Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag skulle derföre å det medlersta mom. vilja föreslå följande lydelse: ”ej eller skall annan bevakning deraf, enligt concurslagen, erfordras i bankens concurs, eller i anledn. af årsstämniug, som vid bolagets upphörande må utfärdas å dess borgenärer, än att ägare eller innehafvare af dylika creditsedlar eller invisningar må sednast ä inställelse- eller proclamadagen hos närmaste Konungens Bef:h:de eller annan laga myndighet presentera desamma och bevis derom inom en månad derefter till concursdomaren insända; hörandes dylikt bevis inne10 H. 12 90 Den 23 April e. m. hålla, jemte antal sedlar, deras valeur och nummer.”
Någonting dylikt anser jag verkligen vara nödvändigt att föreskrifva, emedan jag för min del anser säkerheten kräfva, att icke en tvåårig prescriptionstid får efter bevakningen i eoncurs göra sig gällande för dylika creditsedlar.
Raab: §:s mening ligger åtminstone för mig klar.
Jag tror, att man dermed velat uttrycka, att den som innehar dessa sedlar, icke skulle vara skyldig, i händelse af proclama, att inom årsdagen uppvisa dem, utan endast för den händelse, att privatbanken upphör, vore det hans skyldighet, alt inom två år frän dagen af kungörelsens dato presentera sedlarne lill inlösen.
Detta synes mig fördelaktigt för den, som innehar dessa sedlar; och om privatbauksbolagen sjelfva se upp på sina direclioner, så lära de icke kunna utfärda dubbla sedlar emot sina böcker.
I allt fall har allmänheten säkerhet i den tillgång, som finnes bos privatbauksägarne, och jag tror icke, att der är något att befara vid ett bifall till denna §.
Jag erkänner, lika med Frih.
Ce derström, Anders, att redaclionen af denna § är mindre väl lyckad, men likväl icke till den grad, att man kan misstaga sig om dess mening, hvilket Frih.
Raab också tillräckligen har utredt.
Jag afslyrker således desto hellre Frih. Cederströms förslag, som derigenom en förkortad prescriptionstid för invisningars och creditsedlars innehafvare skulle uppkomma, hvilket just varit Utsk:ns mening att icke införa.
Tvertom och på de grunder, som jag haft äran anföra, skulle jag önska, att prescriplionstiden klefve något förlängd, emedan jag icke anser det vara med rättvisa och billighet förenligt att utsätta en så kort tid, att någon innehafvare af en invisning kan gå i mistning af valutan, helst Riksbanken alltid har medgifvit icke blott tio år, utan mången gång en ännu längre prescriptionstid för inlösandet af sedlar, som blifvit aflysta.
Men då ingen uuderstödt milt förslag, så afstår jag derifrån och yrkar bifall till g.
Då nu öfverläggningen ansågs vara slutad och propos. å bifall till 18 § framställdes, blef denna propos. besvarad med starka ja, blandade med nej, hvarpå H. Ex. Hr Gr. o.
Landtm, förklarade, att ja öfverröstat nej. §§ 19, 20 och 21.
Ki föl los.
Härefter förekommo och biföllos Utskms yttranden, rör:de enskilde bankers skyldighet alt hålla vexlingscontor i alla residensstäder, och deras sedlars emottagande i Kronans uppbörd, samt lade R. o. Ad. till handlingarne hvad Utsk:n yttrat i fråga om förnyande af nuvarande privatbankers octrojer.
Utsk:ns slutligen gjorda hemställan, beträffande dels den pä K.
M:s nåd. beslut beroende frågan om mynleuhetens förändring, dels ock tiden, hvarunder K. kungör.
Den 23 April e. m. 91 d, 14 Jan. 1824 ma förblifva gällande i afseeude på redan iu1'ällade banker.
Det är visserligen en ganska obetydlig omständighet, som föranleder mig att nu upplaga tiden med några ord, men det sker för alt förekomma en omening.
I del stycke, som nu sednast upplästes, står nemi.: ”att för den händelse att K. M,, med bifall lill R.
Sl:s derom fattade beslut, skulle antaga en myntenhet, motsvarande r:dr r:gs, de uti förevarande lag i r:dr b:co bestämde penningebelopp måtte utföras i den myntenhet, som af Korning och R.
St. varder bestämd.”
