Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Gerna hade jag för min del sett , att denna erinran blifvit gjord, då åferremissen skulle beslutas, på det formen hade kunnat iakttagas.
Jag vågar likväl hemställa, om ej Högloflige Ridderskapet och Adeln skulle vilja begagna det tillfälle, som Constitutions-Utskottet nu erbjuder, för att rätta och godtgöra hvad som förut blifvit försummadt, samt således nu låta uppläsa de gjorde anmärkningarne, för att förena sig om hvad som bör anses för Ståndets gemensamma tankar.
Friherre Åkerhjelm, Gustaf'.
Cederström gör jag mig det begrepp, att stridiga meningar kunna blifva Ståndets tankar, om de för sådane förklaras, men jag hem-i stäiler, om icke sådant bordt uti remissen uttryckas, åtmindstone hafva de andre Stånden iakttagit ett sådant förklarande.
Jag tror liki Den 27 Maji.
495 val att det bästa vore, om Ridderskapet och Adeln blott remitterade en tanka, som förklarades för Ståndets.
Då Utskottet icke kunde ändra de öfrige trenne Ståndens meningar i frågan, står densamma nu på den punkt, att, derest Ridderskapet och Adeln icke skulle behaga loga sig efter de andra Ståndens meningar, jemkning måste genom Nämnd verkställas.
Grefve Spens, Carl Gusfaf: Enligt 44 §. i Regeringsformen skall ett Utskott återlemna ett återremitteradt Betänkande, som det icke anser höra till dess befattning, inom 8 dagar, jag hemställer, om icke detta mål hör till denna dass, och förundrar mig, i anledning deraf, att Utskottet så länge dröjt med att underrätta Ridderskapet och Adeln, det återreniissen ej var så fullständig, att den till handläggning kunde företagas.
Jag kan ej finna på något ställe i Betänkandet, att Utskottet velat undandraga sig befattning med de remin terade anmärkningarne 3 men Utskottet har endast önskat, att, då desse anmärkningar äro af sins emellan stridig beskaffenhet, Ridderskapet och Adeln måtte förklara, hvilka sf dem borde anses för Ståndets gemensamma tankar.
Hans Excellence Herr Grefven och LanåtMarjkalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg uppläsning nödig af de Pleni* Protocoller3 då förevarande frågor förra gån - 496
Den 27 Maji. gen af Ridderskapet och Adeln pröfvades,och de till Utskottet remitterade anmärkningar framställdes.
Herr Cederschöld: Om Högloflige Ridderskapet och Adeln skall kunna förena sig om gemensamma tankar, torde det vara rent af nödvändigt, att Protocollerna blifva uppläste} ty jag vill minnas, att vid några § §. yttrades alldeles stridga meningar; och dessa kunna väl åtmindstene ej förklaras för Ståndets gemensamma tankar.
Då genom fö. revarande vidlyftiga discussion blifvit tillräckligt upplyst, att Ridderskapet och Adeln bör anses hafva för sina gemensamma tankar förklarat alla anmärkningarne. enär de bli t vit till Utskottet remitterade, och den af ConstitutionsUtskottet nu väckte fråga, huruvida berörde anmärkningar böra betraktas, såsom utgörande Ståndets gemensamma tankar, således är i grund af 56 §.
RegeringsFormen, genom sjelfva remissen besvarad, anser jag Ridderskapet och Adeln böra vid dess förra åtgärd låta bero, samt endast underrätta ConstitutionsUtskottet, att Utskottet bör uppgöra förslag till de emellan Riksstånden yppade olika meningarnes sammanjemkning, hvarefter och i händelse Utskottet anmäler att sådant ej kan ske, stridigheterna böra genom Nämnd afgöras, Att nu Den 27 Maji. nu företaga uppläsning af de gjorde anmärkringarne, och dera å nyo granska, finner jag vara alldeles oformligt, ty hvad Ståndet en gång ansett för sin tank», kan omöjligen en annan gång förklaras icke vara det.
