Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
En sadan försigtighet anser jag wara nödig emedan almin» stone jag ej har sett den speciella förtekning ä personer, hwilka äro upförde pa pensions och benädnings-Sta» ten, icke eller har den ätföljt Stats-UtsckottetS betän» tande: och som, ester hwad jag har mig bekant, per» söner, hwilka bliswa öfwerflödiqa om wista inrätknin. gar indragas, nu af Stars-Utffottat äro öfwerflyttade pä Pensions-Stat, sä skulle möjligen genom ett nu genast fattadt beslut pa de grunder Herr Grefwe Vs !a 6»rsii- föreslagit, flere personer lunna bli obilIjgtwiS lidande och förfördelade.
Herr Grefwen och Lan dt.Marska lken uplyste i afseende pä Friherre Lti-öls motion, alt Gref. we Den is December. 557 rve Os Is Ogröies förslag hade afseende blott pä pensions och benädnings-Staren.
Friherre 8kgt-I von klolstsin anhöll i sädant sall atk särskildt afseende äfwen mätte göras pä hans anmärkning hwilken han äter uprepade.
Grefwe Os Ig Onräie yttrade sig wisier» kigen gilla Friherre 8raels motion, men amag tent> samma utgöra ett särkildt ämne, emedan densamma rörde löner och arfwoden, dä deremot Herr Greswens förslag endast haft afseende pä Pensions och benad» nings^Sraten.
Herr k^krenborg, Lasser ^Villielm, Utlät sig: att eburu han fullkomlig',, insäge rälthekel» i allmänhet af Grefwe Os ig Oarclies tö,stag, ansage han liklväl ej enligt med Constitmionens esprit, akt nu genast antaga del genom ett beslut, Utan lrod, de detsamma böra till Stars,Utskottet, såsom en wid Desi förslag gjord anmärkniig, remil:er..s. Herr ldorblisb OnrI l^roäeic:, erindra» de, alt här ej wore sräga v "
F»rtlaot,s antaaande genom ett beslut, utan att dä Grefwe Os I, Osräis önskat att desi förslag med de öfrige S^.n.. u-atte kommuniceras, Ridderskapet och Adeln kunde förklar» sitt godkännande deraf, säsom D.si egen anmärkning» He r r
Lkre nborg förklarade ännu en gäng, att han i desi hutwudsakeliga delar gillade Grefwe Os la Oaräies försiag, och att han i dcsia delar r,st »ch med gerna skulle antaga det för sitt, men ansaz icke desi mindre nödigt, att der enligt Evuftirnrionsn, §58 Den 12 December. säsom en anmärkning wid Skars regleringen, kill Skaks» Ulffottel remitterades, med betänkandet, som dit lärer älerga.
Grefwe Uovenlljslm, Larl, ansäg ej en, ligt med Constiruriouen, art någon annan proposition än kil! äterremisi kunve göras.
Herr K o tl> Iisb.
Ingenting hindrar, att ju Skanvet kan ! egenskap al anmärkning antaga be gjorde anmärkningarne jässm Desi egna.
Herr Grefwe» och LandvMarsValkeu gjorde proposition akt Grefwe Vs la Lskäiss anmärkning ffulle fä ärfölja ärcrremisien af Stars-Utskottets förflag till en Stats-keglering, samt äfwett med de andre Stänven communiceras.
Härtill ropades ett starkt Ja, men Friherre Osösrsrröpi, jsacolr, erindkade att en dylik Communicaricn nytz blifwik Herr LsrZKman bestridd, och således icke nu borde Matas.
Friherre LrssI von klolstsin, gjorde påminnelse om den anmärkning han med anledning af Grefwe Os !a 6ar6is8 yttrande, hade anfört.
Herr Landt,Marskalken swarade, att dett, na Friherre Lraöls anmärkning more i Protokollet up, kagen och sikulle äfwen kill Urffo te, medfölja.
Herr Kotbliob upläste ert Dictamen, sä lydande?
D5 Den 12 December. 5 59
Da jag nu wagar göra nägra anmärkningar tvid dek as Högloft.
