Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af denna natur äro hos oss de behof, hvilka med 3:dje Hufvudtitelns anslag skola fyllas, och hvilka i sanning förtjena en särskild uppmärksamhet, så väl i anseende till denna titels öfvervägande belopp, som i synnerhet för dess öfvervägande nödvändighet, då sjelfständighetens försvar derpå till betydlig del skall grunda sig.
Dessa anslag sönderfalla i 2!ne bestämdt åtskilda delar, nemligen anslagen för personalen och anslagen för materielen.
De behof, hvilka af de förstnämnde skola fyllas, äro lättare alt granska och bestämma, än de sednare: man lia Den 29 December f. m» lan nemligen säkrare bedöma, om en viss summa är tillräcklig till lön och underhäll för en eller flere personer, än om en lika stor summa förslår till underhåll af några munderingar eller af ett Artilleriebatterie.
En person, som tjenar Staten dagligen hela året igenom, är oftast derföre ej stort dyrare, än en annan, som mindre träget begagnas.
Samma förhållande äger dock ej rum i anseende till Beklädnads- och Artillerie-effecter, som olika ofta brukas.
Jag tror derföre, att, då fråga är om Armeens materiels underhåll och förökande, man ej kan grunda beräkningen af medel-åtgång efter samma bestämda arithmetiska förhållande, som för personalen, utan anser jag, att denna beräkning måste stödja sig på erfarenheten, och framför allt, att det är nödvändigt för att i detta afseende rätt bedömma behofvet och hushållningen, att, jemte det man känner anslagens storlek, åtminstone någorlunda vara bekant med mångfalden af de persedlar, hvilka skola dels underhållas, dels anskaffas.
Det är ej nog att säga, det 180,000 R:dr äro årligen anslagne till Artillerieförråden; man måste äfven, för att kunna bedömma resultaterne af dessa anslag, känna hvilka behof som med denna summa skola bestridas, och framför allt hvad som förstås med den generella benämningen Artillerieförråd, hvilkas vidmakthållande för dessa penningar afses.'
De Den 99 December f. ra.
De så kallade Artillerie-förråderne, hvilka likvisst äro snarare Armeens gemensamma förråd, än Artilleriets ensamt, och hvilka lyda under KrigsCollegii ArtillerieDepartements vård och tillsyn, äro af 3:ne väsendtligt åtskilde slag, nemligen; 1:0
Tygförråden , i hvilka förvaras Artilleriets materiel med all dertill hörande utredning och utrustning (ammunitionen likvisst undantagen); 2:0
Gevärsförrådenj hvilka hysa allt som till Arméens personella beväpnande hörer; och 3:o
Ammunitions-förrådént som omfatta allt hvad till Arméens (Artilleriet deri inbegripet) förseende med all slags ammunition erfordras, och hvartill räknas, utom krut och all slags färdiggjord ammunition, äfvensom nödige rudimaterier dertill, äfven flintor för skjutgevären.
Till underhållande af alla dessa förråd och de deri förvarade persedlar, hvilka, såsom hvar och en lätt lärer finna, måste vara mångfaldiga så väl till antal som beskaffenhet, erhåller ArtillerieDepartementet, på afgifvande årlig Statsrequisition, en summa, hvars storlek rättar sig efter 3:dje Hufvudtitelns tillgångar; men som ännu aldrig, sedan införandet af vårt nya Statsskick, varit lika med den som begärts; hvarföre också ännu aldrig densamma motsvarat och uppfyllt de af ArtillerieDepartementet uppgifne och förcfinllige behof.
Denna årligen erhållna summa har under 8 H. 8 Den 29 December f. m. fredens lugn, det vill säga frän och med år 181b, v.arit olika, i samma mån som 3:dje llufvudtitelns anslag varit det.
