Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Str i8o4 upgick antalet afHof-Rättens
Domar i sädane saker til Z99.
Antalet af Beswär- och andre Skrifter i Civile mäl, oberäknadt Förklaringar, öfwergä altid 2000.
Är 1807, inkommo 564 underställe Brättmäl, hwilkas antal t7?o war 272, och Criminale Skrifterne äro manligen omkring 7vo.
Säledes har i sednare,.tider uti Swea Hof-Rätt
Dcn ri Augusti. ärligen afgjorts wid past 56oo Saker.
Det är gairffa troligt, at när kriget slutas, den minffning uti Rättegångar, som nu börjat w sa sig, rikeligen ärsättes.
At derföre grunda indragning pä den sig nu roisande minskning i mål, more, som jag tror, lika oförsigtigt, som at under fredens lugn anse Militairen öfwcrsiödig.
Kan hända at framdeles, om Lagarne, samt Nättegängs-ord,ringen nied alla desi öfwerfiödiga formaliteter blifwa granffade och nödtorfteligen förbättrade, indragning af Ämbetsmäns antal i Hof - Rätterne skulle lunna äga rum; n en det torde wara försigtigast at ej göra indragning förr än nian tpdeligen ser , at den är möjelig, utan at arbetets drift dcrwid lider.
I widrigt fall kan hända, bwad tilförene inträffat, at Parter med ffäl klaga öfwer uppehåll, och Ämbetsmanna-Corpsen mäst tilökas, sedan de oafgjorde ärendernes antal sä tiltagit, at deras afflutande ej medbunnits.
Om man i en Stat önskar, at alt skall utan uppehäll och med noggranhet fullgöras mäste man, likasom hwar och en Landthuhällare, hwilken will se sin egendom rigtigt brukad, hafwa, icke öfwcrflödigt, men tilräckeliqt antal arbetare, och desia mäste sä lönas, at man med ffäl af dem kan wänta fullt gagn, hälst bristande uppehälle och öfwcrflödigt arbete, öwar i sin män bidraga til hoglöshet, samt efterlätenhet wid arbetet.
Genom den enklaste Calcule kan wisas, at Hof- Rätts Ledamöternes, och Betjeningens mr SSL
Den 11 Augustt. im warande Löner ej förstä til den sparsammaste lefnad.
Följden deraf har ock redan blifwit den, at Betjeningen, til mycket hinder för Hof-Rättens arbete, mäst genom bisytzior söka deras berjning.
Notarie - och Cancellist- tjensterne hafwa af sadan orsak ofta mäst bestridas af cztraordinarier, hwilka, i hopp om framgen befordran, hittils ätagit sig denna lönlösa möda ; men om de genom indragningar och an widare förknappade
Löner förlora all utsigt til en bättre framtid, stola de öfwergifwa den magra Ämbetsmanna-banan och Staten framdeles sakna åtminstone dugelige och oegennyttige Ämbetsman.
Om en sädan hushållning blir gagnelig för samhället, mä tiden utwisa.
Detta är hwad jag ansett mig bora anföra til mine kamraters, mitt eget och underhafwandes jag wägar säga, til Statens bästa; ty jag kan ej öfwergifwa den tankan, at Staten lider i sine krafter, i samma män som de, hwilka stola wärda desi angelägenheter, lida och blifrva owerksamma.
Remitterades til Stats - Utskottet och tilläts författaren at detsamma med de öfriga respective Ständen communicera.
Herr ldeuterb^elm, Larl, upläste följande :
I anledning af Herr Commerce - Rädet UrintLSLiiöläs för vägra Pleni-dagar sedan wäckte
Den il Augusti. 929 wäckta motion, 1:0 om Sädes-Magazinens ätcrinrättande.
S:o at Bränwins- Bränningen borde wärkställas för Kronans räkning; och som dels sjukdom, dels tiden ej förr tillätit mig fä i desia ämnen yttra mine tankar; anhäller jag ödmjukast nu fä gagna den rättighet jag mig beredt genom redan stedd anmälan.
Hwad frägan om Magaziner beträffar, lära fä anstalter synas mera wälgorande til ändamälet, nemligen: lämna Staten winst, och förekomma hungersnöd i Landet.