Detta tyckes förutsätta, att någon annan enbet än r:dr r:gs kunde antagas; men den är likväl redan bestämd, och jag hemställer derföre, om icke ordet ”valder” borde förändras tili ”blifvit.” R. o. Ad. biföll Ulsk:ns ifrågavarande hemställan, med den af Frih.
Palmstjerna föreslagna redactionsförändring.
Lades på bordet nedannämndc från LagUlsk. inkomna utlåt, och meni.:
N:o 103, i anledn. af gjorde anmärkmr vid Utsk:s betänk.
N:o 5fi. öfver dels K.
M:s nåd. proposition med förslag lill förordning om jords eller lägenhets afslående för allmänt behof, dels ock väckt motion i samma ämne; och N:o 104, i anledn. af skedd ålerremiss af Utsk:s betänk.
N:o 89, öfver väckt motion, alt för reverser och invisningar, ställde lill viss man eller ordres, malte bestämmas enahanda betalningsansvarighet, som för vexlar m. m. H. R. o. Ad. åtskildes kl. j till 1 om natten.
In fidem protocolli, Jlbert Munck.
Fredagen den 25 April 1845.
Justerades ett prot.uldr. för d. 23 dennes f. och e. m.
Företogs val af sex Revisorer, för att å R. o. Ad:s vägnar deltaga uti den innevarande år blifvande revision af Stats-, Råneo och Riksgälds-verkens tillstånd, styrelse och förvaltning; och hefunnos, efter valförrättningens slut, dertill hafva blifvit utsedde: y 2 Den 25 April f. m. Gr. von Platen, Ballzar, Cabinellskammarherre, med 62 röster.
Frih. von Nolcken, Carl Adam, Possessionat, . . 6!
Lagerfeldt, Israel Adam, Hofmarskalk, . . 64 „ Hr Stuart, Fredr.
Christoffer, Kammarråd, ... 64 ,, Hr Oxehufvud, Olof Philip, Lagman, 62 „ Hr Ehrenstam, Joli. Fredr., Capitaine, .... 63 „ Anställdes val af sex Revisorer, för att å R. o. Ad:s vägnar deltaga uti den år 1847 blifvande revision af Stats-, Bancboch Riksgälds-verkens tillstånd, styrelse och förvaltning; och heftinnos dertill, vid valförrättningens slut, hafva blifvit utsedde: Gr. Gyldenstolpe, Adolph Fredr.
Nils, Öfverkammarherre, med 51 röster.
Frih. Rappe, Axel, Kammarherre, 57 ,, Frih.
Nordenskjöld, Carl Reinh., Conlre-Amiral, . 55 „ Hr Rääf, Leonard Fredr., Kammarjunkare, ... 54 ,, Hr Aminoff, Joli. Fredr., Hofmarskalk, .... 51 „ Hr Gripenstedt, Joli. Aug., Lieutenant, .... 83 „ Vidare företogs val af de Electorer, hvilka, enligt 108 § Reg.F. och 65 § Riksd.Ordn., skola äga alt, jemte de öfrige RiksSt:ns Electorer, utse comiterade till tryckfrihetens värd; oell befunnos, efter valförrättningens slut, och sedan, af dem som erhållit lika antal röster, Frih. von Beskow genom lottning blifvit nämnd till suppleant, följande Herrar genom de fleste rösterne hafva blifvit utsedde till Electorer : N:o 02.
Horn, Claes Fredr., .... med 47 röster.
,, 380.
Frih. von Schulzenheim, David, .... 47 „ ,, 335.
Hr Grubbe, Samuel, 47 „ „ 1979.
Hr Brakel, Gust. Ant., 47 „ „ 2275.
Pehr, 47 „ „ 2283.
Hr Akrell, Carl, 47 „
Suppleanter: N:o 399.
Frih. von Beskow, Bernhard, .... 47 „ „ 2255.
Hr af Pontin, Magnus Marlin, ... 46 ,, Lades på bordel nedanniimnde från Ulsk:n inkomne utlål:n och meni., nemi. från Siats-Utskottet:
N:o 284, i anleda, af väckt motion, ang:de åtskilige rusthållares inom Westmanlands län befrielse från ålagd dagsverksskyldighet samt åtnjutande af dem anslagen augmcutsränta; N:o 285, i anledn. af väckt fråga oui indragning af de i och för Löfås silfververks drifvande upplålue förlauiiigar och förmåner; Den 25 April f. ra, 93 Bevillnings- Lag- samt Allm.
