Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
, hvarigenom besparing skedde lör Staten, grun derigenom undvek att särskildt betala Mönsti i lii ri ns och dess Adjutanters reseomkostnader i och för sjelfva mönstringen, emedan de alltid plåga öfvervara Regementsmötena i ali fa’l.
De rustande erhöllo äfven genom denna af mig föreslagna förändring en lättnad, emedan de härigenom befriades från karlens och hästens underhåll under de dagar sorn åtgå i och för nämnde mönstringar; bruket har varit att vid samma tillfälle besigtiga håstarries utfördring öfver sommaren, men örn denna besigtning skedde inom hvarje Corporajskap, så undvek0® de längre marcherne till Esquadronssandingsplatsen.
I anledning af hvad jag nu haft åran omnämna, teger jag mig friheten föreslå, det Rikets nu församlade Ständer ville hos Konungen framföra den underdåniga anhållan och Önskan, att Hans Majit täcktes i Nåder tillåta att mönstringarne hädanefter få Ske endast under Regeinenternes Excercitiemöten.
Om eommunicerande af denna min motion med Respective MedStånden, samt dess remisa till vederbörligt Elskott, får jag ödmjukast anhålla, N:o 5.
Det har undfallit inia uppmärksamhet att 90 Den i Mars, Kongl. Maj:ts Nådiga proposition af den den 25 Januari 1826, angående fortsatt beviljande af ett creditiv på RiksgäldsContoiret, stort 66,666
R;dr 52 sk. för ConvoyCommissariatets räkning, redan blifvit den 24 sistlidne till StaisUtskottet remitterad.
Jag hade ämnat att dervid göra en anmärkning, som jag nu i stället utbeder mig, att få framföra, pådet att den må kunna följa hufvudsaken till Utskottet, Jag har förut under Riksdagens lopp haft äran fästa Höglofl Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet derpå, att
ConvoyCommissariatets räkenskaper voro ibland de redogörelser sorn ej af Riksens Ständers Revisorer granskas.
Nu då Ständerna anlitas om ett creditiv till denna Cassas förmon, skulle jag, för min del, anse det vara rigtigt, att detta creditiv icke be-^ viljades, utan under förbehåll, att Riksens Ständers Revisorer finge granska Convoij-Commissariatets räkenskaper, och att dess rättighet till creditivets begagnande förlorades, om denna granskning blefve Riksens Ständers Revisorer vägrad.
Herr Klingstedt, Guftaj Fredric', Då redan af flere värde Ledamöter åtskilligt blifvit anfördt om Magazins-Inråttningens skadlighet för Landet, med dermed förenad önskan om dess upphörande, skulle det kunna Den i Mar lii.
Riksdagar utan att kunna leda till annat resultat, ån organisation af en föråndrad styrelse, som alltid lika litet svarat emot Landets fordringar, så anser jag mig böra fästa uppmårksamheten deruppå, att det understöd som till de af missväxt hemsökte Landsorter blifvit lemnadt, meråndels blifvit dyrare ån det i missväxt-orten gångbara pris, hvaraf som exempel kan anföras sista missväxten i Norra Orterne år 1821, då priset på undsåttnings-spannmålen i VesterNorrlands
Lån med den mindre aflägsenhet denna ort äger ifrån Hufvudstaden blef så högt, att enskilta personer sålde den vida under det af Magazinslnråttningen fastställde pris, och då jag ej t villar alt dylika förhållanden äfven kunna hämtas från andra orter, skulle jag förebrå mig, om jag ej genom framställningen deraf gaf ett förökadt skål till Allmänna Magazinslnråttningens upphörande.
