Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad Hr Brakels yttrande beträffar, att den Svenska pressen alltid söker afknappa så mycket som möjligt på landet» sjelfständighet, får jag förklara, det jag tror att Svenska pressen är fullt ut lika fosterländsk som den nämnde värde talaren.
I afseende på Hr v. Qvantens yttrande vill jag endast afgifva det svar. att i går eller förrgår liistes i Aftonbladet att It. o. Ad:s hufvudsyfte vid behandlingen af 4:de och 5:te hufvudtitlarne var att skära breda remmar ur andras hud.
Hå hvarje medborgare synes mig böra söka göra sig förtrogen med tanken på sitt lands försvar, anser jag den nn förev:de frågan icke uteslutande tillhöra de s. k. männen af facket.
Det tillkommer dessutom de andra 3:ne lliksStåndens ledamöter att sig häröfver yttra, deribland högst få kunna räknas till denna kategori; det må således äfven ursäktas mig, att jag härvid med några ord uttalar mili opinion, såsom jag ock tog mig friheten göra det vid förra riksdagen, då frågan först förevar.
Centralförsvarets nytta för vårt land synes mig ligga tydlig och klar för en hvar, som blott kastar ögat på kartan; huru mycket mera, då vi veta, att detta är en af den store, inuti framtiden djupt skådande hndangångne Konungen Carl XIV Johan, genom Carlsborgs fästnings anläggande, så att säga uttalad tanke.
Efter på slagfältet vunna segrar, började Han, grundläggaren af det långa fredslugn, vi sedan 1814 åtnjutit, det längsta vår historia har att omtala, detta framtidsvärn för landets frihet.
Befästniugarne vid Carlskrona och Waxholm äro äfven hans verk; och, om jag icke alltför mycket missminner mig, börjades tvenne särkiida gånger befästningsarbeten vid Stockholm, fastän al brutna ocb sedermera alldeles uphörda.
Att således den plan var den store, krigvande Konungens, som nu är färdig att realiseras, eller att söka förstärka centralförsvaret genom befästningars anläggande på de ömtåligaste periferipunkterna, särdeles af landels östra sida, veta vi af de redan påbörjade ocb tillämnade befästniugarne.
Vi behöfva alltså, enligt mitt förmenande, ingen annan auktoritet för vårt omdöme.
Förtjenstfulla äro likväl de brochyrer, hvilka i dessa dagar utkommit, för att åt med frågan mindre hemmastadde gifva ledning för bedömandet; och särdeles syues mig i detta hänseende ändamålsenlig genom sin lättfattlighet samt att uti få ord utreda frågan om Stockholms befästande, ej till något »permanent belastadt arméeläger», brocbyren al Frih.
Hugo lfaab.
Bifall till fortsättande af de påbörjade arbetena i och för hufvudstadens befästande, vågar jag så mycket heldre vördsamt påyrka samt föreslå, ifall medel skulle anses icke kunna annorlunda tillvägabringa», att en allmän subskription af minst 10 öre och högst 100 öre, eller En rdr rint, öpnades härtill, (så framt sådant kan Den 13 April. proponeras), sä mycket heldre, som anslag till Stockholms befästande, gifna af Rikets Högloft.
Ständer, eller af enskilde medelst subskription, af mig anses på eft högst ändamålsenligt sätt använda; och Stockholms befästande, om icke tillhörande de rent produktiva frågorna, bör, enligt min förmening, likväl kunna räknas till de för nutid och framtid mest vinstgifvande, genom den trygghet under fredens lugn, som derigenom skänkes hela landet och särdeles hufvudstadens invånare, samt för den aktning, vi skola förvärfva oss hos utländska makter för våra bemödanden att, äfven om ock stora materiella upoffringar skulle erfordras, söka med det oss länge förlänta fredslugn betrygga oss för hvad en oviss framtid må kunna bära i sitt sköte.
Landtm, att, i afseende å Utsk:ts förev:de hemställan, yrkats dels bifall dertill, dels återremiss deraf och dels att R. o.
Ad., med afslag å samma hemställan, måtte bevilja det af K.