Högst ogerna förlänger jag denna discussion, men jag får å nyo yttra, att jag ej kan tro, att Ridderskapet och Adeln skulle vilja nu förklara stridig* tankar för sine gemensamma tankar.
Hans Exceltenee Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln behagade de vid ConstitutionsUW skottets ofvannämnda förslag hos Ridderskapet och Adeln förut gjorde, samt till Utskottet redan remitterade, anmärkningar, såsom utgö* rande Ridderskapets och Adelns gemensamma tankar, till Utskottet återför viga.
Jag för min del anser Ridderskapet och Adeln omöjligen kunna för*, klara de gjorda anmärkningarne för Ståndets gemensamma tankar, så framt desea anmärkningar innehålla sins emellan stridiga meningar.
Högloflige Ridderskapet och Adeln kan ingalunda verkställa, hvad som ej en gång är tänkbart, nemligen att förena stridiga omdöRidd, o, Ad, Prof, VI B, II, Afd. 63, 64. 49* Ben 27 Maji. roen till en tanka.
Jåg vigar till och med hemställa, huruvida proposition derpå kan göras, ty lika så litet, sorn Ridderskapet och Adeln skulle kunna besluta, att 2 gånger 2 skall göra 3 eller 5, lika så litet står det i Ståndets magt att besluta, att sins emeUan-gstriåiga omdömen skola utgöra en gemensam tanka.
Grefve Gyllenborg, Johan Henning, hadeUnlemnat följande Anförande, som upplästes:
Då ConstitutionsUtskottet nu på en gång anmäler, att från Högloflige Ridderskapet och Adeln till Utskottet tid efter annan inkommit anmärkningar vid flere Utskottets Betänkanden i afseende på föreslagen redaction i Grundlagsfrågor, med tillkännagifvande tillika, att Utskottet icke anser sig berättigadt, emot 56 §.
Regeringsformen, alt upptaga dessa anmärkningar såsom Ståndets gemensamma tankar, förekommer dervid anmärkningsvärd!, att Utskottet icke genast, och vid första remissen meddelat dess i detta afseende nu yttrade mening, då jag förmodar, att Ridderskapet och Adeln derom fattat ett beslut, och, i öfverensstämmelse dermed, lämpat de Utskottet, vid sedermera återremitterade Betänkanden, meddeldte yttranden.
Nu då detta icke skett, tror jag likväl icke att Ridderskapet och Adeln bör låta sig deraf hindras, atti förnyadt ProtocollsUtdrag yrka Utskottets yttrande, i afseende på Ridderskapets och Adelns öfver flere i Grundlagarne föreslagne redactions-förändringar, utan att al de af Utskottet anmäldte tre Stånda beslut återhållas eller hindras; och då, Den 27 Maji.
499 åtminstone i ett af ds anmälte förslag, nem. ligen, i den af Kongl. Majus nådiga proposition föranledde redactions-förändring i 7 §.
Regerings-Formen, innefattande definition på Commandomål, jag tillstyrkt ett tillägg, an* håller jag vördsamt, att Högloflige Ridderskapet och Adeln behagade i ProtocollsUtdrag Utskottet anmods, att detta tillägg måtte såsom Ridderskapets och Adelns mening få i Reda» ctions-förslaget inflyta.
Hans Excellence Herr Grefven och Landtb Marskalken yttrade, att, då Ridderskapet och Adeln redan till Corstitutions-Utskottet remit-, terat alla de vid Utskottets ifrågavarande Grund-j lags ändring6 förslag inom Riöderskapet och Adeln gjorde anmärkningar, atisåge Hans Excellence, i enlighet med hvad flere Herrar Ledamöter anfört, sig böra förnya dess förut gjorde proposition, att alla förrberörde an-, märkningar jemte Grefve Gyllenborgs nyss afgifne yttrande måtte, såsom utgörande Ridderskapets och Adelns gemensamma tankar, till Utskottet återförvisas.
Föredrogs å nyo SiatsUtskottets dea 15 dennes afgifne, samt den 23 derpå följde på bordet lagde, Utlåtande, angående Sala Silfververk.