Skaks.Utskottets öfwcrlämuade projecl kill Statens reglering samt åtskilliga indragningar, får jag förut äran nämna, att grunderne för hwad jag i mi» litairistk afseende ernar anföra, har jag inhämtat af någre kunnige och aktningswärde Militaire personer; I annat fall skulle jag icke yttra mig uti ämnen, som de fleste torde anse wara främmande för mig, och som jag gerna medgiswer, i det hopp att min gooq afsigt mera än min förmåga härwid assis.
Man behöswer icke göra stränga undersökningar för att sinna det Statens tillstånd fordrar all möjlig hushållning och att alla pä billighet och rältwisa grun» dadé indragningar böra iakttagas, men jag tror ait i synnerhet det Allmänna bästa bör assis och au Rikets förfwargt Werk, hwarpä D'8'll^ständiabet beror icke genom illa beräknade iilOeognin,,>r a» wh> Co psir, blir odugeligt till sitt stora ändamål.
2 g "'ill för stiga flere i min tanka orätt a p sii^c, i,,'rag,stugor pä Corvsir, hwilkaS duglighet notea och fl r»eldiga an, wändbarhet erfarenheten bestyrkt, och hwilka »idrag» »ingar borde lämpas pä andr« Coip.er a> mindre nyt, ta: Jag will endast anföra något om strong!.
Fält mät» ningS» och Slömäknings - Co p> rne, hwilka »ag med werkelig förundran sinner upsörde pa allmänna indrag» uings listan.
De twcone störst'
Wlliraire genier Swerige i senare tider ägt, hajma lik som flere af EuropaS största Härlörare för längre kill ullvaka insett Nyttan och nödwändigheten af en Topögraphisk CoipS:
Desie med flere stickelige Militaircr hafna olla ansett Topographien förtjena all möfljg vpu ärkscmhet, och de började att dana en Corps i detta afseende, genom inrättandet as Finsta reeot>»vjceringen, hwukm inrätt» ning Den 12 December. ning blifwit upliswad och pä mera wetenffaplig fot organiserad genom Fältmälvings - Corpsens stukande, pä grunder som gör den gsick-lig ckk lölia olika tide» hwarfs uplysnina i Milikaire wetenstkapen, pä ckk sätt som hedra dess Skiftare.
Förmodcliae! kälner hw r sch en alt FältmätningsCorpsens ffylvi ,seker äro att upmäka och affakka fullständiga, pä Astrouomiffa observationer och Trigonometri^, operationer grun» Vade Milikaire Chcpkor öfwer Riket, äUölide af Topographiffe, Slakistiffe och Vlilit arifka bcsikrimlil» gar öfwer Landet, förakta detaib rake plan-r och beskrifningar öfwer alla mibtaira positioner och söriwarS Inner pä aränsorne, anföra Fältmätning^ arbete: wid RikS^gränsorö bestämmande, affatta Krigs-Theatern, utse Läger, förrätta rekognosceringar , aftcknr Läger, Fältslag m. n>. samt alwen försatt, Charror i oeconowifft afseende. — Jag sräqar om icke en sädm Corps nu mer än förr är nödwändjg, dä Rikers gränsor sirs till en stor del förändrade, dä wär sörswms linea är af helt annan bcstg ffeuher än förr, och i händelse af ett krig, Theatern lätteligen torde bliswa pä orter dem wi i militairifft afseende aldeles icke känna.
Jag fcägar vm wi böra återbringa wär
Annee i det tillstånd den war för ;o ä ivo är tillbaka, da uti alla Europeiska Länder Krigs wetenffepcu stisit till en or jämförlig höjd, dä den blifwit hwad man kallar en wetenffop, font n an söker bringa till all möjelig fullkomlighet.
Man torde inwända, att Swcnsikarne fl», gos lika tapp.rt och lyckligare innan war Annee ägde nägon Fältmäknings eller annan Sclentifique Corps; att den store 6uflgf Carl den X. och Xll. äswerwunno halswa Europa.
Deria will jag gern» rnedgifrva, nien fär tillika ha'wa äran ltvara, att Sweriges nuwarayde farligaste Grannar wörö dä Var - Den rs December.
Barbarer, att nästan alla Nationer wars Awenskarne imderlägsne i Krigskonstcn, sani i Swerige h de erhäl» !ik en smlilomlighet, hwilken endast den ododlige 6v8v>i- il ^.vorr» och Hans lika odödliga Fälkherrsv kunde åstadkomma och grundlära, och som underhölls genom de beständiga krig, iom utmärkte denne store KonungS krigiske och tappre Esten: äd, res regeringar.
