Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nio 44a. tned anmälan om ett inom Förstärkta StatsUtskottet begånget misstag vid anställd votering öfver en i J\T:o 43o upptagen voteiings-proposition. XXI. B. i35. A. i4o. XXII. B. 108. A. 114- E. 118.
— Nto 445. med förslag till en förändrad redaction af io3 §. uti i83o års Reglemente för RiksgäldsContoret. XXI.
B. i58. å. 192. XXII.
U. 83. A. 96.
— Nto 446. i anledning af väckt motion, att Rikets Ständers Bank må tillhandahålla RiksgäldsContoret ett serskildt så kalladt CassaCreditiv. XXI. B. l58.
A. 2o5. — N:o 447- i anledning af återremiss å N:o 424‘ XXI. B. 158, 206. A. 3o4, 323. XXII. A. 3. E. .o5.
— Nto 448. i anledning af återremiss å Nto 425. XXI. B. i58. 206. A. 321. XXII. 92. E. 115.
— Nto 449- * anledning af återremiss å Nto 427- XXI. B. i58. A. 206.
— Nto 45o. i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till StatsUtskottet, angående en uppkommande brist i StatsYerkets tillgångar för år 1335 genom Rikets Ständers beräkning af Tull- och Bränvins-Inkomsterne. XXI. B. i58, 206. A. 353. XXII. E. 22. U. 109. A. 115.
— Nto 451. med anmälan af RiksStåndens fattade olika beslut, i fråga om en årlig nådegåfva till förre t. f. ÖfverCommissarien vid GeneralAssistanceContoret P. J. Åhman. XXI. B. 153. A. 206. XXII. B. 108, A. n5. — N:o 452' med anmälan om ankomsten till Utskottet af en Nådig Skrifvelse från Kongl. Maj:t angående Colonien S:t Barthelemy. XXI. B. 158. A. 207.
— N:o 4^3. i anledning af återremiss å N:o 429‘ XXI. B. i58, 192. A. 213. XXII. B. 83. A. 84.
E. io5. B. ion. A. 115.
— N:o 4-54- ■ anledning af återremiss å N:o 432- XXII, B. 83. A. 90.
— N:o 455. i anledning af återremiss å N:o 435. XXII. B. 83. A. 95.
— N:o 456- i anledning af återremiss å Nto 44’- XXII. B. 83. A. 95.
•— Nto 457. i anledning af RiksStåndens olika beslut i frågan om grunderna för markegårigs-prisens bestämmande, ränte-persedlarnes omsättning och förenkling, m. m. XXII. B. 83. A. 84. E. 161.
— Nto 458. i anledning af RiksdagsFuIImägtigen Anders Danielssons motion, om förändring i tiden så väl för uppbörds-stämmornes hållande, som för afgifvande af redovisning öfver Kronans uppbörd. XXII. B. 83. A. g5. E. 161. { 2'9 ) StatsUtskottets Memorialet-, Betänkanden oell Utlåtanden:
W:o 459. i anledning af vackt fråga örn förtydligande af Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, rörande årligt anslag för utgifvande af Svenskt Diplomatarium. XXII. B. 83. A. 96.
E. io5. — N:o 46°- angående tiden för nästa Revision af Stats-, Banco- oclt Riksgälds-Verkens räkenskaper och förvaltning. XXII. B. 83. A. 96.
E. io5. — N:o 461- i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut, rörande Friherre Franc Sparres motion, om medels anvisande å 8:de Hufvud-tileln, så väl för underhållet af Arbets-companien på Kungsholmen, som för dessas sysselsättande med fästningsbyggnads-arbetet vid Carlskrona. XXII. B. 83. A. 84. E. io5. B. 109. A. n5. ■— N:o 462. i anledning af återremiss å PJ:o 44^. XXII. B. 83. A. 96.
E. to5. — N:o 4^3. i anledning af Herr Stuarts, Carl Gustaf, motion, angående åtgärder till minskning i kostnaden för tryckning af Bihanget till RiksStåndens
Protocoll vid nästkommande Riksdag. XXII. B. 83. A. 96.
— N:o 468. i anledning af återremiss å JV:o 45o. XXII. B. 109. A. 115.