Friherre Drufva^ Thure:
Med den kännedom jag bör äga om Sala Silfververks inflyt |oo
Den 27 Maji. ta^de på orten, ön6kar jag, att mångå inskränkningar måtte göras uti det reglementariska för driften af detta Verk.
Jag tvekar ej att förklara, att med de rättigheter, sorn nu finnas det samma tillagde, är det en verkelig landsplåga lör 12 deromkring belägne Socknar 5 och såsom exempel derå vill jag blott nämna, att sjön Hoilarn, af betydlig storlek, icke existerar af naturen, utan tillkommit genom uppdämningar å ängsmark för Silf-* ververkets räkning-, hvilket förhållande är med flere sjöar och vattendrag, så att en otrolig mängd af inägor och fruktbar jord är för alltid dränkt.
Om återremise af Betänkandet , hvarom jag anhåller, icke skulle bifallas, och rättvisan således ej nu skulle kunna verka ändring häruti, utbeder jag nng likväl, att detta må inflyta i piotocodet, såsom ett bevis på iruna tänkesätt.
Jag anser oundvikligt, att S hververkef, i afseende på rättigheten att draga till sig och begagna aila nästgränsande vattudrag, må undergå mycken inskränkning j ty i det skick det nu är, kan allt det silfver *om vid Sal-berget nu erhåiles, ej betala den skada detta Verk för Orten åstadkommer j helst det intet kan på långt när ersätta Statsverket de förluster det årligen deraf vidkännes; emedan till Verkets understöd hela Jordebok»- och Hemmans räntan, jemte mantalspenningarne af Salbergs Fögderiets 6 nedra Socknar, sam; Grufdrängshjelpen, s* af dessa sorn Fögderiets 6 öfra Socknar, och räntan af Hyllinge Kronoqvafn är o förlänade.
Mantalspengarne utgå sålunda, att för hvar mansper:
Dm 27 Maji, 501 son lefvereras 1 stafrum ved 11 qvarter långt; samt 13 qvarter högt och bredt
Qvinfolken betala ra sk. contant.
Grufdrängshjelpen er* lägges med en tjerdedels tunna säd och 8 öre silfvermynt för hvar mantalsskrifven mansperson.
Dessutom är Allmogen i alla 12 Socknarne skyldig, mot så kallad lindring i Rote-» ringen, (som är att 3 mantal hålla en Soldat, när annars allmänt beräknas två, men hvilket åter icke är annat än rättvisa, emedan i de trakterna finnas många Hemman, som icke bestå af mera än 4, 3, ja till och med 2 Öresland) att utgöra så kallad kneckteved, 3 stafj rum för hvar mansperson, mot en ringa afgift från äldsta tider bestämd.
Vissa arbeten af flerfaldig benämning är också Allmogens skyldighet att utgöra, och är dem icke tillåtit, att försälja kohl och ved från deras enskifte skogar annorstädes än till Bergslagen, mot viss stadgad betalning.
Tvänne stora SkogsAUmänningar Enåkers och Nora har Kronan jemväl upplåtit
Bergslagen till nyttjande.
Äran af att äga ett så kalladt Silfververk, som fordom var lönande, betalas således nu dyrt, när man beräknar Statens uppoffringar och omöjligheten, att draga nytta af den jord, hvilken Sala har uteslutande rätt att dränka, utan åliggande skyldighet att föda dess ägare.
Herr Heykenskjöld, Carl Fredric; Jag instämmer med Friherre Drufva deri, att det silfver Sala Silfververk nu kan gifva, och äf* ven framdeles åstadkomma, icke förmår godt* göra den kostnad^ sorn Staten genom förlänin - 503 Den 27 Maji. gar och and^a Verket tillagde förmoner tillskyndas.
Men om detta Verk ändock skall bibehållas, är det högst nödvändigt, att de sa kallade Sala-dammar äfven varda bibehållne, hvarförutan Verket ej kan drifvas.
Friherre Cederström, Jacob: Frågan, om Sala Silfververk bör vidare fortfara eller icke, är vidlyftigt »fhandlad, och derom är mycket skrifvit, men ämnet har likväl ej ännu kommit tili en fullständig utveckling.