Men då jag förmodar, att det är denna summa som Friherre Anckarswärd menar, när han i sin ifrågavarande Motion säger, att ”det ”årliga anslaget till Artilleri-förråderne se”dan sista Riksdag utgjort 180,000 R:dr,” torde den ädle Friherren ej misstycka att jag, på grund af officiella handlingar, tror, att Friherren i afseende på zifFran ej obetydligt misstagit sig; ett misstag, hvilket så mycket mer förundrar mig, som den ädle Friherren vid förlidet års Revisionsgranskning varit i tillfälle att bestämdt erfara beloppet af denna summa, för åtminstone 2:ne år sedan sista Riksdag.
Ehuru stora svårigheter, i afseende på försvarsanstalternes underhållande, deraf härflutit för ArtillerieDepartementet, skulle det likväl för de skattdragandes skull fägnat mig, att summan varit sådan den af den ädle Frilierren blifvit uppgifven; men jag är skyldig sanningen att här högtidligen förklara, att det ifrågavarande anslaget årligen utgjort, icke 180,000 R:dr, som Friherren påstår, utan, medium taget af 5 år, i rund summa 225,000 R:dr årligen, (och således 45,ooo R:dr mer än Friherren uppgifvit) med hvilket anslag bestridts, ej blott alla med ofvanomtalte förråds vidmagthållande förenade utgifter, så långt tillgångarne medgifvit, utan äfven åtskilliga andra, som in - Den 29 December f. m. galunda tillhöra de egentliga materiela förrådsbehofven, men hvilka ändå, till följe af gammalt bruk, varit på Artilleri-förrådens Statsanslag uppförde; och det är på framställningen af dessa utgifters mångfald och fördelning, som jag nu går att påkalla Ridderskapets och Adelns benägna uppmärksamhet.
Denna framställning är grundad på noggranna officiella räkenskaper, och kan af StatsUtskottet med tillhjelp af de årliga redogörelserrie controlleras: den är hufvudsakligen ett sammandrag af forskningar, dem jag för kort tid sedan gjort, och som visserligen då ej voro ämnade att för Rikets Ständer framläggas, utan endast och allenast åsyftade, alt, genom dem, för mig sjelf redogöra för hvad Svenska Artillerimaterielen årligen kostat sedan Tyska kriget; forskningar så mycket nödvändigare, som man vid Artillerie-constructioner måste göra afseende ej blott på vetenskapliga, utan äfven ekonomiska beräkningar.
Jag hade dessutom också hört talas om de stora årliga anslagen för Artillerie-förråderne, och med den kännedom jag länge ägt om Artillerie-materielens mindre goda beskaffenhet, förundrade det mig att den aldrig hlef bättre.
Det var således också en tiel då jag, liksom ännu den ädle Friherren gör det, tyckte ”att om dessa anslag icke 1 g-s n6 Den 29 December f. ra. ”under fredens lugn förslogo att åstadkomma nödig förkofran för Artillcrie-maleri”elen, så såg det i sanning illa ut i anseende till möjligheten att tillfredsställa for”dringarne i denna del.” Belöningen för mina forskningar blef den, att min villa skingrades, och att jag mathematiskt öfvertjgades, att de af den stora summan utgående årliga anslag för Artilleriets materiel , långt ifrån att vara tillräckliga för att förbättra och föröka densamma, knappast äro tillräckliga att förekomma dess försämring och förminskning, eller, med ett ord, förslå att vidmagthålla den så pass brukbar, som den är.
Jag har derjemte härigenom vunnit den fasta öfvertygelse, att misshushållning ej inom ArtillerieDepartementet ägt rum, och att, om Rikets Ständer bevilja de i Kongl.
Majrts Proposision begärde anslag, så väl till försvarsaristalternes iståndsättande som deras årliga underhåll, möjligheten och vissheten att tillfredsställa fordringarne i afseende på Artilleri-förråden i och med detsamma inträder.
Skulle hos dem, som nu täckas böra mig, genom min framställning samma öfvertygelse kunna bibringas, skall jag anse min möda vid dess uppgörande vara mångfaldigt belönad; och det är med förhoppning derom och anhållan om ursäkt för denna digression från det egentliga ämnet, som jag nu öfvergår till denna framställning.