Nu är schällander helt olika.
Wara dä barbar,ske Grannar äro nu civiliserade, de äga en öswad och talrik krigshär, sammansatt af alla wapen, och der öfriga Europas Arméer antingen öbwenräffa eller eger, lera tvär; och man torde behag.
Underrätta sig, om icke ella dcha 2lrmö r äga Fältmätnings-Pontonniere» och Genie,Corpsrr, med flera anstalter som vereda ve» ras wapenlycka, deras krigsära.
Man torde ock inwända att wi hafwa en Fobtificarions Corps, som kan wcrkställa alt hwad Fält» MätniNgö-Corpsen har sig up tagit Jag kan icke an» nät än Medgisrva att wi hafwa en F itificatiouS Corp-, sä mycket heldre som dctz underhalls summa i Staten är upförd till elt ganska betydligt belopp, men för öf« rigt sär jag anföra Mande: Swrnska ForlisicalionS» Staten är ännu nära pä s mn>a fot till sammansätt» ning och storlek lom dä Swerige ägde Bremen Ver» den, Wismar, Vor och Hmtet.
Pommern, Liffland, Estland, Ingermanland och hela Fmlind hwilka Länder ägde och skulle äga en otalig mängd Fästningar, som astid behösdes dels ombyggas dels repareras.
Utan att wara Militaire bM-wer man enligt Win tanka blott underrätta sig om Fält» äminaS och För» tisicalions CorpserneS sammansättning och ändamål, sök att Fjerde Bandet N:o Z7« §62 Den 12 December. ott sinna der Fortisication i anseende kil! sin natur är aldeles still» ifrän en Topogrophist Corps, och att de man twifwel böra war, åtskilde, vin den paräknade nyttan af deni bagge stall winnås; ty genom deraS sammanbindande häi d r, att den en S eller andras huftvudsakiiga göromål >alla » glömsta, som förr stelt.
FältmätningS-CorpsenS bestämmelsr och göromål har jag förut uämm:
Fort ficarions föremal mstränker sig altid inom Fästninas och Fält FörstsnLningars up» förande, belägringar och i allmänhet alla sa wäl
Mi» likaira som Civila byggnader, hwarwid endast wisa instränkta förut utsedde punkter och posuioner utgöra föremålet för dest handläggning.
Dest, yrken fordra Utan twifwel en god underbyggnad och förklarande in» hämtande af kunst per, hälst en duglig Fornfication är aldeles oundgängelig uti ett Lands wäl organisera» de Förswars werk, nnn jag hemställ r kill hwarje Militarrs uplyste dömande, bcho^wer Swerige en nästan lika talrik
Fo,l stations S^t, bör Swerige hafwa en dylik ästan lik, orgenis-rad Corps nu, som da det ägde 40 större peh mindre Fästningar, dä deremot Riket genom förluster as Länder och andra wer eller Minore känd, ormker, för det närwarande icke äger 4 eller 5 werkeliga Fästningar; nu, da under ett Fält» tåg Fästningar oftast bcty.a i tel, Uktt, alt asaöreS pä sältet.
Alt detta oaqndr finna Wi Forkistation västan hell och hällit bibehållen och upförd i Staten till en kostnadssumma as 19.514 R.dr g st., och Fälkmätnings-Corpsen pä 2"dragn>ngs,Staten, fastän ven icke kostar mer än 8,152 R:dr.
D tta project lärer förmodeligen wara alstrar af samma Mtlikaire-genier, som föresiagik att j stället för Den iL December.
56Z för wista hela, halfwa C«valleri Regementet stkola förwandlas till Infauterie, och der) enligt wilt begrepp, Utan afseende pä loealcn i militaittstkt eller deconomistt afseende, som föreslagit förändring och indragning uti Trouppek, hwilka i anseende till sin dyrhet kanske böra till en del redueeras, men som med blodiga hufwUden ädagalagt deras nytta och flerfaldig» onwändbar» het, och deremot lämnat den Trolippe oförändrad, font oagtadk all sin werkeligeN Militairistka duglighet, i anseende till sin organisation och obetydcliga antal förmo» dcligen r Swerige under ett krig aldrig blir anwändbär.