M. för ifrågavide ändamål äskade anslag.
Efter framställda och med starka både ja och nej i blandning besvarade propositioner först å bifall till Utsk:ts hemställan och sedermera om återremiss deraf, gjordes propos. om afslag å samma hemställan och beviljandet af det ifrågav:de anslaget, samt besvarades med särdeles starka ja, blandade med ganska många nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Anckarsvärd begärt votering, begärde Hr Brakel ordet och anhöll, att kontrapropos. vid voteringen måtte blifva återremiss af Utsk:ts hemställan.
Jag tager mig friheten hemställa, hvartill en återremiss skall tjena, då inan har sig bekant att 2 Stånd fattat sitt beslut i enlighet med Utsk:ts tillstyrkan; hvarjemte det är föga troligt att Utsk:t skall ändra sin i detta afseende fattade åsigt.
Då nu för öfrigt Hr Gr:n och Landtm, tillkäunagifvit i dagens plenum, att K.
M. önskar, det Riksdagen må kunna afblåsas den 20 Juli, anser jag att man ej bör genom återremisser, hvilka, såsom bekant är, högeligen fördröja en Riksdags afslutande, uptaga en dyrbar tid.
I hvad Hr Gr.
Anckarsvärd yttrat ang. olämpligheten i flere afsiden af en återremiss af ifrågav:de punkt, får jag förena mig och anhåller derföre, att propos. måtte företagas i den ordning, Hr Gr:n och Landtm, först, föreslog. Gr. af Ugglas:
Såsom vän af den åsigt, att Stockholm bör befästas, anhåller jag att få förena mig med Hr Brakel om återremiss; ty derigenom vinnes frågans lösning och Utsk:t får tillfälle att bättre bedöma densammas vigt, hvartill tvifvelsutan den inom detta Stånd förda diskussion torde bidraga.
Den 13 April. 155 II.
Exc. Hr Gr:n och Landtm, tillkännagaf, att då lian förklarat propos. om afslag å Utsk:ts hemställan och bifall till K.
M:s förslag hafva blifvit med öfvervägande ja besvarad, måste naturligtvis denna mening komma att blifva den ena af proposition nerne vid den begärda voteringen; och skulle H. Exc., enär det, i afs:de å den andra propos:n, blifvit yrkadt, så väl att bifall till Utskits hemställan skulle deri innefattas, som ock att återremiss af samma hemställan måtte utgöra propos:ns innehåll, inhemta 11. o. Ad:ns tanka, hvilketdera af dessa yrkanden borde i sistberörde propos. ingå.
Jag hemställer .huruvida icke »japroposition» bör blifva bifall till Utsk:ts Betänk.
Jag anhåller för min del att Hr Gr:n och Landtm, måtte framställa propos. i den ordning, Hr Gr:n och Landtm, först föreslog.
Härefter hemställde H. Exc. huruvida R. o. Ad. behagade besluta, att vid den blifvande voteringen om afslag å Utsk:ts förevarande hemställan och bifall till K.
M:s förslag, kontrapropositionen skulle blifva bifall till Utsk:ts oftanämnde hemställan; och sedan härtill svarats starka ja och nej i blandning, hemställde H. Exc., att återremiss af Utsk:ts hemställan skulle i kontrapropos:n intagas, dervid svaren likaledes ut föllo med talrika både ja och nej; hvarefter II.
Exc. förklarade det han funne den sednaste propos:n vara med öfvervägande ja besvarad.
Sedan Hr Dalman begärt votering ang:de kontrapropositionens innehåll, upsattes och justerades följande förslag till voteringsproposition : »Den, som vill, att vid blifvande votering om afslag å StatsUtsk:ts uti 40:de punkten lista mom. af Uthdet N:o 84 gjorda hemställan i fråga om anslag till fortsättande af befästningsarbetena vid Stockholm och bifall till K.
M:s framställning i ämnet, kontrapropositionen skall blifva bifall till Utskt:s berörde hemställan, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner nej, beslutar R. o. Ad. att kontrapropos. vid förenämnde votering skall blifva återremiss af meranämnde hemställan.»
