Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Fångantalet i detta hufvudfängelse, hvilket merendels varierat emellan 70 och 80 om dagen, har just nu uppgått till del öfverdrifna antalet af 108; och när dessa måste förvaras i 7 å 8, mestadels små, rum, — det högsta sorn finnes att tillgå, — är uppenbart att classificalion efter brottens egenskap ej kan iakttagas, att svårighet möter till och med för afskiljande af könen och af bysättningsfångar, äfvensom än mera för lösdrifvares afskiljande och de fångars afstraffning, som skola sitta på vatten och bröd eller undergå enkelt fängelsestraff, samt att fördenskull de grofsta brottslingar stundom icke kunna afstänga? från gemenskap med öfriga fångarna.
— Nästan än sämre är tillståndet inom Alingsås häkte, der fångrummen endast äro fyra.
Ett skyndsamt afhjelpaude af dessa stora och genomgripande olägenheter påkallas således af yttersta nödvändighet; och hjelpen står äfven att snart nog vinna, om medel för ändamålet anslås.
I Wenersborg qvarstår, lyckligtvis, ännu en större Kronan tillhörig solid stenhusbyggnad, väl och sundt belägen nära intill gamla fängelset, nemi. förra kronobageri- och magazinshuset, som för närvar, är uthyrdt lill enskild man, med kort uppsägningstid.
Enligt till K.
M. ingifna ritningar och kostnadsförslag, kan denna välbthållna byggnad, utan rubbning af yttre murarne och taket, inrättas till hufvudfängelse med celler och andra förvaringsrum samt tjenliga arbetssalar och boningsrum för vaktmästaren och vaktbetjeningen: och bibehålies då tillika, såsom jag det föreslagit, gamla fängelsehuset, för inrättande derstädes af marketenteri, sjukrum och bysättningsrum, — det licia genom särskilda fånggårdar afdeladt, hvartill localen er - 5i8 D c 11 26 Mars e. m. bjuder tillfälle; så kan följaktligen, innan kort, allmänna fångvården inom Elfsborgs län komma på god fot, isynnerhet när, såsom jemväl är tillstyrkt, Alingsås mindre häkte tills vidare underhålles för dermed afsedt ändamål af nattlägersställe för fångtransporter och afstraffningsslälle för sådana mindre förbrytelser, som kunna försonas med några dagars enkelt fängelse, eller fängelse vid vatten och bröd.
— Från R.
St:s sida erfordras härtill, att 1:0, omförmälda Kronans byggnad, förra bageri- och magazinshuset, jemte dertill hörande rymliga tomt och goda hägnadsmurar, upplåtas för fångvårds-inrättningen; och 2:0, att omkring 35,ooo rldr anvisas till betäckande af ombyggnads- och inredningskostnader, inberäknadt fånggårdarna och gamla fängelsets inrättande på ofvanberörde sätt; och skulle sådant nu ske, och medlen blifva snart tillgängliga, i mån af behof, samt åtgärder för verkställigheten få genast vidtagas, är nära nog säkert, att allt kan hinna blifva färdigt och i ordning för bättre och regeimessig fångvård inom 2:ne års tid, — det högsta dröjsmål den närvar, bedröfliga ställningen äfven medger.
Jag ber att få härå fästa H. StatsUtsk:s synnerliga uppmärksamhet, hvarvid jag får tillägga, att byggnadsarbete af sådan beskaffenhet, som det ifrågavar., ej gerna kan öfverlåtas åt enskild entreprenör, utan torde, företrädesvis, höra verkställas under någon skicklig architects eller byggmästares ledning och tillsyn, då för öfrigt den fördel kan vinnas, att gifva sysselsättning åt de flera arbetsfångar, som förvaras uti Wenei-sborgs länsfängelse, i brist af utrymme i correct.inrättningarna, äfvensom åt de lösdrifvare, sorn tillfälligtvis der vistas.
Hr Ribbing, Arvid, hade inlemnat följande anförande : Vid Hr Lagerbjelkes motion om bötesförvandling efter 5 cap.
