Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Min mening kan icke wara, akt bestrida nyttan af en ökad fältläkare corps, och i synnerhet af en tillökt aflöning för den, hälst dä mär armLe genom bemäringsmanskapct blir sä betydligen tillökt; utan den, att jemte tillstyrkan af förslaget härtill, yttra den önskan, att Riksens Ständer mille först och Den 28 Maji 37! sch framför alt bista regeringen med en tillräcklig fond, för att kunna »vidtaga alla nödiga anstalter till bibehållande af nianda pero hälsa, sä mål tvid armeen, som flottorna, och i händelse af sjukdomar, till anwändande af fada na allmänna mesurer, som utan läkares e ler aporhekares åtgärd kunna tverkställaS: hwartill hörer tillräcklig och »val afpuflad beklädning, tillräcklig! ombyte häraf, sunda , »väl inrättade caserner och boningar med ventiler och andra anstalter till frisk luft och snygghet; sund föda och dryck hwartill bör räknas godt brännan och öhl, samt utom dest för sjömännen färskt kött, vcgitabilier hmar dag, nar det kan faS, och icke som förr, rist och med i hamn, enligt föreskrift blott en gang hmar igtde dag; inköp, om sjöfarten blir fri af det bästa preservativ mor fkjörbjugg till sjöh, som är citronsaft, för ctl ringa pris hämtadt äunvis fran Sicilien, akt blanda med »vatten ost) rum eller annan spirilueuse liqacur; madraster i stället för dunbädd eller ingen bädd; för reconvalesenter särskilta hus eller i s-nkhnsen armin, stone färjkiita rum för dem och tillfälle till promenade i ren luft m. m.
Dä Veste mesnrer föregå, behöfwes för hwart tusende man icke flere läkare, an hittills, men aclive och capable män, och derföre bättre lönte än i allmänhet förr.
All sparsamhet i desta delar är blott skenbar, den innefattar elt »verkligt slöseri, ty den förorsakar i längden mångdubblade utgifter.
Den as sjukdom eiler ra lare af sjnkhnölnft bortryckte soldaten eller matrosen har ej blott kostar staten i mediccimenlcr och sjukwärd, »stan en annat» »näste skaf.
Den 28 Maji. staffas i dest ställe, merendels mindre öfvad i tsinsten 06) mindre härdad mot krigets strapager- Säledes icke blair menstligheten, utan oeconomi och ds gennykkg fordra, ätt man b.warar soldaten sök sjukdom och död.
Hade ti'!
exempel de pengar, som ätoingo till wista landtwärns batailloners lakade och meditinalkistor, anwandrs pä kläder, strumpor och st'or, sa hade wäl ända en del astidit, och Laufke esler konstens restor, men större delen hade Undgäkt art sjukna och nn warit wid lif»
I en grasterauoe sättstukdom gör en duglig corporal, som Med stränghet »verkställer ordres om wädring och renlighet, mera nytta, an hwilken läkare som hälst utan venna åtgärd.
Också är gemenligen dödligheten mindre i de små, ehuru ofra mindre wäl inrättade regements hospualcr, ätt i de stora allmänna hospualer, och w> ha sert wista c rpser jemförelsewis stönade för förödelse af sjukdom, genom a t de händelswis moro för långt ifrätt de allmänna hospikalerna för att kunna dikföras.
Sjukdomar förorsaka ock i allmänhet mindre dödlighet bland kavalleriet, ty dec kan lättare föra stna mindre snärt sjuka med sig.
Jag nekar dock icke nödwäudigheken af ett och annar allmänt stork hospital och sarstille läkare detri!!, för sädaue sjuke, som pä marscher inom regementet eller pä ett stepp ej kunna stötas samt till nödig nndcrwisning tör lärlingar i läkarekonsten Jag skulle yttra mig widlyfrigare i tekta äiM Ne, och äfwen med risgue att trötta Ridderstapek och Adelns rälamod, om jag icke more fullkomligen öfwerrygad, alt tvär KronPrins har samma utsi räck - Den 2 3 k!7aji - 37Z sträckta vus as saken, och af egen erfarenhet ej mindre, an skarpsinnighet, förstår widtaga alla nödiga anstalter i denna wag, blott Riksens Ständer" ansia tillräckeliga medel härli!!.