Men som annat är at synas, och annat at wara, är nödigt sätta denna handling i sin rätta dag, samt af erfarenheten läta bedömmas.
Redan i äldsta tider wisar denna upfinning sitt lynne wara, at ömsom gynna Jnrättaren, ömsom Författaren, men mig witterligt högst sällan för dem, den föregifwes wara stiftad.
At utprätza sista skärfman af uthungrade undersätare eller tilägna sig deras egendomar för en beta bröd, är icke förenligit med en mensklig politique, och icke tänkbart i et uplyst tidehwarf; men wäl at upsigten ofta icke ägt den odling, som den stigande egennyttans fintlighet, hwarigcnom de fleste Magaziner lidit sMkomlig undergäng.
Orsakerna hwarföre defla inrättningar förfelat och mäste förfela i ändamälet, är bland 6N Andra Band. lTlro 117, 1L3. 920 Den 11 Augusti. annat 1:0 at et gifwit tilfälle wid upkommet behof fä läna, förorsakar hos de mindre förslg» lige wärdslösare förwaltning med det de sjelf, wa äga, som likwäl genom klokare hushällning kunnat wara tilräckeligt.
Sw Kan ej bestridas at alla försträckta Län, hwarföre Ränta betalas, och Lantagaren mäste anwända sä at han in, gen- sjelf njuter, nödwändigt blir ruinerad i synnerhet om sjelfwa lufwudstolen anwändes lil eget behof, hwilken omständighet här inträffar.
Huru denna härliga Magazins-inrättning bär lo.kats, bewisas bäst af sistförflutne Lid.
Konungen förklarade at Rikets Ständer i ingen annan afsigt wörö sammankallade än at rädsiä vm egen bärgning; sv Tunnor Guld utbetaltes, stora Magazins - byggnader upfördes, nägon Spannemäl inköptes, men 179Z war intet mera qwar än toma hus, i min tanka nog dyrt betalte genom förlusten af et sä betydeligit capital och 16 ärs Ränta, hwilka sammanlagde utgöra ivo Tunnor Guld:
I följd häraf torde landets utblottade tilständ ätminstone nu kunna utwerka tilgift om det icke mägtar widare gagna sädan hjelp.
Det andra ämnet Herr Commerce - Rädet yrkar är Krono-Bränwins-bränningens äter i ständ sättande — At denna anstalt förra gängen icke warit Kronan gagnelig, synes deraf, gt vagtadt all den omsorg Styrelsen anwände genom oräkneliga Författningar och förändringar - Den 11 Augusts.
9Z1 gar pä förändringar i alia möjeliga afseenden, ändock icke kunde göras lönand -; Arrenden mäste erbjudas til privata samt enär ej eller detta expedient fans swarame mot nyttan som wäntades, äterfick allmänheten rättighet mot afgift tillvärka denna nu mera oumbärliga förnödenhet.
Än mindre moro Krono-Brännerierna gagnande för Landet, man mäste tilgripa den strida Säden, emedan endast denne mottogs pä Magazinerna, med fä undantag, dä äfwen Hafre hölls til goda.
Tunnan
Räg betaltes i bör. jan af Bränneri - perioden endast med L Rd. 16 st.
Banco, men kannan Brännewin til is st. s rst., härigenom förlorade hwarje köpare, om blott !8 kannor räknas af Tunnan, pä hwarje, z Rd. s; st.; icke nog med denna stadan; dranken som är lika nyttig för Kreaturen som denne nordens natur är stadelig för mennistorna sjelfwa, mäste särskilt köpas, ymnigt, upblandad med matten och transporteras länga wägar — Lyckligtwis är de fleste af deste swärigheter förekomne genom husbehofs - bränningen och pä naturs-rätt grundade förmäner, wunna i synnerhet om Lanotmannen förunnas bränna, när han behöfwer och med sädan redskap han finner förmänligast; samt sälja, der han fär afsättning.
Jag anhäller at detta mitt anförande mätte förunnas granskning i samma Utstött som har sig updragit Herr Commerce-Rädets krlntrscböläs Memorial.
Herr So2 Den 11 Augustt.
Herr Grefwen och Landtmarstalken föreflog at dä detta
Dictamen angingc ct af Herr?i-lnt!-8cl>ö!ll den 26 Iulii upläst, ochpa bordet lagdt Memorial, matte det, tillika med detta til samma Utstött, nemligen Allmänna Beswärs- och Oeconomiä-Utstottet, remitteras.
