Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 158, angrde föreslagna stats-bidrag för vägars anläggning och förbättring, hamnbyggnader och kanaler samt sjösänkningar och andra valten-aftappnings-företag m. fl. dylika föremål, af BorgareSt. i afs:de på 25:te punkten fattade beslut, att med afslag å L'tsk:s yttrande i denna punkt, bevilja ett lån till staden Wenersborg af 30,000 Rdr
Rmt, med vilkor, som för återbetalning af sådane stats-bidrag vid denna Riksdag i allmänhet fastställas, och i ändamål att användas till bekostande af en, till seglationens underlättande, invid nämnde stad erforderlig kajbyggnad jemte andra dermed sammanhang egande arbeten.
I sista plenum biföll R. o. Ad. den punkt i Utsk:s Belänk., hvarom BorgareStis inbjudning nu handlar, och då jag icke kan föreställa mig, att R. o. Ad,, utan att några nya skäl hafva tillkommit, vill frånträda sitt beslut, anhåller jag, alt R. o. Ad. med vidblifvande af samma beslut lägger den gjorda inbjudningen till handlingarne.
Uppå härefter framstäld propos. beslöt R. o. Ad. med vidblifvande af sitt förut i ämnet fattade beslut, att lägga förev:de inbjudning till handlingarne. H. R. o.
Ad. åtskiljdes kl. ^ på 10 om aftonen.
Onsdagen den 9 December 1857.
Åkerhjelm, Johan Carl, som fortfor att i Hr Gr. o. Landtm:s ställe föra ordet, tillkännagaf att Hr Gr. o. Landtm:s helsotillstånd fortfor att förbättras.
Justerades 10 prot.-utdr. för den 7 dennes.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis lill afgörande StatsUtskrs Utlåt.
N:o 167, ang:de regleringen af utgifterne under RiksStatens Nionde HufvudTitel.
Den 9 December f. m. 135 lista punkten, mg:de anslaget till personer för civile embets- och tjenstemäns enkor och barn; och 2:dra punkten, ang:de anslaget till ersättning för mertade löne-innéhdUningar.
Dessa punkter biföilos. 3:dje punkten, ang:de fyllnaden i vederlaget får de vpjörda vakans- och liggetids-besparmgarne; 4:de punkten, ang:de epsättningsanslaget till Wadstena KrigsmanslvusKassa får de till Statsverket indragne rusthålls- och an-per-mille-afgifter; och 5:te punkten, ang:de enahanda ersättnings-anslag till AmiralitetsKrigsmansKassan.
Dessa punkter lades till handlingame.
Gite punkten, angide regleringen af pensionerne för civile embetsoch tjenstemän i allmänhet.
Härvid förekom först och bifölls
Utskis hemställen, att nu skeende pensions-reglering må ega tillämpning endast på de embetsoch tjenstemän jemte vaktbetjente, hvilka under nästa statsregloringsperiod erhålla afsked.
Beträffande sedermera Utslcs förslag, angide grunderne för pensions-beloppens bestämmande yttrade:
Hr Få hr atus, J o h.
Jag finner, för min del, ingen anledn. att motsätta mig den af llöglofl.
StatsUtsk. föreslagna förändring i grunderna för afskedstagande embets- och tjenstemäns pensionsrätt, men anhåller alt få fästa R. o. Adins upmärksamhet på behofvet af att undanrödja möjlig osäkerhet i tillämpningen för hvad eli af Statens härvarande embetsverk beträffar.
Från längre tid tillbaka hafva K.
KommersColliii ledamöter för Manufakturdiskont-ärendenas förvaltning åtnjutit särskilda arfvoden, anvisade å Diskontverkets vinstmedel.
Då CiviiDepart. hade att utarbeta det förslag till ny lönei eglering för Bergs- och KoinmersCollme i förening, hvilket å innevide Riksdag blifvit af R.