Af hwad jag nu haft äran anföra kan nogsaMk infts, att min och jag hoppas flcreS tanka är att Fältmätning^ Corpsen bör bibehällas, 06) jag wädjak tili hwarje MilikarreS, till hwarje sakkunnigs owcltdiga smvöine, om icke dest bestånd är nödigt, pä det i händelse af krig, Staten icke skall sa »vidkännas fördubblade kostnader, ,ch likwäl äga owane och kanstke mindre kunnige personer, 0m icke denne Corps S bibehäl-r tande är enligt med wär tids sätt att söra krig, dä det NU förnämligast bestar
Uti marchers dirigerande, da Topocftapher äro i alla sall rödwä,digare än Fortificationister.
Wi äga nu en sadan CoroS, till största delen sammansatt äs Off rekare, som »frän yngre ären äro danade till sitt yrke, som erhållit, och, font jag Hoppas, framgent stola ers älla, stn milikairista bildning i den Krigs-Schola, lön, bär War nuwarande allernädigste Konung att tacka för sin ttliwarelse, en Krigs Schola, som oa ckavt sin stna inrättning stänkt Fäderneslandet en mängd tappre och skicklige Krigsmän.
Om denne Corps nu uplosts blir drst förlust nästan oersänelig; ty med fullkomligaste aktning för z6g.
Den l2 December. wär nu »varande Forkifieations Skak, tror ja-, ark en laon t>o. ät ö' v ai myck n kostnad. stulkc fordras, innan den j Topoaravhiffr ost ende uvnädde samma fullkomlighet, jamina bi!dni'g för ändamälcks Win, nande lom Fä-kmät^ibgs Corpsen nu äter, uko,n der all sammanblandning >:f deha Corvser mäste wara och ^'ljfwa olämpekig, sä'wida den regeln är sann: 2lrt ma r under samma Chef icke bär. sammanslå bera rningar af olika natur.
Deremot tror jag, att Fonificmior-s Scaren, uran förlust i något afseende kan till hälften indrag .s. Wi äge nu endast någre fä Fästni gar, 06) det stnlle j min tanka wa, rä olämpeligt ark bibehålla, en nästan kika stor Forti» srcations-Corps, som dä wi W0'0 nästan hela Nordens Vehärstare och ägde en otalig mängd Fästning r, pä hwilka ett krigs utgång ofta berodde, akt med en högst obctydelig indragning, bibehålla en lika talrik dylik Corps nu, som dä wi för nägra är sedan ägde Finland, Nästan lika gällande skäl som rala för Fältmätnings-Cormens bibehållande, synes äfwen tala för Sjömärnings Corpiene.
Wära gränser äro nu mycket förändrade och bestå till största delen af Sjökuster; wart förnämsta förswarsmedel emot wär mägrigaste granne, blifwer en talrik Orlogs. och Skärgärds Flotta; och e» tredjedel af wära widsiräckte Kuster och Skärgärdar ä>o ännu icke afmätre och bestulne.
Och NU wrll m n indr aa en wäl orqaniserad Sjömätninas Corps.
Om Swerige förut ägt en dy',k Corps skulle k«nste or »ilga oiyctor warit fv^ bygde.
Tiden allas wär läromästare, stall nog lära ost 4lt wi mäste jä war i miltkuristr afseende sorn i auora satt.
Den 12 December. 565 fall, rätta otz ester tidehwarfwens stigande uplySning, och att wi mäste, sä widt wär locale det tilläker och bjuder, organisera wär Armee i likstämmighet med andra Nationers.
Kastom en blick pä de Härar, som anföras af hela werldcns Läromästare i krigskonsten, och wi skole förkasta dct project, att med ett penndrag till intet göra de nästan enda Scientifiqua Corpscr uti wär ArwLe.
I anledning af hwad jag nu wägat anföra sar jag ödmjukast hemställa, att den summa, som hit» tills bliswit snwänd till F.llcmätnings Lorp^enS underhall, mä i Staten bibehallas, och i stället hälften af den summa, som är anslag n för Fonific>.tion Ludragas, af hwi>ken. om Statens tillgångar det medgiltva, Sjömätnings Corplen kunde unSerhällaS.
Sedan ankommer det pä Kanal.
M'j:t <ttr organisera detza sä wäl som andra Coroser. pä sätt
Han nödigt prölwar.