Samtpcktes.
Transumt af Pro-tocollet, hällit hos Högwördige Preste-Ständet den Zi Julli 1809.
Ständers Banco-Utffott uti Pro. tocolls-Utdrag af den 28 i denna mänad samt Stats.
Utstött i Protocolls-Utdrag af den 29 dennes anfört och hemstält, samt med afseende uppä de stäl, hwilka uti deste Protocolls - Utdrag finnas andragne, har Preste-Ståndet för betz del beflutit: i:o At hos Hans Kongl. Maj-.t i underdänighet anhälla, det Hans Kongl. Maj-.t, i lik. het med hwad wid 1800 ärs Riksdag stedt, täcktes anbefalla wederbörande Ämbetsmän , at sä fort ste kan, inkomma med deras Förslag til den Financeplan de anse tjcnligast och bäst swarande emot det stora ändamälet, atupfplla be - Den 11 Augusti. 9ZZ bebofwen och de i Konungens Propositioner förutsatte willtor, utan at beröfwa undersätarne det nödwändiga, och icke hindra Åkerbrukets samt Näringarnes upkomst.
L',o At Riksens Ständer mä förklara sin fasta och oföränderliga föresats, at ät hwarje af Statens Creditorer försäkra upfyllandet utaf desi af det Allmänna erhällne förbindelser, janne Ränta til desi de kunna inlösas. Z:o
At pä denna grund alla de, som i och för kriget hos Kronan hafwa fordringar, stola sä snart deras fordran är godkänd, derföre erhälla Stats-Contoirets bewis, hwilka wid en framdeles Utgörande Financeplan stola til sitt fulla wärde honoreras och såsom Statens skulder erkännas.
Dock böra de fordringar, hwilka Soldater eller gemenskapen samt Under Officerare til äfwentyrs hos Kronan äga, icke härwid komma i fräga, utan böra de med reda penningar lchuideras. «»« SS------- Hwilket genom Utdrag af Protocollet skulle Stats - och Banco - Utskotten samt de Respective Ständen wördsamt och wänligen communiceras.
Ut Supra. Lx krotocollo, f. III.
Utdrag af Protocollet, hällit hos Hogwördige Preste - Ständet den 3 Augusti 1809.
S. D. Uti Protokolls-Utdrag af den 20 nästledne Julii afgifwer Riksens Ständers Allmän - Den rl Augusti. na Beswärs- och Oeconomie-Utffott detutlätande öfwer den af Prosten llellr ^cchsn LzspLr88on uti til Utffottet remitteradt Memorial wäckta fraga, om icke de Hemman, hwilka undergätt förmedling, böra efter deras oförmedlade Hemmantal deltaga uti allmänna wägars rödjande, at, ehuruwäl Utffottet ä ena sidan icke ansett sig böra tillstyrka Prosten Orrsp^r88on8 hemställan om nphäfwande af Kongl. Brefwet den S eptember 1790, det likwäl ä den andra trott sig böra forestä, at ffäl til rubbning uti ffedde och faststälde wägdelningar icke ma hämtas af förmedlade Hemmans begäran at uti »vägrödjning erhälla lindring.
Efter för sig gängen öfwerläggning härom, och wid öfwerwagande deraf, at de Hemman, hwilka blifwa förmedlade til et mindre Hemmantal, icke desto mindre bibehällas wid deras förut innehafde Skog och Utmark, pä det at genom upodlingar dermf berörde Hemman i framtiden mä kunna upna den godhet, som kan swara emot deras förra oförmedlade Hemmantal, pröfwade Ständet enhälligt skäligt, at bwad Utffottet sälunda föresiagit och hemstält för dest del bifalla; Hwilket genom Utdrag af Prvtocollet ffulle de öfrige Respeetive Ständen wördsamt och wäligen communueras.
Lx ?I0tOLOllo, P dll. ^Umgui8t.
Utdrag af Prvtocollet, hältet wid Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Beswärs- och Oeconomie - Utskotts sammanträde, den 20 Julik 1.809. S. D. DL Den 11 Augusti. 9AZ S.
