Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kungörelse angående Universal angående Överjägmästaren i Örebro län skiljande från förmånen att uppbära Kronans andel av böter i vissa åverkansmål.
Stockholm den 29 augusti 1822 Överhovjägmästare ämbetet har infordra upplysningar om överjägmästarnas beställningar i riket och därvid framkom att överjägmästaren i Örebro län inte är berättigad till förmånen att få andel i böterna till Kronan vid åverkansmål.
Han är anställd med lön från staten och får inte uppbära några böter, som tillhör Kronan.
Stockholm den 29 augusti 1822 H A v STROKIRCH
Kungörelse angående vissa förmåner för dem, som vid Veterinär inrättningarna i riket förvärvat sig insikt i hovslagarhantverket.
Stockholm den 3 september 1822 Den gesäll som genomgått hovslagar hantverket vid någon av veterinär inrättningarna i riket får, när han skall avlägga mästarprov borträkna ett eller två års tid från skråtiden.
Var och en vid veterinär inrättning utexaminerad djurläkarelev tillåts att bosättas sig i stad eller på landet och obehindrad betjäna allmänheten med hästskors och söms förfärdigande samt med hästars skoning om han anmäler till magistraten eller Befallningshavande.
Stockholm den 3 september 1822 C LENNGREN, S N CASSTRÖM, J A HERTZMAN
Kungörelse angående den, under Kongl Maj: ts resa till Norge, samt de Västra delarna av riket, i Nåder tillförordnade regeringen.
Stockholm den 17 september 1822 Under Vår resa till Norge och Västra och Södra delarna av riket tillförordnas följande personer att sköta regeringsärendena så att de inte hindras i sin vanliga gång.
Justitiestatsministern greve Fredric Gyllenborg Statsministern för utrikes ärenden greve Lars von Engeström En av rikets herrar greve Mathias Rosenblad En av rikets herrar greve Anders Fredric Skjöldebrand Skulle någon av dess hindras av sjukdom eller laga förfall, tillträder Statsrådet, greve Carl Axel Löwenhjelm Tillförordnad hovkanslern, Statssekreteraren, En av de aderton Anders Carlsson af Kullberg, att under Vår frånvaro leda regeringen Vi bjuder ämbets- och tjänstemän och Våra trogna undersåtar att med lydnad och hörsamhet efterkomma och verkställa vad den tillförordnade regeringen befaller.
Stockholm den 17 september 1822 CARL JOHAN
Kungörelse angående barnmorskelärlingars antagande vid undervisnings verket i Stockholm.
25 november 1822 För att främja nödvändig tillgång på skickliga och erfarna barnmorskor i riket har Vi bifallit Sundhets kollegiets förslag att 12 barnmorskelärlingar per år skall antas vid undervisningsverket vid allmänna barnbördshuset.
Kungörelse till allmänhetens underrättelse utfärdas om antagandet till lärlingar, undervisningstiden och kostnaderna både för dem som staten kommer att bekosta och de som själva står för kostnaderna.
1: o Två årliga terminer fastställs med början 1 april och 1 oktober.
Där kommer att antas 6 frilärlingar som staten bekostar utbildningen för och sedan även de som själva bestrider sina underhållskostnader.
2: o Ansökningarna skall åtföljas av betyg undertecknade av prästerskapet, att den sökande är gudfruktig, sedlig, frisk, kan läsa och skriva.
De som söker friplatserna insänder sin ansökan genom befallningshavande och där skall finnas uppgift om härad och socken, där den sökande sedan hon blivit examinerad och godkänd tänker bosätta sig och om den orten verkligen har behov av en barnmorska samt om ortens innehavare saknar tillgångar att under lärotiden underhålla lärlingen.
4: o Under de nio månader som barnmorskeeleverna enligt författningarna skall undervisas erhåller frilärlingarna bostad och ved samt 8 riksdaler i månaden för sitt övriga uppehälle.
