förenar jag mig med de Herrar, som begärt målets företagande, och gör det så mycket heldre, 65 H. 4 Den 8 Mars e. rn. sorn det är bland de enda vigtiga mål, som återstå att afgöra.
Ehuru jag för min del ej har något emot örn detta mål nu blir föredragningsämne, vill jag fästa uppmärksamheten deruppå, att det önskeligaste sorn kunde hända oss, vore att trumpeten gjorde skut i saken, och att förslaget således kom af sig sjelf att förfalla.
Herr aton Vegesack, Ernst:
Jag förenat* mig så mycket heldre med Grefve Frölich och dem, sorn begärt att detta mål måtte företagas, som jag anser det vara ett af de vigtigaste, och då Riksdagens slut är så nära lärer intet emot detta företagande kun* na invähdäsi Föredrogs å nyo ConstitulionsUtshottets den 27 sislledne Februarii under N:o 69 afgifne samt den 4 dennes på bordet lagde Memorialj med uppgift å voteringspropositiöiler i 3:ne hufvudpunkter af Förslaget till ändringar i TryckfrihetsLagem Herr Lefrén, Johan Pehr, anhöll att detta memorial måtte få hvila till nästa plenum, hvaruti Grefve Gyldenstolpe , Anton Gabriel, och Herr Nordenanckar $ Gustaf, förenade sig, hvilken bordläggning Tians Excellence Herr Grefven och LandlMarskalken, i stöd af 4p §•
Riksdagsordningen, förklarade icke kunna förvägras.
Den 8 Mars e. m.
Vid förnyad föredragning bifölls Ban-* koUtskottets den 2 dennes under N:o 134 aflåtne, och den 5 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Memorial, med förslag till Instruclion för BankoUtskottet
Vid nästinfallande Riksdag* Ånyo föredrogs Stats- Bevillnings- Lagsamt AllmännaBesvärs- och Ekonomiutskottens den 10 sistlidiie Febrnari under N:o 129 afgifne, och den 17 i samma månade, m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens under N:o 78 förut meddeldte Betänkande, rörande Kongl. Majrts Nådiga Proposition, samt enskilte inom RiksStåndén väckte motioner, om förändrade grunder för Legooch SaluSågars samt Valk- och StampVerks beskattning* Herr tijertcij Custaf:
Delta Utlåtande lar vara af 3 Stånd bifallit, hvarföre intet dervid torde Vara att göra.
Jag anhåller få veta, om RiddarhusSecreteraren har sarrimä underrättelse, som den värde ledamot, hvilken nyss yttrat sig.
Det ifrågavarande Utlåtandet N:o 129 är af Preste- och BorgareStånden lagdt ad acta> och af BondeSlåndet bifallit. 65 H. 4* Don 8 Mars c. m.
Det första Betänkandet i ämnet är af de 2 förstnämnde Stånden bifallit, och af det. tredje återremitterad t.
Jag skalle i annat fäll gerna förena mig i Herr af Billberghs reservation.
Icke eller jag ämnar yrka afseende å min reservation efter det upplyste förhållandet, att 3 Stånd fattat sitt beslut.
Jag önskade endast fästa RidderskapetS och Adelns uppmärksamhet på en oformlighet genom bifall tili detta förslag* emedan detta förslag uppger ett särskilt förhållande med olika Sågar, Stamp- och Valkverk, så, att de, hvilka tillkommit före och efter 1787 samt äro skattlagde, skola behålla sin grundränta, men Utskotten säga om dem, rörande hvilkas anläggning hädanefter kan blifva fråga, eller hvilka, ehuru redan anlagde, ännu icke blifvit skattlagde, att Utskotten tillstyrka, att, med bifall till Kongl Maj:ts Nådiga Proposition, dessa K erli må betraktas såsom Fabriks-inrättn ingar, deraf årlig bevillning bör erläggas; och vill Bevillningsutskottet, derest denna grund af Rikets Ständer gillas och fastställes, framdeles inkomma med förslag om beloppet af en sådan Bevillnihgsafgifi; hvarom nödigt stadgande i BeVillningsFörordningen skulle intagas.