Hoppet om seger och detta hopps säkra npfyllande stola lisma swensta soldaters ärelystnad; förtroende och tillgiswcnhet för sin anförare, stola i desi hjerta intaga nedslagenhetens och hems,»kans ställe, Jag förestår derföre, att Riksens Ständer ansia tillräckliga mede! st Regeringen, ark kunna widtaga nödiga anstalter till bibehållande af soldaternes och marrolernes halsa i fält samt till anwandande, wid inträff,nde sjukdom, as de ni estrer, som ej oumgängcligen bero af läkares och apothekarcs åtgärd; och art, sedan penningar härtill bliswik rillrästeligen anstagne, en fond beiviljas tstl ett ritlrac» keligt antal fältläkare och i synnerhet stickclige chi« xurgers bildande i en pepinier och tillräckliga aflöning, pa sätt som Herr Archiater äVeiZes förcsiagirIiemirtcrades lill Skaks-Utstoitet i sammanhang med dek as
Herr von ä-Voi^Ls i sista vieno upläste memorial.
Herr 8<chmstkerlök, hstcnninA Lkristian, hade jnlemnar ett cictamen, som nplastcs sa lydande: Wordsamt Memorial; Ibland alla de omstapclser och vyheier som utmärkt ltzoy ars lika markwardiga som längwariga Riksmöte moro Ridderstapet och Adelns margfal, ^iga upoffringar, hwilka lil! någon del efter milt yswerkygelse billiga, lag i andra ämnen sann okBlwist och äswen besynnerliga i anseende tili deli. werk - §74 Dm 28 Nast. wcrkningskraft som beredde och tillskapade dem.
Jag knnde icke bejaka frägan om säteriernas rotering , dä jag ansag densaniina stridande ervor HelgLen af ägande rätten, men jag yrkade derjemte, att säteri och al! orokerad jordägare icke borde un» dandraga stg att pä annat fart, antingen med spannemäl eller penningar under krigstider bidraga till understöd för riketö sörswar.
Detta mitt förslag hördes icke.
Rotering skulle nödwändrgt äga rum»
Den är nu fullbordad pä sätt fom ske dr, efter 0- lika och högst ojemna grunder; ibland hwilka isräu Cronobergs, en del af Calmare och synnerligen Jönköpings län upstätt sa allmänt skäliga klagoljud, att de ofelbart skola wäcka en mild och rattrvis Regerings uplysta och ömmande »pmärksamhet.
Da derjemte det ödet bör anmärkas, att tiden mar ali för korrt til! minnande af någon lindring genom förmedling och denna mwag äfwen förswäradeö genom ett är 1804 utfärdadk Konungabref, hafwa säterier i desta län med den obilligaste reccuteringsstchldighet bliftvit betungade.
Wi weta, att den extra roterade jorden ännu star befriad frän skyldigheten att halia soldater under fredstider
Denna frihet fä öfwertalande den föreföll manga, ansag jag likwäl af den be, stkaffenhet, alt den aldrig i längden kan bibchallaö,, emedan ändamäler lill förökandet af landers försmår, derigenom förfelas.
I Curopas nn »varande poliiiffa ställning, kan ingen maraktighet af fridens lyckliga lugn parLknas.
Wära extra roieringsfoldatcr äro nu beklädde och blifma exercerade: snart ffickelige till Kronans tjenst och mane tvid fält - Den 28 !Mjj. kefnaden, komma de wid afsiutad fred, are saga ost: sarwäl! kanske? äro hundrade siags olika conlrackrr, lämpade ester olika locala oinstandigheker med dem a stinka dr, lill mer och mindre säkerhet, sa wäl för exkra rolhällare som för soldalerne sjelfwe.
Alt wid ett nytt utbristande krig i behofwets stund strrxt med ännu drygare rviikoc recrutepa, som nödwätidigt mäste skr, da den nyroterade jorden esler nu bewiljad conscriplion och widtagne stadgar, icke kan hoppas ten förmän, att under krigstider i likhet med andra rothällare befrias frän recrnrering, samt kan^e? äfwen föranlälaS anskaffa en ny kojlsam beklädning, Mille för extra rotehållare biiswa högst känbart och armeens styrka icke winna genom dest complenerande af exercerade karlar.