D Dä i anledning af Herr Prosten ?ebr kollen L-t8j)!tr8sons lil Hägwördige Preste-Stän» det ingifne och til Utskottet remitterade Memorial, Utskottet tog under öfverläggning den fräga, huruwida de Hemman, som undergäct förmedling, böra efter deras oförmedlade Hemmantal, deltaga uti allmänna wägars rödjande och at fästom följd deraf, Kongl.
Brefvet as den 22 September 1790, borde til sin werkan uphora; sä inhämtade Utskottet, at hwad Kongl.
Maj t derigenom i Räder forordnat, endast bade afseende pä de omständigheter, dä npa wägdelningar förehafva och at derwid 52 §. af 1734 ärs Kongl. Resolution pä Allmogens allmänna Beswär, sä mycket mindre borde tjena til rättesnöre, som sistnämnde Stadgande grundar sig pä det skäl at derigenom skulle förekommas de olägenheter och beswär, som af förändringar uti wägdelningar, ne nödwändiqt skutte upstä; Och enär Utskottet nu äfven fann, at derest lindring uti Allmänna Utskylder icke skulle wara en följd utaf skedde förmedlingar, ändamälet dermedskulle förfelas; sä ansäg wäl Utskottet ä ena sidan, sig icke böra tilstyrka Herr Prosten einarsson!; anmälan, men äfven ä den andra, föresiä, at skäl til rubbning nti skedde och faststälde wägdelningaricke mä hämtas af förmedlade Hemmans begäran, atutiwägrödjning erhälla lindring.
Hwilket genom Protocolls-Utdrag Riksens Hogloff.
Ständerwördsamt hemställas ffulle.
Lx protocollc», k. f. dletrsl.
Utskottets Secreterare.
Hwilka bägge såsom rörande samma ämnen tilsammans begärdes pä bordet.
Ut - 936 Den 11 Augusti.
Utdrag af Protocollet, hällit hos Högwördige Preste - Ständet den Z Augustt isog. S. D. Uplästes och remitterades til Riksens Höglofl.
Ständers Allmänna Beswärs- och Oeconomie - Utstött ct af Profeflorn Doctor i'
LXL, lil Ständet ingifwit Memorial om förekommande af de olägenheter,, hwilka igenom den pä ätffilliga ställen öfwerhand tagande Flygsand, blifwa flere orter i Skäne tilfogade; hwarom underrättelse genom Protocolls-Mdrag stulle de öfrige Respective Sländen wördfamt och manligen meddelas.
Lx ?rotoco!Io, P Almguist.
Ständers Allmänna Beswärs- och O-conomie Utstötts Betänkande, angående de indelle Regementernes Monderings persedlar.
Til Utstöttes handläggning hafwa i detta ämne s:ne hos Höglofl.
Ridderstapet och Adeln ingifne Memorialer blifwit remitterade, det ena af Cancellisten uti Kongl. Majus Justitiä Revision, Herr K. vv. dti-Lle, om nödwandigheten deraf, at de indelte Regementernes Monderingspersedlar, som af Rote - eller Rusthällande böra anffaffas, warda sa sällan som möjligt är, förändrade , samt det andra af Herr Ryttmästare» och Riddaren af Kongl. Majus Wasa - Orden, Grefwe frölick, innefattande, utom detta ämne, äfwen det Förslag, at Wästgötha DragonRegemente mätte förwandlas til Jnfanterie.
Ut - Den il Augusti. 9Z7 Utffottct har ivid granssning af detta senare Memorial, i hwad det angär dea föreflagne förändring, n af nysinämnde Regemente, såsom rörande er Commandomäl, hwilket, enligt Regerinsformen, allenast pä Kongl.
Masts höga förordnande ankommer, funnit sig icke kunna gära annat afseende, än tilstyrka. at samma Memorial singe til Kongl. Majtts
Nädigste godtfinnande t underdänighet öfwerlemnas.
