Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Förlidna årets Jernpris utgjorde 17 R:dr Banco, i6y R:dc Banco, 16 R:dr Banco och minst 15^ R:dr Banco; Tre 4:delar af denna summa hade varit circa 12 R:dr Banco, men belåne priset blef 8 R:dr Banco; denna skilnad är icke obetydlig, då man bör kunna antaga, att circa 200 tusen Skeppund Jern finnäs pä alla Vågar och hvarigenom en ökad summa af 800,000 R:dr Banco kom i omlopp.
Jag har anledning förmoda, att man hufvudsakligen med tvenne inkast kunde vilja möta mitt förslag, angående en högre belåningsrätt i Banquen för Bruks-effecter.
Det ena: att det blir mera Köpmannen än Bruks-ägaren, som drager fördel af Lånerätten; och det andra: att
Bruksägaren ej bör ensam kunna äga anspråk på fördelar, som ingen annan Näringsidkare med honom får dela.
Hvad den sistnämnde omständigheten bs^ 302 Den x 3 December. träffar, så måste det vara otvifvelaktigt, att den ökade Penninge ti i Igång n n skall bli en hand* räckning forén ytterligare tillverkning, antingen Medlen komma directe från Banquen till Bruksägaren eller genom Köpmannens hand.
Det är ock ovedersägligt, att mtd den utvägen Bruks-ägaren skulle lemnäs att till ett högre pris beläna Jernet, han kommer i belägenhet att mera förlägga sig sjelf och mindre tillita andra.
Då vilkoren vid Effectcrnas afsalu således kunna göras förmånligare, blir hans styrka till handteringens fortsättande och utvidgan de i samma propOition äfven storne , och den enskiita fördel honom såmedelst tillskyndas, är ej utan sammanhang med det Allmännas och Landets.
Beträffande åter Bruks Idkares rätt att mot pant af varan åtnjuta Lane - understöd i Banquen, så är det oitlbart att Bergsli3ndteringért och den talrika flock, sorn af densamma äger sin utkomst, förtjtnar en serdeles uppmärksamhet.
Då Statens Inkomst af Bergshcndteringen är så betydlig, och sambandet melian densamma och öfrige
Näringar är af sä tryck n vigt att bibehålla , vårda och stärka — då algången på Landtmanna - produeter ar gerom mä gden af de Medborgare, hvars tillvarelse pa Bergsbruket beror, försäkrad; så svnes utvagarne att underlätta en sä vigtig handtering, ger om hvilken dessutom Rikets hufvudsakligaste lixportvaror beredas, fordra, om det ock vöre någon Den 13 December.
303 allmän uppoffring, men hvilken likväl icke här ar i fråga, ty Banquen åtnjuter ränta, och Bruks-ägaren åtnjuter lindring att skaffa sig ett dyrare förlag.
Enskilt och allmän fördel äro således här föremål.
Skulle väl en gång dett3 lyckliga tillstånd kunna upphöra, detta nödvändiga sammanhang mellan Näringarne kunna brytas, utan eitertänkliga följder; skulle af Bergsbandteringen ej an. nät återstå, än ödelagde Grufvor och Verkstäder, näringslÖse Arbetare, minskade Stats - inkomster, brist på afnämare af Landtmanna-producter, samt den Svenska Vettenskapsmannens forskningar, icke dess Landsmän utan Utlänningen till upplysning och^begagnande ?
Men denna tid skall ej kunna inträffa, sedan man under loppet af 2:ne Secler redan arbetat på Bergshandteringens upphjtlpande och förkofran.
Hvar och en mä ålägga sig som en pligt att uppgifva de medel, hvilka skulle kunna användas till detta ändamåls vinnande.
Jag har trodt att till dessa medel äfven kunde räknas en högre belånings-rätt i Banquen på Bruks-effecter 3 och ehuru denna min framställning i detta stora ämne för närvarande är ganska ofullständig, anhåller jag likväl att detta Memorial må remitteras till Böglofl.
Utskottet, för att deras utlåtande och frågan Den 13 December, sedermera må hos samtlige Riks - Stånden till öfverläggning och afgörande förekomma.