Vid denna voterings slut hade rösterna utfallit sålunda:
Härefter uplästes och godkändes följande voteringspropos. i hufvudsaken: »Den, som afslår StatsUtskits uti 40:de punkten hsta mom. af Uthdet N:o 84 gjorda hemställan i fråga om anslag till fortsättande af befästningsarbetena vid Stockholm och beviljar det af K.
M. för sagde ändamål äskade anslag, röstar Ja; 156 D en 14 April f. m. den det ej vill, röstar
Nej; vinner nej, bifaller II. o. Ad.
StatsUtskits ofvanberörde hemställan.»
Enligt före votcringarne fattadt beslut åtskiljdes K. o. Ad. kl. Vj 1 på natten.
Lördagen den 14 April 186Ö Plenum kl. 10 f. m.
Justerades prot. för den 18 sistl.
Febr. f. in. Hr Roos af Hjelmsäter, Axel August, upliiste följ.-de Memorial:
Förslager hafva tid efter annan blifvit väckta inom detta hus att från dess representerande ledamöter utgallra dem, sorn af alltför knappa ekonomiska omständigheter äro hindrade att på ett
Ståndet och dem sjelfva värdigt sätt utöfva det vigtiga Riksdagsmannakallet.
Alla förslager i sådan riktning hafva dock hittills, än af en, än af en annan orsak befunnits icke vara antagliga oell derföre fallit.
Det enda osvikliga medlet att upnå det åsj ftade ändamålet är att ställa R. o.
Adis representerande medlemmar på en finansielt oberoende ståndpunkt.
Jag har försökt uttänka och tror mig hafva lyckats finna ett sådant medel, beräknadt hvarken för den tid, i hvilken vi lefva, eller ens dess närmaste morgondag, det är sannt; men då jag gör till mili upgift att verka »för efterkommande», följer jag den föresyn, sorn lemnäs af den äldsta och mest frejdade af Sveriges Akademier.
De tillgångar, jag eger, har jag sjelf förvärfvat, och då jag saknar bröstarfvingar, åt hvilka jag kunde lemna dera efter min död, är jag sinnad att, om Högloft. R. o.
Ad. dertill lemnar sitt
Hen 14 A ptil f. m. 1S7 samtycke, använda dem på en stiftelse, Ilvars frukter visserligen äro beräknade på en långt aflägsen framtid, men som då och sedermera allt framgent kan försätta i stort välstånd, ej allenast dem som då lefva af den slägt jag tillhör oell det namn jag bär, utan äfven lända den då lefvande generationen al U. o. Ad:ns ledamöter till högst väsendtlig fördel.
Jag har nemi. beräknat att ett kapital af 100,000 rdr, förräntadt till 5 % årligen, med ränta på ränta, fördubblas pål4V» år och bl ifver 110 millioner efter 144T/2 år, samt att samma kapital, förräntadt till 6 proc. årligen, med ränta på ränta, fördubblas på 12 år och blifver 110 millioner efter 122 år.
Utöfver denna gräns, som vida öfverskrider den, hvarvid man vid innev:de
Riksdag stadnat i frågan om gagnet af ekplanteringar, vill jag ej sträcka raina beräkningar.
Tidpunkten inträffar då att af den skörda frukterna, oell min afsigt är att fördela den på följande sätt: l:o. till Riddarhuset en fond, kallad »Axel Roos’ af Hjelmsäter Riddarhus-fond» 30,000,000: hvarå räntan sedermera användes: a) till förvaltningskostnader enligt de grunder, som R. o. Ad. sjelfva behaga upgöra. b) till sjelfva Riddarhusets underhåll, reparationer och tillbyggnader. c) till morgon-, middags- och aftontafflar för R. o. Ad:s ledamöter och Kansli under Riksdagar, för att bereda åt dem en föreningspunkt. d) till öfriga Riksdagskostnader åt R. o. Ad:s ledamöter, hvilka utdelas vid hvarje Riksdags slut, efter de grunder R. o. Ad. sjelfve bestämma, så att all inkasserad ränta af denna fond blifver utbetald vid hvarje Riksdags slut för sagde ändamål.