De skall med gott uppförande och flit göra sig förtjänta av det.
De som själva skall bestrida sitt uppehälle har sig själva att skylla, om de inställer sig utan erforderliga tillgångar och måste lämna sin plats utan examen
5: o Kostnader för alla elever är: Avgift hos Sundhets Kollegium vid examen och för barnmorske reglementet 2 riksdaler Till barnmorske fattigkassan 40 skilling Till vaktmästaren vid undervisnings verket för sigillets påsättande på utskrivningsbrevet 16 skilling Till inköp av barnmorske handboken 2 riksdaler 8 skilling
Till inköp av nödvändiga instrument vid konstens utövning 8 riksdaler Summa: 13 riksdaler 16 skilling.
Stockholm den 25 november 1822 C E von WEIGEL
Kungörelse att den, under Kongl Maj: ts frånvaro i nåder tillförordnade regering kommer att upphöra.
Stockholm den 27 november 1822.
Då vi nu återkommit från vår resa till Norge upphör den tillförordnade regeringen.
Brev till samtliga Rikets Ständer, angående det av Rikets Ständer utsatta lagtima riksmöte i huvudstaden den 15 januari nästkommande år.
Stockholm den 28 november 1822.
Till våra trogna män och undersåtar, Sveriges Rikes Ständer, grevar, friherrar, ärkebiskop, biskopar, ridderskap och adel, klerkeri, städernas borgerskap och menige allmoge.
Enligt § 49 i regeringsformen som antogs 1815 skall Rikets Ständer sammankallas vart femte år.
Vid sista urtima riksdag beslöts att nästa lagtima riksmöte skulle äga rum i huvudstaden den15 januari 1823.
Därför bör valen till riksdagsmän skyndsamt bli verkställda.
I övrigt vill Vi uppmärksamma § 77 i Riksdagsordningen, där det står: Att om någon riksdagsman under pågående riksdag, vid resor dit eller därifrån ofredas eller för riksdagsgöromålen ofredas, skall sådant anses som edsöresbrott och straffas.
Stockholm den 28 november 1822 CARL JOHAN
Kungörelse om Underhållsutdelning av Krigsmanshus medlen för innevarande år.
Stockholm den 2 december 1822 7 sidor namn på avskedade personer som fått underhåll, sammanlagt 335 stycken.
Underhållsutdelningen verkställs två gånger per år.
Konstapeln av Wendes Artilleri Regemente Anton Wisinoffsky har inte anmält adress och är härmed underrättad.
Kungörelsen kommer att läsas från predikstolen och han har att anmäla sig inom ett år, annars förlorar han sin underhållsrätt.
Stockholm den 2 december 1822 G W af TIBELL, O SCHRÖDERSTJERNA
Reglemente för det i huvudstaden inrättade Carolinska-Medico-Chirurgiska Institut.
Stockholm den 11 december 1822.
Det egentliga föremålet med det här i huvudstaden år 1815 inrättade Karolinska Medico Kirurgiska Institutet har varit att genom undervisning i läkekonsten dana skickliga läkare för armén och flottan och att ett sådant ändamål blivit uppfyllt.
Inrättningens fortgång har visat att Institutet i förening med Sjukhusinrättningar må erhålla en sådan organisation att pålitliga och vana praktiserande läkare för alla grenar i medicinalverket till statens tjänst skall kunna danas.
Med anledning av vad Vårt Sundhets Kollegium yttrat och föreslagit och på grund av Institutets utvidgning utfärdar Vi ett förnyat Reglemente och upphäver samtidigt det från 6 december 1815.
Då Stats-Utskottets förslag rörande antingen Statens reglerande eller Bewillningens derefter lämpade hela belopp, eller hwad till Riksgälds-Contorets utgifter och inkomster hörer, eller grunderna för Riksgälds-Contorets styrelse och förwaltning, till pröfning hos Riksdagen förehafwes, gälle hwad angående behandlingen af Utskottets afgifna förslag uti Riksdags-Ordningen stadgas.