Men då landet ej kan umbära spannmåls-understöd vid de ofta inträffade missväxtår, utan att äfventyra dess alltför höga stegring genom den enskilta vinningslystnaden, så skulle jag önska att härmed kunna förena ett nyttigt förslag huru ett sådant understöd skulle kunna verkställas, och då jag härutinnan bekänner min oförmögenhet, så vill jag dock, till mera upplyst pröfning och utveckling göra den framställningen, att den primitiva Magazins-fonden insatt uti Banken skulle fördelas på Lånen, med betraktande af deras folkmängd t och mer eller 92 Den I Martil. mindre äfvenlyr för missväxter, för att af Herrar Landshöfdingar kunna användas til! uppköp af spannmål inom deras Lån i goda år, till ett pris som förenade förekommandet af spannemålens alltför låga fallande, och förmon af understödet i missväxt-år, hvilken sp;.nnemål borde af Kron-Fogdarne emottagas för att bespara kostnaden af särskild Magazins-betjering, hvars underhåll så betydligt ökar spannmålspriset, och hvarvid borde iakttagas att ingen spannmål borde uppköpas, som ej vore torkad på det af Friherre Schjöldebrand förcslagne sätt.
Jag anser mig i förening härmed höra framställa den önskan att inrättningen af SockenMagaziner, genom frivilliga tillskott i goda år kraftigt måtte understödjas, på det Svenska Allmänheten må framdeles kunna undvika behofvet af det allmänna understödet såsom alltid för Landtmannen betungande, hvarigenom Magazinsfonden slutligen skulle till Statsverket kunna ingå.
Herr Anckarsvärd, Michael Guftaf:
Öm rättvisa och billighet böra utgöra grunderna för alla afhandlingar enskilte Medborgare Den i Martii.
93 emellan, så är det vål lika obestridligt, att Statens löi hållanden vid fråga om den enskildtes behandling, måste hvila å samma grunder.
Jag tager mig i anledning håraf friheten att inför Högloflig?
Ridderskapet och Adeln återvåcfca en motion, rörande Herr Ministern Lagersvårds fordringsanspråk å dess ännu hos Kronan Sverige verkeligt innestående fordran, uppkommen genom mindre billiga liquidations-grunder för dess andelar uti det så kallade Genuesiska Statslånet.
Silfverstolpe blifvit utveckladt, att jag bUtt tager mig friheten hånvisa till dess Anförande, för att deruti lenina den utförligaste upplysning öfver förhållandet.
Jag anser mig blott behöfva upptaga, att det fordrings-anspråk till hvars gäldande Ministern Lagersvård anropar Riksens Stånders rättskänsla för en Svensk medborgare, som utom eget förvållande eljest skulle blifva alltför mycket lidande, för det nit, och den omtanka, att i den varande Styrelsens åsigter tjena och gagna sitt Fädernesland ännu utgör en summa af 57,932, 8, 11 Genuesiska Lire fuori di Banco.
StatsUtskottet har vid förra Riksdagen afslagit Ministern Lagersvårds fordran å ful! ersättning för sine innehafvande delar uti det Genuesiska lånet, på den grund, att Herr Lagersvärd möjligtvis kunnat tillhandla sig dessa låneactier till en lägre cours, ån den, hvarefter har» fordrat deras liquid, Härvid tyckes först visa sig 94 Den i Martiin den obilliglieten, att man dömt efter möjligheten, utan några lagligt grundade bevis på ett verkligt förhållande; för det andra synes ordalydelsen af det skrifteliga löfte om återbetalnings som vanligen innefattas uti en skuldförbindelse, böra vara den för liquiden ensamt gällande grunden.
Herr Lagersvård har dessutom ge nom bevis, som härmed bifogas, styrkt, det han verkeligen varit delägare i dessa lån långt före den epok då betalningen inställdes.
Om han dessutom någon gång skulle till creditens uppehållande uppköpt sådane papper vid tillfällen då förtroendet till dem börjat falla, så har han ju genom en sådan sin omtanka, vid den tiden, gjort Fäderneslandet en tjenst, hvaraf han vid denna, icke bör få vidkännas något lidande.
Att Herr Lagersvård kunnat hafva skål till begagnande af främmande namn för insåttningarne i detta lån, är otvifvelaktig!, och det synes mig icke böra lägga något hinder för honom att utbekomma sin fordran, helst han uppgifvit den sådan den nu synes, att ifrån första stunden då fråga uppkom af detta lånets Iiqnide rande.