Upplästes följande från de andre respective Riks-Stånden ankomne Protocolls • Utdrag.
Från Preste-Siandet
Af den 4 December : Innehållande Remiss till Stats-Utskottet af Riksens Höglofl.
Deputerades till deltagande i Öfver-Revision af Krigs-räkenskaperne Berättelse, jemte Doctor VVijkmans i sammanhang dermed afgifne serskildta Anförande.
Med tjllkännagjfvande att, i anledning af Höglofl.
Ridderskapers OlIi Adelns ProtocollsUtdrag af den 2 December, röiande den föreslagne Tacksägelse-Adressen till Hans Maj:t Konungen, Hans Kongl.
Höghet Kron Prinsen samt Hans Kongl Hertigen af Södermanland, PresteStändet ansett sig böra förblifva vid dess dan 29 nästledne November, rörande detta ämne, fattade Beslut.
Af den 6 December Innehållande Remiss tili Lag-Utskottet af Riksens Ständers Justitia; - Ombudsmans Riksdags» Berättelse: Inne» \
Den 13 December'.
30* Innefattande Bifall till Stats-Ufskoftets 2:ne Memorialer, angående i:o Tryckning af Kongl. Maj:ts den ^ December till Utskottet aflemnade Nådiga Proposition, angående Stats Verkets tillstånd och behof} samt 2:0
Antagande af 2:ne Secreterare inom samma Utskott.
Af den 8 December,- Innehållande Remisser Till Stats-Utskottet:
Åf Comminister Bergegrens Memorial, angående förbättring af den Lön, som är Comministrarne i Stockholm frän Kongl, Stats - Contoi» ret anslagen.
Till Lag •
Af ett Anförande af Professoren Doctor Hag-< berg om befrielse från Kungörelsers uppläsande
Under allmänna Gudstjensten ; samt ett Anförande af Prosten Magister Hagberg, rörande önskad förklaring öfver Giftermåls - Balkens ia Cap. 1 angående ansvar för den Prest, som viger Enkling eller Enka förrän afvittring lagligen skedd är.- t
Af den 10 December:
Innehållande Remisser till Oeconomie-Utskottet af Doctor Stenhammars Anförande i fråga * om inställande af Bränvins bränningen, af Pro3 Ridd, och Ad, Prot. I, B. 39, 40..
Den 13 December. sten Aspelina Memorial, angående Commini* strarnes befriande från deltagande uti Krono* skjuts, samt af Comminister Bergegrens Memo. rial, innefattande Förslag att äfven för Tjenstehjon inom Hufvudstaden blott eti flyttningstid om året må fastställas.
Från Borgare - Ståndet Af den 4 December: Om Remiss till Oeconomie - Utskottet af "Kerf Leffiers Anförande om inställande af Bränvittstillverkningen, Och af Herrar Forssells, Nybergs, Alins, EckhdfFs, Winbergs och Arfvida* sons
Dictamina i samma ämne.
Åf den 6 December.
Om Remiss till Dag - Utskottet : Åf Riksens Ständers Justitia OmbudsmatVs
Em* bets-Berättelse för den sedan sista Riksdag‘för* flutne tid, samt till Stats-Utskottet .•
Åf Riksens Ständers
Deputerades till deltagande i Ofver Revision af Rrigs-Räkenskaperne, Berättelse: Om Bifall tili Stats - Utskottets hemställan, angående 2:ne SeCreterares antagande, .
Och om tryckningskostnaden för KoftgWMajtfii Deri 13 December.- gö^ Nådiga Proposition om Stats.Verkets tillstånd
Och behof.
Aj deri 8 December Om Remiss till Stats - Utskottet. i:0 Åf Herr Hiilphers’s Förslag till affijelpande af förlägenheten i allmänna Rörelsen, och af allt sorn inom Borgare - Ståndet- dervid blifvit muntligen andragit, och 2:0 Af Herr Edelbérgs Memorial om upp»' muddring af Landskrona Städs hamn.