Såsom vilkor för åtnjutande af de i båda nästförestående raomenter omnämnda förmåner, erfordras att ega den ådagalagda bildning eller ställning i samhället, eller förmögenhet, som berättiga till det förtroende och den värdighet, som städse bör utgöra vilkoret för det aktade representantkallets utöfvande.
De närmare ordalagen för uttryckandet af denna föreskrift i dess rätt förstådda anda, bör R. o. Ad. sjelfve bestämma, då tiden för dess tillämpning stundar samt besluta ändringar i dessa ordalag, då omständigheterna sådant fordra.
Skulle under tidernas lopp
Adeln uphöra att representera såsom särskildt Riksstånd, lära väl många af dess medlemmar i alla fall blifva invalde i representationen, på sätt vid innevarande Riksmöte redan skett i Yällofl. BorgareStåndet, och till representanter utkorade Adelsmän må då, till lättnad i deras kommittenters underhållskostnad, komma i åtnjutande Transport Rmt Rdr 30,000,000: 158 Den 14 April f. m.
Transport Kint Ildr af de fria Riksdagstafflarne och öfriga Riksdagskostnaders bestridande, såsom ofvan omförmäldt är.
Skulle denna R. o. Ad:s representation såsom särskildt RiksStånd försvinna och så få medlemmar af R. o. Adin sannolikt komma att inväljas ä Riksförsamlingen, att de i mom. c och d af denna punkt omförmälda förmåner skulle till så betydliga belopp tillfalla de genom val till representanter tillsatte Adelsmän, att betänklig rubbning i fäderneslandets representativa förhållanden vore att emotse; ege R. o. Adin att besluta sådan ändring i denna punkt, som omständigheterna kunna föranleda; dock med vilkor att fonden i allt fall kommer att oförminskad qvarstå och dess afkastning användas till R. o.
Adis verkliga fördel i den anda jag med denna min stiftelse åsyftat.
Till sådan förändring erfordras då K.
M:s stadfästelse. 2:o till adeliga ätten Nio 51 Roos af Hjelmsäter, äfvensom om någon af denna blifvit under tiden uphöjd i Friherrligt eller Grefligt Stånd, en fond, kallad i »Axel Roos af Hjelmsäterska fonden» hvaraf räntan, efter afdrag af förvaltningskostnaderna, i enlighet med R. o. Adis beslut årligen utdelas till lika fördelning emellan hvarje lefvande äkta manlig medlem af ätten.
Skulle denna ätt, vare sig under Adelig, Friherrlig eller Greflig benämning, utslockna, tillfalla de åt henne, genom denna disposition anslague summor Riddarhuset, att deraf bilda en fond för Adeliga stipendier och pensioner. 3:o till Djurgårdsbrunns Aktie-bolag, för upbyggande och underhållet af brunnen, brunnsinrättningens förbättrande, jernvägars anläggande från brunnen till Stockholms stad och den omgifvande lokalens förskönande 4:o till min i lifstiden ömt älskade makas, Carolina von-Axelsons, dotter af Gen.Majoren C. von Axelson, brorson, Kapit. o. Ridd.
Georg von Axelsons manliga äkta bröstarfvingar, henne till tacksam åminnelse, en fond, kallad: »Axel Roos af Hjelmsäterska-von-Axelsonska fonden» hvaraf räntan, efter afdrag af förvaltningskostnaderna, årligen utdelas till lika fördelning emellan hvarje lefvande äkta manlig medlem af denna gren af von Axelsonska ätten.
Om denna gren skulle utgå, öfverflyttas donationen på de lefvande grenarne af von Axelsonska ätten, Nio 2,022, och utdelas fondens räntor årligen efter nyssnämnde grunder till hvarje manlig medlem af ätten.
Lika rätt tillfaller degre Trausport Ernt Rdr 30,000,00© 40,000,000 12,000.000 8,000,000 90,000,000 De n 14 April f, m. 159 Transport Ernt Edr nar af denna ätt, sora tilläfventyrs blifva upliöjde i Friherrligt eller Grefligt stånd.