Det synes vara mera ån hårdt om en Svensk medborgare, och dertill hvad mera år, en Embetsman som handlat efter sin Regerings föreskrifter och efter yttersta förmåga sökt be. främja dess afsigter, skulle få vidkännas samma slags förluster, som utländska mån endast i represaille väg kunnat tillfogas.
Jag bör inför Ridderskapet och Adeln begära dess öfverseende att jag med denna motion Den I Martil. 9? som redan vid förra Riksdagen blifvit afslagen,’ vågar å nyo uppträda och derigenom möjligen väcka en ovilja, som alltid skulle på det högsta smärta mig att förtjena; men jag har icke kunnat neka mig detta ringa offer af erkånsla och tacksamhet mot Hr Lagersvärd för den vänskapsfull godhet hvarmed han omfattar alla Svenskar som besöka de vackra Länder, hvarest han i egenskap af Minister förvaltar Sveriges angelägenheter.
Jag har för icke längesedan sjelf varit ibland dem som fått tillfälle att på det högsta berömma mig Öfver denne Svenske Embetsmans välvilja för sine Landsmän i utrikes orter.
Jag har af honom sjelf hört detailleras denne dess affaire och dess beskaffenhet äfven af andre personer på stället bestyrkas, på ett sått, som för mig visat den hvila på så oomkullstötlige rättsgrunder, att jag icke kunnat neka mig att på en frånvarande Svensk Riddersmans Herr Lagersvärds begäran, å nyo till Riksens Ständers billiga pröfning framställa den.
Vi undertecknade, för detta Svenske Bankierer uti Genua intyge, att ibland de på särskilta tider, 96 Den l Martil. inköpt^ och uppå dåvarande Svenske Chargé des affaires uti Italien och Riddaren , nu inera Commendeurcn Harr Lagers-vårds namn öfverförda andelar uti Svenska lånen, följande poster uti våra böcker finnas införde på Herr Lagersvårds rakning: P:d Sterb 4ooö, afstådde den 29 Mars igoo af Laurent Ant.
Pareto, 45oo, afstådde den 26 April 1800 af Et, Pallavieine, l5,75o, afstådde den 1 April 1800 af Bröderne de la Rue, 5ooo, afstådde den 24 Dec. 1800 af Gabriel Ruflinesque.
Till bestyrkande hvaraf vi uthändiga närvarande betyg.
Genua den 3 Augusti 1822.
Bröderne de la
Rus, I Hans Majlts Carl Felixis namn, med Guds Nå de, Konung i Sardinien, Cypern och Jerusalem, Hertig af Savojen och Genua samt Prins af Piemont &.c. &c. &c. Ar Ett -tusende åttahundrade tjugutvå i dag den tredje Augusti, på eftermiddagen, uppå requisitum af Hr Andre de la Rue, Son till Herr Antoine, Handlande och till Nationen Schweizare, född och bosatt uti Genua, vid torget Embriaci, häfver jag undertecknad, Kongl. Notarius Publicus Den i Martii. 97 Publicus uti Gernia, Pierre Marie Åssoreto inställt mig uti Bröderne de la Rues HandelsContoir uti nämnde deras hus, hvarest, af förenämnde Hesr André de la Rue mig företeddes Firmans böcker öfver Svenska Länen, och efter det jag noggrannt undersökt dem, befunnit, att de uti Herrar de la
Rue frerés betyg öfvanuppiåknade poster, nemligen :
Livres 4ooo, afstådde den 2y Mars 1800 af Laurent Ant.
Pareto, 45oö, afstådde den 26 April 1800 af Etienne Pallavicini, 13,75o, afstådde den i5 Augusti 1800 af Bröderne de la Rue, 3000, afstådde den 24 December 1800 af Herr Gabriel Ruffihesque. der, såsom ofvan sagdt är, uppföras uppå Herr Lagersvärds namn,- till bestyrkande hvaraf jag iithåndigat detta intyg, till deri kraft och verkad Lag förmår.