— N:o 469- med öfverlemnande af den upprättade RiksStaten. XXII. B. 10g. A. n5. E. 118. ——
N:o 47°- nied förslag till Reglemente för Rikets Ständers RiksgäldsContor, jemte de dertill hörande Aflöningssamt Pensions-Stater. XXII. B. 1 1G. A. 171. — N:o 471* me6 hemställan 0111 en gratification till Canzlisten C. O.
Vougt. XXII. B. 161. A. 175.
— N:o 472- ' anledning af Fullmägtiges i RiksgäldsConloret Skrifvelse, med hemställan, alt hvad sorn vid innevarande Riksdag blifvit stadgadt, i afseende på Bankens Tjenstemän, hvilka, när de befordras, innehafva tjenste;- utom BankoVerket, måtte få gälla och tillämpas för RiksgäldsContorets Tjenstemän. XXII. B. 161. Å. 175. U. 23o. A. 255.
— N:o 473- i anledning af en utaf RiddarhusSecreteraren gjord, till Utskottet remitterad, anmälan, angående vården emellan Riksdagarne af Utskottets handlingar och inventarii-persedlar, tillika med ett, i anledning deraf, afgifvet yttrande af Herr Grefve Horn, C. F. XXII. B. 161. A. 176.
— N:o 474. i anledning af återremiss å N:o 472- XXII B. a3o. A. 255.
StatsUtskottets, det Förstärkta, Ledamöter, val af. IX. 43<?, 44'* XII. 210, 265. XIII. a3i, 233.
StatsUtskottets, det Förstärkta, Memorialer: K:o 245. rörande den Herr LandtMarskalken tillkommande ersättning för egna Riksdags-kostnader. XII. B. 376.
( 230 ) StatsUtskottets, det Förstärkta, Memorialer: N:o 246. angående verkställd omröstning, till följd af RiksStåndens olika beslut i afseende på grunderna för den blifvande Allmänna Beviliningen. Xlf. B. 3j6.
— N:o a47- > anledning af RiksStåndens olika beslut i frågan angående Curhus-afgiftens fortfarande. XII. B. 377. — N:o 262. i anledning af RiksStåndens olika beslut, rörande Mantals-penningarnes beräkning. XIII.
B. 274. XV A. 23o. — N:o 203. angående anställd omröstning öfver åtskilliga till StatsRegleringen hörande frågor. XIII.
B. 274. XV. A. 23o. — N:o 264. angående provisoriska utbytet af den för GeneralAssistanceContoret begagnade egendom, emot den Stockholms Stad tillhöriga f. d. så kallade Hessensteinska egendomen. XIII.
B. 274. XV. A. 23o. — N:o 2g2. angående verkställd omröstning till följd af RiksStåndens skiljaktiga beslut uti de frågor, som omförmälas i StatsUtskottets Memorialer Atris 256, 277, 280 och 281. XV. B. 38i. A. 4°9- — 36i. rörande verkställd omröstning i fråga om arfvodet till BondeStåndets Secreterare. XVII. B. 164. A, 4oan — N:o 362. i anledning af verkställd omröstning i fråga om handtlangnings-understöd för nybyggare uti de norra orterne. XVII. B. 164. A. 4o5. — N:o 363. angående verkställd omröstning i fråga om BränvinsBränningens beskattning. XVII. B. 164. A. 4°5.
— N:o 364. angående anställd omröstning i åtskilliga frågor om stämplade pappers-afgiften. XVII. B. 164. A. 4°5.
— N:o 378. rörande verkställd omröstning i åtskilliga punkter, angående de Extra Statsanslagen. XVII. A. 47 f. B. 5i2.
N:o 379. rörande verkställd omröstning i fråga om bestämmande af arfvode för StatsCommissarien Tauvon. XVII. A. 471* B- 5'2* — N:o 4°9- angående verkställd omröstning öfver åtskilliga frågor, rörande Stora SjöTullsBevillningen. XIX. B. 246, A. 3i8. — N:o 428. öfver anställd omröstning i fråga om förändringar i 3:dje och ^:de Artiklarne i BevillningsFörordningen. XX. B. 559. A. 581.