St:r hufvudsakligen godkändt, bemödade man sig att inskränka utgifterna å RiksStaten för det gemensamma embetsverket inom deras förra belopp, och använde fördenskull från Manufaktur-diskont-fonden redan utgående arfvoden för att åstadkomma den fyllnad i vissa embetsmäns löner, hvilken var erforderlig för att bringa dessa till öfverensstämmelse med de för dylika embetsverk i allmänhet antagna normalbelopp.
Sålunda föreslogs såsom lönrfyllnad för KommersColliii President 1.500 Rdr, och för do egentliga KommersRåden dels 1,000, dels 500 Rdr Rint i form af arfvoden från Manufaktur-diskont-fonden, hvaremot det KommersRåd, som har att föredraga ärenden röride bergshandteringen, uptagits å Riksstat med hela sin lön.
I sin Nåd.
Propos. angide Statsverkets tillstånd och behof yttrade K. M., att regleringen blifvit verkställd »med tillämpning af de grunder för aflöning och pensionsrätt, hvilka K.
M. för andra Statens embetsverk antagit»; och ehuru de i StatsUtskis förslag röride pensionsrätten begagnade orden »lön» och »löneförhöjning» möjligen skulle kunna anses föranleda annan tydning, är jag dock viss att äfven Höglofl.
Utsk. ickq afsett någon minskning i pen - 13#
Den 9 December f. m. sions-förmåner på grund af det anförda förhållandet inom KommersColhm, helst, i motsatt fall, den ledamot, som får befattning med bergsärendena, skulle blifva bättre lottad än hans embets broder inom samma embetsverk.
På det att emellertid, vid förekommande pensionsfrågor, all tvekan och villrådighet må varda undanröjd, får jag vördsamt föreslå, att KommersColhii embets- och tjenstemän måtte uttryckligen tillerkännas enahanda pensionsrätt med deras vederlikar i Rikets öfrige Colhr, änskönt för åtskilliga bland bemälde embets- och tjenstemän lönefy I i nåd utsår i form af arfvodes-anslag från Manufaktur-dislcontens medel.
Om det Höglofl.
St:t behagar meddela ett sådant förklarande, hemställer jag tillika, att de respektive MedSt:n måtte inbjudas att deruti sig förena.
För min del tror jag att den siste talaren har rätt i sin framställning, och det har visserligen icke varit StalsUtsk:s mening att punkten skulle på annat sätt förstås.
Emellertid lärer det fördelande han begärt vara behöfligt och får jag således med honom instämma.
Uppå härefter framstälde särskilde propos:r bifölls Utsk:s förev:de förslag med det tillägg att KommersColhii embets- och tjenstemän uttryckligen tillerkändes enahanda pensionsrätt med deras vederlikar i Rikets öfrige Colhr, änskönt för åtskilliga bland bemälde embets- och tjenstemäns lönefyllnad utgår i form af arfvodes-anslag från Manufaktur-diskontens medel; och beslöts att de respektive MedSt:n genom utdrag af Protokollet skulle vänligen inbjudas att deltaga i detta tillägg eller förklarande sig med R. o. Ad. förena.
Vidare förekom och bifölls Utslcs hemställan om en förklaring, i afs:de på pensions-beloppet för dem, som i årlig aflöning åtnjuta öfver 3,000 Rdr
Rmt men mindre än 3,750 Rdr. 7:de punkten, ang-.de särskildt bestämda pensionsbelopp: får åtskilliga embets- och tjenstemän.
Denna punkt bifölls. 8:de punkten, innehållande hemställan, att de pensioner, som afskedstagande embets- och tjenstemän under nästa statsregleringsperiod beviljas, icke må anses definitiva.
IIr Bildt, Didrik Gillis: Om R.
St:r bifalla hvad StatsUtsk. föreslagit, skulle följden kunna blifva att den tjensteman som täger afsked under nu stundande statsregleringsperiod d. v. s. 1858—(50 (ifall vi icke få urtima Riksdag), och då erhåller i pension t. ex. ett belopp af 4,000
Rdr att utgå efter de grunder som i den 6 punkten äro föreslagne, likväl vid kommande Riksdag kan få denna pension nedsatt t. ex. till 3,500 eller 3,000 Rdr, och således icke vore säker, att hans pension skulle räcka Den 9 Dec ember f. m.