Besvärs- och E ko n.-U t s k o t te n: iN:o 9, i anleda, af RiksSt:ns olika beslut, aug:de lullförfatlningarne; Banco-Utskottet: N:o 54, i anledn. af väckt fråga om ett årligt arfvode för biträde vid afslutande af Baucodiscontverkets räkenskaper; !N:o 55, med förslag till sammanjemka!»" och voteringspropositioner, i anleda, af RiksShns skiljaktiga beslut öfver framställningars i Utsk:s betänk.
N:o 29 och utlät.
N:o 44, ang:de Bankens lånerörelse m. m; L a g-U t s k o 11 e t: N:o 105, i anledn. af gjorde anmiirkn. vid Utsk:s betänk.
N:o 76, öfver väckte motioner om en förändrad ordning för lagsökningsmäls behandling i vissa fall; och N:o 106, i anledn. af gjorde anmärkn. vid Utsk:s betänk.
N:o 46, öfver väckte motioner om förändring af 24 cap. 8 §.
Missg.lnn, i afseende.på ansvaret för den, som oträngd och af vredes mode drager och'begagnar vapen.
Gr. Cronhjelm, Polycarpus Erik: 1 anseende till angelägenheten deraf, att de frågor, hvilka omförmälas uti Banco-Ulsk:s nu bordlagda meni.
N:o 55, med det snaraste må förekomma till omröstning i förstärkt Utskott, hemställer jag, att nämnde memorial må få uppföras främst å föredragningslistan för morgondagens plenum.
Denna hemställan blef, uppå derom af H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, framställd propos., af 11. o. Ad. bifallen.
II. R. o. Ad. åtskildes kl. ^ lill 12 f. m. lii fidem protocolli, Albert Munck.
Företog H. R. o. Ad. val af 26 ordinarie ledamöter och 4 suppleanter uti förstärkta Lagutskottet; och hefunnos, efter valförrättningens slut, hafva blifvit utsedde till !I4 Den 25 April. e. m. Ordinarie Ledamöter: N:o 245.
Lagerfeldt, Israel Carl Adam, med 98 röster. 77 380. 77 von Schultzenheim, David, . 63 77 11 386. 11 Berzelius; Fullm.
Hr Tersmeden, Nils, 64 77 167.
Hr Gethe, Sten Porse, 64 >7 11 223. 11 Stråle af Sjöared, Follin.
Hr af Sillén, Lars Gabr 63 77 11 226. 11 Jägerhorn; Fullm.
Hr Cederschjöld, Rob. Teophr 64 79 11 335. 11 Grubbe, Samuel, 97 77 11 408. 11 Danckwardt Liljeström; Fullm.
Hr Elgenstjerna, Carl Magnus, . 63 77 11 440. 11 Dideron; Fullm.
Hr Ulfsparre, Georg, 97 77 11 478. 11 Printzenskjöld, Carl, 63 77 11 702. 11 Lagerhjelm, Pehr, 99 11 818. 11 Reenstjerna, Abraham, 64 77 11 1960.
A „ Montgommerie; Fullm.
Sparre, Erik, 97 19 1S46.A,, Foch; Fullm.
Cederström, Claes Rudolph, 64 77 11 1378. 11 Lagerbjelke, Carl Oscar, . 63 77 11 1476. 11 Riben, Carl Willielm, ...... 64 77 11 1582. 9 9 Steuch: Fullm.
Hr Tham, Sebast.
Mathias 63 77 11 1612. 11 Grundelstjerna, Axel Wilhelm, . ■ 97 77 11 1661. 11 Carlheim Gyllenskjöld, Oscar, . . 64 77 2013.R-, Rosenblad, Bernhard, 96 77 11 2024. 19 Stjernstam; Fullm.
Hr Bråkenhjelm, Axel Georg, 64 7* 11 2127. 19 Lagerheim, Magnus Abraham, . . 64 »7 11 2195. 7} Edelstam, Fabian, 97 79 11 2216. 11 Murray, Roberl Gustaf, von Lindecreutz, Justus Christolfer 77 } 7 2263. 77 64 97 19 2307. 77 af Tuneld, Cai l Erik, Suppleanter : 64 77 N: o 15.