— N:o 443. i anledning af verkställd omröstning i frågan om reglementariska föreskrifter för BränvinsBrännings-redskapens försegling, m. m. XXL B. i35. A. — N:o 444. i anledning af verkställd omröstning i frågan om det sätt, på hvilket upplåning för RiksgäldsContorets behof skall verkställas. XXI. B. i35.
A. i47- •— X:o 464. i anledning af verkställd omröstning i frågan om det sätt, på hvilket upplåning för RiksgäldsContorets behof skall verkställas. XXII. B. 108. A. 114- ( 2*» ) StatsUtskoltets, det Förstärkta, Memorialer:
N:o 465. i anledning af verkställd omröstning i frågan om en nådegåfva till förre t. f, ÖfverCommissarien P. J. Åhman. XXII. B. 108. A. i i 5. — N:o 466. i anledning af verkställd omröstning öfver frågan om medels anvisande å 8:de HufvudTiteln, så val för underhållet af ArbetsCompanien på Kungsholmen, sorn för dessas sysselsättande med fästnings-byggnads-arbetet vid Carlskrona. XXII. B, 109. A. ii5. >— N:o 467- i frågan om förändringar i irsta och a:dra Artiklarne af BevillningsFörordningen. XXII. B. 109.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskotlens Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden:
N:o 1. i anledning af väckte motioner, dels om understöd af Statens medel till utdikning och uppodling af myror och träsk i Jemtland, dels ock angående Landsculturen i allmänhet uti Rikets Norra Provinser.
IX. A. 210, — N:o 2. i anledning af väckt motion, om upphörande eller inställande utaf AfvittringsVerket i Herjeådalen.
— N:o 3. i anledning af väckte motioner, rörande den ersättning Inqvarteringsgifvare bör tillkomma för mat, som åt tågande trupper lemnäs.
IX. Å. 217. X. E. 4- XIII.
U. 17g. A. 196.
— N:o 4. i anledning af väckt motion, angående ny indelning af Båtsmansrotarne på Gottland, m. m.
IX. A. 218. — N:o 5, i anledning af väckt fråga om förändring uti gällande stadganden, angående de till Brukens tjenst anslagne recognitions-skogar. X. B. 3g5. XI. A. 110. — N:o 6, i anledning af väckt fråga, att transporterande af Båtsmän samt Kronans effecter hädanefter, i stället att ske med Kronoskjuts, måtte verkställas sjöledes, då sådant kan ega rum. X. B. 3g5. XI. A. iio. XII. A. 110.
— N:o 7. i anledning af väckta motioner, dels att den afgift, som till Svenska Kyrkan i London erlägges för fartyg, hvilka besöka Stora Brilanniens hamnar, måtte upphöra , dels ock att nämnde kyrka måtte försäljas. X. B. 395. XI. A. 110.
— N:o 8. i anledning af väckte motioner om behofvet utaf nya ProvincialLäkares tillsättande i åtskillige delar af Riket. X. B. 3g5. XI. A. 11 o. E, 367.
— N:o g. i anledning af väckt motion om rättelse i det förhållande, att KronoFogdarne i Bohus Län och Städernes Magistrater lemna bidrag till tryckning af Länskungörelserne. X. B. 3g5. XI. A. 110.
— N:o 10. i anledning af väckt fråga om Kronoskjutsens afskafFande. X. B. 3g5. XI. A. 111.
— N:o 11. i anledning af väckt fråga om ArtilleriHästars begagnande i stället för Kronoskjuts, till forsling af
Kro - ( 222 ) nans spannemåls- oell mjölförråd för vissa Garnisonsorters behof. X. B. 3g5. Xf. A. nr. E. 281.
Stats- samt Allmanna Besvärs- och EkonomiUtskottens Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: N:o 12. i anledning af väckt fråga om npphäfvande af den, vid fördelningen af Utmarken på Öland, samma Utmark åsätta ränta. X. B. 395. XI, nr. A. 181. E. 28r.
N:o i3. i fråga om inrättande af enskilde spannemålsförråd i Riket. X. B. 3g5. XI.