StrafF-b:n, får jag, på de skäl mitt anförande innehåller, afgifvet vid Hr Cederschjölds förslag om strängare straff för hvarjehanda öfverfallande, förstnämnda motion understödja och fästa uppmärksamheten derå, att ett Hr Just.- ombudsmnnnens förslag till förändrad lag i samina ämne icke afsett de fall, som jag i mitt anförande upptagit, och som visa, att, efter nuvar. sätt att tyda förvandlingslagarna, den nära oskyldige ofta blir lika hardt straffad, som den skyldige, hvilken lagens svåra brist deremot Hr Lagerbjelkes motion synes åsyfta att afhjelpa.
Hr Ribbing hade likaledes inlemnat följande:
I stället för att mera utförligt utveckla det förslag till Den 26 Mars e. m. 5ig landtbruksskola för de 3:ne Småländska länen, som jag väckt, får jag vördsamt åberopa bilagda underd. utlåt, härom från Landtbruks-academien och begära, att anslag måtte ske blott för en lägre landtbruksskola eller för bildande af lättare, till belopp som förslaget upptager.
, dit min motion torde blifva remitterad, anse för bifall å densamma nödigt, att inhemta flera skäl dertill och upplysningar i ämnet; så innehållas de uti de 3:ne landshöfdingarnes i Småland tind. skrifvelse i Januari 183g, ang:de detta ämne, som finnes i Kammar-expedition, derifrån det, sent omsider, lyckats mig att få del, ej mindre af underd. skrifvelsen, än af Landtbruks-academiens, på grund deraf upprättade förberörde und. förslag, handlingar, af hvilka det synes mig att H.
StatsUtsk. icke bort förblifva i saknad, då K. M:s nåd. propos. dit öfverlemnades, innehållande att statsverket vore i behof af ett visst årligt anslag för landtbruksskolor, stort 20,000 r:dr b:co.
Dat. i83g den 29 Juni.
Inkom den 3 Juli i83q.
Underdånigste Memorial.
I nåd. skrifvelse af den 12 Mars i83g, har E. K.
M. anbefallt Dess Landtbruks-academi att afgifva så viii plan till inrättande af ett landlbruks-instilut för Småland, som ock ett förslag öfver de dertill erforderliga kostnader, på grund af E. K. M:s Bef:h:des i Kronobergs, Jönköpings och Calmar Ian und. framställning, rörtde det jorbrukande fol kets i Småland, behof alt inom detta landskap få inrättadt ett sådant landtbruksinstitut, som vid Degeberg i Skaraborgs län, hvars stora inflytelse till jorbrukets förkofran i Sverige blifvit af dessa länestyrelser vitsordad; men de förmena, dels att de framsteg, som jordbruket i Westergöthlands jordmån derigenom gjort, icke vore af den art att kunna lämpas tili Smålands derifrån mycket afvikande locala beskaffenhet, och dels att institutet vid Degeberg nu mera så vore anlitadt och uppfyldt, att det vore svårt, om ej omöjligt, att der finna plats för elever och rätlarelärlingar.
Till underd. efterkommande af E. K. M:s nåd. befallning, får Landtbruks-academien anföra, att behofvet af undervisningsanstalter för jordbruket är obestridligt
Man har i allmänhet skött denna, den vigtigaste af hvarje lands näringsgrenar, hvars bedrifvande med full ändamålsenlighet for drar ett ur nästan alla vetenskapsgrenar samladt kunskapsförråd, såsom behöfdes blott menniskans fysiska kraft, och berodde afkastningen endast af väderlekens större eller mindre förmånlighet för årets vextlighet.
Det är visserligen ett lyckligt tidens tecken, att folket börjar inse att förhållandet borde vara annorlunda, att det önskar och begär en undervisning, som i materielt afseende är den vigtigaste, hvarpå allmänna medel och enskildt arbete kunna användas.
Vidden och omfattningen af en läroanstalt, hvarmed 5ao Den 26 Mars e. m. åsyftas befordrande af landtbrukets förkofran, beror af föreställningen om den ståndpunkt, hvartill landtbruket undergifna förhållanden vilja eller möjligen kunna uppdrifvas.