131 för hans återstående dagar.
Här är nemi. föreslaget: »Att de pensioner, som afskedstagande embets- och tjenstemän jemte vaktbetjente under nästa statsregleringsperiod beviljas, icke må anses definitiva, utan kunna blifva föremål för ny reglering».
Denna nya reglering skulle då kunna ske på 2:ne sätt: antingen komma deras pensioner att höjas i händelse beloppet vid påföljande
Riksdag höjes öfver hvad vid denna Riksdag blifvit bestämdt; eller också nedsättas de, ifall R.
St:r finna en sådan nedsättning lämplig för de tjenstemän som i framtiden komma att taga afsked.
I hvilketdera fallet begå Ständerne en inkonseqvens mot hvad de vid denna Riksdag beslutat; R.
Strr hafva nemi. i hvad sorn rörer de militära tjenstemännen förordnat att de som nu taga afsked skola få en förhöjd pension, men de hafva deremot ingenting beslutat om förhöjning för de militärer som förut tagit afsked, utan dessa få nöja sig med den knappa pension de hittills haft.
Enl. min upfattning borde, såsom jag äfven förut haft tillfälle yttra, någon förhöjning för dem äfvenledes ega rum, men när R.
St:r så icke bestämt, utan beslutat att deras pensioner skola oförfindradt utgå, så hafva R.
St:r också derigenom förklarat att de sorn en gång fått pension, skola behålla den oförändrad till döddagar.
Men hvarföre skola de civile embets- och tjenstemän som taga afsked under nu stundande statsregleringsperiod befinna sig i sämre ställning, än de militära embets- och tjenstemännen?
För dessa sednare finnes intet dylikt vilkor; de militära embets-och tjenstemän som under kommande statsregleringsperiod taga afsked äro förordade att erhålla det belopp i pension, som i K. M:s Nåd.
Propos. finnes för hvarje grad särskildt utsatt.
Dessa pensioner kunna visserligen anses begränsade af den summa som R.
St:r anvisat, nemi. 150,000 Rdr, men den är ställd såsom kreditiv och man har således gifvil tillkänna alt summan endast är förslagsvis upgifven.
Nu synes det mig vara orätt att då en gammal man, i följd af försvagade kroppskrafter eller familje-förhåtlanden, anser sig böra taga afsked, han icke skall vara försäkrad om att den pension som
Staten gifver är för en gång gifven och icke kommer alt undergå någon rubbning.
Om också R.
Sl:r tänkt att vid kommande
Riksdag göra någon förminskning i nu bestämde pensionsbelopp, så kan en förminskning i deras pension som nu taga afsked icke vara någon betydlig besparing för Statsverket, men måste o t v i f v e 1 a k t i g t hos alla dessa personer verka en känsla af Statens orättvisa och det bör man väl söka förekomma.
Pensionstaganden bör väl anse att pensionen är belöning för de tjenster han gjort, och således icke en flyktig nådegåfva, som man erhåller den ena Riksdagen till det beloppet och den andra Riksdagen till ett annat.
För min del anser jag således det sväfvande, som förefinnes i denna punkt, icke böra ifrågakomma, utan antingen bör punkten helt och hållet afslås, eller i händelse R. o. Ad. skulle anse det vara för mycket, då icke lönerna blifva definitiva, åtminstone förändras på så sätt, att de under nästa statsregleringsperiod afskedstagande embets- och tjenstemäns jemte vaktbetjentes pensioner icke komma att undergå någon förändring, utan att 138
Den 9 September f. m. pensionerna endast anses obestämde för dem som i framtiden taga afsked.