Hr Ribbing, Gustaf, 63 rösler. 11 1861. 77 von Hartmansdorff, Aug., .... 63 77 76.
Kranse; Fullm.
Silvius, 63 77 11 211. 55 Cederström, Jacob, 62 77 Sedan genom lottning blifvit bestämdt hvilka bland dem, som erhållit 63 röster, borde blifva suppleanter, äfvensom i hvilken ordning de borde inträda. H. R. o. Ad. åtskildes kl.
Lill 9 om aftonen.
Den 26 April f. m. 95 Lördagen den 26 April 1845.
Justerades pleni-prot. för d. 14 sistlidne Mars.
Föredrogs BancoUtsk:s i gårdagens förmiddagsplenum på bordel lagda mein.
N:o 55, med förslag till samman jemkning oell voter.propos:r, i anledning af RiksSlms skiljaktiga beslut öfver framställningarne i Ulsk:s betänk.
N:o 29, oell utlåt.
N:o 44, ari g: de regleringen af Bankens läneröselse ni.- m.
Utsk:s i detta mern. i afseende på nedannämnde §§ af utlåt.
N:o 44 afgifne yttranden företogos punktvis lill afgörande. lista punkten, Lades till handliugarne.
2:dra punkten, äng de 4 §■ R. o. Ad. godkände den i denna punkt föreslagna voler. propos. 3:dje punkten, ang-.de den i 5 § föreslagna disposition af bancovinsten för nästlidne är.
Lades till haudlingarne.
4:de punkten, ang:de den , del af 5 §, som ufser bancovinsten för innevarande och följande åren.
Hr von Hartmansdorff, Aug.i Jag vill ieke bestrida den propos., som bär är framställd, men jag kan icke underlåta att anmärka en oriktighet i sjelfva motiveringen.
Der står nemi.: ”hvarvid Utsk. dock bör anmärka, att enär, såsom bär nedan vidare omförmäles, 3:ne RiksSl. bifallit Utskis framställning i 53 §, att något visst förhållande mellan metallisk cassa och sedelstock för framtiden icke må bestämmas.”
Men i den 53 § står endast, ”att föreskriften härom i 120 § af nu gällande bancoreglem. måtte få utgå;” det är allt hvad, som uti den åberopade § är sagdt.
Deremot och enär BancoUtsk. har framställt oell R.
St. bifallit, att endast 20 millioner sedlar niå linnas ulan metallisk fond, så är derigenom, pä sätt Hr Lefrén förut sagt, ett visst förhållande bestämdt mellan metallisk valuta och sedlar.
Då, så vidt jag fattat Hr von Hartmansdorffs anförande, hans mening icke varit att bestrida den uppställda propos., kunde visserligen all vidare discussion i detta ämne anses öfverflödig-; men jag kan dock icke undgå att fästa uppmärksamheten derå, att dä 3:ne
Stånd redan beslutat, alt föreskriften i 120 § af nu gällande bancoreglem. skall utgå, så mäste den ock vara helt och hållet försvunnen, utan att kunna i någon annan § insättas.
Någonting helt annat är den 06
Den 26 April f, m. nya grundsats, som nu af R.
St. blifvit uttalad, att det icke får finnas mera än 20 millioner r:dr utöfver den metalliska valutan, och har den icke det ringaste sammanhang med det sålunda afskalfade stadgandet.
Uppå härefter framställd propos., godkände R. o. Ad. den af Utsk. i denna punkt föreslagna voter.propos. 5:te punkten, innehållande ett, i fråga om 5 och 6 §§ ock för den händelse alt beslut fattas om blifvande bancovinstens öfverlemnande till Riks.corti., afgifvet förslag till voter. propos. R. o. Ad. beslöt att, med vidblifvande af sitt förut i ämnet. fattade beslut, godkänna denna voter.propos., att blifva föremål för omröstning, i fall beslut fattas om bancovinsteus öfverlemnande till Riksg.cont. 6-te punkten, innehållande ett, i fråga om samma §, men för den händelse att R.
St. besluta, att den blifvande bancovinsten skall för Banken reserveras, afgifvet förslag till voter. propos. R. o.