Undervisningen i landthushållningen har tvänne sammanhörande, men skiljda afdelningar.
I den ena är fråga förnämligast om öfning och färdighet att ändamålsenligt använda erforderlig redskap till jordens bearbetande, i hvilket fall jordbruket är en konst; i den andra, som har för afsigt att meddela kunskap om de naturens egna lagar, efter hvilka jorden kan bearbetas och behandlas så, att den i förhållande till arbetskraft och tid kan frambringa den högsta möjliga afkastning, blir jordbruket på en gång både vettenskap och konst.
Högsta målet, som är att söka, kan endast vinnas genom en läroanstalt, vid hvilken kännedom af båda delarna kan förvärfvas.
Deraf följer likväl icke, alt alla, som egna sig åt jordbruket, borde förvärfva högsta måttet af kunskaper, som der kunna inhemtas.
Alla medlemmar i ett samhälle kunna icke befinnas i enahanda förhållanden.
Alla måste likväl samverka till det helas gagn, i hvad livar och en förmår, den ene med sin fysiska kraft och förmåga, den andre medelst användande af förmögenheter, som utvecklas genom förståndets högre bildning.
Läroanstallen, för att fullt svara mot sitt ändamål, måste således kunna gagna begge.
En sådan läroanstalt, tagen i sin vidsträcktare mening, omfattar båda dessa classen, och behöfver i lärarepersonal: 1:0 en föreståndare, som har närmaste ledningen och styrelsen af inrättningen, hvilken tillika undervisar i agronomi, agricultur och boskapsskötsel; 2:0 tvänne andra lärare, emellan hvilka fördelas undervisningen i de delar af chemi, matliematik, mekanik, praktisk jordmätning, fysik, botanik, zoologi och mineralogi, som i landthushållningen finna tillämpning; 3:o en lärare i boskapsläkare-konsten; 4:o en lära re i räkning, skrifning och linear-ritning; 5:o en lärare, som på fältet inöfvar i det egentligen praktiska åkerbruket, samt i användandet af dertill erforderlig redskap; 6:0 en snickare och en smed, som undervisa och handleda i slöjdeocli smidesarbete, till förfärdigande af ändamålsenlig åkerredskap.
Inrättningen fordrar vidare i materiel: 1:0 en större jordegendom af tillräcklig rymd, för sysselsättning af det antal lärande, som der skola inöfvas; 2:0 åbyggnader, till inrymmande af lärare och lärande, för lärosalar, mathållning m. m.; 3:o böcker, modeller och instrumenter för undervisningens behof.
Den första af de två classerna, hvartill räknas alla de, som antingen sjelfve äro i besittning af jordegendom , eller hafva för afsigt att, såsom arrendatorer eller inspectorer, för - tr Den 16 Mars e. ra. 5a 1 förvalta andras egendom, och som i förhand inhemtat nödiga förberedande kunskaper, skulle blifva delaktig af alla delar af undervisningen, som vid inrättningen lemnäs.
Den andra classen, bestående af sådana personer, hvilka kunna hänföras lill dem, som i det Svenska jordbruket kallas rättare, och som i allmänhet räknas till arbetsclassen, skulle inskränkas till den undervisning, som lemnäs af läraren i jordbrukets utöfning å marken, i skrifning, räkning, linearteckning, husdjurens skötsel och allmänna sjukdomar, kännedom af de i landet varande sädesarter och fodervexter, samt slutligen i förfärdigande af jordbruksredskap.