I sölje af dest > Ml och da en hwar bör förutse, alt extra roieringen förr eller sednare mästa blifwa beståndande, äiwen under fredliga rider, torde det wara bast, att der pabörjade halfgjorda merker fullkomnas, sä alt exn a rmeringen bade i krigsoch fredstider blifwer permanent.
Om jag wägax hoppas, att Högloft.
RidderMpel och Adeln gillar min proposition och densamma blifwer de öfrige respeckive Stånden meddelad, wilk jag ödmjukast förestå, att extra voteringen kunde winna befrielse ifrån arbetöcommenderingar och i afseende pä beklädnaden sättas i likhet med gamla voteringen som af Kronan bekommit lifmunderingspersedlar, hwilket, jenne mera, genom underdåniga önskmngar hos Kongl.
Maj:t matte anmälas.
Begärtes pa Bordet. äerr Den ?8 Maji - Arr von köök, Lustaf, utläste ets sä lyr Malide niemorial: Wördsamt Memorials Näst sörswarswcrfer är wäl ingen ling wig?
sigare för et! folk äg att äga govo Domare.
Mag kan in:el skapa sig en fosterlandskänsla uran den öfvertygelse, att man i fäderneslandet äger skygd under laearne för^wäldet eller egennyltqn, och stagar?
ne ma wara aldrig lä goda, fä tjena de kill intet om de icke, tillämpas och werkställas efter deras föreskrift.
Dek tillhör en god domare, au wara siplyst, erfaren och redlig.
2"gc» ling deras fäp saknas uran de cflerlänkligaste följder för det altt wänna.
Sjelfwa styrelsen, som häst bedömer och lättast inser bnsterne, lärer således stima hehofwes af alt nyttja alla medel och ulwägar akt dana och bereda ämnen deni!!, wardige deras answarige och gra ula aa bestämmelse.
Men huru skall a ada mäle! winnås om domaren nedtryckt af behofwey genom en otillraefelig inkomst, sakiiar den belöning ych npmuntran hays mödor giftva honom rätt att wanka? — huru swär skall icke striden blifwa emel? san sammetSpliglen och de följder en oliilracklig inkomst alstrar?
huru skall den sjelfständighet winnås, som näst rattwisan utgör en domares första egenskap utom hwilken alla öfrige talanger förlora sitt wärde för staten?
och hwad werkön skall kännedomen häxas medföra pä ynglingen som wäljee sikt yrke och sin bana för framtiden.
Ett wal son? naturligkwis bestämmes esler de bästa ulsigkerne.
Om dcsie sanningar sörljcna alt erkännas, sä ypaste man i synnerhet beklaga de swärigheler hwar?
emvk Ten 28 Maji. 377 kmol Rik. ts Hos Rätter i narwarande tider kämpa.
Hurri orillräckeligt äro icke ledamöter och betjening de-.' aflönts i jemförelse mot dyrheten pä ds ställen hwarest de skola »vpehälla siq'^
De fleste ledamöter hafwa icke t
R:dr >6 fl om dagen, tili hyra, med, uppassning, mat och k ädnad ät sig och fatnille sedan coukribntioner äro rnbetalke.
Än sämre äro betieniiigens wilfor om än de npna de grader, hwarmed sportcliukomst åtföljer.
De förres tjenstgöring alla dagar, hindra dem fran privata commiss;onerö ylrältande, det jeniwäs wärdighcien och egensVapen af deras embeten icke eller horte tiiläia, och lagen förbjuder de sednare, qtt, uti Hof-Rätten eller underlydande domstolar, ptföra rättegångar, såsom fnllmägkige.
Denna ringa lönetiilgäng för öfwerdomaxen nedsätter det marde dcfl embete borde äga. under de mindre, mer indrägnge inom staten.
Den fnmstge och erfarne underdomaren, som äfwen bör gagna staten i den högre domareclaflen, ser sig nu hindrad derifrån, ty han wjll linek dela förmans wansvttade öde, och Koygl° Hos-Räcterue hafwa också i sednare rider merendels fäkt sine ledamöter frän sine egen betjening, hwilkens mana wid del collcgiala arbetsk wiflerligen medför den högsta nytta, men jag wägar tro, att äfwen en och annan driftig och kunnig Häradshöfding, Borgmästare och LandS-Secrekerare, tröttnad wid sine trägna göromål, skulle inom Hof-Rälkcrne med sin förmärswade erfarenhet i hwarjchgnda ämnen och kännedom af folk och orter, gagneligt upfylla sitt ruin.