A. nr. — N:o 14. i anledning af väckte motioner, dels om upphörande af KronoBrefhäringsskyldigheten, dels om ersättning för samma onus. X. B. 3g5. XI. 111. A. 190. E. 367. XIII. U. 179. A. 196.
— N:o i5. i anledning af väckt fråga om allmänt bidrag, för att befrämja anläggning utaf Rior och Torkinrättningar för spannemål. XI. B. 33o. XII. A. 1117.
— N:o 16. i fråga om Skogsplanteringar i Skåne. XI. B. 33o. XII. A. 168.
— N:o 17. i anledning af väckt motion, att Rikets
Ständer ville förnya deras underdåniga anhållan vid sista Riksdag att under den blida årstiden, samt alltid vid marcher till och ifrån vapenöfningar, tågande trupper måtte anbefallas att tälta eller bivouackera och sjelfva tillreda sin mat. XI. B. 33o. XII. A. 168.
— N:o 18. i anledning af väckt motion, om vissa bestämmelser i afseende på Gevärstillverkningar för Kronans räkning. XI. B. 33o. XH. A. 168.
— N:o ig. i fråga om försäljning till skatte af Ecklesiastike hemman i Skåne. XI. B. 33o. XII. A. 168.
— N:o 20. i anledning dels af Kongl. Majlis Nådiga Skrifvelse, rörande ny indelning till ordinarie knecktehåll af oroterad jord, dels ock af väckte motioner, om den nya indelningens anslående till lindring i gamla ordinarie roteringen. XI. B. 33o. XII. A. 168. XIII.
— N:o 21. i anledning af väckt motion, angående lindring uti extra roteringen inom Bohus Län. XI, B. 33o. XII. A. 168.
.— N:o 22. i anledning af väckt motion, angående Åbo- och Besittningsrätten till Kyrkohemmanen i Halland. XI. B. 33o. XII. 168. A. 215. XV. U. 248. A. 398. XVI. E. 108.
— N:o 23. i anledning af gjorda anmärkningar dels vid Ekonomiutskottets Betänkande N:o 36, dels ock vid de förenade Utskottens Betänkande N:o 3. XIII. B. 179. A. 196.
— N:o 24. i anledning af återremiss å N:o i4- XIII. B. 179. A. 196.
— N:o 2Ö. i anledning af återremiss å N:o 20. XIII.
B. *79- A- '96- — N:o 26. i anledning af väckta motioner, dels om upphörande af Postföringsskyldigheten, dels om lindring i sam - ( 223 ) ina onus. XIII. B. 179, 196. A. 206. XVII.
Slats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottens Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden:
N:o 28. i fråga om förändrade grunder för fördelningen af Båtsmanshnl let, Rikets Städer emellan. XV. B. 248.
hållna hos Högloflige Hillder,skåpet och Adeln, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, Åren 1828, 1829 och 1830.
Sextionäetreäje Häftet.
Tryckte hos Johan Hörberg, i835. ■ r; * T 4 » ■ Måndagen d. 22 Februari i83o.
Plenum klockan half till xo Förmiddagen. tJans Excellence Herr Grefven celi LandtMarskalken tillkännagaf, att då Hans Excellence, jemte de öfrige RiksStåndens Herrar Talmän, i går eftermiddag hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit om Riksdagens förlängande, i anseende till de flere ännu oafslutade vigliga ärender, hade Kongl.
Maj:t täckts, med bifall dertill, utsätta Riksdagens slut till den i5 nästkommande Mars.
Upplästes till justering och godkändes följande ExpeditionsUtskottets insände Förslag till Rikets Ständers underdånige skrifvelser till Kongl. Majit: N:o 388.
Med förslag till ändringar vid Kongl. Majits förnyade
Seglationsordning af den 21 Juli 1825.
N:o 389.
Angående Postinrättningen i Riket.
Nio 3go.
Angående Författnings vidtagande, lill förekommande af den skada, som Tiondegifvare tillfogas genom obehörigt dröjsmål med grödans räknande.
4 Den 22 Februarii f. m. N:o 391.
Angående Löfås Silfververk.
N:o 893.
Angående betäckande af den brist, som möjligen kan uppkomma uti de beräknade tillgångarne för anslag, sorn vid denna Riksdag blifvit beviljade.