Innan något bestämdt i denna del kan tillstyrkas, och ett definitivt beslut fattas, måste Bergslagen höras, och hvilket ännu ej skett.
Bergmästa* ren af Forselles har föreslagit en method för Grufvans bearbetning, hvarigenom han velat visa, huru afkastningen af Verket skulle i betydlig mohn okas, men denna method fordrar i afseende på utrönandet af dess användbarhet, och den nytta den förmenas medföra, en undersökning på stället.
Om förslaget god kännes, blir förhållandet helt olika med hvad Friherre Drufva anfört; jag tror derföre, att Utskottet ej kunnat göra annorlunda, än det gjort, och jag bestrider af sådan orsak återremiss af Betänkandet.
Uppå derefter af Dans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken gjord proposition blef Statsutskottets Utlåtande af Ridderskapet och Adeln gilladt.
Den 27 Maji. 5 03 Upplästes och lades på bordet följande från mdannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: Från Statsutskott et: 1) Af den 20 dennes, angående väckt motion om inlösande af de så kallade Schlegclska godsen i Hallands Län. 2) Af den 26 dennes, angående tryckningskostnaden af Tabell-Commissionens afgifne Utlåtande och Tabeller. 3)
Af den 26 dennes, angående förändring uti Indeldte Infanteriets Beklädnadssätt, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottet* förra yttrande i samma ämne.
Af den 22 dennes, i fråga om förbättrad reglering, rörande de från Banken utgående lånebitraden till understöd för nyttiga odlingar.
Från Allmänna Besvärs- och EconomieUtskottet:
Af den 25 dennes: 1) Angående förslag till jemkning uti RiksStåndens särskilt fattade beslut, rörande husbehofsbränvins bränniagen, och dermed sammanhang ägande ämnen.
{504 Den 27 Maji. '' / 2) I anledning af återremiss af Utskottets förut afgifne Utlåtande öfver Prosten Doctor Stenhammars Memorial om saknad eller fördröjd verkställighet af Konungens och Riksens Ständers uti åtskilligt, Rikets inre hushållning rörande ärender, vidtagne beslut.
Från Expeditions-Utskottet:
Justerades följande; Utdrag af Protocollet, hållet hos Hög-' loflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, eftermiddagen den 27 Maji 1818.
S. D, Vid förnyad föredragning af ConstitutionsUtskottets den 14 dennes aflåtne, samt den 23 i samma månad på bordet Iagde arne Memorial, innefattande 2:ne särskilta meningar, såsom alternativer, i frågan dels om upphäfvande af 114 § Regeringsformen, dels om bestämmande afen tid af 5 år, inom hvilkenGrundlagsändringsförslag ej skulle kunna algöras; fann Ridderskapet och Adeln, att då uti berörde frågor tvänne Stånd inom ConstitutionsUtskottet stad. nät emot två, frågorne således borde förfalla3 De n 27 Maji. 505 samt Utskoitets ofvannämnda tvänne Memorial endast läggas till Handlingarna.
Då nu å nyo föredrogs ConstitutionsUtskottets den 15 dennes afiåtne, samt den 23 i samma månad på bordet lagde, Memorial rörande Stats-Råds-Protocollens fulländade granskning, stadnade Ridderskupet och Adeln uti följande beslut: 1) Att den emot Herr Stats-Rådet Friherre Rudolf Cederström gjorde anmärkning må förfalla. 2) Att då Rikets väl ej kräfver den 1 107 §.