Den 39 December f. m. 117 De Stats-anslag, hvilka blifvit
ArtillerieDepartemautet anvisade och för dess årliga behof utgått, hafva varit:
År 1023 i rund summa tagit R:dr 23o,5oq. •— 1834 dito dito 99 226,600.
— 1825 dito dito 99 218,000. — 1826 dito dito \ 99 213,000. — 1827 dito dito 99 334,000.
S ål edes under de förflutne 5 år en tillsammans ....
R:dr B:co 1,122,100.
Om denna summa fördelas på 5 år utgör det årliga medeltalet 224,420 R:dr eller i runda tal 225,000 R:dr.
Då man nu vill betrakta, till hvilka behof och utgifter denna årliga summa blifvit använd, och man dervid tager medium af dessa för ofvannämnde 5 år, uppkommer det resultat, som i nedanstående tabell synes.
I denna tabell äro behofven under deras särskilda rubriker uppställde, förklaring deröfver gifven, och den summa som till dessa behofs fyllande åtgått, i runda tal utförd.
Deraf inliemtas att den årliga fördelningen och användandet varit:
Byggn a ds-b eliof.
Härmed förstås hvad som till underhållet af de ägande förrådshusen erfordras, äfvensom hvad understundom lill nybyggnad åtgår.
— Den summa härtill an - i.8
Den 29 December f. m. vändts, är väl ej särdeles stor, då dermed bestridts reparationerne af alla byggnader vid de under ArlilleriDepartementet stående i4 på olika orter förlagde förråden.
Tjrgbehof.
Denna summa, såsom egentligen använd å de ställen och verkstäder, der Artilleriets materiel förvaras och tillverkas, skulle väl kunna anses böra tillhöra utgifterne i och för denna materiel; dock är en sådan beräkningsgrund ej fullt rigtig, då dessa penningar begagnas ej blott till inköp af kol och verktyg, utan äfven och hufvudsakligast till inrättningar och inredningar i sjelfva Artilleriverkstäderne, samt till uppköp af hvad som till ordnings- och renhållning vid dessa förråd erfordras, såsom t. ex. skoflar, spadar, qvastar, sand, m. m Ammunitions-behof.
De äro för Ammunitions-förråden af samma natur som Tygbehofven för Tygförråden .
Gevärsförråds-behof.
Äro af enahanda natur för Gevärsförråden som de ofvannämnde Tygbehofven för Tygförråden Transport R:dr 12,000.
10,000. i,5oo. 2,000. 25,5oo.
Den 39 December f. m.
Transport R:dr Hyresbehof.
Det torde förefalla underligt att förråden som hafva tein ligen mångå hus, ändock behöfva hyra sådane, och derföre utgifva penningar: men dessa penningar utgå endast och allenast till hyra af Stall- och Foder-rum för en del af Artilleri-Regementernes hästar, hvilka behof af gammalt varit på Artilleri-förrådens anslag uppförde och ännu der qvarstå . . .
Skrifmaterialier.
Åtgå för redogörelserne vid alla samfälta förråden ....
Krut-tillverkningen.
Deri inberäknas så väl sjelfva tillverknings- Saltpeter luttri ngsoch Krutproberings-kostnaderne, som äfven de med Krutbruksägarne öfverenskomne underhållskostnaderne för nödige byggnader vid Krutbruken Nya Gevär j Sablar och Pistoler.
Åtgå till betalning af de från Gevärsfaktorierne årligen levererade "9 25,5oO. 2,000. 3oo. 37.000. 82.000.
Transport R:dr 146,800. 120 Den ag December f. m.
Transport R:dr Passevolance-medel.
Dermed förstås den med Artilleri-Regementerne ingångne Passevolancen på deras rid- och stallpersedlar, samt de vid de fleste indelta och värfvade
Regementerne öfverenskomne underhållskostnader för dessas äfvensom deras Beväringsgevär, hvilkas reparationer derföre ej å Kronans Verkstäder verkställas, utan af Regementerne sjelfva ombesörjas:
Äfven ingår här det öfverenskomna underhållet för de Gevärshandtverkare, som hålla sig egna verktyg.
A rtilleri-Exercice-m edel.