Pierre Marie Ässoretö, Notariusi Ätt förestående
Öfversättning år till mening och ordaförstånd öfverensstämmande med det för mig i original uppviste, och på Franäka språket skrifrie betyget; intygar med Embe - Bil. till Ridd, 0. Åd, Pr. 2 Band. 7 98 Den i Martil, tes nnderskrift och insegel.
Stockholm den i5 Februarii i8i3.
Mars månad sagde år och efter hand förmedelst sin personliga credit och för till den åndan upplånte penningar inköpt åtskilliga andelar uti dessa Statslån, i afsigt att förekomma deras misscredit och för att genom sitt eget förtroende vid ett critiskt ögonblick underhålla sin Regerings credit; hvilket härmedelst till bevis lemnäs.
Bröderne de la Rue, Uppvist, till bestyrkande, att Herr Anton de la Rue, Bankier och Hufvudman för Bankiershuset Bröderne de la Rue, hvilken jag väl känner, egenhändigt skrifvit och undertecknat detta, intygar jag härmedelst.
Den i Ulartii. 99
Ätt förestående öfversättning år till mening och ordaförstånd öfverensstämmande med det för inig i original uppviste, och på Franska språket skrifne betyget; intygar med Embetes underskrift och insegel.
Till åfventyrs skall det förefalla djerft, att åter i minnet kalla anspråk, dem Rikets Högloflige Ständer redan vid i8r5 och 1818 årens Riksdagar pröfvat, och vid den sednare förkastat på skål och anledningar dem StatsUtskottet framställt på ett sätt, som skulle göra frågans åter upptagande omöjligt.
Detta Utskott afstyrkte då Svenske Ministern i Italien Herr Johan Claes Lagersvårds anhållan om rättelse uti liquidations-såttet af hans, uti förra Genuesiske Rikslånen ägde fordran, förnämligast på de skäl, att efter de j 808, af RiksgåldsContoiret inställde interesse-betalningar, Lagersvård möjeligen kunnat åga tillfälle att till underpris emot primitiva värdet, inköpa de andelar, han befanns före 1810 åga uti samma lån, samt dessutom, att vid 1799 och 180I års gjorde omsättningar, Lagersvårds namn icke finnes uti låne-listorne som delägare.
Deremot utvisa RiksgåldsContoirets dåva* ICO Den i Martil, räntie Baukiers, Handelshuset de la
Rue fréreg hosgående bevis ej allenast, att Lagersvård vid den sista omsått ningen var deltagande Uti de Svenske Janett, utan åfven, att hans efterdöme söm Svensk Embetsman, ingaf Allmänheten ett förtroende till dessa Stats papper, som gjorde omsättningen möjlig och beredde dess lyckliga utgång.
Om det ock vore bevisligt, att Lagersvård åren 1804 och i8o5 såsom Riksgålds-Contoiret sjelf gjorde, till underpris inköpt andelar uti dessa Statslån, hvilket alla tiders bruk företer, så lärer dock i följd af nu företedde Notarialattest ej kunna vederläggas det Lagersvård redan 1800 ägde en tredjedel af sin år 1815 anmälte andel i dessa lån, och han öfverlemnar till det Stånd, hvaraf han år Ledamot, att bedömma om det år billigt och råttvist, att en Svensk undersåte och Embetsman innebegripes under en författning, som var en följd af en utländsk
Bör vål Lagersvärds förtroende till ett af Bakets Ständers Ombud med Konungens bifall och gillande afslutadt publikt Contract straffas med förlusten af 67,932 Lires fuori Banco, som han lagligen åger att fordra.
Bör vål Lagersvärd, sorn i dessa låne-årender allt ifrån 1796, ägt så mycken befattning, och en befattning som tillskyndat honom Höga vederbörandes bifall och belöning, hvarom bilagorne härtill nogsamt bära Di 1 Martii, vittnesbörd; tor vå! han, infödd Svensk, hårdare behandlas ån Sachsiske undersåtar, delägare uti Svenske i Leipzig gjorde Rikslån?
Kan vål någonsin ett liquidations-sätt billigas, hvarefter Svenskt försåmradt mynt, utan afseende pä VexelCours, betalas en i redbart mynt contralierad skuld till en Svensk undersåte?