Örn det antages, att vid läroanstalten, inrättad efter föregående grunder, skulle intagas 24 s. k. fättare-lärlingar, samt 6 fri-elever af den första classen, sorn likväl böra betala sin mat å din värdshusinrättning, som å läroanstalten för sådant ändamål bör finnas, samt att det i öfrigt finge bero af föreståndaren att emottaga så många elever och lärlingar, sorn sig anmäla och finna utrymme, emot öfverenskommen betalning, som af hvar och en borde erläggas; så uppgå kostnaderna, förslagsvis beräknade, till nedanskrifna belopp: en föreståndare i årlig lön b:co r:dr 2,90,0, två lärare i de under N:o 2 i föregående uppränning anförda ämnen, med hvardera 1000 rtdr b:co i lön och 200 r:dr i kostpenningar 2,400. en lärare, som under vintermånaderna, från den 1 Oclober till den 1 Mars, undervisar i veterinär-kunskap, i lön a5o rtdr och kostpenningar 100 r:dr . 35o. en lärare i räkna, skrifva och linearteckning, i lön 500 rtdr, kostpenningar 200 rtdr . 700. en lärare i åkerbruksarbetet, lön 800 r:dr, kostpenningar 200 rtdr 1,000. en snickare och en smed, med hvardera 200 rtdr i lön 400* expensmedel till inköp af böcker, instrumenter och materialier för linearteckning m. in 4°o. husrum, säng och sängkläder, ljus, eldning, mat m. m. för 24 fri-lärlingar af andra classen, beräknadt till 66 rtdr 32 sk. för hvardera, tillsammans ....
1,600. rum, säng, och sängkläder, ljus, städning rn. m. förö fri-elever af första classen till 66 rtdr 3a sk., för hvar, • • * . • ■ • , • . . . , . . , 4oo. detsamma för 6 lärare . 4°°* Summa btco rtdr g,65o.
Om en jordegendom skulle anskaffas för Statens räkning, så ökas omkostnaderna, likväl blott engång för alla medföljandet egendomsvärde, förslagsvis antaget till rtdr btco 100,000.
Transp. 100,000, 4 11. : • 66 5aa Den 26 Mars c. m.
Transp. 100.000. särskilda: byggnader-för läroanstaltens speciella behof, minst 5,ono. inköp af jordbruksböcker, modeller och instrumenter till samlingens begynnande 1,000.
Summa b:co r:dr 106,000.
Om egendomens årliga afkastning, för hvilken föreståndaren bör redovisa, skulle kunna beräknas till en behållning af 4,000 r:dr b:co, hvilka komma Staten lill godo; så återstå att af Staten ytterligare förskjutas 5,65o r:dr b:co årligen, hvilka åter ännu mera kunna förminskas genom beloppet af hvad betalande elever af första classen erlägga, men som icke kan till någon viss och oföränderlig summa upptagas.
Blcfve åter fråga om inrättande af en läroanstalt för tilldanande af endast den sednare classen, eller undervisning af rältare-lärlingar, samt alt antalet af dessa skulle bestämmas till 3o, hvilka för sitt vistande vid undervisningsverket icke borde erlägga någon afgift; så uppkommer, med antagande alt egendomen, å hvilken läroanstalten inrättas, tillhör en enskild man, följande förhållanden: en föreståndare med årlig lön b:co r:dr i,5oo. denne undervisar eller ansvarar på egen bekostnad för Undervisning i de empiriska reglorna för jordbruket, skogsskötsel, jordbruks-binäringar och boskapsskötsel ; en lärare som undervisar i handläggningen vid jordbruket om dertill erforderlig redskap och sättet till dess rätta användande, med lön af 800 r;dr och kostpenningar 200 r:dr 1,000. en lärare i veterinär-kunskap, som tillika undervisar i kännedomen om grässlagen, foderväxter, samt an1 dra till odling för färger, olja m. m. förekommande vexter, med 600 rtdr i lön och 200 r:dr i kostpenningar 800. en lärare i skrifning, enkel bokföring och linearteck ning, lön 3oo r:dr, kostpenningar 200 r:dr . . . 5oo. en snickare och en smed, såsom i föregående förslag, med hvardera 200 r:dr 4°0, trettio elevers boning och mathållning, beräknad lill 66 r:dr 32 sk. för hvarje . 2,000. éXpensmedel 3oo. - - Summa b:co r:dr 6,5oo.