Angående frågan om hyresfritt begagnande af GeneralAssistanceContoirets bus för en blifvande LombardLånerörelse i Hufvudstaden. N:o 394* Angående verkställd revision af Statsverkets räkenskaper och förvaltning för år 1826.
Angående förklaring öfver Kongl. Brefven d. 17 Febr. ij42 oc^ den 26 April 1776 rörande Bankens forum i Concoursmål.
7 Föredrogs ånyo Herr Rosenblads, Bernhard, den 19 dennes f. m. på bordet lagde hemställan, att sedan, vid föredragning af Stats- och BancoUtskotlens den 28 sistlidne Januari under N:o 46 afgifne Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens under ]\'
:o 35 förut raeddeldte Betänkande, i fråga om understöd af allmänna medel till Södertelje Canal- och Slussverks-Bolag, Ridderskapet och Adeln, med afslag å berörde Utlåtande, gillat sistnämnde Betänkande, likväl under iakttagande deraf, att i likhet med hvad i afseende på reparationsfonden för Götha Canal blifvit föreslagit, dervid Den 22 Febr a l ii f. ni.
S torde göras det förbehåll, att reparationsfonden förblifver innestående i RiksgäldsGonloiret mot Ränta, intilldess behofvet af dess användande uppstår; Ridderskapet och Adeln måtte inbjuda Högvördige PresteStåndet och Vällofl. BorgareStåndet, hvilka äfven bifallit Utskottens berörde Betänkande, att jemväl instämma uti det af Ridderskapet och Adeln dervid gjorde nyss omförmälte tillägg; och blef Herr Rosenblads berörde hemställan, uppå gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln antagen.
Anmältes och ernottogs HofCancelleren m. m.
Herr D. von Schulzenheim, hvilken å Kongl. Maj:ts höga vägnar aflemuade Dess den 23 sistlidne Januari aflåtne Nådiga Skrifvelse, angående ManufacturDiscontfondens Revision.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken anmodade Herr HofCancelleren, att till Kongl. Maj:t framföra Ridderskapets och Adelns underdåniga vördnad, jemte försäkran, att Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse skulle med första varda inför Ridderskapet och Adeln föredragen.
Sedan Herr HofCancelleren blifvit på vanligt vis utbeledsagad, upplästes och lädes på bordet Kongl. Maj:ts högstberörde Nådiga Skrifvelse. 6 Den 23 F ebrida rii f, m.
Föredrogs ånyo ConstitulionsUlskottels den io dennes under N:o 67 aflåtne, och den 11 derpåföljde e. m. på bordet lagde memorial, i anledning af återremisser å Utskottets uti Memorial N:o 51, förut meddeldte Förslag till ändringar i TryckfrihetsFörordningen, I sammanhang härmed föredrogs äfven ånyo Hedervärda BondeStåndets den x5 dennes aflåtne och den 17 derpåföljde e. m. på bordet lagde ProtocollsUldrag, innefattande inbjudning till de öfrige RiksStånden, alt instämma i BondeStåndets i afseende å delta ämne vidtagne beslut.
Härjemte upplästes Herr Cederschjölds, Pehr Gustaf, anförande i ämnet, till Riddeiskapet och Adelns protocoll för den 12 dennes: Herr Cederschjöldj Pehr Gustaf : Sedan jag nu hört, att BondeStåndet vidblifvit sitt förut fattade beslut i afseende på Tryckfrihetsmåls afdömande, föranlåtes jag återkalla min motion om inbjudning, och tillsty^rker, att Ridderskapet och Adeln jemväl vidblifv^r sin en gång, i anledning af Memorialet om ny TryckfrihetsFörordning, fattade mening, samt anbefaller ConstitulionsUtskottet att uppgöra och inkomma med förslag till voteringspropositioner.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde, om Ridder^ Den aa Februari! f. m. 7 skåpet oell Adeln behagade, under förblifyande vid sine i ämnet redan fattade beslut, anmoda ConstitutionsUtskoltet, att med målet vidare förfara, på sätt 56 § Regeringsformen föreskrifver.