Skall en Svensk vidkännas en dylik uppoffring, lärer den icke kunna rättfärdigas förr, ån den öfyergås alL Svenskar, Hvad omdöme skulle fållas öfver en Domstol, som för en, i Hamburger Banco eontraherad skuld fastställde, att betalningen kunde göras tned nu gällande Svenskt Ranco-papper till samma cours, som den, då Svenska BancosedelRiksdalern var i högre värde, ån Hamburg, ska Riksdalern ?
Den ifrågavarande fordran år tillkommen i Genuesiska Lire fuori Banco, och bör, enligt contract i samma mynt betalas, då Lagersvård, den ende Svenske undersåte, som år deltagare i desse lån, ej kan billigtvis reduceras till en tredjedel af Capitalet eller hänföras till enahanda betalnings-sått som Franske undersåter. iVtt förtiga det undantag som K:gl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Fullmågtige i Riks» gåldsContoiret af den 10 Februari 1814 utstakat i anseende till de af Svenske undersåter ågda fordringar uti Genuesiska lånen.
Icke dess mindre har Lagersvård, i stället för full betalning erhållit omkring fyra niondedelar af sin fordran eller föga bättre ån Genuesaren, som varit offer för dess dåvarande Regerings orättvisa. 102 Dea i Martil.
Ministern Lagersvård bör ej frukta att så behandlas af egna Medborgare.
Utur dessa skål föreslår jag att Ministern Lagersvärds förnyade anhållan om ändring i liquidafions-såttet af hans i Genuesiska lånen insatte Capital och deruti ägande fordran måtte till StatsUtskottet remitteras.
Denna fordrans belopp var såsom redan 1818 utredes, den 3 Augusti 1816: Capital Genuesiske Lire fuori Banco _ 75,687, 3, 10, Upplupen ränta å 5 procent, ifrån den 1 October 1807 till den 3 Augusti 1816 - 53,345, 5, 4.
Lire fuori Banco iog,o32, g, 2.
Hvaraf Lagersvärd igenom det af Stånderne fastställde betalningssätt i diverse remisser erhållit inalles - 5r,loo, 3.
I skillnaden utgör alltsåLire 57,g32, 8. 11.
Denna skillnad år mer ån känbar för en Svensk undersåte och medborgare som lidit ansenligt i värdet al hvad han i Sverige årft; dock delar han detta missöde med alla de Svenske medborgare, som 1804 hade något capital; deremot år han ensam Svensk träffad af missödet, att vara delägare nti Genuesiske lånen.
Den i Martu. 103 Bilagor i utdrag af vid Italienska Missionen befintlige Originaler. 1793, den 10 Oct. skrifver Riksgålds-Directionen, ”Sorn H. Ex.
Riks- Canzleren Herr Friherre Sparre beliagat underrätta Fullruågtige, örn Hr Chargé d’affairens oförtrutna bemödande vid omsättningen af det uti Genua, under förra Finance-administrationen, igenom Hr General - Lieutenantens Friherre Wrangels åtgärd, upptagne Lif-rånte lån, så få Fullmågtige härigenom betyga Herr Chargé d’affairen deras tacksamhet &c.” 1794, den 17 Febr. skrifver RiksgäldsDirectionen: ^Fullmågtige anse för en skyldighet att betyga deras tacksamhet och tillfredsställelse öfver den nit och osparda möda, hvarmed Hr Chargé d’affairen behagat i detta mål tillhandagå, och förvänta, att Hr Chargé d’affairen äfven hädanefter ville på det kraftigaste sått förmå Herrar De la Rue fréres &c. 1795, den 21 Julii, behagade H. K. H. Re.; genten, under contrasignalion af Herr Grefve Nils Bark utfärda nedanstående Nådiga Resolution: Kongl.