Ad. godkände äfven denna voter.propos., att blifva föremål för omröstning, derest den grundsats godkännes, att bancovinsten bör för Ranken reserveras. 7:de punkten, ang-.de g §.
Bifölls. 8:de punkten, ang-.de 11 §., 9:de pukten, ang-.de tg och 20 §§., 10:de punkten, ang.-de 2^ §., och 11 punkten, ang rie uteslutande af ordet ordinarie i morn. a) af 25 §.
12:te punkten, ang:de anställande af omröstning i fråga om morn. a), b), c), d), e) och f) af 25 §.
Jag anhåller få fästa uppmärksamheten på det särskilda förhållande, som härvid företer sig.
Stånd hade nemi. redan fattat beslut i frågan, då PresteSt:s inbjudning ankom till BondeSt.
Jag vet icke om det är så alldeles förenligt med grundlagen, att ett af R.
St. redan fatladt beslut sålunda genom en inbjudning upphäfves; jag ser åtminstone ieke gränsen, då man skulle veta om ett beslut skulle anses vara fatladt eller icke.
I anledning af hvad Hr Mannerskantz yttrat, anhåller jag blott att i R. o. Adis minne fä återkalla, att ett dylikt förhållande vid våra riksdagar mer än en gång har inträffat.
Särskildt påminner jag mig ett exempel derpå, sorn utgick från sjelfva Riddarhuset vid 1S29 års riksdag, då BaneoUtsk. hade för Öfverslelieutenant Adlerstams barn föreslagit en ersättning för ett förment lidande, som hade vederfarits honom vid en Bancoauclion.
Utsk:s betänk, var nemi. redan af 3:ne Stånd bifallet, då R. 0. Ad. beslöt en förändring, Den 26 April f. m. 67 hvilken genom inbjudning till de andra Stånden blef af dem antagen.
Att äfven här oformligheler kunna inträffa, derpå hafva vi, såsom Hr Rosenblad nämnt, bevis nog; men jag måste dock bekänna, att detta är högst beklagligt, ehuru Hr Rosenblad torde vara rätt nöjd alt det skett denna gång.
I bancofrågor förhåller det sig med min värde graune såsom med Calholska kyrkan: han har allat för alla synder.
Men derföre alt man har denna utväg, är del dock icke rätt, att göra om, hvad som en eller annan gång här skett oriktigt.
Jag kan, för min del, icke underlåta att vid della tillfälle instämma i den reservotion, sorn Hr Akerman afgifvit; • om ärenderna på annat sätt behandlas, så har man hvarken i peuningeväsendet eller i andra förhållanden någon säkerhet.
I anledning af den siste talarens an märkning, vill jag till honom sjelf och det H.
Ståndets ledamöter öfverlemna all bedömnta, hvilken af oss, som mest har behof af allat för sina synder.
Jag tillåter mig icke att recensera ett annat RiksSl:s förhållande; jag tillåter mig blott alt gifva luft åt min egen känsla, som är den, att jag linner beklagligt, alt man rifver upp redan lättade beslut.
Rättigheten att genom från trädande af ett beslut, som redan är R.
St:s, göra detsamma om intet, är icke i grundlagen medgifven; jag får således emot all följd af detta beslut till prot. mig reservera.
Då nu öfverlägguingcn ansågs vara fulländad och H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade god känna den af Utsk. i förevar, punkt föreslagna voter.propos, ropades starka ja, blandade med nej, hvarpå H. Ex. förklarade, det han trott sig finna, att ja öfvérröstal nej. 13:de punkten, innehållande ett, för den händelse alt vid omröstningen om mom. o), b), c), d), e) och f) af 25 § japropositionen skulle bifallas, a/'gifvet förslag till voter.propos. om. ett tillägg vid sistnämnde mom.
R. och Ad. beslöt alt, med vidblifvande af sitt förut i ämnet fattade beslut, godkänuna denna voter.propos., att, i det förutsatta fallet, blifva föremål för omröstning.
14:de punkten, ang-.de mom. g), h), i), h) och l) af 25 § och 15:de punkten, ang:de 27 §.
Lades till handlingarne. lfi:de punkten, ang-.de 28 §. 10 H. 13 98 Den 26 April f. m. R. o. Ad. godkände de af Utsk. i denna punkt föreslagna voter.propos:r. 17:de punkten, ang:de 32 §; J8:de punktenang:de 45 §; 19:de punkten, ang:de 4l §; och 20 punkten, ang:de 4g §.