Regeringsformen omnämnde åtgärd, de emot StatsSecreteraren B C Quiding och Förste Expeditions-Secreteraren A. Bergström väckte anmärkningar jemväl må förfalla. 3) Som ConstitutionsUtskottet med undantag af förutnämnde 3:ne anmärkningar, samt det raal, för hvilket StatsRådet och GeneralAdjutanten Herr Friherre Rudolf Cederström blifvit under tilltal inför Riks-Rätt ställd, i allt öfrigt icke funnit skäl, att »mot StatsRådets Ledamöter och Föredragande samt Konungens Rådgifvare i Commandomål något anmärka, utan ansett frikallelse från all ansvarighet för deras rådslag, och för utöfningen af deras Embeten intill början af innevarande Riksdag böra äga rum, ansåg Ridderskapet och Adeln, det denna del af Memorialet icke - 50 6 Den 2 7 Maji, fordrade annan åtgärd, än att lägga3 till Handr lingarne. 4) Att
Utekottets hemställan om en unders dånig önskan tili Kongl. Maj:f, angående det system och de grundsatser, hv.lka borde föl* jas vid möjligen i framtiden skeende organisationer af sådane enskilte penninge-verk, sorn kunde äga inflytelse på allmänna erediten och penninge-röreisen, af Ridderskapet och Adeln gillades. 5) Att vid af Utskottet föreslagna underdåniga önskan till Kongl Maj:t, att från de prohibitiva Tull lagarne hädanefter inga andra än högst nödiga och oumbärliga dispenser må beviljas, ansågs böra, såsom innefattande ett ConstitutionsUtskottet icke tillhörande ämne, förfalla. 6) Att med pröfningen af Utskottets hemställan rörande BondeStåndets förmenta rätt, att, med undantag af Secreteraren, sjelf tillsätta sin Cancellie-Betjening vid Riksdagarne, skulle anstå, intill dess Ridderskapet och Adeln erhållit underrättelse, huru denna fråga blifvit af BondeStåndst afgjord.
Ut supra. S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande StatsUtskottets den 15 dennes afgifne, samt den 23 i samma månad på bordet lagde, Betänkanden: 1) Angående sådane civile Embets- och Dm 27 Maji. 5«>7 Tjenstemäns samt Betjentes uppförande på Allmänna IndragningsStaten, sorn vid afskedstagande! hafva fyllt 70 år, och innehafva indeldte löner. 2) Angående Krono-Allmänningen Maglehems Kungs Ohra och
Den dödas lott kallad i Christianstads Län. * 3) Angående Sala Silfververk.
S D. Då nu å nyo föredrogos Statsutskottets så väl den 6 sistlidne April afgifne Utlåtande, angående Statsregleringen, i hvad sorn rörer RiksStätens 2:dra Hufvudtitel, som ock den 15 dennes meddeldfe, samt den 23 i samma månad pä bordet lagde yttrande, i anledning af de vid nyss nämnde Utlåtande gjorde anmärkningar, beslöt Ridderskapet och Adeln att berörde 2:ne Utlåtanden till aliadelar gilla, samt instämde tillika uti det af Presteoch Borgare-Stånden den 23 dennes dervid gjorde tillägg, att hos Kongl. Maj:t skulle i underdånighet anhållas, det Kongl.
Majit täcktes af de på denna Hufvudtitel först blifvande besparingsmedel låta anslå nya löner på Ju* stitiajRevisioosExpeditionens
Stat för tvänne Protocolls-Secreterare tvänne Cancellister och en Secreterare hos Herr Justitiae-Cancelleren.
S- D. Vid förnyad föredragning af Statsutskottets så väl den 6 sistledne April afgifne Utlåtande i anledning af Kongl. Majds Nådiga Den 27 Maji, proposition om Sfats-regleringen under g:d© Hufvudtiteln, som ock af Utskottets den 15 deanes msddeldte, samt den 23 i samma månad på bordet lagde, yttrande öfver de vid Utskottets nyssnämnde Utlåtande gjorde anmärkningar. beslöt Ridderskapet och Adeln, att berörde tvänne Utlåtanden till alla delar gilla^ hvarjemte Ridderskapet och Adeln instämde uti det af Högvördige PresteStåndet den 23 dennes dervid gjorde tillägg, att hos Kongl. Majit borde i underdånighet anhållas, det täcktes Kongl.