§ 90.
Riksdagen representerar Swenska Folket.
De rättigheter och åligganden, som gällande lag tillägger Rikets Ständer, tillkomma hädanefter Riksdagen.
Den fördelas i twå Kamrar, hwilkas Ledamöter wäljas, på sätt Riksdagsordningen stadgar.
Kamrarne äga i alla frågor lika behörighet och myndighet; skolande Riksdagen i kraft af denna Grundlag sammankomma till lagtima möte hwarje år den 15 Januari, eller, om helgdag då inträffar, dagen derefter; Konungen dock obetaget att, emellan Lagtima Riksdagar, Urtima Riksdag sammankalla.
Besluter Konungen därefter sådan resa och den verkställer, befatte Sig ej med rikets styrelse eller utöve den konungsliga makten, så länge han utrikes vistas, utan föres riksstyrelsen under Konungens frånvaro, i Hans namn, av den till tronföljden närmast berättigade prins, om han uppnått tjugufem års ålder.
Han styre såsom regent med all konungslig makt och myndighet, enligt denna regeringsform; dock må han ej adeligt stånd och värdighet förläna, eller till grevligt och friherreligt stånd upphöja, eller riddarevärdighet utdela.
Har den till tronföljden närmast berättigade prins icke uppnått tjugufem års ålder eller är han av sjukdom eller utrikes vistande hindrad att riksstyrelsen utöva, då styre såsom regent i Konungens namn med nu sagda befogenhet den till tronföljden därnäst berättigade prins, som uppnått sådan ålder och för vilken hinder av ovannämnda beskaffenhet ej möter.
Tre ledamöter af högsta domstolen och en af regeringsrättens lagfarna ledamöter skola tillsammans utgöra Konungens lagråd.
Lagrådet tillkommer att afgifva utlåtande öfver de förslag till stiftande, upphäfvande, ändring eller förklaring af lagar eller författningar, hvilka för sådant ändamål blifva af Konungen öfverlämnade.
Där så pröfvas nödigt, må Konungen för visst ärende till ledamot af lagrådet ytterligare förordna en för insikt, erfarenhet och redlighet känd man.
Konung ware myndig wid fyllda Aderton år.
Lag samma ware för den till thronföljden närmast berättigade Prins.
Konungen äger att i brottmål göra nåd, mildra livsstraff samt återgiva ära och till kronan förverkat gods.
Över ansökningar därom höre Konungen dock regeringsrätten, beträffande mål av beskaffenhet att kunna tillhöra dess eller kammarrättens slutliga prövning, men i andra mål högsta domstolen; och fatte Konungen Sina beslut uti statsrådet.
Stats-Rådets Ledamöter, Presidenter och Chefer för Collegier eller i dessas ställe inrättade werk, Justitie-Canzleren, Cheferne för Tullstyrelsen och för Postwerket, Expeditions-Chefer i Stats-Departementen, Öfwer-Ståthållaren, Under-Ståthållaren och Politie-Mästaren i hufwudstaden, Landshöfdingar, Fältmarskalkar, Generaler och Amiraler af alla grader, General-Adjutanter, Öfwer-Adjutanter, Stabs-Adjutanter, Kommendanter i Fästningarne, Öfwerstar för Regementena, Sekund-Cheferne för Gardes-Regementena till häst och fot och för Lif-Regementets Corpser samt Cheferne för öfrige särskildt för sig bestående Militära Corpser eller Bataljoner, Cheferne för Artilleriet, Fortifikations-, Fältmätnings- och Sjömätnings-wäsendet, Ministrar, Sändebud och Agenter för handeln hos främmande Makter, samt de Embets- och Tjenstemän, som uti Konungens Kabinett för utrikes brefwexlingen och wid Beskickningarne nyttjas, hafwa förtroende-sysslor, hwarifrån Konungen må dem entlediga, när han pröfwar Rikets tjenst det fordra.