21:sta punkten, ang:de 5/ §. R. 0.
Ad. godkände den i denna punkt föreslagna veter. propos. 22:dra punkten, ang:de 53 §.
Bifölls. 23:dje punkten, ang:de 54 §i 24:de punkten, nng:de 55 §; och 25;te punkten, ang:dc 56 §.
26:te punkten, innehållande jem/cningsförslag i afseende pä 57 §.
För min del tillstyr ker jag R. 0. Ad. att antaga Utsk:s jemkningsförslag, med det villkor likväl, som Utsk. sjelf ansett nödigt alt dervid flista, alt nemi. förslaget, i händelse det icke af 3:ne
Stånd varder anlaget, må anses förfallet.
Jag anser ett sådant villkor Vara nödigt, på det att R. 0.
Ad., för den händelse, att Utsk:s framställning icke skulle blifva af 3:ne
Stånd bifallen, då icke måtte anses hafva frånträdt sitt beslut, hvilket, vid en skeende votering i förstärkt Utsk., jag anser äfven böra komma under omröstning.
Vid summorne, som finnas i förslaget, vill jag mindre fästa mig; men deremot har R. o. Ad. i sitt beslut, föreslaget af Frih. Palmstjerna, stadgat, att för de summor, hvarmed Bankens sedlar skola ökas för att öfvertaga en privatbanks lånerörelse, skall anskaffas silfver till halfva beloppet.
Denna omständighet är af den vigt, att jag för min del skulle önska, att R. o. Ad. vidblefve sitt beslut.
Det synes mig, som hade Hr von Hartmansdorff förbisett Utsk:s förslag i mom. d), der det slår: ”att det i § 51 stadgade maximum af sedelstock icke härigenom må ökas med mera än högst 5,000,000 r:dr, och att såsom fond för de sedlar, Banken, genom infriande af ofvanberörde assignationer, kan komma alt utgifva, anskaffas metallisk valuta, motsvarande halfva beloppet.” Frih.
Jag är förekommen af Hr Manner skantz.
Jag skulle visst icke tillstyrka antagandet af Utsk:s sammanjemkningsförslag i fall icke ifrågavarande del af R. o. Ad:s beslut deruti vore intagen.
Då emedlertid Hr von Hartmansdorffs anmärkning hvilar på ett missförstånd, torde Hr von Den 26 April f. m. 99 Hartmansdorff tillåta, alt discussionen deröfver får ur protocollel utgå.
Hr Lefre'n: Afven jag tillstyrker, på sätt Frih.
Palm stjerna föreslagit, antagande af Utsk:s förslag.
Misstaget af Hr von Hartmansdorff är upplyst: hvad han önskar, finnes uti moni. d).
Jag erkänner milt förbiseen de och afslår från min anmärkning.
Ofverläggningen förklarades härmed vara slutad, hvarefter, uppå af H. Ex. Hr Gr. o.
Landtm, framställd propos., R. o.
Ad. biföll ifrågavar. jemkningsförslag, med det villkor, att detsamma anses förfallet, såvida icke minst 3:ne Ständ dertill lemna bifall. 27:dc punkten, innehållande ett, för den händelse att nyssnämnde jemkningsförslag icke af 3:ne Ständ antages, uppgjordt förslag lill voter.propos. ang:de morn. a) i Sy §. R. o. Ad. godkände denna voter.propos. att, i det förutsatta fallet, blifva föremål för omröstning. 28:de punkten, innehållande en, äfvenledes för den händelse förenämnde jemkningsförslag icke bifalles, gjord inbjudning till instämmande i BondeSt;s beslut rör:dc mom. b) af 57 §, äfvensom tillika, för det fall denna inbjudning ej antages, förestagne voler.propos ;r, ang:de sagde mom.
I anledn. af mitt förra yttrande och det beslut R. o.
Ad. tagit, måste jag nu afstyrka antagandet af den inbjudning, som Ulsk. här gjort, att instämma uti RondeSt:s beslut litt. b). R. o. Ad. beslöt alt icke antaga inbjudningen samt godkände derjemte de i denna punkt föreslagne voter.propos:r. 29:de punkten, innehållande en, likaledes för det fall att förenämnde jemkningsförslag ej antages, föreslagen voter.propos. ang:de mom. c) af 5j §.