Beträffande äter Herr ärrLles Memorial, samt den del af Grefwe Frölcklls, som innefattar önffan om ständigt bibehällande af de en gäng anbefalteMonderings persedlar, harUtffottet, med fullkomlig öfwertygelse om rättigheten af denna yrkade princip, trott sig böra hemställa, om icke Riksens Högloff Ständer skulle anse det wara lämpeligt och til ändamälets winnande nödwändigt, at hos Kongl. Maj:t i underdänighet anhälla, det täcktes Hans Mant säsom et ytterligare prof af sina hulda och landsfaderliga omsorger för sina tMgna, men af krigets olyckor djupt tryckta undersätare, allernädigst förordna: * 1:0
At förteckningar för hwarje
Regemente ffyndesammeligen uprättas öfwer alla de Monderings-persedlar, hwilka hädanefter och för alltid skola af Rotarne och Rusthällen presteras, samt at deräst nägon förändring eller tilökning af detze persedlar, skulle i framtiden pröfwas nyttig, Rote- och Rusthällarne mä blifwa berättigade, at inför Kongl. Masts Befallningshafwande i det Län, innom hwilket Rotarne eller Rusthällen äro belägne, fä sig förklara, huruwida de, utan för stort lidande och kostnad kunna de föreflagne nya Monderings-persedlarne, hwarä modeller - 953 Den 11 Augusti.
Veller böra wara til hands, anskaffa, samt inom huru länq tid sädant kan werkställas; och at Nådig fastställelse ä Förslaget förden nya persedeln ej dessförinnan mätte följa, och s o At de Kongl. Stadgar och Författningar som wid answar förbjuda Regements - och Compagnie - Cheferne, at föreflä nägon ändring uti Regcmenternes gamla Uniformer, mätte i Räder uplifwas, straffet för den, som wägar bryta deremot, ssärpas, samt Kongl. Maj t förklara sin Nädiga wilja wara, at icke tilläta annan förändring uti indelte Regewenternes beklädnad och Mondering än den, som af förändrade tiders stick eller til bewarande af manskapets hälsa, oumgänglig finnas.
I sammanhang med detta ämne, har Utskottet icke utan största deltagande kunnat påminna sig hwad kostnad och olägenhet de sieste
Officerare under sistförsiutne ären mäst widkännas genom de dä anbefalte täta förändringar utaf Uniformer; Och Utskottet har trott sig äga fullt stät til den'anmärkning, at under f. d. Konungens sista Reqerinqs-är, dä landet warit merautblottadt, dyrheten högre, samt Guld och Silfwer i allmänna rörelsen sällsyntare än nägonfin tilförene, hade likwäl Offieerarnes Uniformer wid siere Regementer warit sä utsirade med dyrbara Galoner och Broderier, at sädant aldrig ditintils i wärt land warit brukligt.
Utskottet hyser wäl den säkra öfwertygelse, at under wär nu warande AllerNädigste Konungs milda och rättwisa Regering sädane mot Allmänt och enskilt wäl stridande anstalter ei kunna komma at anbefallas, men pä det Swensta Officeraren mät - Den IL Augusti. 9^9 te blifwa för ewärdeliga tider försäkrad, athan icke stall behöfwa sakna sit lifsuppehälle eller fördjupa sig i stuld, för at kunna underhälla en lysande Uniform, som kanske inom nägra mannder komme at, med lika kostnad, som den blifwit tilwerkad, äter förändras wägar Utstottet hemställa, om icke uti Riksens Ständers underdäniga strifwelse, tillika finge inflyta nägre uttryck, hwilka, utan at pä minsta sätt blifwa särande för Kongl. Maj:ts ädla hjertelag, eller träda dest höga rätt för nära, tilkännagäfwe Riksens Ständers underdäniga tilförsigt, at Kongl. Mast mätte för sig och sine efterträdare stadga en sädan Lag, som hindrade det Officerarne nägonsin hädanefter kunde betungas med för mycket kostbara Uniformer, samt at förändringar deruti mätte högst sällan och alldrig onödigtwis päbjudas.
Hwilket alt til Riksens Högloft.
Ständers eget ompröfwande wördsammeligen öfwerlemnas.
Stockholm den 7 Augustt 1809.
Ridderstapet och Adelns wägnar. flob. O.
Oxen8tjsrnL.
Pä Högwördige Preste - Ständets wägnar. ^laZli.
LtLAnclius.
Pä det Loft.
Borgare- Ständets wägnar.
L. js. 8 c b ö 11 kl e r r.
Pä det Hederwärda Bonde Ständets wägnar.
L. Lri 0 5 8 0 11. L'.
Ut - 940 Den il Augusts. Utdrag af Protocollet, bällit wid Riksens Höglofl.