Regeringsrätten tillkommer det äfven att, i mål af beskaffenhet att kunna tillhöra dess slutliga pröfning, upptaga och afgöra alla ansökningar, att Konungen må bryta dom åter, som vunnit laga kraft, eller återställa laga tid, som försuten är.
1809: Konungen skal altid wara af den rena Evangeliska Läran, sådan som den uti den oförändrade Augsburgiska Bekännelsen samt Upsala Mötes Beslut af År 1593 antagen och förklarad är.
Konungen skall alltid vara av den rena evangeliska läran, sådan som den uti den oförändrade Augsburgiska bekännelsen samt Uppsala mötes beslut av år 1593 antagen och förklarad är.
1809: Konungens Majestät skal hållas i helgd och wördnad; Hans gerningar ware emot alt åtal fredade.
Konungens Majestät skall hållas i helgd och vördnad; Hans gärningar vare emot allt åtal fredade.
1809: Konungen äger at allena styra Riket på det sätt denna Regerings-Form föreskrifwer: Tage dock underrättelser och råd i de fall, här nedanföre stadgas, af et Stats-Råd.
Stadgandet om lagförklaring genom högsta domstolen flyttades med 1949 års grundlagsändring från § 19 till § 20, då stadgandet om krigsdomstolarna upphävdes.
1809: Uti fredstider skola de mål, som från Krigs-Domstolarne dragas under Konungens pröfning, uti Högsta Domstolen företagas och afgöras.
Twänne Militaire Ledamöter af Stats-Rådet, hwilka Konungen härtil utser och förordnar, böra sådana mål i Högsta Domstolen öfwerwara och deröfwer rösta, dock må Domarenas antal icke öfwerstiga Åtta.
Då Konung dör och Tronföljaren ännu omyndig är, utfärde Statsrådet kallelse å Riksdagen, hvilken kallelse inom femton dagar efter Konungens död skall i allmänna tidningarna kungöras.
Städernas Borgerskap och öfrige till deltagande i Riksdagsmannawal inom Borgare-Ståndet berättigade innewånare äge att till Borgmästare-tjenster föreslå trenne behörige Män, då Konungen en af dem utnämne.
Statsrådets ledamöter, presidenter och chefer för kollegier eller de i dessas ställe inrättade verk, justitiekansleren, cheferna för fångvården, lantmäteriet, statens järnvägstrafik, lots-, post-, telegraf- och tullverken samt skogsväsendet, expeditionschefer i statsdepartementen, överståthållaren, underståthållaren och polismästaren i huvudstaden, landshövdingar, fältmarskalkar, generaler och amiraler av alla grader, generaladjutanter, överadjutanter, stabsadjutanter, kommendanter i fästningarna, överstar för regementena, sekundcheferna för gardesregementena till häst och fot och för livregementets kårer samt cheferna för övriga särskilt för sig bestående militära kårer eller bataljoner, cheferna för artilleriet, fortifikations-, fältmätnings- och sjömätningsväsendet, ministrar, sändebud och agenter för handeln hos främmande makter, samt de ämbets- och tjänstemän, som uti Konungens kabinett för utrikes brevväxlingen och vid beskickningarna nyttjas, hava förtroendesysslor, varifrån Konungen må dem entlediga, när han prövar rikets tjänst det fordra.
I händelse justitieombudsmannen eller militieombudsmannen avsäger sig det erhållna förtroendet eller ombudsmans ämbete eljest bliver ledigt, övertage ställföreträdaren omedelbart ämbetet; och skall riksdagen därefter så snart ske kan förrätta nytt val av ombudsman.
Electorerne böra, wid samma tillfälle, då de Justitiä-Ombudsmannen utse, och på enahanda sätt, wälja en man af de egenskaper, som hos denne Embetsman erfordras, att honom efterträda, i fall han, innan den nästföljande Riksdagen, skulle med döden afgå.