Då likvisst i en punkt, som kommer längre fram, står att dessa pensioner endast skola gälla för nu pågående statsregleringsperiod, tror jag att R. o. Ad. skulle kunna, utan rubbning i den af mig uttalade grundsats, helt oell hållet afslå denna punkt, hvarå jag anhåller om propos.
StatsUtslcs mening har visserligen icke varit så obillig som den blifvit af den siste talaren upfattad.
Utsk. hyste den åsigten, att då pensionsregloringen icke gjordes definitiv, skulle det kunna hända icke mindre att pensjonerne vid nästa Riksdag nedsattes, än äfven att de kunde komma att förhöjas, och i sådant fall ansåg
Utsk. vigtigt att för den, som tog afsked under den icke definitiva löneregleringen, hölls öppet såväl att komma i åtnjutande af för höjd t som af nedsatt pensions-belopp.
För min del tror jag att om också Utsk. icke begärt en sådan obillighet som man påbördat detsamma, har likväl Utsk. i denna punkt misstagit sig.
Då en person tagit afsked med pension, har han också dermed afslutat sin tjenst åt Staten; han har öfverenskommit med Staten, hvad han för sina öfriga dagar kan hafva att påräkna, och jag tror det icke vara tjenligt att derefter ingå i ny reglering med afs:de på honom.
Derföre har man också ansett såsom en princip, hvilken i allmänhet icke borde frångås, att de pensioner hvilka engång blifvit beviljade, icke, i följd af skedd löneförhöjn ing eller ny pensionsreglering, böra förändras.
För min del anser jag rättast att de pensioner, hvilka beviljas under den statsregleringsperiod, för hvilken den provisoriska pensionsregleringen skall vara gällande, blifva definitiva, och i det fallet anhåller jag att nu förevule punkt måtte afslås.
Hr Bildt har visserligen framställt ett alternativt förslag, hvarigenom man skulle åstadkomma elt modifierande af denna punkt; men det är alldeles ohehöfligt. R. o. Ad. har redan vid 6:te punken fattat följande beslut »att här nedan föreslagne pensionsreglering må ega tillämpning endast på de embets- och tjenstemän jemte vaktbetjente, hvilka under nästa statsregleringsperiod erhålla afsked».
St:r icke bestämma något annat än detta, hvilket, i hvad som på R. o. Ad. ankommer, redan är beslutadt, så är gifvet att en sådan pensionsreglering icke kommer att sträcka sig längre än under nästa statsregleringsperiod, men äfven att den blifver fullkomligt gällande för alla dem som under tiden tagit afsked.
Jag tror icke att något annat fordras än afslå punkten, hvarå jag anhåller om Propos.
Hr Monlgommerie, Rob. Nils Germ.:
Jag förenar mig i allo med Hr Bildt och skulle tro det af honom föreslagna tillägg vara behöfligt såsom ett förtydligande och en förklaring i sednare delen af denna punkt, sålydande: »dock att ingen dervid kan tilläggas mindre pension än den hvartill han under nuvtde förhållande är enl. författntne berättigad.»
Såsom det synes är det vigtigt att den pension icke skall kunna förminskas, hvartill en person en gång blifvit berättigad.
Afven å en annan sida skulle
Den 9 December f. m. 139 det kunna vara våda underkastadt om, i händelse en reglering skedde, den vore till skada för pensionärerne.
På dessa grunder förenar jag mig i hvad Hr Bildt yrkat.
Jag är den siste talaren särdeles tacksam för det understöd han lemnat åt min framställning.
Jag anhåller likväl att få fästa hans och St:ts upmärksambet derpå att jag framställde en förändrad redaktion af denna punkt endast såsom ett alternativ, under den förutsättning, att B. o. Ad. icke skulle vilja afslå punkten; hvilket jag likväl ansåg rättast och enklast, ty det förefinnes, såsom redan blifvit nämndt på sidan 4 i n förd t det nu af R. o. Ad. gillade stadgande »att den föreslagna pensions-regleringen endast må ega tillämpning på de embets- och tjenstemän jemte vaktbetjente, hvilka under väckt statsregleringsperiod erhålla afsked»; och härigenom komma de civila embets- och tjenstemännen i afstde på sin pensionsrätt att befinna sig i samma ställning som de militära, hvilka genom det Förstärkta StatsUtskts votering nu blifvit tillerkände de pensionsbelopp som K. M. föreslagit.