Skulle hela ätten utslockna, tillfaller fonden Riddarhuset, på sätt i 2:dra punkten här ofvan förmäles.
5:0 till afkomlingarne efter mina systerbarn, aflade i äktenskapet emellan Kyrkoherden J.
Norén och min kära syster Brita Lovisa Gustafva Roos af Hjelmsäter, samt till afkomlingar efter min afl. syster Sophia Wilhelmina Gustafva Roos af Hjelmsäter, enka efter afl. komministern J.
Ostlund, deras son, v. Häradshöfdingen Carl Gustaf Ostlund, en fond, kallad »Axel Roos af Hjelmsäterska Norén-Ostlundska fonden hvaraf räntan, efter afdrag af förvaltningskostnaden, enl. R. o. Ad:s beslut årligen utdelas till lika fördelning emellan hvarje lefvande manlig äkta afkomling af ofvauniimnde systerbarn.
Skulle alla dessa afkomlingar aflida utan lagliga arfvingar, tillfaller fonden Riddarhuset, på sätt i 2:dra punkten här ofvan förmäles. 6:o lill Frimurarebarnhuset 7:o till upbyggandet och framtida underhållet af en kyrka öfver Roos af Hjelmsäterska (f. d. Brattiska) grafven på Senäte kyrkogård i Skaraborgs län, å Kollands ö, uti hvilken raina närmaste anhöriga hvila, der Gudstjenst hvarje
Söndag skall hållas . 8:o till en slöjdskola i Jösslunda socken af samma län helst önskade jag att den anlades på Säteriet Apelås’ egor, i samma socken, der jag är född.
9:o till pensioner åt medellösa enkor och ogifta fattiga fruntimmer af adelig börd Till dessa pensioner skola företrädesvis komma i åtanka de fruntimmer, som stå i slägtskap med de i föreniimnda 2:dra, 4:de och 5:te punkterna omförmälda ätter.
10:o till den s. k. Prins Carls Inrättning . i ändamål att rädda och till nyttiga medmenniskor befordra fattiga, vanvårdade barn. 11 :o till K.
Djurgårdskassan med förbehåll att ingen vidare passage-afgift affordras vid K.
Djurgårdens grindar.
Skulle någon eller båda af de i 6:te och 1 0:de punkterna omförmälda välgörenhetsinrättningar ej finnas qvar, då kapitalen till dem skola aflemnas, tillfalla äfven dessa medel Riddarhuset, på sätt i 2:dra punkten här ofvan förmäles. 90,000,000: 5.000.000: 5.000.000: 1,500,000: 500,000: 5,500,000: 2.000.000: 500,000:
Summa Rmt Rdr 1 10,000,000; >«0 Den 14 April f. ra.
Det har ej bordt undfalla min upmärksamhet, att under den långa tiderymd, som denna stiftelse förutsätter, innan den går i verkställighet, sådana förändringar kunna inträffa i Staten, att E. o. Ad. uphöra att representera på Riksdagarna i egenskap af särskildt RiksStånd.
Men, äfven om man skulle antaga, att deras politiska rättigheter uphörde, qvarstår dock everldeligen deras eganderätt till så väl sjelfva Riddarhuset och dess vidsträckta tomtplats, som till alla dit donerade fonder, till högst betydliga belopp, och dermed förknippad skyldighet att fortfarande förvalta dem, i öfverensstämmelse med ursprungligen gifna föreskrifter.
Detta kommer att, under hvilka yttre förhållanden och vexlingar som helst, städse utgöra en orubblig föreningspunkt lör Sveriges R. o. Ad., hvilken lika säkert måste ansenligt vinna i styrka och inflytande, om denna min tilltänkta stiftelse går i fullbordan.
Derom afbidar jag nu Högloft. R. o. Ad:s beslut, sedan remiss föregått till Riddarh.
Utsk:t, hvarom jag vördsamt hemställer.
Utan tvifvel lärer Utsk:t finna nödigt att, häröfver inhemta Utlåt, af Höglofl.
Riddarh.Direktionen, såsom varande den myndighet, hvilken skulle få bestyret med stiftelsen och fondernas förvaltning.