Till Bevilluings - Utskottet :
Åf Herrar Ekelunds och Kjelländers Memorial; ångåehde yrkad Fribrefs rättighet för Städernas Magistrater, tillika med så val 2:ne skriftliga Aftförandefi i samma ämne af Herrar Hök och Schotte,- som öck af de härutinnan till Ståndets Pfotocoll gjofde muntliga yttrandem Till Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oéconomie - Utsfiotten Af Herr Lindes Memorial; angående yrkädf förbud för Krögare att utborga Brännvin. tt ill Ailtriåririä Besvärs- och Öeconomié - Utskoitet; iio Af Herr Norströms Mefhörial, angående go8 Den 13 December. yrkad förhöjning i betalningen till Städernas In* qvarteringsgifvande
Innevånare under Durch-» marcher och Tåg utaf Manskapets Dag-portioner , jemte Herrar Nybergs och Hellströms Dictamina i samma ämne. 2:0 AF Herr Eneroths Memorial , innebållande yrkande, att uppmätning och stämpling af Bränvins redskap måtte uti de Städer, hvarest ej någon Landtmätare är boende, få förrättas af Stadens Magistrat. 3:0 Af Herr Faurells Memorial, angående Bränvins- bränningen. 4:0 Af Herr LeffJers Memorial i samma ämne.
Af den 10 December 1 Om Remiss till Stats - Utskottet ; 1:0 Af Herr Edelbergs Memorial, angående Låns beviljande af Allmänna Medel åt Staden Landskrona till Scholarus byggnad. 2:0
Af samma Riksdags-Fullmägtigs Memorial, om Lån för samma Stad till Kyrkobyggnad.
Till Stats - och Banco - Utskotten : Af Herr Palmbergs
Memorial, om rättighet fer Den 13 December.
Götheborgs och Bohus Läns Innevånare att er-, hålla Lån i Banco-Disconten.
Till Banco - Utskottet: i:o Af Herr Winbergs Memorial, angående utvidgande af Låne - rättigheten i Bancjuen för Bolag och enskiita Corporationer. 2:0 Af Herr Sjöstedts Memorial, angående tillökning af Banquens Utlånings-summor.
Trän Bonde •
Ståndet - Af den 5 December:
Med underrättelse, att de utaf Banco-Fullmägtigen Anders Danielsson från Elfsborgs Län m. fl. ingifne Memorialer om förlängning i Praescriptions tiden för omsättningar af Banco-Låo, blifvit remitterade till Banco Utskottet.
Af deri 8
December: Innehållande: att Bonde •
Ståndet bifallit Stats - Utskottets tvenne serskildte Memorialer af den f i samma månad, om antagande af en Secreterare utöfver hvad enligt Riksdags Ordningen bestås, samt om ersättning af trycknings-kostnaden för Kongl. Majrts Proposition till Riksens Ständer om Stats.»-Verkets tillstånd..
Den i 3 December.
Att Riksdagsmannen Anders Sandsteqs Me? pnprid , angående dep å Edelforss Guldverk in» nevarande år haline besigtning, blifvit remitte» fädt till Stats-Utskottet.
Aft Bonde-Ståndet, sorn instämdt med Preste - Ståndet om tryckning af Riksens Ständers Revisorers Berättelser, angående/Banco-Verket, Riksgälds-Conroiret, Allmänna Magazins Inrättningen, Stats - Verkets tillstånd odt de under (Dommerce •
CoiRgii förvaltning stående Fooclef och Medel, jemte Revisorernas Memorial 0113 Hospitals- och Lazaretts-räkenskapeine, ej fungit af nöden något ytterligare in stäm mande med Rorgare-iståndet, att, utom förenämnde Berat» feiser, berörde IVJemorial äfven borde till I rycket befordras.
Hvilka Protocplls-Utdrag Jades till Handjingarne.
Upplästes och lad es på bordet Stats-Ut? skottets den 12 dennes afgifne Memorial , deppti af anförde skäl tji!