I följd hvaraf Hans Excellcnce förklarade, alt Ridderskapet och Adeln således icke funnit skäl antaga BondeStåndets ofvanberörde inbjudning; hvaruti Ridderskapet och Adeln äfven hördes instämma^ Herr Dalman, Lars Johan, anförde skrifteligen:
Jag hade skrifvit ett Anförande till Ridderskapets och Adelns protocoll i dag, i anledning af det, som jag tror, nog oförtjenta öde mig i Fredags, såsom Representant, vederfors, och de ifrån Notariebordet redan i dag allmänheten lemnade ojusterade underrättelser derom i RiksdagsTidningen; men min delicatesse, som i fredags förmådde mig måhända altförmycket concedera, verkar äfven i dag dertill, att ej vilja besvära Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken samt Högloflige Ridderskapet och Adeln med vidare ordande, och med en så högst onödig och ovigtig öfverläggning.
Den stora allmänheten må blifva domare emellan Ståndet och mig!
Biographen af visse mäns offentliga lif får emedlertid ej så få. caracteristiska bidrag!
Mitt tillämnade anförånde 8 Den 22 Febtbarii f. m. skall blifva allmänheten meddeladt: min grundsats i ”mannaålderns styrka” liar varit, att endast söka vara öfverens med mitt samvete, och denna grundsats skall ej öfvergifva mig under den mig af Landshöfdingen på Gottland påbördade ålderdomssvaghet; men erfarenheten har lärt mig, särdeles på gamla dagar, att man kan hafva rätt, utan att fä rätt.
Föredrogs ånyo BaneoUtskotlets den 11 dennes under N:o 117 allåtne, och den 19 dennes e. m. på bordet lagde Utlåtande i anledning ef återremiss af Utskottets Memorial N:o 90, innehållande Förslag, angående vissa förändringar af Bankens sedlar, lill deras valörer, text, format, m. m., garantierna emot missbruk och förfalskningar, samt ordningarne inom Banken för olika sedelsorlers utbyte och förvexling.
Uppå anhållan af Grefve Gyldenstolpe , Anton Gabriel, och Herr Hjerta, Gustaf, skulle detta Memorial, enligt 49 § Riksdagsordningen, ytterligare hvila på bordet.
Föredrogs ånyo följande BankoUtskottets den 12 och 18 dennes afgifne, samt den 17 derpåföljde e. m. och den 18 dennes på bordet lagde memorial: N:o 120.
Med sammanfattning af RiksStåndens beslut öfver Utskottets Betänkande Den 22 Februari i f. ni. 9 N:o 53, oell Ultåtande N:o 82, i fråga om en på upplåningar grundad Discontering för Handeln och den större rörelsen, jemte förslag till jemkningar och omröstningspropositioner, för så vidt resultaten af desse till en del skiljaktige beslut ej funnits gifna och bestämda.
N:o i20f.
Med anmälan, rörande en, i följd af ingånget ProtocollsUtdrag från Högvördige PresteStåndet, nödvändig förändring uti BancoUtskottets Memorial N:o 120.
Och fann Ridderskapet och Adeln, uppå derom af Hans Ecccellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjord framställning, för godt, alt förblifva vid sine, i afseendeå detta ämne redan fattade beslut, samt godkänna de af BancoUtskottet föreslagne voteringsproposition er.
Å nyo föredrogs ConstitutionsUtskottels deri 26 sistlidne November under N:o 5^ aflåtne, och den 17 derpåföljde December e. m. på bordet lagde Memorial, med åtskillige Griullagsändringförslag, åsyftande
Vid betraktandet af det lätta sätt, hvarpå ConstitutionsUtskollet besvarar anmärkningar, och då de fleste föreslagne ändringar JO Den 11 Februarii f. m. blifvit förkastade, tillstyrker jag, att liela Memorialet måtte afslås och proposition framställas, att Grundlagen måtte blifva oförändrad, emedan bättre är att hafva den gamla, ebarn bristfällig, än äfventyra att få något ännu sämre.
Jag tror ej det går an att afslå det hela, utan anhåller endast, att dervid få göra en anmärkning.
I i3 punkten har nemligen Utskottet föreslagit, att det skulle vara hvart och ett RiksStånd medgifvet, att låta trycka dess Protocoll, dock ej i någon händelse på Statens bekostnad.