Maj;t af redan varande öfverskotfsmedel å RiksStatens inkomst-titlar låta förskjuta nödiga medel så väl till reparation af Westerås Slott, som till inköpande af LandshöfdingeResidence i Westerbottens
Län; hvilka förskott sedermera, så fort de af Statsutskottet omförmäldte Fyrings-ersättningsmedel från Danmark inflyta, borde Stats-Verket godtgöras.
S. D Vid förnyad föredragning af Statsutskottets den 15 dennes 3fgifne, samt den 23 i samma månad på bordet lagde, Utlåtande i anledning af gjorde anmärkningar vid Ut^ skottets den a sistlidne April tneddeldte yttrana de, angående Herr CanzliRådet N. af Wetterstedt och Herr Assessoren Thure Adlerbrants ansökning om införsel i Kungsgårds jord för Bytes och Skatterätts-fordringar, beslöt
Rid* derskapet och Adeln, att samma Utlåtande gilla, samt instämde tillika uti den »f Högvördige Preste-Ståndet den 23 dennes dervid tillsgde önskan, att bemäiio fordringsägare med "Dea 27 Maji, 509 skyndsammaste måtte erhålla vederlag och erj sättning för deras obestridliga och af Statsutskottet godkände Bytes- och Skatterätts for 4 dringar.
Vid förnyad föredragning af ConstitutionsUtskottets den 15 dennes aflåtne, samt den 23 i samma månad på bordet lagde, Memorial, innefattande Utskottets förklarande, att de af Utskottet den 13 6istlidne April upp* gifna 2:n@ alternativa förslag till ändring uti 4 § Regeringsformen, borde, enligt 56 §. i samma Grundlag, hvila till nästa Riksdag, för att då hvart efter annat till antagande elier förkastande framställas j fann Ridderskapef och Adeln för godt, att, under förblifvande vid dess den 27 sistlidne April fattade beslut, hvarigenom ardra alternativet af Ridderskapet och Adeln är vordet antaget, Utskottets ifrå-j gavarande Memorial afslå.
S. D<
Då nu å nyo föredrogs ConstitutionsUtskottets den 15 dennes aflåtne, samt den 23 i samma månad på bordet lagde, Memorial, i anledning af Ridderskapets och Adelns dea 11, 27 och 30 sistlédne April, samt den 4 dennes till Utskottet remitterade anmärkningar vid Utskottets tid efter annan afgifne Förslag till ändringar eller tillägg i 7, 9 och 107 §.
Regeringsformen, samt i 14? 29 och 38 § §.
Riksdagsordningen, beslöt Ridderskapet och Adeln, att de vid berörde förslag hos Ridderskapet och Adeln gjorde, samt till Utskottet re* •dan remitterade anmärkningar, jemte ett af 5io Den 27 Maji.
Grefve Gyllenborg, Joban Henning, i dag afgifvit yttrande, såsom utgöiande Ridderskapets och Adelns gemensamma tankar, till Utskottet återförvisa- Ut supra.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes kl- tre qvart till 10 om aftonen.
In fidem Protocolii O. J, Lagerheim.
Upplästes till justering och godkändes följande från ExpeditionsUtskottet insände För-; slag till Riksens Ständers underdåniga skrifvelser till Kongl. Majt: 1) Om reglering af Postverkets Aflönings^ Stat. t 2) Om förändradt straff för dem som utfärda tryckta eller graverade invisningar.
Den 39 Maji. 511 3) Om Legostadgans årliga kungörande och kringspridande. 4) Om Laga
Domstol för mål angående af-i handlingar emellan Allmänna Embetsverk och enskilte personer. 5) Om Comministrarnes befrielse från skjuts-i nings-skyldighet för sine Boställen. 6) Om tryckning af någre Protocoll öfver Commandomål.
Och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Betankanden: Fran BancoUtskottet:
Af den 22 ämnes; 1) Öfver gjorde anmärkningar i fråga om låne-biträde från Banken till Uddevalla Stadsi kyrka. 2) Öfver gjorde anmärkningar i fråga om lånebiträde från Banken till uppbyggande af Lärohus i Calmar och Skara. 3)
I anledning af erhållen remiss, rörande lånebiträde af Banken till uppbyggande af TrivialScholrehuset i Landscrona. 4) I anledning af gjorde anmärkningar
I 512 Den 29 Maji. frågan örn inrättande af en äy fond för sillfiskare. 5)
I anledning af vackt fråga om lane: understöd för Skeppshvarfsägare eller Skepps^ byggerier. 6) I fråga om understöd af Banken tili byggande af en stenbro i Carlskrona.