Stän^ ders beprpfvande hemstajles, om icke hos Kongl. |tlaj:t kupde i underdånighet anhållas, att dep Uaaigst förordnade inställelse tills vidare af Kropo-lJppbördens verkställande, hvartill efter Författningarne tiden eljest vöre inne, matte nu prera upphöra, samt Vederbörande anbefalla?
att gå i (qrfattning om löpande årets Utskyld?rs uppbärande å tvenne Terminer, svarande enapt de i Författningarne påbudne, nemligen 1 J)en 13 Eeeember. ^11 den första vid slutet af instundande Januarii och den andra Terminen vid slutet af nästkommande Martii månad.
Hvarjemte tvenne Utskotts - Ledamöters serskildta tankar voro bifogade genom Protocolls -Utdrag, sorn innehöll dels, att Professoren Forssell ansett Stats-Utskottets Memorial, i anseende till Formen, stridande emot 37 § i Riksdags - Ordningen, så vida hvarken Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Stats Utskottet af den 29 November detta år, innehölle någon framställning derom , ej eller, någon Motion från något Stånd remitterad, dertill varit föranledande; dels att BruksPatronen Hulphers förmodat underdånig hemställan härutinnan böra ske från hvarje Landshöfding, sorn befarade de Skattskyldiges obestånd, helst man derigenom undveke att synas mindre erkänsam för det af Kongl. Maj.t
Nådigst lemnade anstånd med ket utgjort ett ämne för Riksens Ständers nyligen beslutade Tacksägelse ».Adresse.
Skulle hemställan åter ske af Riksens Ständer, borde den underdåniga anhållan tilläggas, att Götha Canals As&ignationer äfven bädanafter i Uppbörd måtte emottagas, och att ali utmätning instäldes för den, sorn i Uppbörds liqvide deponerat.
Dis» c.ont-Sedlar..
Friherre Cederström, Jacob, anhöll, att när Stats •
Utskottets ifrågavarande Memoria! nästa gång till pröfning förekomme, 30 §. i Riksdagsordningen mätte til! vederläggning af Profegsoreo Forssells nyssnämnde serskildta tanka, uppläsas.
' , 3T2 Den 13 December.
Herr von Heyne», Georg , den lo (Jennes på bordet lagda Memorial, angående ut> färdande af en f örfattning emot Yppighet och Öfverflöd, blef, uppå gjord Proposition, rcmitterarlt till Allmänna Besvärs- och OeconomieUrskottet samt med de öfrige Riks - Stånden communiceradt.
Herr Svedenhjelm, Hans Leonhard, hadelölemnat följande, som upplcästes: Sedan nu Högloll.
Ridderskapet och Ädelt? remitterat till Oeconomie Utskottet mitt Memorial rörande Bränvins tillverkningens inställande, som egentligen åsyftade tidens vinnande att få bespara flera iooO;de tunnor Spannmåls förödande öfver Riket, uti ett beklagligt, mindre gynnande afkastnin'gs-år, tili dess hela Bränvinsförfattningen kunde hinna att blifva utarbetad; men som Remissen är bifallen, uU)éder jag ödmjukeligen få tillägga, om icke Utskottet må få sig uppdraget att skyndesammast företaga detta högst angelägna måls afgörande, så mycket mer påskyndande, som redan de större Bränneri - Idkare uppköpa i Landsorterna kring sine ödande Verk all tillgänglig Spannmål, och att locka de mindre tänkande, som ej se efter Brödfödan innan nästa skörd, utsatt pris af En Riksdaler Banco L:ft af Rågens vigt, då n» detta synes förmånligt att i hast åtkomma en stor Penrdnge summa för den fattiga, säljer ban sig säkert för nära, tyckes då ej bli en kiar följd att
Rigen nästa Vår går minst till 2j å Den i 3 December. 30 R;dr R:g:s tunnan , då den förleden Vår, några dagar Bökare-priset här i Stockholm var 25 R:dr Riksgälds, och den ritorra 22j R:dr Banco, Möjligt torde desse sig för nära säljande lita på, att genom Kongl. M-; j:fs och Kronans Förråder, elter af utrikes införskrifven Spannmål bli förhulpne från hungersnöden3 men hvad politisk rättighet har en sådan misshushållare , att förtrösta på, så framt ej Kongl. Maj;ts Landsfaderliga ömhet räddar dess lif.