Jag öfwerlemnar kill hwar och ens egen källösa och förmåga, cm inse angelägenheten af atr äga kst 378 Don 28 rK.fti. en domareeorps i rike:, som med aktning för sig sjelf , för lagarne och medborgares deruti grundade rättigheter, är oberoende af annat än lagen och. famwetek.
Likasom alla uvofftingar böra göras, som fordras kill ekk gemensamt försmak af fäderneslandets sjelfständighet, bistånd och ära, mäste mål också de icke sparas, four trygga märk inre lugn och tvär inbördes säkerhet under lagarne.
Döma» rens oberoende af annai än lagen och rättwisau, blir, utan dcsie upofftingar ett ord, som ehuru helgad! i tvär statsförfattning, är lysande, men kraftlöst.
Hemställande och förestående således ödmjukast, att medel mätte ukjes kill en nödig förbättring i Hof-Rätterne6 aflöning, hwilken nu ntgör för Kongl. Swea och Götha Hof-Rättcr nära 58,000 R:dr och detzutom tjena twänne ledamöter i Kongl. Götha HofRätk utan lön, emedan anralet af der förekommande mål fordra eil lika arbete pä trenne divisioner, som Kongl. Swea Hof-Ratt, dä likwäl Kongl.
Götha Hos-Rätt, endast, när staren reglerades marit funderad pä twänne afdelningar.
Larem ost i korthet, genomgå HosRätternes löuingshistoria, grundad pä de underrättelser jag haft tillfälle inhämta.
Hof-Rätkerne moro aflonke efcsr 1696 ärs stat pä ett sätt, som wisar hwad wigt styrelsen dä fästade wid domareembetet, som wid domarens nödiga anseende och utkomst.
Efter berörde stats reglering hade en Hos RättsPresident 1500 D:c Suni uträknat efter kronowärdict af hälften räg och korn efter 2 D:c 8 rst. tunnan för 665 ^ tunna, de äldre lcdamötcrne, hwgrdera ivoo
B-r efter lika beräkning af 444- turi - Den 28 Naji - 379 tunnor, de yngre ledämöterne och secrckerarcn yos
Dky efter ggz kunno:-, hwardera notarien 500 D:r efcer 222 tunnor, acinarien 402 D:r esker 177 tunnor och carchlisternk ZvD D:r ester izz tunnor.
Såsom en synnerlig Kongl, nöd förunnades HssRätterne den förmoncn, ali esker kronowärdiet 2 D:r 8 rst. sä utur ränkerietne npbära sin aflöning, hwaremo andre embetsman skulle sjelfwe emottaga och förwandla sin spanncmäl.
PenningenS warde denne rid, gjorde, alk hcrrar Hos-Rälts ledamöker och betjeningen ägde en betydande inkomst.
As gamla handlingar har jag funnit, att wid samma tid, denna stats reglering fatteö, köptes och såldes frälsehemman för 4 och Zov D:r S:mk och ofta mindre, sä art en vice President dä hade en lön som swarade emot wärdel af tre hela hemman, en äldre ledamot 2 och en yngre i ^ hemman.
Dä riket efter Konung Larl den Tolftes förödande krig befantS, i anseende till jordbrukets sörfall i en hög grad wanmagrigt, ansäg man ännu 1716 det wara angeläget, sä förse Kongl. Hof-Rättcrne, att de uran hinder och bekymmer af andra omsorger , knnde npfylla deras kall, och jemte det man aterställe dem uti åtnjutande af Häradöhäfdingc och Lagmans rantorne, som frän äldsta tider warit anstagne till deras och nnderlndande domares aflöning, ökades, medelst Kongl. B> cfwet den 24 Mars 1718 deras förmäner genom aisk-llige andre inkomster, hwarwid de bibehöllos till 1778 ars stgtSreglcring, dä alt detta, oaktadt hwad 1752 och 175Z arens författningar samt 1772 ärs Regeringsform Utstakade, till -Kronan indrogs emot wiste fast - Den 28 Naji. faststälte pemnnge löner, hwilka, med förändring i mynters och warors warde förminskades, och sorn churn w>d sista Riksdagar tillökte med ZZ ^ procent, likwäl pä långt när, icke swaxade emot aflöning en före 1778, eller ens när den 1789 och 1790 samt någre päföljande gr upbars iRtks.jälvssedlar, än mindöe, hwad ds» borde wara efter 1691; ars star. dg en vice President, om han finge upbärg stil spaunemäl vä samma salt joni Landshöfdingar och andre embeksmän med indelte löner , inuewarande är, efter 6 Rtdr kunnan för 666 A tunna, ägt 4O04 Rtdr.