Ständers Allmänna Beswarsoch Oeeonomie-Utstötts sammanträde, den 6 Julii rLos. S. D. Föredrogs ä nyo det af RiksdagsFullmägtigen för Wadstena Stad, Herr Borg. mästaren r^riL (-esslin, til Wällosi.
BorgareStändet den 26 sistl.
Junii ingifne och derifrän til detta Utskott remitterade Memorial, hwaruti förestäs, det matte Städernas Magistrater tillätas, at under Titel: fribref, utan afgift til Kongl. Mast och Kronan, med Posten afsända alla de Skrifter och Handlingar, hwilka i och för deras
Ämbete» til en eller annan ort böra afgä.
Wid granskning af detta Memorials innehäll, fann Utskottet, at dä det samma allenast angär et ämne, hwarmcd Beswärs' och Oeconomie-Utskottet emot 53 §- uti Regeringsformen af den 6 Junii innewarande äe, cs tilkommer at sig befatta, nägon annan ätgärd af Utffottet härwid lämpeligen ej kunde äga rum, än at sädant hos det Högtärade Borgare-Ständet genom Protocolls-Utdrag anmäla, med hemställan om icke oftanämnde Memorial, hwilket bärwid ffulle bifogas, mä kunna öfwerlemnas til handläggning af det Utffottet, som med Stats-Werkets förwallning och styrelse äger befattning.
Lx krotocollo, k. dretsel. . - Utstottcts Secreterare.
Den 11 Aubust!. 9^1 Herr Grefwen ocb Landtmarstalken föresiog, at detta ämne mätte hwila til dest Borgare-Ständets Beslut derofwer hunnit inkomma.
Utdrag af Protocollet, hätlit wid Riksens Höglofi.
Ständers Allmänna Beswärsoch Oeconsmie - Utstötts sammanträde den 10 Julii 1309. S. D. Lät ULstottet sia föredragas twänne af Utstottets Ledamot, Riksdags - Fullmägtigen för Carlscrona Stad, Handelsmannen aflemnade Memorialer, undertecknade, det ena af ätstillige uti Calmar boende delägare i Allmänna Brandförsäkrings - Inrättningen, och det andra af Herr lllack8on, jemte Herr Handelsmannen ^ frän Carlshamn, in nefattande bagge klagan deröfwer, at den berörde Inrättning tilhörige Fond, enligt en den 14 Augusti 1803 utfärdad Kungörelse, blifwit stiljd i twänne, under gemensam styrelse och förwaltning lydande, men til utgift och inkomst aldeles ätstiljde Castor, den ena för Stads - och den andra för Landt Egendomar; uti hrvilken sälunda widtagne författning» den bemälte delägare ansett icke kunna bestä med de wid Werkets Inrättning är 1782 öfwerenskomne wilkor, de anhälla mn ändring och at Werkst mätte äterföraS pä samma fot, som förut.
Efter öfwerläggning i detta ämne och sedan alla dithörande nödige uplysningar blifwit infordrade och begagnade, stadnade Utstottet i följande c
Be - L4s Den 11 2lugl>stk.
Bes Ut:
Som Kongl. Kungörelsen, angäende Inrättning af en Allmän Brandförsäkring den 15 April 1:82, uti 8 Art Stadgar, at om Werkets Revisorer i anseende til sjelfwa Reglementet sinna nägre förbättringar eller ändringar nödige, stola de derom träda i gemensam öfv erläggning med Direetionen, samt i händelse
Mälen gro af större wigt med samtelige härwarande Jnteressenter och stuteligen hemställa deras tankar derom til Kongl.
Majus Nädiga bepröfwande, sä framt pluraliteten af Directionens Ledamöter, Revisorer och tilstädes warande
Jnterestenler efter til räknande funnit sädanr hemställan de nödigt; Altsä och dä Kongl. Kungörelsen d. 22 Augusti 1808 utwisar, at den derigenom förestrifne förändring blifwit widtagen, med afseende ä det underdäniga Förslag til Inrättningens förbättring, hwarmed Direetionen af Allmänna Brandförsäkrings - Fonden, efter öfwerläggning med Werkets Delägare och Revisorer, til Kongl. MajU i undcrdänighet inkommit, ansäg Utskottet sig nu med denna fräga icke kunna taga nägon befattning; Hwilket genom Utdrag af Protocollet, skulle til Riksens Högloft.