Utgör hvad som för den årliga exercicen åtgår Mariebergs Läroverk.
I denna summa ingår, utom hvad som erfordras egentligen för undervisningen, äfven egendomens byggnaders underhåll, samt 4>000 R:dr årlig ränta på köpeskillingen för nämnde egendom . . . .
Arméens Exercice.
Åtgå för dess årliga ammunitionsbehof vid öfningsläger och vanliga möten .......
R:dr 146,800. 13,ooo. i,5oo. 12,000. 2,000. 176,300. * Den 29 December f. ra. 121 Transport R:dr Artilleri-Experiment-medel.
Användes för Befälets theoretiska utbildning samt vapnets scientifiqva försök Arfvoden.
Häri ingå aflöningen för Beväringsllandtverkarnes stat i Wisby samt arfvoden för Artilleriets BataillonsHandtverkare.
Gevärs-reparationer.
I denna summa ingår materialkostnaden för reparationen af de Regementers med deras Beväringars gevär, hvilka ej derom ingått i passevolance, äfvensom af de i förråden befintlige nya gevär, hvilka årligen måste efterses, underhållas och insmörjas.
För Artilleriet består denna i inköp af en del virke, för att till torkning uppläggas, samt för Arméen i inköp af slockämnen, flintor, äfvensom bajonett-baljor och gevärsremmar för de årligen tillverkade nya gevären.
Frakter och resor.
Häraf utgår betalningen för alla transporter och sändningar, i 75,3oo. 2,5oo. 1,200. 9,000. 9,5oo. Transport R:dr 197,500. 132 Den 2g December f. m.
R:dr som ske frän Artilleri-förråden till Regemen terne och tvärtom, så ock från det ena förrådet till det andra; äfvensom rese- och tractamentsmedel för besigtningar af för förrådens och Regementernes behof tillverkade effecter . . . Arbetspenningar.
Åtgå till betalning af Garnizonernes handräcknings-manskap vid sådane förråd, der fästningsfångar ej äro att tillgå . . . . O/örutsedde behof.
Dessa äro svåra att specificera, men åtgå vanligen till reparationer af sådane bristfälligheter å byggnader, hvilka oförutsedt uppkomma, och ej tåla uppskof vid deras iståndsättande, äfvensom till fyllande af öfrige behof, hvaribland Artikeln Frakter och Resor intager främsta rummet.
Instructions-medel.
Användas till inöfvande af sådane ynglingar, som ämna sig att ingå sora Pistolsmeder vid Regetuenterne ....... 197,500. 8,000. i,3oo. 3,ooo. 200.
R:dr 210,000.
Den 29 December f. m. 123 Transport R:dr 210,000.
Årtilleri-materielens underhåll och förbättrande.
Härmed förstås hvad som egentligen användes tili inköp af materialier för detta ändamål . . i5,ooo.
Summa R:dr 225,000.
Sammanföras ofvanstående utgifter efter de olika förrådens behof och de ändamål, till hvilka de hvar för sig höra, så blir resultatet att af den årliga summan 225,000 R:dr åtgått: Till Gemensamma behof j nemi.:
Byggnadsbehof ....
12,000.
Skrifmaterialier .... 3oo. Frakter och resor . . . 8,000.
Arbetspenningar .... i,3oo. Oförutsedda behof . . . 3,000. qQ0 Ammunitionsförrådet1 nemi.:
Kruttillverkningen . . . 37,000.
Ammunitionsbehof . . . i,5oo. 38 500 Armeens Gevär samt Gevärsförråd och tillverkning, Gevärsförrådsbehof . . 2,000.
BeväringsStaten i Wisby 700.
Passe volance på verktyg 600.
R:dr 3,3oo. 63,100. ia4 Den 2g December f. m.
Transport R:dr 3,3oo. 63,100.
Passevolance för Regemen ternes gevär ....
10,200.
Reparationer af gevär . . 9,000.
Instructionsmedel . . . 200.
Arméens Exercicebehof . 2,000.
Upphandling för Arméen 6,5oo.