En äldre ledamot, eller nu kallad, HosUätlS^Rad med 444 tunnor 2664 R:dr.
En Astessor med gyo tunnor 2400 R'.dp alt Banco och sä widare.
Wid 1778 ars staks reglering, feek en Prestdent 700 R:dr, som efter dä gängse allmänng spannemälspriser utgjorde ett warde af ZZo. tnn-, nor räg, en Hos Rätts
Räd 6«o 9r:dr eller warder af Zos'tunnor räg och en Westor 40O R,-dx eller wärdek af 1Z00 rnnnor räg- Den Uden köp? tes wanligen ett frälsehemman för 666
R:dr högst rooo R:dr, sä att i förhållandet mot hemmanswärdet 1696 vice Presidenten, som för best lön, da k»nde handla wenne hemman, redan k 778 förlorat
Adelar af den inkomst
Han as sin tjenst barde påräkna.
Warupriser warö likwäl emellan ,778 och i?yo sä drägeUge, att dcste emheks män, ehuru i mistning af större delen af de inkomster de bork äga efter 1696 ars stat, likwäl med hushållning kunde föda sig och kamille, men i synnerhet haswa warorns efter !7yo här i riket stigit -list Len höjd, att 1778 ärs stat, om än rredubbladz t8- Den 28 Maji - 38l ititet är tiflräckelig för att smara ems? des; föremal. §)en ökning w»d sednare Riksdagar är bewiljad, sä att v ce Peesidenkcu »u har yzg i)i'dr ,6 si, Hof-Rätks-Radet 800 R.'dr och Äreboren Zzg
R:dr 16 st, har i förhållande mot 6 R:dr Z2 si för rågen, hwarnnder den troligen intet med waraktighet faller, blott lemnat vite Presidenten märket af 140 unn'.or räg, Hos Rätts Rädei loo gunnor och Asiesiorm 80 tunnor räg, och de hofwa innewarande ar ljrnt för -ch.dcl mindre.
Jcmtörel fl ivis emot hemnianowä! det, kan vier Presidenten, föryzz R:dr t 6 si, nn icke inköpa ^:dels hemman; dä han 1 Ly6 kunde inköpa Z:ne och 1778 ett hemmam och pä samma sätt är f-tt hällandet med öfrige Hof-Rättö ledamöters och beljenings aflöning.
När man nu tillägger, att prisen pa plcknalier, hushyra, tjcnstehjonslöningar och klädnad sedan 1 778 stigit 2 ä Zoo procent, sä finner nian i hwilken belägenhet
Herrar ledamöter och betjeningen inom Konungens Hof-Rälker befinna sig.
Stålens minsta embetsman, en Krono Länsman med boställe åtminstone inom Linköpins län, har wida större lön än en Hof-Ratls Asiesior.
Denna jemförelse för hwilkens sanning jag pa heder och ära a afwa rar, mäste åtminstone wäcka dem, som känna öfwerdomarens öch en länsmans göromäls olika wigt och inflytelse för samhället och son- inser bebo smet af eN köprösentations skyldighet för den högre embe.smannen i synnerhet öfwerdomarcn till etr lika skyldigt, som billigt, biträde, alk förbättra hans wilker, som, genom tillfälliga omständigheter, deni Meni eliga wish.tcn icke kunnat förutse, äro försämrade - Z82 Den 28 Maji. rade i den grad, alt den största noggranhel i hushållningen icke kan förekomma nöden, för deni, sol» lyckan intet gynuat med egen förmögenhet.