St:r derjemte afla t i t en underd. skrifvelse till K.
M. hvari de anhållit att K.
M. täcktes låta till nästa Riksdag utarbeta ett förslag till ny reglering för Arméens pensionering, följer, då dessa båda beslut sammanföras med hvarandra, att det förstnämnda beslutet för embets- ooh tjenstemän är provisoriskt till nästa Riksdag, och följaktligen derefter kan förändras för dem som då laga afsked, men ingalunda är provisoriskt för de tjenstemän som taga afsked under nästa statsreglerings-period.
Jag tror således det enklaste vara att afslå punkten.
Förev:de punkt blef efter först till bifall derå framställd propos.
, som besvarades med Nej, af R. o. Ad. afslagen.
9:de punkten, ang-.de ifrågaställde förändringar rörande StatsRäds-ledamöters, JustitceRäds och Landshöfding ars pensionering; 10:de punkten, ang:de revision af de stadganden, som nu ligga till grund för pensioners erhållande; litte punkten, ang-.de anslag till bestridande af de ökade utgifter, som blifva en följd af den allmänna pensionsförhöjningen; och 12:te punkten, ang-.de ett särskildt bidrag från allmänna indragnings-staten för andre Registratorn i JustiticeRevisionsExpeditionen.
Dessa punkter b iföl los. 13:de punkten, ang-.de förande på indragning s-stat.
Denna punkt lades till handlingarne.
14ule punkten, ang-.de arfvodet för utgifvandet af Sveriges gamla lagar.
Denna punkt bifölls. 140 Den 9 December f. m. 15:de, I6:de och 17:de punkterne, ang:de af R.
St:r redan tfgjorda frågor om åtskilliga personers upforande d allm. indragningsstaten.
Dessa punkter lades till handlingarne.
I8:de punkten, ang:de pension för KommissionsLandtmåtaren F. W. Nordell; och l9:de punkten, ang:de pension för NavigationsLäraren P. J. Rågfeldts enka.
2G:de och 21:sta punkterne, ang:de af R.
St:r redan afgjorda frågor om ätskillige tjenstemäns ■upforande d indragnings-stat.
Dessa punkter lades till handlingarne. 22: dra punkten, ang:de pension för Stats Rådet Gr.
Hårds efterlemnade 3:ne ogifta döttrar.
Hr Bj ö r n s tj er n a, Joh. Magnus:
StatsUtsk. har uti den 4 punkten of detta Betänk, tillstyrkt pensions beviljande åt aflidne Professorn Acharii 2:ne oförsörjda döttrar att beräknas och utgå från moderns frånfälle.
Ett lika ömmande förhållande eger äfven rum med framlidne StatsRådet Gr.
Hårds döttrar som med ofvannämnde Professors.
Deras nödställda beläsenhet måste äfven beräknas från den tidpunkt då modren atled och af sådan anledn. får jag hemställa om H. o. Ad. behagade besluta att pen sionsbeloppet för StatsRådet Gr.
Hårds efterlemnade döttrar måtte beräknas från och med moderns frånfälle eller från den 1 Mars 1856.
Förevide punkt blef, efter först till bifall derå utan förändring framställd propos., som besvarades med Nej, bifallen med det tillägg, att det deri för Eröknarne
Hård tillstyrkta pensionsbeloppet må beräknas att utgå från modrens död eller från den 1 Mars 1856.
23:dje punkten, ang:de pension för StatsRådet Poppii efterlemnade 2:ne ogifta döttrar; 24:de punkten, Frih. Hampus Wilh.