Detta tillhörer Wcekställaude icke den Lagstiftande Magtcn.
- För öfrigt sär jag anmärka följande omständigheter : 1:0
Med afseende ä den wärswad''
Soldatenknappa och ocillräckeliga aflöning har Stats»U'Eoitet föreslagit en tillökning af 2 ik: om dagen för A tillenet och Konungens Egit warfrvade Regemente, mm ukesiniit Mariniererne eller Orlo-js. och A miens F'o»- torne ifrån denna ganska tulliga och medelmä.tiqa lörmän, hwarjgenom de s mare fä k lk. mindre om dagen än de förre.
Skälet härtill kan ärminstone icke jag finna, da hwar och en känner att Sjö
Soldaternes tjenstgöring är lika trägen om icke trägnare ä» §66
Den i2 December. hen, som alw^r undra wärfrvade Soldater:
De hafi p>a flersal ig ä^ggaude,-; De s^ola wara bade Artillerister, Sjömän och Jnfaurerister, och denna tre» dubbla tjenstaöring sones berättiga dcm till lika stor om icke större asiönmg au an^ra wärswaoe Troiipper.
De hafwa wäl Z2 lik i mänadtelig lön; men derföre siks, ka de förrätta Artilleris med annat arbete! utan alt erhälla särffild betalning, da deremot andre Eorpser pndsä för Arbeten 2 ff. om daae».
Under-Officers, rena wid Slöstaten aro ä'w n aldeles uteglömde, 0- agtadt de halma samma behof af tillökning, sä mycker mer, som de jämförelscwis med Arkillcrie Under» Lss cerare aro wioa sämre lonke.
Jag kan således jeke anse annorlunda än obilligt att Sjö-Staten ffall warg mindre wäl länk, och hemställer akt för den mq anfläs lika aflöning, som för Artilleriet och Konun» gens eget wärfryade Regemente. 2:0 Af f. d. östgötha Cavallerie lära finnas r Ofwerste 4 Ryttmästare i Regements O.warkermästare och l Regements Stallmästare loner, hwilka utan rmiswel böra flyttas pä indragnings Staten, för att hemfalla Stars-Enstan wid Jnneha'warcnas afgänq.
Desta har jag i Ut!>ottckS projexr icke kunnat finna om de icke inbegripas under den summa af 2,ZOy R:d, som för Lif Grenadier Regementet star Upförd pä Jndragnings-Astan.
Om sä är förfaller
Miu anmärkning ; hekla afseende. Z:o Saknar jag pä Indragnings - Astan Upsala Academies Slall-Stm.
Dea är icke obetydlig och Staten synes icke böra af densamma graveras, dä Ac.demiens Ersta i proportio.i uran twifwel äc fökmögnare än Statens och man olägenhet bade kan Den 12 December.
567 och bör underhälla sin egen Stall-Stat.
Men kanske denna fräga tillhörer regleringen med Kungögärdarne.
4:0 Hwad som är föreslagit angående Kongl. Cancellie
Utdrag af Protokollet, hallit hos Högwördige PcesteS ändet d. 2Z Oct- 1809.
S. D. Hrad Rikens Högloft.
Ständers Allmänna Veprärs- och OeconomieUtstolt uti desi d. 2 dennes asgifna Betänkande i anledning af Hrr Doctor kakiLi Attmorial, angående söreflagen ahlman inrät ning af Sockne-Magozrner, hemställt och tillstyrkt, har PresteZrändet lili alla delar bifallit.
Hwilket härigenom stulls de Resp. MedS änden samt bemäldte Utstött wördsamt och wänligen tillkännagifwas.
Ut supra. l^x krotocoftc» I. kä. ^.1m<^vist. S. D.
Ständers Allmänna Beswärs- och OeconomieUtstotts i P,oko« cvlls Utdrag af den 12 nästledne Sept. afgitne yttrande, alt som Ukstotket hade sig bekant, att Rcksens Ständer till omedelbar granskning föreiagit frägan om inqvartering uti Städerne, och redan deröf- ' öfwer ingått i pröfning, havé Ul stöt et icke ansett siz kunna upptaga ett ifrån Högloft.