Emedlertid hafwa göromälen ansenligen ökats, en naturlig följd af odlingens tilltagande och alla de nya speculationer fom födas af ert ymigare rörelse capital.
En större activi el och skyndsamhet fordras äfwen hos Herrar Ledamötcr, som således i flerdubbelt afseende, med rätttvifa päkalla förbättring af sina nu emot fordna tider, ägande smä sami 0- tillräckclige löner.
Uti en rid som denne, skulle jag hafwa försyn, alk framkomma med propositioner ledande till ökning afallmanna ukgifterue, om ej min öfvertygelse och min källsta för fäderneslandets fordringar, aldeles fkiljde fran egne afsigter, bjuda, art man bör upoffra för ali trygg och lugn ärnjuta lagen genom en hedrad och märdigt underhallen domare corps, som nu af hederskänsla ser egennytta,, med förakt, och har efter aldre Kongl, stadgars princip, rättighet begära, flerdubbelt i aflöning emot nn, me» ätnöjcs wisserligen med >,undre än dubbelt, ty de, sa wäll som alla andra redligs man i staten, känna statens knappa tillgångar emot dagligen ökande behofwcr.
Sättet, arc astadkamma den summa som erfordras för atk erna ändan,alet, har jag smärt an förestå; men om jag allenast beräknar ungefärligen kwä stillingar banco fason, ökad capitations afgift för HofRättcrnes aflöning pä den bewillningsgifwande masian af swenska folket, som utan undantag, behöfmer anlita domaren, sä blir tillgängen tillräcklig, och swensta folket har blott fullgjort sin uräldriga, ' ädla Den 28 Maji. 38Z ädla sedwana, att gifwa deras domare Ulwägar, alt, sjelfständig? och oberoende af annat an lagen och samwetet, tolka rätkwisans bnd.
Destutom får den aran nämna en annan tillgång, nemligen, arr Lagmans och Häradshöfding? räntan, hwilken i äldre lider betaltes med säd, men sedan förwandlades till 12 st pä matlager, hwaras HrfRärterne och under domare nu lönas, förökes lill 24st, hwilket sa mycket mindre kan anses för obilligt, som den tiden berörde ränta sattcS till 12 st, Veste, da swarade emot warder as ^ runna rag, h ware mot den nu förcsiagne fördubbling kill 24 st, efter 6 ^
R:dr för rägkunnan, allenast urgör något mer än^:de!s tunna rag, sä ark dama» rörs warde är drn enda rättnu sa grund för en be skattning den skattskyldig? i alla fall, winner.
För öfrigt önffar. art Herr Landt-Marskalken och Högloft.
Riddcrskapet och Adeln täckres remittera Vetta anmälande till behörigt Utskott.
Remitterades till Staks-Utskottet.
Herr von kööktillkäimagaf, der han för enskilra angelägenheter nödsakades innan kort lemna Riksdagen för någon tid, hwilken möjligtwis kund?
förlängas uröfwer den termin af z:ne weckor honom såsom ledamot uti ett Utskott efter Riddarhns-Ordningen kunde bewiljas.
Hans mening more icke att begära, att det rum han uti Occonomiä-Urskottet innehaft, skulle under tiden lemnäs ledigt, utan anhöll han allenast, att hans ftänwaro utan egen»eligt laga förfall, marte genom Ridderskap?! och Adelns särskilta bifall förklaras icke tigga honom i wä - u8g Den 28 Maji. wäien för »'röjningen af bans UiksdaIsminnärätfenär han kunde n!l Riksdagen alcrkoiuma.
Uppå gjord pcopofiiion blef Herr von köoks be» gäran bifauen, och Herr Landr Marffalkcn annion dadé He7.g.r Eleckorerne ittr uiwälja ett annan damot i hans ställe.
Justerades följare kwännc: - ^ Utdrag af Proiocositt, hållit E>ds Höglöffr Ridderfkavet och Adeln ivid Urlima Riksdagen i Orebro den 28 Maji 18-2. S..
D. Ester förny-id föredragning af allmänna Beswärg. och Orconomia-UkskouelS de» 2Z sistlcdne Maji pä bordel lagda memorial, rörande .braiiwinskillwerkningen och försäljningen, beslöt Höglost.