Mörners enka; 25:te punkten, äng:de förhöjd pension för Ofverste Löjtnanten J. M. Nordencrantz, efterlemnade dotter Christina Mathilda Nordencrantz; 26:te punkten, ang:de pension för ExpeditionsSekreteraren C. G. Barholtz enka; och 27:de punkten, ang:de förhöjd pension för Kongl. Räntmästaren G. D. af Wåhlberg.
Dessa punkter biföllos. 28:de punkten, ang:de upforande d allmänna indragningsstaten af ersättning åt fjerdingsmännen i 12 socknar inom Södermanland, för minskad inkomst af Salpeterhjelpen.
29:de punkten, ang:de anslag till anskaffande af teckningar utaf inhemska verter till arbetet »Sveriges Flora» samt till utgifvande af Den 9 December f. m. 141 teckningar af Zoologiska föremål; 30:de punkten, ang-.de anslag till Sekreteraren A. M.
Strinnholm får utgifvande af »Svenska Folkets historia från äldsta tider»; 3l:sta punkten, ang:de förhöjning af Emeritilönerför Professorer vid Universiteterne; och 32:dra punkten, ang-.de arfvode d allmänna indragnings-staten för OfverDirektören S. A.
Norling.
Dessa punkter b i föl lös. 33:dje punkten, ang:de pension för Kapellmästaren E. Wenster.
Denna punkt lades till bandlingarne. 34:de punkten, ang-.de pension för Professorn Erik Acharii efterlemnade 2:ne oförsörjda döttrar.
Denna punkt bifölls. 35:te och 36:te punkterne, ang-.de anslag å allmänna indragnings-staten för Bergsgevaldigern Grönlund och Häradsskrifvarén i Ljunets och Herrestads Häraders fögderi.
Dessa punkter lades till handlingarne. 37:de punkten, ang-.de pensioneringen af lårarne vid Mariebergs Artilleri- läroverk.
Jag kan icke undgå att uttrycka min förvåning öfver den knapphändighet med hvilken Utsk. i denna punkt affärdat det förslag K. M. framställt, hvilket af Chefen för LandtförsvarsDeparl:tet beledsagats med det uttryck »att han ansåg det utgöra en fråga af största vigt för Artilleriverket.»
Under sådana förhållanden skulle jag för min del icke tro att detta afstyrkande af den Kongl. Propos. är grundad på några giltiga skäl, men jag vill derföre icke anse att detsamma härledt sig af likgiltighet för läroverket, ehuru det visserligen är sant att R..
St:rs sympathi för Artilleri-läroverket icke blifvit vid denna Riksdag taget i särdeles anspråk, enär icke ökadt arfvode för någon lärare vid Marieberg blifvit begärdt i hvilket afstde också detta läroverk står ensamt.
Jag anhåller att få uptaga de skäl som Utsk. för sitt afstyrkande anfört.
Först säger Utsk. att, »genom en dylik reglering, den omsättning af lärare som nu eger rum och som jemväl torde vara för denna läroanstalt nyttig, till stor del skulle motverkas.»
Utsk. har således anfört såsom ett skäl mot den föreslagna pensioneringen, att den skulle försvåra en om sättning af läran, då deremot Chefen för LandtförsvarsDepart:tet såsom skäl för densamma yttrat att den skulle befordra denna omsättning.
Vid jemförelsen af dessa 2:ne med hvarandra motsatta åsigter kan man icke annat finna än att den af Chefen för Landtförsvaret hyllade är den rätta.
Det ligger nemi. i sakens natur att vid ett läroverk, sådant som detta, der mängden af lärare är i tjenst varande officerare som kommenderas dit för tillfället, kan icke afses att dessa officerare längre än öfver en viss grad komma att der blifva tjenstgörande, då deremot det ofta händer att för vissa ämnen lärare för en längre tid nödvändigt måste fästas vid 142 Den 9 December f. m. läroverket, — och det är endast dessa få för hvilka pension skulle kunna komma i fråga vid afgången.