Vid det af mig senast ingifne Memorial, om sjelfva Bränvins fria tillåtelsen öfver hela Riket, på sätt deruti af mig projecteras, hir jag intet att lägga till eller taga ifrån, endast att Egendomar, som bestå af sammanslagna flera Hemmantal, ej böra få begagna sig af mer än en 30 kannors
Fanna:
All tillverkning är ju endast till husbehof?
Några torde få orsak invända det Spannmålen kunde falla till vanpris genom Bränvinsinskränkningen;- men Bränningen blir friare nu än förr, utan endast den förödande oerhörda tillgång af denna i öfverflöd tillverkade SpirS> tus hämmad och afskaffad, emot detta föreslås, om Kongl. Maj:t och Kronan skulle upphandla all Salu * spannmål af Hvete, Råg, Korn och Bafra, efter en noga och väl pröfvad Markegångstaxa, som då den vore allmänt kungjord, visste hvar och en hvad han agde att til! sin nytta använda efter behag.
Af denna, i Kronans Magaziner., så vål i Hufvu.dstad.en,. rande Spannmål besörjdes Krono - Brännerierne,, som borde tillverka alia tjenliga årstider, så. vidt hehofyet fordrade.
Afven om så nödigt pröfvas, bistå Landsorterne, om hungersnöd genom missväxt eiler olyckshändelser å några orter, sådant skulle fordra, men ingalunda till, dem , sorn genom öfverdrifven Bränvins tillverkning satt sig i förlägenhet.
Vid Spannmåls.
Undfående mot contant betalning och någon proportionerad tillökning på Kronans inköpte Magaz. jns pris., skulle edligt betyg af Jordägare, Presten i Socknen och Krono-betjeningen vara,, gällande att undfå nödig hjelp.
Genom, dessa, utvägar behöfdes aldrig någon Utrikes Spannmål, inför,skrifvas.
Försynen, bar benådat värt kira Fädernesland med så tillräcklig och bördig Jord, att. de lefvande varelser deruti finnas, onekligt äga sin fullkomliga föda och. bergning, då Guds välsignelser användas etter Dess nådiga välbehag.
Det kunde kanske af någon vid första pär seende förebäras, att Rikets inkomst af obeskattad Bränvins-tillåtelse vöre utur aktning lemoad . men då Riksens Häglof!. Ständer, Nations, Ombud och Representanter, äro församlade, finna de nog utvägar att under hvad rubrjquer sorn helst, hälla Kongl. Majit oeh Kronan skadeslösa.
En omständighet torde mig än tillåtas att Den 1 3 December. få tillägga , om alls Egendoms ägare, som äga Frälse bönder och Torpa;e under sina Egendomar, funne det billigt, sä framt dess Underhafvande vore råkad i någon Spannmåls förnödenhet till utsäde eller nödtorftig föda, NB. ej gerom Bränvins-tiilverkning, han då framför allt horde bestås af Egisndoms-ägaren , såsom Husbonde, mot pris Markegång® - Taxan utsätter.
Krono - bönderne, om de behöfva någon hjelp, jorde få hålla sig till Krono Magazi neine, Slutligen vill jag ödmjnkligen hemställa och tili ömaste omtanka samt största nytta för Riket, att otn en Frälse - bonde eller Torpare på den Lägenhet han genom Contract med Egendoms- ägarens samtycke bebor, skulle på Hemmanets eller Torpets ägor göra några nya upptagningar af Åker- eller Ängsmark å Bondegård till ett Tunneland , å Torpställe ett fjerdedel Tunnland, ju mer desto bättre, om utiymmet tillåter, då en sådan flitig Jordbrukare skulle få begagna desse Lägenheter uti sin och sina Barns lifstid, utan någon annan tillökning till Husbonden och säker från uppsägning , så framt han utan tredsko fullgör det ingångna Contracjet.
Hvad märklig tillökning i uppodlad mark» som nu ligger ofruktbärande, skulle icke öka y Spannmåls tillgången i Riket, och lända Egendoms-ägaren till osägelig förmån , då efrer uppodlarens utgångne
Barn han fritt disponerade äfven om den uppodlade tillökning.