Rjddcrjl'aper och Ädel» , att berörde Memorial lill sanima UljVolt ull ytterligare utarbetning i anledning af de nu denvid gjorde anmarkiiingar äkerrcinillera: hivad äler angick
Utffotkeks förflag lill strafflag för starka dryckers omärkliga bruk, samt bewillningen för brännings- och föxsäjjriingäräkkigheken, bestökS, a!i Vek förra skulle kill Lag-Utjkokrers handläggning öfwerleiuiigs, och det sednare till BewUlnings sltfforkecs, för all i den delen ester sig företeende omständigheter sig stklaiä, sa snart qrnnderne för en ny bränwinsförfattning blifwit af Riksens Ständer antagne.
Utt lupra S; D. FöredrogS ä nyo och bilolls allmänna Besvärs- och OeconomiuUlffokiLrs den sz sistiedne Maji pa bordel lagda utlakande, rörande wäcst fråga om rättighet för lando»ansten, att, usa» hinder sf något stadgande i ansteiide tili Uden, fä as bräm nq - Dm 28 Maji' 88Z os ekr i laglig ordning inrätkadt swedjesglid, same vm rättigheten akt äfwcn ursin inägor och ratter beteshage fä swedja, ber förr warir swedjan vt tuxr».
Riddrrffapec och Adeln ätffildeS klockan ^ till 4. luxra. » ^ In siZem krotocolli, 6.
Lilvorllolpe.
Mändagen den i Junti.
Plenum klockan 11 förmiddagen.
Upbröis Herrar Electorernes lista kill rval af en ledamot uii allmänna Beswärs- och Oeconsmiä, Ilthkottet efter Herr von KÖolr, och bcfannö der» till hnfwa blifwir utwaid 8t!0 2IO7 Herr 6ustaflkjö!äz 6uliak, öfwer» ste, R. S. O. Herr L.andt-Marftalken kiklkannagaf, arr sid efter annan sa mänga ledigheter bland Eleekokerne sig yppat, att dä bertill lädcS be som med wederbörlig permission bortrest, wore nu mera
E» lectorerne icke fnlltalige akt wälja.
De werklige ledigheterne anmälte Herr Landr-Marffalken wars följande, nemligen efter N-'o Zi Grefwe kosle,LarlBammarhette. Zi Friherre Wsclikmeilisr, Ljecliert sZuKak äVilkslm.
FHrstk Del. z8L Den l Iumi» N.o 67 Friherre kalbltLki, ^äam.
249 Friherre ^clellvärö, R.einhol6. 109 Herr Lillfe till Aspenäs, LrzntkiL. löz Herr klolll, ^ke. Maior. 446 Herr lOetkervvooä, Fullmägtjg Friherre (^ösrström, 621!, OfwerstcLieutcnank.
IZI4 Herr WH6enl^'e1m, Lric Willielm, Major. 1768 Herr Zckmitterlörv, IllsnninZ Llrriliian, Ofwerste^ieulenant.
Hemställandes Herr Landt-Marffalken, om icke, dä en del af bemälre Herrar anmält sig af enskil» ta wigtiga angelägenheter, wara hindrade alt wid Riksvägen qwarblifwa, Ridderjkapet och Adeln skalle behaga Vesta deras förfall godkänna, och Bänkmännen fa anmodas att andra Elcclorer i alla de upräknadeö ställe utse.
Herr Landt-Narffalken killkännagaf att Preste, och Borg«e-Ständen, för deras del, ansett r,enligt nedsätta ett särskildt Utskott af 6 ledamöter af hwarje Ständ till upkaqande af Kongl. Majus nädigo proposition om pastevolancen, och hemstälde om icke Ridderfkapet och Adeln fknlle behaga jemka sig efter denna deras yttrade önskan, och med förändrande af sin redan gjerde kemist, äfwenledes bifalla alt S ledamöter till ett sadant särskildt Utffokt mä ukwäljas.
Up» Ten r Junti.
Uplvgs M öswerläggning Constiturions-Utsko tets, sevan sista plenum, pä bordet hwilande b tankande af dell ro Ockober i8eo, innefatkant försina lill rättelser »ti Tryckfrihets-FörordniNgei ^Lrr UuäviA, upläsie ti!
Prorocoilec: Walborne Herr Landtmarskalk'.
Ridderskap och Avel' Dä hos Högloft.