Från Allmänna Besvärs- och EconomieUlskottet:
Af den 25 dennes’, I) Öfver de bos PresieStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 3 sistlidne April afgifne Betänkande, i anledning af åtskilige väckte motioner och gjorde förslag om vidtagande af nödiga åtgärder till förekommande af värfvade Krigsmäns pennitterande och kringvandrande i landet,. samt upphörande af handtJ verksgesälltr6 lika beskalfade vandring från den ena Staden och Oiten i Riket tili den andra. 2} 1 anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets af tvänne Riksstånd återremit: terade Betänkande, rörande yrkadt upphäf-- vande af Stockholms Stads rättighet att uppbära Parm- Bro- och Renhållnings-penningar, då hö, halm och brännbohl införas, samt af Landtmannens åliggande, att i vissa städer erlägga Vägoch Mätare-penningar för inkommande varor.
Den 29 Maji. 513 Företogs till pröfning
StatsUtskottets den 13 dennes afgifne, samt den 23 derpå följde på bordet lagde, Utlåtande i afseende på de under Kongl. CommerceCollegii förvaltning stående fonder och medel.
I det nu uppläste Betänkandet är föreslagit* att* om Riksens Ständers Revisorer finna, att ManufacturDiscontDirectionen öfverträdt dess Insruction, de då må äga rättighet, att indraga elier inhibera vidare utgifvande af creditivet.
Denna controil har till följd, att det egentligen blir Manufacturisterne, som straffas för Discont
Directionens fel, och detta kan vål aldrig Vara afsigten.
Om Directionen begår förseelser må den derföre ställas till ansvar; men Manufacturisterne böra väl ej lida, för det den förra ej uppfyllt sina skyldigheter, jag anhåller, att Betänkandet med denna anmärkning må återremitteras.
Då det är tidens anda, att låntillgångarne anses böra delas i summor, särskilta till hvar näring, vill jsg visst ej motsätta mig det särskilta anslaget till Maoufacturerne, utan instämmer i det afseende med Utskottets Förslag fullkomligt*
Men genom antagandet af den del af Förslaget, emot hvilken Baron Cederström talat, gör man Manufacturisterne en större otjenst, än sjelfva creditivet kan göra dem gagn.
Det Ridd, 0, Ad.
Prof, VI- B.
II, Afd, 65, 66.
Den 29 Maji. förefaller mi?, som om en husbonde, när en torpare har skött torpet illa, och således skall bortdrifvas, för att hindra honom ligga qvar i stugan olver natten, skulle låta förstöra fönster, dörrar och tak- På lika sätt förefaller det mig nu att, när CommerceCollegii Ledadamöter ej uppfyllt deras skyldighet, att sköta Landets Manufacturer, man skulle fråntaga Manufacturisterne de af dem påräknade förmoner, endast för att straffa CommerceCnllegium.
Jag förenar mig derföre med Baron Cederström, att yrka återremiss, med det tillägg, att om StatsUtskottet finner något bristfälligt i ansvarslagarne mot dem. sorn skola förvalta Manulactui Disconterne, synes det mig vara bättre att skärpa dessa lagar, än att göra Fabrikanterne, sorn icke felat, för andras förvållande, lidande.
Danu, efter livad jag förmodar, Betänkandet blifvit återremitterad?, anhåller äfven jag, stt upplysningsvis få meddela några anmärkningar.
Som jag fattat Betänkandet, har Utskottet klandrat och nsetl såsom origtigt, att undantag ifrån Reglementets ordalydelse blifvit gjorda, i afseende pä lån, sorn Kongl. Maj.t beviljat särsk: 11 inmärkte Fabriksidkare.