I händelse Justitiä-Ombudsmannen wid samma Riksdag, under hwilken han blifwit wald, afsäger sig det erhållna förtroendet, eller med döden afgår, skola Riksens Ständer i Embetet genast insätta den man, som de till hans efterträdare utsett.
Skulle Justitiä-Ombudsmannens utsedde efterträdare, under påstående Riksdag, afsäga sig det erhållna förtroendet, eller i Justitiä-Ombudsmans-Embetet insättas, eller med döden afgå, utwäljes, på ofwan stadgade sätt, en annan behörig man i hans ställe.
Konungen förordnar om nytt val i hela riket till riksdagen (nyval), om statsministern begär det.
Efter nyval må förordnande om sådant val ej ånyo meddelas förrän fem månader förflutit från den nyvalda riksdagens första sammanträde.
Har förordnande om nyval meddelats, må riksdagssession avbrytas.
Riksdagens ombudsmän väljas för tid och på sätt riksdagsordningen stadgar; och bör samtidigt för en var av dem utses en ställföreträdare av de egenskaper, som hos ombudsmannen erfordras, att i dennes ställe utöva ämbetet i de fall instruktionen angiver.
Konungens rätt att pröva och avgöra besvär i förvaltningsärenden skall i den utsträckning, som Konungen och riksdagen bestämmer i lag, uppdragas minst sju av Konungen utnämnda personer, som förvaltat civil beställning samt däruti ådagalagt insikt, erfarenhet och redlighet.
Minst två tredjedelar av hela antalet regeringsråd skola hava fullgjort vad författningarna föreskriva dem, som uti domareämbeten må nyttjas.
Finner utskottet av dessa protokoll, att någon statsrådets ledamot uppenbarligen handlat emot rikets grundlag eller allmän lag, eller tillstyrkt någon överträdelse därav, eller vållat och befrämjat sådan överträdelse genom uppsåtligt fördöljande av någon upplysning, då skall konstitutionsutskottet ställa en sådan under tilltal inför riksrätten av någon av riksdagens ombudsmän, och gånge härmed som i 101 och 102 §§ om tilltal emot regeringsrätten föreskrives.
Lagtima riksdag skall vart fjärde år, på sätt i riksdagsordningen sägs, förordna sex för kunskaper och lärdom kända personer att jämte justitieombudsmannen, som bland dem förer ordet, utöva vård över tryckfriheten.
Dessa kommitterade, av vilka två, utom justitieombudsmannen, skola vara lagfarne, äge sådan befattning, att, i händelse någon författare eller boktryckare, innan tryckningen, själv överlämnar dem en skrift och begär deras yttrande, huruvida åtal därå, efter tryckfrihetslagen, kan äga rum, skola justitieombudsmannen och minst trenne kommitterade, varav en lagfaren, ett sådant yttrande skriftligen avgiva.
Svensk författningssamling för 1804 Låssa kyrkas arkiv
Kungörelse hur med ekskogen å berustade krono - eller kronoskattesäterier, och säteri båtsmansrusthåll förhållas bör; Stockholm den 18 januari 1804 Förklaring till hur ekskogen på berustade krono- eller krono-, skatte- säterier och säteri- båtsmansrusthåll bör förhållas.
Säterifriheten består i att ridderskapet och adeln har vissa privilegier, som består av befrielse från vissa utlagor och allmänna skyldigheter.
Säterifriheten kan äga rum på andra än frälsehemman.
Den som gör åverkan på ekskog bötar.
Stockholm den 18 januari 1804 SAMUEL af UGGLAS
Reglemente för svenska handels sjöfarten under krig mellan främmande sjömakter; Münchens slott den 21 januari 1804 För att under de nuvarande krigsoroligheterna skaffa svenska sjöfarten säkerhet så att Sveriges handelsgemenskap med andra länder inte rubbas och att Våra trogna undersåtar som idka sjöfart och handel iakttar sina skyldigheter och försiktighetsmått har Vi översett Vårt år1800 utfärdade regemente.