Detta tillägg önskar jag måtte utgå, samt anhåller, att denna anmärkning, såsom Ståndets gemensamma tanka, till GonstitutionsUtskottet hänvisés.
I anledning af den siste värde Talarens anmärkning vill jag blott söka göra reda för hvad jag fattat vara Utskottets mening med ifrågavarande förslag.
Den har nemligen, enligt hvad jag föreställt mig, varit att tvinga Stånden redigera sina Protocoll mindre volumineust, så att tryckningen icke blefve så kostsam som nu, och att följaktligen någon större afsättning af dem, än för närvarande, kunde äga rum.
Jag finner icke någon olägenhet deraf, då Protoeollen i alla fall borde skrifvas på samma sätt som hittills, och endast utdrag deraf ske i alla de Den 11 Febr uar i i I'. ui. frågor, som kömme att tryckas.
Jag föreslog inom Utskottet, att så beskaffade sammandrag skulle göras af ett särskildt Utskott, bestående af 4 personer från hvarje Stånd, hvilka borde utses på det sätt, att man valde på 2 personer, och de !\ som finge flesta rösterne blefvo Ledamöter, hvarigenom så väl majoritetens som minoritetens meningar blifva bevarade.
Herr IIjerla^ Gustaf:
För min del skulle jag anse för en välgerning, om det föreslagne stadgandet angående tryckningen af Ståndens protocoller, och att sådant i intet fall linge ske på Statens bekostnad, blefve antaget.
Det upphäfver icke den förut befintliga föreskriften i Grundlagen, att allt som i Stånden förefaller och beslutes skall af Secreteraren ordentligen och noggrannt upptecknas, emedan ett sådant
Protocoll jemväl hädanefter borde föras och i Cancelliet vara tillgängligt, men sättet för meddelandet till allmänheten skulle blifva mycket angenämare än genom de fullständige VerbaiProtocollen, der man på 4 eller 5 särskildta ställen läser samma saker.
Jag tror visserligen, att, om, på sätt Herr Cederschjöld föreslagit, ett
Utskott i och för delta ändamål valdes, den fördelen vunnes, att alla sådane ämnen, som kunde intressera allmänheten, blefve till trycket befordrade, men som Utskottet aj antagit detta förslag, får jag tillstyrka antagande af hvad Utskott 12 Den 11 Febr tiar ii f. m. tet föreslagit.
Åtskilligt finnes deruti, som jag väl förutser att RiksStånden vid en blifvande
Riksdag icke godkänna, men det är också af föga vigt, huruvida det blifvit hvilunde i sammanhang med det, som är af mera vigt.
Hvad jag nu föreslagit står likväl i oskiljaktigt sammanhang med frågan om offentlighet vid RiksStåndens öfverläggningar, och antages icke den, så tror jag ej eller att de föreslagne förändringarne uti Protocollens tryckning böra bifallas.
Man gör orätt, om man sammanblandar Ridderskapets och Adelns Protocoller, efter den nu föreslagne redactionen, med dem, som upprättas i enlighet med nu gällande föreskrift, då de ovilkorligen skola tryckas in extenso, hvilket icke blir förhållandet enligt den nya redactionen, som innehåller, att det skall vara medgifvet, att, på sätt Ståndet lämpligast pröfvar, låta dess Protocoller, antingen fullständigt eller i justeradt sammandrag, till trycket befordra, dock ej i någon händelse på Statens bekostnad.
Då egde samlingen af Bihanget till RiksStåndens Protocoll, som innehåller ProtocollsUtdragen, är så beskaffadt, att det är både ledsamt och svårt att sammansöka de särskildte Ståndens beslut, blir det så mycket mer nödvändigt att besluten summariskt sammanfattas och tryckas, hvarvid de långa talen gerna kunna utelemnas; och om RiksStånden skulle finna
Den 22 Februari i f. m. i3 att kostnaden härtill för dera blefve för dryg, tror jag, att dem icke bör vara betaget, att låta verkställa en sådan både nödig och nyttig tryckning på Statens bekostnad.
Jag tillstyrker alltså, att förbudet deremot mätte utur den nya redactionen utgå.