Nya gevärspersedlar . . 82,000^ j3>200t Artilleriets personal och hästar:
Hy resbehof 2,000.
Passevolance på Rid- och Stallpersedlar ....
2,200.
Artilleriets Excercicemedel i,5oo.
Arfvoden för Bataillons Handtverkarne .... 5oo.
Mariebergs Läroverk . . 12,000.
,8>200, Artilleriets materiel:
Tygbehof 10,000.
Upphandling 3,000.
Experimentmedel . . . 2,5oo.
Underhåll och förbättrande i5,ooo. 30)500 Summa R:dr 225,000.
Häraf synes, att utgifterne för Artilleri-materielen utgjort, då Tygbehofven äfven inberäknas, omkring f af hela det årliga anslaget; men när Tygbehofven ej inberäknas, endast TV af hela utgiften.
* Den 29 December f. m.
För att nu äfven upplysa, huru stora anslagen varit för Artilleri-förråderne under de öfrige fredsåren sedan 1815 års början, får jag äran nämna, att År 1815 utgjorde det generela anslaget R:dr io5,ooo. — 1816 d:o —. i4o,ooo. — 1817 d:o — ’i5o,ooo. — i8i8 d:o •— 140,000. — 1819 d:o —• 14o,ooo. — 1820 d:o •— i45,ooo. — 1821 d:o — 208,600. — 1822 d:o — i8o,3oo.
Således på 8 år tillsammans en summa af ... .
R:dr 1,208,900. hvilken, delad i 8 delar, bestämmer det årliga anslaget under denna tid till, per medium, j5i,ii2 R:dr 24 sk. eller i rund summa till i5i,200 R:dr.
Fördelningen af denna summa har, per medium och i runda tal, årligen varit:
Gemensamma behof: Byggnadsbehof ....
9,000.
Skrifmaterialier .... 3oo. Frakter och resor . . . 5,000.
Arbetspenningar . . . 800.
Oförutsedde behof . . 3,000. jg.ioo* Transport R:dr 18,100. 126 Den 29 December f. m.
R:dr 18,100.
Ammunitions-förråden:
Kruttillverkningen . . . 3i,ooo. Ammunitionsbehof . . 800. 3^800* Arméens gevär samt Gevärsförräd och tillverkning:
Gevärsförråds-behof . . 2,000.
Beväringsstaten i Wisby . 700.
Passevolance på verktyg . 3oo. D:o på Regementernas gevär ...... 3,ooo.
Reparationer af gevär.
. 14,000.
Instructionsmedel . . . 35o. Arméens Excercice-behof 1,000.
Upphandling för Arméen 2,000.
Nya gevärspersedlar . . 5o,ooo. ^3}35q.
Artilleriets personal och hästar:
Hyresbehof 800.
Passevolance för Rid- och Stall-persedlar . . . 1,000.
Artilleriets Excerciee-me del ....... i,5oo. Arfvoden för Bat.
Handtverkare 3oo.
Mariebergs Läroverk . . 5,85o.
9,450. (5 års ränta 20,000; uppsättning och 5 års underhållskostnad 26,800.)
R:dr 132,700.
1 Den 29 December f. m. 127 Transport R:dr 132,<700.
Artilleriets materiel: Tygbehof Upphandling . . .
Experimentmedel . . Underhåll och förbätt - . 6,000. 1,000.
5oo. rande ”.5o°- .8.5oo, Häraf synes, att utgifterne för Artilleri-materielen under dessa år varit i ett nästan ringare förhållande till hela anslagssumman, än de först omnämnde och nu sist förflutne 5 åren.
Gör man nu en sammanslagning af de tvenne tabellerne, nemligen för 5 år och för 8 år; så får man till resultat, att sammanlagde summan af anslagen till Artilleri-förråderne under de i3 förflutne år vi åtnjutit fredens lugn, utgjort 2,331,000.
R:dr eller med begagnande af de runda talen per medium 179,600 R:dr årligen.
Fördelningen af denna summa, enligt den i det föregående antagne princip, har under dessa i3 år varit i runda tal årligen: Till Gemensamma behof . . . 21,900.