Efter det fattade beslutet skulle så» led ésBevillningSUtskottet inkomma medförslag till stadgande i BevillningsFörordnin - Den 8 Mars e. m. 53 gen, huru förfaras skall med de sågar, som hädanefter skola anläggas.
Men då det icke är svårt att se, att BevillningsUtskottet ej hinner inkomma dermed, blir det den motsägelse, att BevillningsUtskottet vill föreslå ett sådant stadgande, hvilket dock icke kommer att inflyta.
Jag ser ej huru det skall hjelpas annorlunda, än att, då Riksdagstiden är så nära sitt slut, Ridderskapet och Adeln ville öfverlemna åt
Konungen att införa ett stadgande härom i BevillningsFörordningen, samt anmoda de öfriga Stånden att deruti förena sig, Friherre Cederström, Jacob:
Väl kan den utvägen vara ganska gen att öfverlemna till Konungen att införa ett stadgande i BeviltningsFörordningen, men huru foruiT lig elen är, och huru laglig, derpå tror jag mig böra tvifla.
ReviliningsFörordningen utfärdas af Ständerne sjelfve, och undertecknas af Talemännen.
Något annat kan ej komma in der, än det, sorn äf af Rikets Ständer beslutad^ Herr Hjerta:
Äfven jag förenar mig i den åsigten, att för Ridderskapet och Adeln ej återstår annat än att enkelt lägga detta Utlåtande till handRngarne, eller afslå det.
Genom dessa bägge åtgärder,, hvaraf jag tror att den senare är den rätta, vunnes att ingen påföljd uppkomme.
Stånd bifallit det första Betänkandet, och ett det se - 54 Den 8 Mars e. m. ' ” ' - ' - i nare, blir ingen påföljd om Ridderskapet och Adeln afslår det, hvarå jag anhåller om proposition.
Som jag fattade Herr Hjertås anförande, sade han, att 2 Stånd bifallit det första Betänkandet; och att de hafva lagt det senare till liandlingarlie, samt att det 3:dje Ståndet har bifallit det senare Utlåtandet, hvilket ej innehåller någon förändring i det förra.
Om således 3 Stånd bifallit Betänkandet N:o 78, följer deraf, att 3 Stånd besluLit, att alla Sågar, Stamp- och ValkVerk, som hädanefter anläggas, ej skola erlägga grundskatt.
Då måste väl något sägas, antingen af Konungen eller Ständerne, hvad sorn skall surrogera grundskatten.
Om det ej gåran, sorn Friherre Cederström anmärkt, att genom Konungen införa något i BevillningsFörordningen, måste det väl likväl gå an, alt lemna åt Konungen att härom stadga, som Konungen finnér lämpligast.
Skulle förhållandet vara sådant, att saken förfaller, med-_ gifver jag att detta blir af mindre vigt.
Hans Excellence Herr Grefven och Lan dtMar skalkenframstäldeproposilion, först å bifall, och sedan å afslag af ifrågavarande Utlåtande, hvilka båda propositioner blefvo, med Ja och Nej besvarade.
De farhågor, Herr af Billbergh yttrar, att icke hädanefter an - Den 8 Mars e. m. 55 Jagde sågar oell valkar skola blifva beskattade, för det att ingen serskild bevillning för dem blifvit bestämd, synes förfalla, då man finnér, att deras beskattning bör blifva som för fabriker; och då desse äro belagde med Bevillning efter inkomst, följer, att de förra äfven komma alt taxeras efter inkomst.
Jag skulle tro, att det vore nyttigt för dem, som anläggas, om man kunde komma ifrån de ojemna beskattningsmethoderne, oell att de mätte slippa att undergå skattläggning.