Om åter läroanstalten inrättas å Statens egendom, som för ändanfålét anskaffas, så ökas kostnaderna med anskaffandet' af en sådan egendom och dess iståndsättande för underyi s n i n gs v er k.efs särskildta behof. ,«*•
Det är lätt att inse, att omkostningarna för inrätlnin - Deri iC Mars c. ra.
5a3 gen icke förökas i samma förhållande sorn antalet är större af dem, sorn der kunna erhålla undervisning.
Lärares aflöning och flera andra utgifter blifva desamma.
Det borde således kunna antagas såsom en stadgad grundsats, att en läroanstalt, så organiserad, att ett större antal lärande der kunna emottagas, har jemväl i ekonomiskt afseende företräde framför en eller flera, der endast ett inskränktare antal lärjungar finna utrymme.
Hattie synes ändamålet kunna befordras, om inrättningen på ett ställe kan erhålla alL den utsträckning, som med öfriga förhållanden och för handen varande omständigheter låter sig förena.
Med särskildt hänseende: till E. K. M:s Bef:h:des yttra.ni de om behofvet af en undervisnings-anstalt för Småland r på grund af local-förhållandenas olikhet med Westergöthi lands, å det ställe, der det enda i Sverige hittills befintliga landtbruksinstitut finnes iurättadt, får Landtbruks-academien underdånigst tillägga, alt localförhållandena i Sveriges olika landskap visserligen äro skiljaktiga, hufvudsakligen deri, alt vissa innehålla mycken bergstrakt, andra åter mera slättland, men dessa finnas likväl öfverallt blandade, ehuru i mycket olika relativ utsträckning af det ena eller andra.
Derigenom måste i hvarje undervisningsverk för jordbruket bådas egenheter afhandlas.
Den egentliga olikheten ligger dock i arbetssätten på slättland och på bergig, ojemn och ofta afbruten mark.
Allt det öfriga är för båda gemensamt.
Vid frågan om
Smålands enskildta behof af en undervisningsanstalt för jot bruket, vill det således synas som skulle icke ett större institut med tvänne classer vara för detta landskap särskildt af behofvet påkalladt, så länge en sådan finnes annorstädes i Riket och kan lemna tillräckligt utrymme för sökande till första classens elevplatser.
Deremot är det sannolikt, att en inrättning, efter det sednare förslaget, endast för andra classen, eller för sjelfarbetande jordbrukare och rättare, skall blifva för denna provins af stor nytta.
Stockholm den 29 Juni i83g.
På Landtbruks-academiens vägnar: Gabr.
Poppius. P. A. Granberg.
Till Kongl. Majit underdånigst.
Hr Ribbing hade ytterligare inlemnat ett så lydande anförande:
Det förslag jag framställt om presträltigheternas utgående i contant, i stället för nu in natura, anhåller jag få utveckla till bestämdare motion i afseende på verkställigheten så, att vederbör, kronofogde skulle uppbära, efter markegångspris, och redovisa pastor alla ordinarie presträttigheter, hvaremot de obeständiga skulle utgå i en bestämd och 5a4 Den 2G Mari e. m. årlig afgift, som af densamma uppbars, hvilken afgift skulle uppgöras genom conventioner i den ordning, som redan i fråga om presträttigheter är stadgad; och om, vid dessa conventions-sarnrnankomster, icke någon öfverensstämmelse kunde träffas, så skulle frågorna öfverlemnas till Konungens Bef:h:de, som ålåg afgifterna bestämma genom utslag , deröfver lind. besvär kunde hos K.
M. inom 3o dagar fullföljas.
I uppbördsproc. skulle kronofogden hafva 2 af hundrade.
Möjligen vid uppbörden uppkommande tvister om afgifternas rätta belopp skulle på enahanda sätt, efter försökt convention, om den ej lyckades, upptagas, afgöras och fullföljas.
Spanmålen skulle utgå utan förhöjning af forsellön, och tiden för uppbörden ej utsättas, förrän de, som utgöra presträttigheter, kunnat hinna förvandla desamma i penningar.