— Ammunitionsförråden .
. 3 4,4°o* — Arme'ens gevär stillverk ning etc. 88,600.
Summa R:dr i5i,aoo. Transport
R:dr 144»900* 128 Den 29 December f. m.
Transport R:dr iI\/[,qoo.
Till Artilleriets personal och hästar ii,5oo. — Tygbehof 7,200.
— Artilleriets materiel . . . 16,000.
Summa R:dr 179,600.
Af den nu gjorde framställningen hoppas jag Ridderskapet och Adeln samt StalsUtskottet, lill hvilket jag anhåller att delta yttrande må blifva remitteradt, täckas inse, att om anslaget till Artilleri-förråderne varit stort, så hafva också de behof, som dermed bort bestridas, varit mångfaldiga, och att således, vid fördelningen af den generella summan, de egentliga, hufvudsakliga och angelägnaste, förrådsbehofven ej deraf erhållit särdeles stor qvantitet.
I synnerhet torde man lätteligen finna, att Artilleri-materielen, som i inköpspris är af icke ringa värde, då detta uppgår till omkring 1^- million, när denna materiel är ny, under de förflutne 5 åren ej varit hugnad med något stort underhåll, då detta ej utgjort mer än omkring if procent af värdet; ett anslag så mycket ringare, som, utom materielens underhåll, dermed äfven bestridts vapnets årliga scientifiqua försök.
Jag åberopar dessutom hvad jag i Ridderskapets och Adelns Plenum den 23 December 1828 e. m. hade äran nämna rörande Ar - Den ag December f. ra. »29 Arlillerie-materielens mindre goda beskaffenhet samt orsakerne dertill, äfvensom, hvilket också af nu uppgjorde calcul kan inhämtas, att det egentliga anslaget som kommit Artillerie-materielen till godo för dess underhåll och förbättrande under de förflutne i3 åren, det vill säga under freden? lugn, varit per medium 16,000 R:dr årligen; en summa för hvilken inga förbättringar kunna göras, då den äfven med hushållning knappt är tillräcklig för alt dermed bestrida hvad sorn oundgängligen tarfvas lill underhållet.
Jag är således för min del öfvertygad, att en god hushållning ägt rum med de för Artillerie-förråden anslagne medel, och när StatsUtskottet inkommer till Rikets Ständer med upplysningar om denna hushållning, gör jag mig förvissad, alt Rikets Ständer skola dela denna min öfvertygelse.
Jag får derföre på ArtillerieDepnrtementets ledamöters vägnar, tacka Friherre Anckarswärd, sorn genom sin framställning satt ArtillerieDepartementet i tillfälle att på ett så högtidligt sätt för dess förvaltning redovisa inför, och erhålla decharge af, Rikets nu församlade Ständer, Men huru skall StatsTJtskottet möjligen medhinna eller kunna ingå i en granskning af denna förvaltning och hushållning, så fullständig, som den ädle Friherren tyckes 8 H. 9 i3o Den 29 December f. m. yrka densamma?
Ty r.tt hålla sig vid blotta ziffror eller granska på papperet samt i räkenskaper och förslager, lärer väl ej vara meningen med Friherreus begäran.
Sådant har Friherren sjelf, för ej så längesedan, gjort, och då lärer någon klagan om misshushållning inom ÅrtillerieDepartementet ej af Friherren blifvit väckt.
Således, såsom jag fattat Friherrens mening, och på annat viskan jag ej fatta den, skulle denna granskning gå ut på en undersökning af Artilleriematerielens beskaffenhet, i synnerhet som, då verkligen betydliga anslag nu begäras till dess iståndsättande, Friherrens pligter såsom det skattdragande Folkets representant, ej lära kunna tillåta honom att rösta för utgifter, om hvilkas nödvändighet han ej först blifvit öfvertygad.