Majit har hos 6ig i Nådig å - Den r Martil, tanka komma låtit de trögna tjensier, hvarmed uti 21 års tid Dess Chargé d’affaire vid de Italienske
Hof och Stater, Ädel och Välbördig Johan Claes Kagersvärd, Kongl Majit och Riket tillhnnga gatt, hvaribland förnämligast förekommer den af honom projecterade och verkställde negociation af Svenske lifränte-låpens utsläckande i (Ä~ tiua, och hvarigenom för Stats-utgifterne, så väl för det närvarande sorn för framtiden vunnits en förmånlig och betydande besparuig, ej allenast medelst det så dryga årliga interessets upphörande, utan äfven vid sjelfva operationens verkställande, igenom den vanliga provisionens nedsättande ifrån sex till en och en half för hundrade } och på det ett sådant Lagersvärds pitjska förhållande icke måtte sakna den billiga uppmuntran och belöning till hvilken han gjordt sig förtjent; så viii Kongl. Majit härmed i påder hafva förordnadt och försäkra dt i händelse af Lagersvärds rapell ifrån dess nu inpehafvande beställning såsom Kongl.
Maj:ts Chargé d1 Affaires uti Italien, det mätte nämnde Joln Claes Lagersvärd få för dess öfriga lifstid behålla och årligen uppbära ep tredjedel af dess. nu på Stat ägande inkomst, eller hvad sorn deremot svarar, nemligen det traptamente, sorn CommissjonsSecreterare Vanligen på Stat beslås, så framt han Den I Martii, icke med någon annan lika stor lön på Stat i Nåder hugkomines, då denna deremot kommer att indragas.
Drottningsholms
Slott den 21 Julii I7g5.
Under min Allernådigste Konungs peli Herres minderårighet.
(L- S.) Nils Bark, 1799? f^en April, skrifver RiksgäldsDirectionen: ”Igenom Idr StatsSecreteraren oell Ridd, Rosenblad hafva Fullmägtige emottagit Herr Captzli-Rådets under den 2 sisthdne Martii a 11 åt ne Promén moria.
De upplysningar Herr CanzliRådet deruti behagat meddela, jemte förslag att omsätta det derstädes i December månad förfallande lån, vittna om Herr CantzliRådets nitiska omtanka för RiksgäldsConloirets förmon och bästa; och hvarföre Fullmägtige nu få betyga Herr Cantzli - Rådet de-. ras erkänsla och tacksamhet.
Uti sakernas nu varande skick skulle Fullmägtige helst önska omsättning af detr ta lån m. m.
Den x Martti, 1799. den Nov. skrifver Riksgälds-Directionen:
Oct. hafva Fullmägtige inhämtadt att omsättningen lofvar en lycklig utgång.
Det verksamma bemödande Herr CantzliRådet härutinnan användt, vittnar om Herr CantzliRådets nit för det allmännas och Riksgälds - Contoirets bästa.
Fullmägtige, som nu uppfylla den glada skyldighet att aflägga sin tacksägelse, äro fullkomligen öfvertygade, att Herr CantzliRådet icke upphör med vanlig verksamhet befordra denna för Svenska Rikets credit så angelägna negociation till lyckligt slut &c. 1799, den 23 Dec, behagade RiksgäldsDirectionen efter önskad framgång af omsättningen yttra: ”En så lycklig operation anse Fullmägtige med skäl böra tillskrifvas Herr CantzliRådets berömliga omtanka och verksamma nit; och vilja Fullmägtige framdeles, när operation blifvit fulländad, lemna Herr CantzliRådet något öfvertygande vedermäle af deras erkänsla och tacksamhet för de vigtiga tjenster Herr CantzliRådet vid detta tillfälle gjordt Fäderneslandet och detta Contoir isynnerhet.
Provisionen af 8 procent de laRue fr eres fordra, tycke* vara så högt till - Den 1 Martil. 10? tagen, att de med mindre böra åtnöjas. - - - Fullmägtige öfverlemna till Hr CantzliRådets omsorg, att meddela Rue fréres reglera denna sak, hvarvid de förvänta af Herr Canzlie-Rådets vanliga nit för Contoirets förmon och bästa, att provisionen accorderas så lindrig som möjligt är.