Hr Reutersvärd, Pehr Adam, hade inlemnat följande anförande.
Vid föredragning af min motion om mötes-passevolancen den 11 dennes, har Hr af Dalström erinrat, att han förmodade det min mening vore, att den i första alternativet 2tdra punkten föreslagna nedsättning af den årliga afgiften från 7 till omkring 5 rtdr 16 sk. btco per rote, endast afsåg sjelfva provianteringskostnaden under öfningsmöten, hvilken erinran jag anhållit att uti ett kommande plenum få besvara, sedan jag hunnit inhemta nödiga upplysningar, så väl i detta afseende sorn i hvad Gr.
Horn yttrat, hvilket jag nu går att fullgöra.
M. uti nåd. skrifvelse af den 2 Febr. i838 anbefallt bildande af en s. k. provianterings-direction för Uplands reg:te, hade denna direction, efter slutade möten, underdånigst tillkännagifva! ”det förmånliga resultat i |afse”ende på utiderhåjlsförsörjningen vid regttet, under i838 års ''rekryt- och regtts-möten, att portionspriset uppgått till ”endast 9 sk. 3ff^ rst. btco.” ...
M. i nåder befallt, att dylika försök innevar. år böra anställas med 10 regtten i särskilda trakter af Riket.
Enligt hvad jag af ett och annat af de gamla knekteconlracten, upprättade på 1680-talet, kunnat inhemta, lärer öfningsmötena blifvit bestämda till i4 dagar; och ehuru jag icke kunnat finna något stadgande om bort- och hemmarschen, samt om extra förplägning, rn. m., vill jag dock upptaga dessa utgifter, nemi.: i4 dagars möte ä 12 sk 3: 24. 4 dagars bort- och hemmarsch å 12 sk I: —- extra-förplägning å 2 sk. per dag — 36. sjukvård, lägerhalm och förvaltningskostnad torde böra upptagas till minst . . — 24.
Summa r:dr btco 5; 36. 13 en .16 Ma r> c. m. 5a5 Hr af Dalström torde hafva godheten påminna sig, att jag föreslagit omkring 5 r:dr 16 sk. b:co, hvadan jag, efter förestående beräkning, icke kan sägas hafva betydligt misstagit mig.
— Dessutom har jag med min motion mindre åsyftat nedsättning i passevolanee-äfgiften, om den skulle komma att elter 1844 -lrs utgång fortfara på samma grunder sorn hitintills, än att fonden måtte skiljas i i delar, — den ena för cavalleriet, och den andra för infanteriet, — af skäl som blifvit anförda; samt att de år, då öfningsmöte icke anbefailes, någon passevolance-afgift för det året icke må äga rum.
Emot den här uppgjorda beräkningen medger jag må kunna göras den invändningen, att för ett reg:te på ett år har man icke någon fullkomligt säker ledning för bedöinmandet af provianterings-kostnaden för flera regtten och flera år; men jag har derföre tillagt öfver 2-f- sk:r b:co per man om dagen, mot hvad provianteringen vid Uplands reg:te kostat,_som för 18 dagar gör omkring i r:dr b:co.
Jag yrkar dock att, såvida Gr.
Horns förslag icke går igenom, hvarom jag härefter kommer att yttra mig, det andra alternativet i min motion måtte antagas, hufvudsakligen utgående derpå, alt hvarje regtte malte få sin enskilda passevo lance-fond.
Hvad de stora öfningslägren åter beträffar, hvilkas nytta lärer vara obestridlig, torde den ökade kostnad, som dessa medföra, skäligen icke kunna drabba rust- och rotehällarne, utan andra medel för delta ändamål böra anvisas.
Slutligen, hvad angår Gr.
Horns förmenande, att mötesunderhållskostnaden för rotehållarne helt och hållet bör kunna dragas ifrån jorden; så hvilar detta förslag, efter min lanke, helt och hållet derpå, huruvida de ofvan omförmäldta knekte-contracten ännu skola ligga till grund för mötes-passevolancen, hvilket jag anser dem göra.