Detta Memorial anhåller jag ödmjukligen Den 13 December. må meddelas och comrauniceras de öfrige re* spective Stånden.
Herr Estenberg, Pehr, hade inlamnat fölt jiande, sorn upplåstes: Ödmjukaste Memorial!
Hvarje rättsinnig Svensk Medborgare måste tillstå, att Spannmåls-prisens beständiga stegring, nästan lika efter ymniga skördar, som missväxter, äro förvånande och tryckande för dem, sora ej hafva egne sädesfält, helst de försätta mången orklös ålderdom, Enkor, Barn och Pensionairer uti en den mäst ömkansvärda belägenhet, ja äfven sjelfva den tjenstgörande Löntagaren.
Staten nödgas väl, tid efter annan, bevilja honom Löoe-tillökningarj men knappast kommer han i åtnjutande deraf, förrän allt sä tilltagit, att han skulle ansett sig lyckligare, att i stället för Löne-tibokning, Lagstiftande Magten varit i tillstånd undanrödja de orsaker, sorn vidare vållat dyrhetens deltagande.
Spannmåls.prisens stegring är till och med Orsaken tili mången Landtmans obestånd, då v alla dess oumbärliga dagsverken och behofven alltid närma sig uti ett visst förhållande till Spannniåls-prisen.
Rörelse - Capitalen till Jordbrukets och Egendomars skötsel och underhåll ökas derigenom allt mer och mer, samt Banquens circulerande Sedelstock blifver 1 samma Den j 3 December. 317 mån otillräckligare till Allmänna Rörelsernas behof:
Lån å Egendomar icke sällan måste tagas, och Jord-ägare med smärta lemna sine Fäders- jord, som varit förvärfd uti förflutna Tidehvarf, då Allmänna behofven, till det mästa inskränktes inom njutningen af de mång. falldiga Ämnen, som frambringas utur Fosterjorden, och tillverkas inom dess bygder.
Orsaken till Spannmålens ständiga stegring härleder sig, efter min öfvertygelse-, från tvenne hufvudsaldiga omständigheter. iro Mynt- representativernas försämring, genom ett utomordenteligt behof deraf till bruket af utländska Producter, så till Kläder och Förtäring, som Rums prydnader. 2:0
Den öfver all måtta begagnade Rättigheten till Bränvins • bränning.
Den förra omständigheten, hvarå flere agtningsvärde Ledamöter af detta Stånd, sökt väcka Höglofl.
Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet, utgör ej föremålet för min ödmjuka framställning, utan inskränker sig allenast till frågan om den senare.
Då Lagarne tillåta en fri Bränvins-bran. ning, och då derigenom en Tunna Rågs afkomst kan uppbringas till ett ungefärligt värde af 24 R;dr Banco, med användande af nyare Bränvins-Methoder; sa är lätt att sluta det Spannmålen dertill förmånligast användes, hvaraf brist derpå uppstår, och priset uppstiger till Deri l 3 December. den ytterlighet det nu är.
Detta sätter hvar och en i förlägenhet, men aldramäst i de Näringarne arbetande fattigare Folk- Classemev Vårt Fosterland må välsignas ined de rikaste, och bördigaste skördar; trian skall dock med bekymmer oftast fä vara åsyna vittne till lika rörande händelser , förorsakade af bristande Brödföda , sorn om Landet vore hemsökt med missväxt, och detta så länge inländsk Spannmål, utan inskränkning förvandlas till Bränvirk Efl stor de Medborgare, sorö fidna uppköpet af den till öfverdrift dyra Spannmålen öfver deras förmåga , skulle antingen försmägta af hunger, eller nödgas förtära Barkbröd, och annad osund föda, äfven i de bästa år, om ej vår älskade Öfverhet skickade undsättning till nödens förekommande; men dessa dyrbarä tillfiygter , skulle sällan eller aldrig behöfvas fillitas , för sådane behof , aldraminsf i goda åf, öm Bränvins-bränningen blefve inskränkt.