Denna voter.propos. godkändes.
30:de punkten, Lades lill handlingarne.
3lista punkten, ang:de 5g §.
Då den temligen vigtiga frågan, huruvida Bancofullm. skulle vara berättigade att lemna lorskotter på siifvcrleveranser här till pröfning förevar, föreföll en läng discussion öfver densamma, äfveusom åtskillige förslager framställdes, hvilka siuteligen jemkades tillsammans lill ett beslut.
Detta beslut mäste således anses vara efter mogen öfverläggning fattadt, och jag vågar på denna grund tillstyrka R. o.
Ad. att afslå Utsk:s inbjudning och vidblifva si it beslut. 100 Den 26 April f. m.
Palm stjerna.
Men just med anleda, af Ulsk:s inbjudning till 11. o. Ad. och PresteSt. att, till undvikande af 2:ne voteringar, sammanjemka sinn beslut, så får jag, för den händelse, alt 11. o. Ad. skulle vidblifva sitt beslut, anhålla, att en inbjudning måtte till det Högv.
Ståndet få afgå, att det Högv.
Ståndet måtte sig med R. o. Ad. i dess beslut lorena.
Hr von II o b c n b a u s e n:
Då, såsom det vill synas mig, vi hafva haft leda nog af inbjudningar i dag, och då dessutom en sådan nu skulle komma för sent, emedan delta ärende nu i alla RiksStåndeu föredrages; sä afslyrker jag all fråga om inbjudning.
Uppå härefter framställd propos. vidblef R. o. Ad. sitt i ämnet fattade beslut och godkändes de i denna puukt föreslagna voter.propostr. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde sedermera, om R. o. Ad. bifölle, alt, såsom Hr Rosenblad föreslagit, PresteSt. må inbjudas att instämma i R. o. Ad. beslut.
Ropades starka nej, jemte ett eller annat ja, hvarpå II.
Ex. tillkännagaf, att härvid nej öfverröstat ja. 32:dra punkten, ang:de 6o §■, och 33:dje punkten, ang:de 6 / §.
Lades lill handlingarne. 34:de punkten, angide 62 §.
Då jag, lika med Ulsk., är af den mening, »It den af R. o.
Ad. vid denna § beslutade förändring, icke medför någon fördel i och för sjelfva saken, så tillstyrker jag R. o. Ad. alt afstå frän sitt beslut och antaga Utsk:s inbjudning, att instämma i dess Usta förslag, hvarigenom 3:ue
Stånds beslut uppkommer och votering undvikes.
Utsk:s förslagär, såsom hvar och en, som läser detsamma, torde finna, alldeles fullständigt och har icke behof af den tillsättning af några ord, som R. o. Ad:s beslut innebär.
Med all aktning för Utsk:s uttalade öf vertygelse, att den af Utsk. föreslagna redaclion är den hästa för vinnande af det ändamål, som i denna § åsyftas, måste jag likväl förklara, alt jag anser ilen af R. o. Ad. beslutade redaction vara bestämdare och bättre.
Jag tror mig kunna göra denna förklaring med så mycket större anspråkslöshet, som det icke var jag, som föreslog den beslutade förändringen att, genom tillsättande af orden ”underhandlingen 0111,” borttaga det missförstånd, som af ordet ”bemedla” möjligen kunde uppkomma.
Vid förefallande fråga om ett lån, som Banken kan komma att upptaga, är väl meningen icke att från eli 11.
St:s verk pä K. 51. skjuta en verkställighetsålgärd, sorn på nämnde verk beror, utan måste meningen väl vara, att K. 51,, såsom varande Den 2G April f. m. 101 Svenska Stålens öfverhufvud, målto erkänna lånet och bemedla de åtgärder, som för dess upptagande kunna vara af behofvet påkallade.
Jag tillstyrker således R. o. Ad. alt vidblifva sitt beslut. II.
Då deri af IIr von Hartmansdorff föreslagna förändring i redactionen af denna § utaf R. o. Ad. beslöts, på grund deraf alt R. o. Ad. ansåg den utgöra ett förtydligande af §, sådan den af Ulsk. blifvit föreslagen, var jag af en händelse icke bär närvarande och kunde följaktligen ieke då motsätta mig densamma.