I sådant fall torde det vara nödigt att meddela följande utdrag.
Jag härtill den ändan valt det regtte, som ligger mig närmast, nemi. f. d. Östgötha infanteri, — nu mera ttsla Lif-grenadierregtlet.
Rubriken lyder sålunda: ”Fördrag emellan soldaterna och deras rotar uti Östergöthland, gjord af Landshöfdingen Stålarm och ratificerad ’’af H. M. den 7 Nov. i685.’'' s2- ”Och på det roten må vetta hvad han kneckten i lön ”årligen gifva skall, och kneckten hafva af roten at fordra, ”så häfver man med K.
M:s nådiga tillåtelse och godtfinnande, till rotens bättre styrko och uprättelse, såsom och ”eljest, att kneckten må, så i krigs- som fredstider, vara sä”ker at altid åtnjuta sin lön, velat giöra dermed den förordning, det lönen härefter årligen skal vara 25 daler ”kopparmynt, som skal årligen hetalas på 2 terminer — — — Den 36 Mars c. ra.
A3- ”Dessutom bör roten årligen gifva k neck ten en slup— ''klädning af vallmar til rock och byxor, jemte 1 parstrum’’por och ett par Svenska skor, hvaremot kneckten är skyl^- "dig, efter contraetets lydelse och för en billig erkiäntslo at ”arbeta hos sin rote när det af honom begiärs och han in”tet på commendering och sine exercitier sladder eller ock ”elljest sjuker är, — — — .. S 4- ... ”Förutan ofvan bemälde lön och släpklädning, skal rosten förse kneckten med torpställe och för honom uppbygga en stugu, med en förstuga, fähus med loga och lada, ”dertil en lialfspans utsäde årligen och äng till lass.
”Är ej eller kneckten tillåtet af sin rota truga eller for”dra matsäck eller fri skjuts när han till mötet blifver upbodat ”eller til audre sine enskylte ärenders förrättande idka, med ”mindre han icke sådant vil låta afräkna uti sin ulfästade ”och stadgade lön, dock at matsäcken icke kneckten öfver ”des värde anslås och beräknas.”
För Jönköpings, Kronobergs, Calmar, Elfsborgs, Skaraborgs, Vesterbottens m. fl. län, är lönen bestämd till 25 daler k. m., härunder inbegripne släpbeklädnad, bestående af rock och byxor; men deremot andra, såsom Westerås län 35 daler, Södermanlands 20 daler och en tunna spanmål; Helsinge och Gestrikland 4° daler, och för Wermlands län är lön bestämd i säd, kött och fläsk m. m.
Såsom numera ledamot af StatsUtsk., skall jag, när ifrågavar. motion der kommer att föredragas, meddela flera upplysande utdrag, t. ex. af K. circuläret den 1 Dec. 1812, Jag anhåller att detta anförande måtte få åtfölja min motion i samma ämne till Stats- och Ekon.Utskotten.
Remitterades till StatsUtskottet. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ till 11 om aftonen.
Lördagen den 28 Mars i84o. Plenum kl. 10 f. m.
Justerades 4 prot.utdr. för den 26 dennes e. m.
Den 28 Mars f. m.
Justerades pleni-prot. för den i4 dennes.
Fortsattes pröfningen af de sedan sista riksdag hvilande och af Gonst.Ulsk., jemte dess den 7 och 20 dennes pä bordet lagda memorial JN:o 5, uppgifna förslag till ändringar i Fikets grundlagar. 2o:de punkten.
Förslag till g r u n d
I ags-ä n d ri ngär, åsyftande r i k s d a g s - f ö r h a n d I i 11 g a r n as ordentligare och skyndsammare gång.
Litt. A. 109 §:n Regerings Formen.
1 :a perioden.
Ej må riksdag — — — frän dagen, dä den ä rikssalen öppnad blifviti skulle likväl — — — 27 fm RikdagsOrdningen. usta mom.
2:dra perioden. — — — Riksdagens början räknas från dagen, då den blifvit ä rikssalen öppnad — — — 80 §:n i:sta perioden.