Det är viktigt att Vi följer de traktater och överenskommelser som fordras för att Svenska Flaggan skall betraktas som neutral.
Inget skepp som inte är svenskt byggt, utom om utländska skepp strandat vid Vår kust och blivit uppköpt av svensk undersåte, skall räknas som svenskt och neutralt.
Köper någon svenskt skepp från de krigförande länderna, kommer inte skeppet att räknas som svenskt så länge kriget varar.
Skepparen bör vara försedd med följande dokument om han ämnar sig utanför Östersjön och Sundet.
Bilbrev, Mätarebrev, ett av kommerskollegium utfärdat s k turkiskt pass med latinsk översättning, Fribrev, Magistratens lastcertifikat, Folkpass, avskrift av redareeden samt Sundhetspass.
Skepparen får inte ha dubbla eller oriktiga dokument och inte under några omständigheter hissa utländsk flagg.
Skepparen och hälften av besättningen skall vara svenskar om skepp och gods skall räknas som svenska och anses neutrala.
Skulle besättningen genom rymmande eller dödsfall bli så få att fartyget inte kan framföras, får man med svensk handelsagents vetskap antaga så många främmande sjömän, helst från neutrala stater, som behövs.
Svenska skepp kan fritt segla till krigförande hamnar och varor på neutrala skepp är fria.
Svensk undersåte får inte utrusta skepp som skall nyttjas till kaperi eller taga tjänst på främmande kaparfartyg.
Skulle skeppare som går utan beskydd och konvoj bli upphunnet av krigförande nations skepp, som begär att få visitera honom skall han tillåta detta.
Svenska handelsfartyg som går i konvoj behöver bara tillåta visitering av krigförande länders krigsskepp.
Skeppare får inte gå in i blockerad hamn.
Med det menas hamnar där så många örlogsskepp är stationerade, så att andra fartyg inte kan komma in utan fara.
Skeppare bör taga dessa föreskrifter till sig och då ha rätt att njuta fri och ohindrad sjöfart.
Blir han trots det förolämpad, skall han vända sig till Ministrar och Handelsagenter på platsen och av dem få bistånd och understöd.
Det samma gäller om skeppet blir uppbringat.
Det är förbjudet för främmande nations kapare att anlöpa svensk hamn så vida han inte råkat i sjönöd.
Det är absolut förbjudet för svensk undersåte att handla något från sådant fartyg.
Münchens slott den 21 januari 1804 GUSTAF ADOLPH
Beskrivning om salpetertillverkning både vid större och mindre verk, efter anställda försök, inlämnad till krigskollegium den 21 januari 1804 av Christ A Köhler.
God salpeterjord som tillkommit dels i salpeterlador, dels under stall och ladugårdshus, hö- och sädeslador som varit täckta och kringdikade kan beredas av följande ämnen: 1 / 3 grov sand, litet tärning lera, svartmylla, spånjord, kalkgrus, förruttnade växter, sopor, skorstenssot, halvruttna djur och fisk, hackade kvistar m. m. blandas i en lår.
Golven i fähusen skall vara täta och sluttande så att man kan tillvarata urinen.
Varje morgon lägges på av jordmassan som suger upp urinen.
När fähuset rensas läggs detta i en särskild lår och mera jordmassa strös på.
Denna jord blir på kort tid god salpeterjord och om man fortsätter hela vintern har man god gödsel till åkrarna till våren.
Den lår vari salpeterjorden samlas under vintern skall täckas så att den inte torkar innan sjudningen.
Sedan den blivit utlutad bör den torkas något och sedan förvaras till nästa års sjudning, med årlig tillsats av jordmassa.
På detta sätt har man efter några år en lönande inrättning med mättad salpeterjord.