Direktionen antingen finner sig behöfva af mig äska ytterligare uplysningar i en eller annan omständighet eller önskar föreslå modifikationer, främjande stiftelsens framgång, utan att strida mot det af mig antydda syftemålet, så är jag alltid både beredvillig och beredd att gå sådana Höglofl.
Direktionens önskningar till mötes.
Afven hemställer jag till Högi. R. o. Ad., huruvida ej denna stiftelse, för den händelse den blifver af R. o. Ad. gillad, bör i underd:het anmälas hos K.
M. för erhållande af Dess Nåd. godkännande.
Min önskan vore ock, att vid revisionerna af de medel, som jag erbjudit till
Ridderskapets förvaltning och framtida utdelning, jag egde tillträde, så länge jag lefver, och sedermera de ombud, som hvardera af ätterna Roos af Hjelmsäter och von Axelson dertill utse.
Såsom vilkor för denna stiftelse, förbehåller jag mig, så länge jag lefver, 5 procents rän‘a af det öfverlemnade kapitalet.
Då jag nu till Högloft. R. o.
Ad:s bepröfvande öfverlemnar detta mitt förslag, hemställer jag slutligen vördsamt, att, derest det vinner Höglofl. R. o.
Adis bifall, stiftelsen må blifva kallad, intilldess den blifver fördelad, på sätt jag ofvan föreslagit: »Axel Roos’ af Hjelmsäter donationsfond».
Anmäldes och bordlädes StatsUtsk:ts Utlåt.
N:o 86, angående fortsatt utförande af jernvägsarbeteu för Statens räkning och anvisande af dertill erforderliga medel.
Jag hemställer vördsamt, att det nyss bordlagda Betänkidet måtte ställas främst på föredragningslistan till nästa plenum.
Den 14 April i. m. 181 Sedan R. o. Ad., uppå framställd propos., till detta förslag lemnat bifall, tillkännagaf H.
Hr Gr:n och Landtm., att Talmännen vid hållet sammanträde öfvereuskommit att, under förutsättning att ifrågav:de, nu bordlagde
Utlåtande blefve vid nästa vecka inträffande plena för andra gången bordlagdt hos samtlige RiksStånden, föreslå dem att företaga Utkdet till afgörande Onsdagen den 25:te uti innev:de månad, för hvilket ändamål det skulle upföras främst å nämnde dags föredragningslista hos hvarje Stånd; hvarefter H.
Exc. framställde propos. å bifall till berörde förslag, dervid svarades ja.
Föredrogs och uplästes följande Mern.:
Ett genom
Hr Riddarh.Seknren mig tillsändt utdrag ur Höglofl. R. o. Ad:s protokoll, hållet den 25 sisth Febr., meddelar att Höglofl.
Ståndet, genom förrättadt val, utsett mig till Direktör vid LåneKontoret i Wisby.
Med rätta smickrad öfver detta förtroendefulla och hedrande updrag, hvarföre jag har äran frambära min förbindligaste och ödmjuka tacksägelse, anser jag mig dock af skäl, som icke här kunna beröras, för närvarande böra afsäga mig detsamma.
Wisby och Kube den 7 April 1860.
Adolf von Post.
Efter tillkännagifvande att nytt val af Direktör vid LåneKontoret i Wisby efter Hr von Post borde anställas, föreslog H.
Exc. Hr Gr:n o. Landtm., att sådant skulle förrättas nästk:de Lördag den 21 dennes, hvilket bifölls.
Vidare hemställde H. Exc., huruvida R. o. Ad. å sistnämnde dag behagade jemväl verkställa de uti 37:de §:n Riddarh.Ordnm föreskrifne 2:ne särskildta val, nemi. af Ordf:de och Suppleant i RiddarhusDirektionen, samt af 6 Ledamöter och 3 Suppleanter i samma Direktion, hvarvid borde å vallistorna särskildt utmärkas, hvilka väljas till ord.
Ordförande eller Ledamöter eller till Suppleanter; och blef denna hemställan äfvenledes af R. o. Ad. bifallen.