1799, den 27 Dec. behagade f. d. Hans Maj:t Konung Gustaf Adolph från Haga skrifva följande:
Vi bafve af Eder underdåniga Skrifvelse under den 18 sistl.
November med särdeles nöje och välbehag inhämtat, huruledes J genom edert nitiska bemödande utverkadt en förmonlig omsättning af de i Genua upptagne och nu förfallne Rikets lån, samt förnimme tillika, huru J ägen hopp att till någon del ännu ytterligare nedsätta de provisioner som dervid vanligen äskas.
Vi håfve härigenom velat förklara eder det synnerliga nådiga afseende Vi håfve gjordt på den tjenst J vid detta tillfälle Oss och Riket bevisat, samt den välgrundade tillförsigt
Vi hyse till edert nit, att J, på så billiga vilkor som görligt är, soken bringa detta omsättuings-verk till slut och stadga.
Deri I Martti.
Och vi hefalle Eder Gild Allsmäg® tig nådeligen samt förblifve eder val affectionerade Gustaf Adolph* ?8oo, den «5i Mars.
Direötionen behagade jemte insändande af Statsobligationer lör 5 mill, yttra: ”Fullmägtige finna med fullkomlig aste tillfredsställelse, att lån^omsättningen i Genua haft den bästa framgång.
- - - De anse sig skyldige, att å nyo förnya sin tacksamhet för den utmärkta nit och osparda möda Herr Cantzli-Rådet i denna, för Riket i allmänhet, som för Riksgälds-Contoiret i synnerhet, vigtiga operation ådagalagdt.
Äfvensom
Fullmägtige bordt härigenom förklara sin förbindelse för Herr CantzliRådets bemedlande i frågan om provisionen till Handelshuset De la Rue, hvilken haft en till besparing för Riks. gähls-Contoirets lidande , lycklig fram gång* l8oo} den 14 Julii, skri f ver Riksgäl dsDi r ec t i o n ”Med särdeles nöje och tillfredsställel-- se skola Fullmägtige alltid påminna sig det nitiska och verksammma biträde Herr CanzliRådet vid hela operation lemnat; och såsom ett vedermäle af Fullmägtiges erkänsla och tacksamhet, behagade Herr CantzliRådet emottaga inneslutne 1000 R:dr Hamb.
Den i Martil. i801, den 12 Febr. yttrar sig RiksgäldsDirectionen: ”Jemte det Fullmägtige nu få betyga Herr Cantzli-Rådet deras erkänsla och tacksam aet för Herr CantzlL Rådets uppmärksamhet, ätt yid alla tillfällen befordra Riksgälds-Contoirets förmon och bästa, och hvarpå Fullmägtige fått röna ett förnyadt vedermäle
Uti den af Herr Cantzli-Rådet gemensamt med Handelshuset De la
Rue freres gjorda proposition, i afseende på omsättningen af det lån, hvaraf en del till betalning förfallen mot slutet af innevarande år, hafva Fullmägtige &c. 1801, den 27 April, skrifver Riksgälds-Direction, berättande sig hafva uppdragit åt Handelshuset De la
Rue omsättningen af lånet, samt tilläggerr Fullmäg. ti ge förvänta, att vid detta tillfälle, äfvensom vid förra omsättningen, få röna Herr Cantzli-Rådets verksamma och nitiska biträde, så att operationen må vinna en önskad framgång. 1801 d. 5 Nov.
Fullmägtige, hvilka det icke kunnat undfalla, att Tit. ej allenast haft mycken möda och särskilt besvär till befordrande af det år i 791 för RiksgäldsContoirets räkning i Genua upptagne
Låns nu ifrågavarande omsättning, utan äfven måst vidkän - no Den i Mars, nas kostnad vid öfverförandet af de för sagde omsättning nödige documenter, så väl hit sorn tillbakas, anse sig skyldige, att, utom livad
Fullraägtige muntligen haft tillfälle förklara, äfven härigenom aflägga tacksägelse för det nit och den välvilja HerrgCantzli-Rådet till denna angelägna operations understödjande visat; och ehuru