StatsUtskottet mäste således, för att tillfredsställa Friherrcns önskan, sedan det granskat KrigsCollegii räkenskaper, utsträcka undersökningen till sjelfva förråderne, det vill säga inventera dem; ty på annat sätt kan StatsUtskottet omöjligen ”upplysa om den hushållning, ”sorn vid de anslagne medlens användande "varit iakttagen,” eller afgifva något bestämt utlåtande öfver den frågan om de utgifne medlen kommit förråderne till godo; och detta utlåtande blir ändå aldrig fullständigt, efter det måste grundas till en del på det förhållande, som i förråden enligt förslagen rådde för fem år sedan, ett förhållande, som Rikets Ständer ej då undersökte.
1 Den 29 December f. m.
Jag har visserligen intet emot en sådan inventering; tvertom tror jag den för Artillerie-materielen kunna blifva på sitt sätt ganska nyttig; jag anser blott för min pligt att härvid upplysa StatsUtskottet och hvar och en som ej derom har kännedom, att sådana inventeringar fordra, om något nyttigt derigenom skall uträttas, en betydlig tid, understundom flere månader för härvarande större förråd; samt att, utom hufvudförråden i Stockholm, Jönköping, Götheborg och Christianstad, finnas 10 mindre dylika, spridde öfver hela Riket, öfver hvilka aila granskningen, för att blifva nöjaktig, måste utsträcka sig.
Jag inser således ej, huvu StatsUtskottet skall, jemte dess öfrige göromål, kunna under
Riksdagens lopp bestrida en sådan undersökning och derigenom rättvisa den ädle Friherrens visst iöke obilliga begäran.
Emedlertid om det låter sig göra, skall det vara mig ganska kärt; jag fruktar likväl, att det är overkställbart.
Ilvad slutligen beträffar
Friherrens begäran genom StatsUtskottet ”om en sträng ”och noggrann undersökning till vinnande ”af upplysning om den starka slitning Artilleriets Materiel under den förflutne litlen kan hafva varit underkastad,” så kan visserligen en sådan upplysning till en del genom Förrådernes inventering erhållas, så 9* l3i Det) 29 December f. ra. mycket mer som man derigenom skulle kunna vinna den öfvertygelse, att persedlar ofta blifva bristfällige utan att begagnas; såsom fallet verkligen är med många Artillerie-efFecter t. ex. trädbeståndsdelarne, hvilka murkna och sönderspricka, jernbeslaget som förrostar, och läderpersedlarne, hvilka genom ålder blifva sköra och sönderfalla.
Men med all aktning för StatsUtskottets economiska, vetenskapliga och militäriska insigter, tviflar jag dock att detta Utskott äfven genom en sådan undersökning skall blifva i stånd att rigtigt bedomina ämnet, i synnerhet som ofta det är svårt nog för sjelfva Artilleristerne att förklara, huru det varit möjligt, alt den eller den persedeln så hastigt kunnat söndergå eller förslitas.
Det rätta svaret på frågan, huru en sak slites, blir ändock alltid detta:
Jo, genom begagnande.
Jag tror derföre, att den bästa upplysningen om Artillerie-materielens slitning erhålles, då man gör detta svar praktiskt, det vill säga, visar hvad det verkligen frestar på Artillerie-materie-fcn, när den till sitt egentliga ändamål an-. vändes, och hvilka reparationer den efter ett sådant användande kräfver.
Jag anhåller derföre, att få fästa StatsUtskottets uppmärksamhet derpå, att, i min tanka, det lättaste och säkraste sättet för Utskottet att, enligt Friherre Anckarswärds begäran, kunna ingå i ett nöjaktigt bedömmande af Artillerie-materielens bräcklighet och slit - Den 29 December f. m. 133 liing vore, att genom Riksens Ständer underdånigst anhålla, det Kongl. Maj:t ville Nådigst anbefalla, att, i StatsUtskottets, och äfven Riksens Ständers , om de sådant åstunda, öfvervaro, några timmars exercice med a:ne
ArtillerieFältbatterier af nu ägande utredning måtte med det snaraste verkställas, under hvilken exercice skarp skjutning under manöver borde, såsom i verkligheten tillgår, öfvas, samt att efter skedd exercice till StatsUtskottet måtte insändas