Sjelfva
Dagakarlens tillstånd är genom Spannmålens dyrhet, bragr i ömkansvärd belägenhet* då han med hela Sin arbetsförmåga ej kan förtjena torftighetens behof tili föda , kläder och Öfriga nödvändigheter, utah af brist Vanskötes, Och skuldsätter sig, i synnerhet den årstid, arbetet afstannar, och inkomsterna aftaga; han thå hushålla på det bästa sätf, kan han dock' åldrig, sä länge Bränvinet fritt får hyttjas, Och till så storf öfverflöd tillverkas, samt Brödpriset i följd deraf ständigt stegras, komma idert lyckliga belägenhet, att i den göda dagen, kunna spara en skärf för den tid, då skjuklighetj krämpor och ålderdom besöker häris hyd< Den i 3 December. 319 da, utan skall då, antingen blifva 'en tunga för Allmänna Fattig-Inrättningar, eller af felande utkomst till skötsel i egit herti Vist, försvaga sin arbets-förmåga, eller ock utslockna i en ålder då han söm bäst kunde gagna* Jag vågar derföre ödmjukast hemställa om icke, till förekommande af deh nu Varande Spannmåls dyrhet, samt brist deraf till första 'öppet vatten nästa år, den af Herr Landshöfdingen och Riddaren Skjöldebrand, nitiskt föfeslagne inskränkning af Brärtvins-bränningen, mätte af Höglofl.
Ridderskapet och Adelö beviljas och till 'verkställighet befordras.
I fråga äter om utöfnings-rättigheten, så är det val en ostridig, och jäg tror allmänt erkänd •lanning, att förädling af Jördens Pröducter tillhör Landtbrukaren; men då alla rättigheter kunna missbrukas, och öfver sin rätta gräns utsträckas, samt nu varande BränvinS- tillverkning 5 ehuru enlig med stadgade föreskrifter, haft de skadligaste Följder på 'Spannmåls tillingarne, de ärne nästförflutne år, så lärer vara utan all tvifvel, att ändring och rättelser äf* ven deri böra äga turn.
1 sådant afseende är val ostridigf, att Landtbrukaren bör äga tillstånd, att till egit husbehof förädla så mycket
Säd till Bränvin, som han har af nöden; meri med allsingen rättighet till Bränvins-försäljning uti Städerne.
Då Rroöö - Bränneriet underhållas båda I 320 Den i 3 December'.
Stockholm, Götheborg och Carlskrona, bör Inrätfningarne derstädes så utsträckas, att tillräckligt Bränvins- förråd tili nämnde Städers behof ständigt underhålles, mot ett nedsatt pris, utan afseende på någon behållen vinst, på det
Landtmannen ej med uträkning må öfverskrida, sin endast till husbehof tillåtna rättighet.
I Stockholm finnas flere Kronans tillhörige Bränneriet, hvilka till vinnande af ändamålet kunde säftas i gång3 då hushållen kunde bekomma, efter förr nyttjad beräkning, ett Stop Bränvin i Månaden, för hvarje Mantalsskrifven Person.
En ännu större inskränkning af Brär,vinsförsäljning på allmänna Krogar och Näringsställen, torde äfven förekomma det sedeförderf, sorn ty värr, må hända, från dessa förföriska Samlingsställen, sig hufvudsakeligen utbreder.
Snart skulle Medborgaren, med glädje erfara, det våra Åkerfält äro nog vidsträckta, och bördiga, för att lemna oss tillräckligt Spannmål, ja äfven förråder för de tider, då missväxter inträffa.
Oaktadt Sveriges läge gör vårt Jordbruk mödosammare än andra Nationers, skulle likväl Svenska odlaren och arbeta en. om nyckterhet alltid understödde den aibetsdrift, sorn caracteriserar vår Nation, vinna större trefnad, samt Landets Söner allmänt nå det välstånd, sorn stämplar lyckliga Nationer.
Jaä Den i 3 December. 321 Jag anhåller ödmjukast, att dessa mina tankar, yttrade utaf ren Fo terlands • känsla, må remitteras till Allmänna Besvärs- och Qecbnomie-Utskottet.