Ridderstapet och Adeln dit remitteradt Memorial af Capitaine» och Riddaren Herr Grefwe OoknL, angäen de inqwarterinq i Städerne äfwen för sädane der tjenstgörande
Mi ittnre personer, som der innehstfwcr egna hus.
Härtill kemnade Ständet sitt bifall; hwarom de Resp.
MedStänden samt bemälte Utstotk ZOS Den 4 November Härigenom skulle wördsamt och wänligen underrättas.
1U supra.
Lx krotocollo I. II). ^Iln^vik.
Utdrag af Prolocollet hållit hos Höawördge Preste-Standet chen 25 October 1809. S. D.
Efter uppläsande af Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Beswärs- och OeconomieU stols Betänkande i anledning af Herr Affefvren st. 6- Lalrns twänne sä'stildte hw- Walioft. BorgareS änder rngifne och derifrån till Utstöttes remitterade Memorial, angående fattigwärden i Riket, beftöt PresieStändet, att hwad härutinnan blifwit föresiagit och tillstyret till a.la delar bifalla; hwarom underrättelse skulle de öfrige Resp. Ständen samt bemäldte Utstött wördsamt och manligen lemnäs.
Lx krotocollo ^s. lill. tUm^vist. S. D. U'i PrntocollsUtdrag af d. 24 i denna mänad afgifwer Riksens Högloft.
Ständers LagUtstott det utlåtande öfwer Kongl.
Majrks till lltfiottet remitterade Nådiga Proposition, angående ändring uti 5 C m. g § Byggning ^Balken, akt som Högstbe'örde Nådiga Proposition asser en Regte, menlanst författning uti ett Landsbruks och Hushällsämne, hwilket efter särstildte loeala omständigheter - Den 4 November. Zvz ter till äfwentvrs mäste blifwa olika, och någon allmän för hela Riket gällande enahanda förestrift härom således icke är lämpelig, ansäg Ulstortet fg böra hemställa, om icke detta ärende, som ock i följd af desi egenskap redan uti förre Författningar är såsom ett hushålls mål handkeradt samt helt och hållet beroende pä Konungens Nådiga godtfinnande mätte till beredning af Riksens Högt.
Ständers Allmänna Beswärs' och SeconomieUkflott öfwerlemnas.
Härtill kemnade Ständet sitt bifall'; hwarom de Resp. MedStänden och wälbemäldte Utstött stulle wördsamt och wänligen 'underrättas.
Ilx krotocollo S D. Hwad Riksens Högloft.
Ständers Stats Utstött uti ProtocollsUtdrag af d. oz dennes i anledning af ExpeditionsUtstottels förfrågan, rörande Expeditions - sättet af NiksStandcns beslut, om Statswerkets utgifter till hans Kongl. Maj:ts Hofoch Hof-StallStaters underhäll anfört och hemsiält, har PresteStändet till alla delar bifallit.
Hwarom underrättelse stulle de Respective MedStänden samt Stats och ExpeditionsUtstotten wördsamt och wänligen meddelas.
k!x protocollo 0> TUm^viK. S. D. Föredrogs ä nyo och bifölls StatsUtstoltels d. l2 dennes pä bordet lagda ProtocollsUtdrag - Z04 Den 4 November. drag af d. A i denna mänad, angående sörestagm indragning af wista Profcstors löner wid Universiteten, samt de Prebende Pastorat, som öfwer Staten bttfwil ätflillige Profesiorer tilldelka; hwitket genom Utdrag af Protocvllet ffulle de öfriga Respeclive Ständen, samt SiatsUtffottet wördsamt och manligen tillkannagiswas.
Ut supra. kix prokocollo S. D. I anledning af ifrån samtelige RiksStanden erhätlen kemist förestår Riksens HöglostStänders ConstitulionsUkffott, uti Memorial af d. 2.? dennes, följande killäggj wid slutet af Zz Z uti den prvjecterade Riksdagsordningen, nemligen:
Till undivikande af paria vota, skall wld hwarje omröstning,lförr än sedlarne uppräknaS en bland dom uttagas och genast förseglad aflaggaS> Besinnas wid Uppsummerandet af de öfriga- rösterna lika delade, mä denna sedel öppnaS och gifwa dicistion- Är pluralitelen redan wunnen, bör den aslagda sedelu ouppbruten pä stället förstöraö.