Fortsattes pröfningen af StatsUtsk:ts Uthde N:o 84, ang:de regleringen af utgifterna under RiksStatens Fjerde Hufvudtitel.
Härvid förekom nu i: ordningen:
Utskrts i sednare delen af 40:de punkten gjorda tillstyrkan, ang:de återlemnande till
Statskassan af den del utaf det vid förra riksdagen beviljade anslaget till Stockholms befästande, som icke blifvit för ändamålet använd.
Då jag, likasom andra leda möter af R. o.
Ad. inom Utsk:t, derstädes tillhörde minoriteten i denna fråga, anser jag mig skyldig att upgifva de skäl, på grund af hvilka jag ogillade det beslut, uti hvilket Utsk:t stannat.
Det har endast varit på ekonomiska och andra skäl, sorn jag f, närv:de H. V. 11 162 l) é ii 14 April f. rn. icke velat understödja frågan om Stockholms befästande.
Detta oaktadt, är jag dock icke emot saken; och har, utgående från den åsigten, att Stockholms befästande blott måtte tills vidare hvila, önskat, att, på det detta arbete icke må helt och hållet albrvtas, de anslag, hvilka sedan sista riksdagen blifvit besparade och icke för ändamålet användts, skola ställas till K.
Jag har dermed afsett, att de påbörjade arbetena skola kunna på ett lämpligt sätt afslutas, samt att med de medel, sora derefter kunna återstå, sådana förberedande arbeten må företagas, hvilka kunna underlätta fortsättningen af arbetet, när 11.
St:r framdeles vilja dertill bevilja ytterligare anslag.
På sätt jag förut nämnt, tillhörde de, hvilka jemte mig hyllade omförmäldte åsigt, minoriteten inom StatsUtskit.
Majoriteten äter bestämdes då, såsom vid många andra tillfällen, af den förseglade sedeln.
När nu R. o. Ad. vid denna riksdag beslutat att anslå medel till fortsättande af Stockholms befästande, skulle man visserligen kunna anse denna punkt fallen; men som likväl 2:ne af de öfriga Stånden hafva stannat uti ett motsatt beslut, så får jag, för min del, förorda, att det Högloft.
Ståndet, i öfverensstämmelse med dess förut i ämnet fattade beslut, afslår förevide punkt.
Uppå härefter framstäld propos. blef Utskits ifrågav:de hemställan af R. o. Ad. afslagen. 4lista punkten, angående upförande bland extra anslagen af åtskilliga uti 2 7:de punkten mom. litt. d. tillstyrkta anslagssummor till beklädnadsbehof.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att då R. o. Ad., vid behandlingen af ofvanberörde morn., redan bifallit Utskits förslag, att ifrågavide anslagssummor skulle såsom extra anslag anvisas, torde denna punkt icke kunna föranleda till någon annan åtgärd än att läggas till handlingarna.
42idra punkten, angående anslag till underhållande al Beväringsmanskapets beklädnad.
Utskottets hemställan bifölls. 43:dje punkten, angående anslag till Topografiska korpsens arbeten.
Mom. litt. b. Hr Björnstjerna, Johan Magnus:
Vid förevide punkt upstår endast fråga om, huruvida icke, med afseende derå att R. o.
Ad., vid behandlingen af sjelfva hufvudfrågan, uttryckt, det I) en 14 April f. lii.
183 detta anslag borde sfses för anställande af Underofficerare utaf Topografiska korpsen, skäligt är, att i öfverensstämmelse härmed upställa R. o.
A:ds beslut öfver den arbetspersonal, som för mil. chartaeverkets skyndsamma utförande erfordras.
Landtm, yttrade, att då R. o. Ad. vid behandlingen af mom. litt. b uti 6:te punkten beslutat, att ett årligt extra anslag af 3,200 rdr skulle under nästa Statsregleringsperiod ställas till K.
M:ts disposition, för att användas till aflöning åt Underofficerare vid Topografiska korpsen, R. o. Ad. torde finna, att uu förevrde moment icke föranledde till annan åtgärd än att läggas till handlingarne.