Huru skicklig en lärare än må vara, så inträder förr eller sednare en period, dä han tröttnar och så väl till egen som Verkets fördel bör afgå från sin plats, och då han således användt sin bästa tid vid läroverket skulle icke någon förmån elier ersättning vid afgången honom erbjudas.
För min del finner jag det i högsta grad obilligt att sätta något sådant i fråga, och jag kan således ur synpunkten af full rättvisa mot de personer hvilkas krafter tagits i anspråk, icke annat än yrka bifall till K. M:s Propos.
Det andra skälet Utsk. anfört är att »de löner bemälde lärare åtnjuta icke äro på stat upförda.»
Detta är ett skäl som kan gälla för alla andra än dem sorn gifva pensioner.
Ständerne behöfva icke, enl. min åsigt förklara att de icke kunna ge pension åt andra än dem som äro på stat upförda; det vore högst obilligt om detta skäl skulle motverka att lärarne finge åtnjuta full rättvisa.
Det ligger nemi. i sakens natur att dessa lärare icke kunna utnämnas på stat, ty, såsom jag nyss haft äran nämna, utgöras de till största delen af Officerare som kommenderas från Artilleriet eller andra sceintifika vapen för att under loppet af vissa år bestrida dessa iäroembeten.
För dem kunna pensioner icke ifrågakomma och för dem är det likgiltigt om pensionsfrågan här går igenom eller icke, just till följd af den omständigheten att icke kunna utnämnas på stat, d. v. s. icke kunna utnämnas en gång för alla till sina platser, emedan det kan inträffa en period då skickliga Officerare, som under 4 å 5 år blifvit använde såsom lärare vid läroverket, för befordran af ett ännu vigtigare mål erhålla en högre plats på Artilleriet, och det vore ett kuriöst förhållande om Chefen för Artilleriet, som under 4 å 5 år ansett dessa personer bäst tjena fäderneslandet derigenom att de (jenstgöra vid Marieberg, derigenom skulle vara hindrad att några år sednare försätta dem på en ännu vigtigare plats.
Dessutom ehuru jag icke kan inse att detta kan utgöra något egentligt skäl mot förslaget, får jag fästa upmärksaraheten derpå, att det icke är fullkomligt enl. med rätta förhållandet, det dessa lärare icke äro upförda på stat; de äro icke utnämnde till lön på stat; det är sannt, men de arfvoden de åtnjuta äro på stat af K. M. stadfästade.
Slutligen har Utsk. anfört att »då för öfrigt det framställda förslaget saknar den fullständiga utredning, som för ett noggrannt bedömande af denna fråga erfordras, finner Utsk. sig förhindradt att K. M:s ifrågav;de Nåd. framställning understödja <&c.»
Jag kan i sanning icke förstå hvad som felas i frågans utredning. R.
St;r hafva varit i tillfälle att se läroverkets stat och af denna stat kunnat inhemta huru många personer som äro vid detta läroverk anställde, huru stora arfvoden de åtnjuta, med ett ord varit i tillfälle att erfara hvilka utgifter som skulle erfordras i fall K. M:s Propos. beviljades.
Det är sannt att man kunnat ingå mera i detaljer, och jag kan icke angifva skälet, hvarför K.
M. icke ansett detta nödvändigt; men då läroverkets Styrelse inkom till K.
M. med denna fråga, ansåg den sig böra ingå i sådana detaljer såsom att Den 9 December f. m. 143 uträkna att om 2 å 3 år finnas så oell så många lärare, sorn befinna sig i den författning att de kunna komma i åtnjutande af pension o. s. v., och alt K.
M. icke ingått tiil U.
St:r med sida’ na detaljredogörelser finner jag helt naturligt-
Man behöfver blott kasta ögonen på Staten, så finner man att de högsta lärare-arfvoden som f. n. åtnjutas, äro 500 Rdr Bko, således är det en utgift af 250 Rdr Bko som Staten skulle få underkasta sig att lemna åt en lärare som i 20 år bestridt lärarebefattning vid Marieberg.