Kopparpannan bör vara 18-22 såar och murad av sten och bruk.
Bredvid skall stå ett kar om 6 såar, där lakluten kan sjunka.
Två rostkar ställs högt och täcks i botten av granris genom vilket lakluten skall rinna och fångas upp i ett kar som ställs under.
Flera kar går åt för att tappa av lakluten.
När sjudningen skall börja, hälls några droppar lut genom en halmtuss ned på en kniv, där den får torka.
Då kan man se hur salpetern visar sig som prickar.
Man använder bara den starkaste luten till sjudning.
Resten hälls tillbaka för att förstärkas.
Så snart pannan är full kokas luten och man skummar bort lakluten noga.
Sedan häller man på nästa omgång.
Detta sker tre gånger.
Dessa såar hälls i pannan för s k krämpning.
De kokas och när en blåaktig hinna syns hälls en droppe på en knivsegg och om den stelnar släcks elden under pannan genast.
Det som blir kvar kallas moderlut och används vid nästa kokning.
Då djuren ibland druckit saltvatten kan det finnas för mycket sälta i salpetern, vilket skall tas bort.
Man kan på samma sätt tillreda salpeter i mindre skala.
Luttringen fordrar varken mycket ved eller tid.
Torkningen sker på ett par dagar och det är lönsammare att leverera färdig salpeter, då man slipper alla avdrag och har moderluten kvar.
Torkningen sker på sommaren i solen och på vintern under jämn omrörning i kittel över sakta eld.
Reglemente för svenska handels sjöfarten under krig mellan främmande sjömakter; Münchens slott den 21 januari 1804 För att under de nuvarande krigsoroligheterna skaffa svenska sjöfarten säkerhet så att Sveriges handelsgemenskap med andra länder inte rubbas och att Våra trogna undersåtar som idka sjöfart och handel iakttar sina skyldigheter och försiktighetsmått har Vi översett Vårt 1800 utfärdade regemente.
Kungörelse angående ytterligare kontroll på bevillning av testamenterad egendom eller behållen förmögenhet i sterbhus samt för rättigheten att nyttja huspräst; München den 28 januari 1804 Ytterligare kontroll av skatt för testamenterad egendom och förmögenhet i sterbhus.
Två kvitton på bouppteckningen skall göras och skatten är 2 % av bouppteckningsvärdet.
Konsistorierna i landet är skyldiga att varje år uppge vilka präster, som är vigde som huspredikanter och i vilka stift de befinner sig.
Münchens slott den 28 januari 1803 GUSTAF ADOLPH
Kungörelse angående några till allmänna brandförsäkringen hörande ärender; Stockholm den 7 februari 1804 För en husägare, som haft huset försäkrat i Brandförsäkringsverket och efter brandskada fått ersättning gäller, att när han byggt upp nytt får han behålla det som fanns kvar på försäkringen eller om något vore obetalt på 12 års försäkring tillgodo innehållas av Brandkontoret.
Stockholm den 7 februari 1804.
PIPER, LEYONMARCK, HOLMBRINCK M FL
Reglemente angående styrelsen vid de i Carlskrona och Sveaborg anbefallte allmänna arbetsinrättningar; Carlsruhe den 27 februari 1804 Arbetsinrättningarna skall stå under kommendantens på fästningen särskilda kontroll.
De fördelas i kompanier om 100 man under ledning av en officer och två underofficerare.
Om antalet arbetande övergår 130 anställs ännu en underofficer.
Blir antalet 150 bildas ett nytt kompani.
De arbetande tjänar 2 skilling om dagen och får 2 marker mjukt bröd eller 1 / 3 mindre hårt bröd.
De få varje år en grå jacka med rödrutig krage, om de är på Sveaborg och blårutig krage om de vistas på Karlsborg.
Väst och byxor av vadmal, ett par läder- och ett par träskor.
Två par strumpor och en hatt.
De skall ha håret kort och stubbat.