Härtill kemnade
Ständet dest bifall; hwilket genom ProtoeollsUkdrag ffulle de öfriga Resp. Ständen samt ConstitufionsUtffottet wördsamt och manligen meddelas.
Lx protocollc» P l7- Almgvist - Utdrag Den 4 November. 325 Utdrag af Protokollet hällit, hos Högwördige Preste-Standet den 28 Oct. 1829. S. D. I anledning af Ecclestast.
LagUtstottets asgifne yttrande öfwer åtskilliga till detsamma remitterade Memorial, beslöt PresterMndet att till Riksens Högloft.
Ständers LagUtffott remittera en af Kongl. HosPredikanten Doctor Ltenllammar wäckt fraga om olämpligheten af kropps straff rgx den qwinna som sig med lägersmål förser; samt ett, i stöd af Prosten lUns derom gjorda motion, upp, gifwit förslag, angående bestämd falalie-tid och hänwisning till Beswär för de med Socknestämmo be» flut misinöjde Parter; hwilket genom Utdrag af Protocollet skulle de Resp MedStänden rvördsamt och manligen meddelas.
Ux ?rc>tocc>l!o I.
O. S. D. Wid Riksens Högloft.
Be« willningsUtstokts försiag till Bewillnings Förordning hafwa hos PresteStaudet ätftillige anmärkningar blifwit gjorde samt till bemäldle Utstötts handläggning öfwerlemnade; Hwilket härigenom skulle de Resp. MedStänden wördsamt och manligen tillkännagifwas»
Ut supra, Lx krotocollo ^s. lll. ^.ImHvrst. Zfepde Agnd- N»o 39, 42. S.. D. Z06
Den 4 November. S. D. Föredrogs ä nyo StaksUtstotteks d. i6 dennes pä bordet lagde ProtocollsUtdrag af d. 28 nastledne Sept. rörande Recognitions-stogarne i Riket, hwarwid PresteStandet för sin del gjort ben enda anmärkning, att följande i 8 Momentet förekommande uttryck:
Att pä de stallen der Allmogen haft rätt till mulbete, fiffewatten, fäbode-ställen pä stogarneS omräde, med eller utom börd, en sädan Allmogens rättighet mä warda bibehällen etc. etc. borde förändras salunda:
Att pä de ställen der jordägare eller Boställs innehafware haft rätt etc. en sädan jordägares eller Boställs-innehafwareS rättighet mä warda bibehållen; Och skulle för den stull berörde utlärande i bet ändamål, som Regeringsformens Z6 §. vmförmäler, till StatsUtstottet äterförwisas.
Lx krotocollo jf. ll. ^imhvist.
S. D. Öfwer Fahlu Bergslags ansökning delS om oinskränkt
Disconteringsrätt i Banquen pä kopparsedlar, dels och att Banquen ma fa af Bergslagen inlösa gahrkoppar till ett efter tidernes föranledande lampeligen stadgadt pris, afgifwer Riksens Högloft.
Ständers BancoUtskott uti ProtocollsUtdrag af d. g dennes det utlätande, att inlösen för Banquens räkning af gahrkoppar wore afwensä oförenlig med de för Banqvens Operationer i allmänhet faststälde grunder, som med möjeligheten, att wid en sä bestaffad handel förekomma bade osäkerhet och förluster för merkel; mer. att deremot med Banqvens
' Z07 säkerhet
DisconteringFrättighelen pä kopparsedtar under tillförene stadgade »vilkor skulle kunna öfwer dek förut faststälda belopp af 1500 skeppund Rä-koppar ökas till ZQoo skeppund. Hwad BancoUtskottet sä» lunda anfört och tillstyrkt gillade Ständer till alla delar; hwilket genott» Utdrag af Protocollet, skulle de Resp-.
MedStänden samt bemalle Utskott »vördsamt och manligen Meddelas» Ut supra, lkx krotocollo S.
D- Efter öfwertaggnrng vM Riksens Högs.
Dtänders
BancoUkjkotts i ProkocollsUtdrag af d» tg dennes gjorda hemställan, huruwida de sedan ,8oö ars Riksdag brukliga ärliga sammanträden af Fullmägtige wid Banco och Riksgäldswerkentill genomseende af föregående ärets afflutade RiksStat> äfwen hädanefter mä fortfara, ansäg Ständet uppå de af Wallofl.