Ständers eget widare ompröfwande wördsammeligen öfwerlännäs.
Lx LrotocoUo, k. Utffottets Secreterare.
Utdrag af Protocollet, hällit wid Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Beswärs ock - Den 11 Augusts. 94z och Oeconomie - Utskotts sammanträde, den 19 Julik 1M9.
Företogs äter twänne särftilte. af Herr Majoren Friherre (u l Henrichofsamt Herr H fwer - Jägmästaren Silfverhjelm til Riddcrftapet och Adeln ingifne och til Utskottet, den 1 i denne Mänad, remitterade Memorialer, angäende ätftillige föreflagne indragningar af Ämbeten och tjenster, m. m. Wid Lfwerläggning om de t desse Memorialer punctewis uptagne ämnen, fann wäl Utskottet de samma förtjena all möjlig upmarksamhet, hwarföre det äfwen more af wigt, ak de sä fort möjeligen sse kunde, til nödig handläggning blifwa uptagne; Men som af dessa ämnen, Utskottet endast ansäg ykde puncten i Friherre kos. seg samt i:sta och 4 de puncterne af Herr 8Ukverhjelms Memorialer, säsom rörande Allmänna Oeconomifta ärender, enligt sz §. i Regeringsformen, höra til Utskottets arbets omfattning. besiöt Utskottet at genom Protocolls Utdrag detsamma hos Högloft.
Riderskapet och Adeln anmäla, pä det de öfrige puncterne mätte til »vederbörlig ätgärd kunna remitteras.
Lx ?rotocoIIo, Utffottets Secreterare.
Ständers Allmänna Beswärsoch Osconomie-Utftott den 22 Julii isoq. S. D. FSe §44 Den 11 Augusti. S. D.
Föredrogs et af Herr Handelsmannen Kutk til Wällost.
Borgare - Ständet rngifwit och derifrän til detta Utstött den 15 i denna mänad remitteradt Memorial, inne, fattande hemställan, om icke den, Lnleä Stad hittils Åliggande styldighet, at ärligen til Staden införa 910 Tunnor Salt, kunde i anseende til en förminstad afsättning i Landet inskränkas til blott ^ del af detta qvantum eller ätminstone nedsättas til 4.50 Tunnor, såsom i närvarande omständigheter emot behofwet swarande.
Utskottet ansäg denna fräga, som egente, ligen endast rörde en enskilt Corporation, ensligt
Regeringsformen icke höra til dest befattning ; hwarföre Utskottet, som fann nägon handläggning dervid säledes icke kunna widtagas, beflöt at Protocolls-Utdrag härom skulle afgä, samt Herr Uurks Memorial til Wällofi. Borgare-Ständet äterlemnas.
Lx krotocoUo, k. bletrel.
Utffottets Secreterare.
Ständers Allmänna Beswärs - Oeconomie°Ut. stotts Protocoll, hållit den 28 Julik 1809. S. D. Företogs Herr Rector Scholä Magister 6.^..
Lilkvei Ltolxes frän Högloft.
Ridder - Den 11 Augustt. 843 derskapet och Adeln til detta Utskott remitterade Memorial, angäende Allmänna Upfostringsanstalten i Riket.
Wid öfwerwägande af hwad detta med lika sann styrka som warm tänsta för Allmänna uplysningen författade Memorial innehäller, fann Utskottet det samma icke kunna hänföras til de ämnen, hwilka ankomma pä dest handläggning.
Af aktning för Författarens wackra syftemäl-' nya Stiftelser för uplysningen, hwarigenvm i synnerhet de til högre nytta i Samhället ämnade ynglingar lämnades mera oinskränkte utwagar at ledas til Kunskaper, dygd och seder, ansäa likwäl Utskottet sig häraf böra hämta anledning til yttrande af den önskan, at nämnde Memorial, som wördsammeligen skulle til Högloft.
Ridderffapet och Adeln aterlemnas, pä behörigt ställe upnädde en sadan til werkställighet ledande ätgärd, som ämnet förtjenar.
Lx LrotocoUo, k.
Netgel.
Utskottets Secreterare, Lades pä bordet.