Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stats-departemenlen på Rikets Ständers under Riksdagen åren 4859 och 4860 aflåtne underdåniga skrivelser, jemte anteckning om de åtgärder, som i anledning deraf blifvit vidlagne. *) l:o Ston yl. tJtrikes-departementet, l:o Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 19 September 1860, angående regleringen af utgifterne under Riksstatens Tredje Hufvud-Titel (133) 1860 den 20 Oktober inför Kongl. Majit i underdånighet föredragen, och i vanlig ordning lill verkställighet befordräd. 2.o Fionyl.
Bjandtförsvar.s-departementet. 2:o Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 18 Januari 1860, angående befrielse från rotering för hemmanet Ansätt i Jemtlands Län (9.) 1860 den 7 Februari i underdånighet föredragen: och hvad Kongl.
Majit med Rikets Ständer beslutit i afseende å hemmanet Ansätts befrielse från den åsätta roteringen, under dervid stadgade vilkor, blef Kammar-kollegium meddeladt till behörig underdånig efterrättelse och vederbörandes förständigande.
3:o af den 25 Februari 1860, angående återbäring af orätt debiterad rotefrihetsafgift för hemmanet Fahlskog M 2, Gästgifvaregården (38.) 1860 den 23 Mars i underdånighet föredragen; hvarvid Kongl.
Majit, lika med Rikets Ständer, fann skäligt medgifva, att den ifrågavarande af hemmanet Fahlskog M 2, Gästgifvaregården utgjorda rotefrihets-afgiften må med det belopp, hvartill den efter behörig granskning *:)
Dessa uppgifter- införas här i den ordning de till Justitie-ombudsmans-expeditionen inkommit; utvisande de vid slutet af hvarje rubrik utsatta siffertal skrifVelsens nummer i 10 samlingen af bihanget till Rikets Ständers protokoll. visar sig hafva uppgått, till vederbörande återställas: hvarom så väl Statskontoret som Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Elfsborgs län förständigades.
4:o af den 17 Mars 1860, angående afsöndring af jord från Regementspastors-bostället Westerhus, till utvidgande af Jemtlands Hästjägare- och Fältjägare-corpsers mötesplats å Frösön. (44.) 1860 den 3 April i underdånighet föredragen: och hvad Kongl. Majit och Rikets Ständer beslutit, angående ifrågavarande jordafsöndring från bostället Westerhus, blef vederbörande meddeladt, till iakttagande så snart laga hinder mot verkställigheten ej vidare förekommer.
Det blifvande vederlaget till Löningsfonden skulle, på sätt Rikets Ständer ansett lämpligt, med ett bestämdt belopp af Femtiotvå Riksdaler 50 öre årligen erläggas samt utgå från anslaget till indelta Arméens vapenöfningar.
5:o af den 12 Maj 1860, i anledning af motion om förändring i uppbördssättet af indelta räntor, anslagna till militära tjenstemän. (62.) 1860 den 29
Maj i underdånighet föredragen, och remitterad till Krigs- och Kammar-kollegierna, med befallning att inkomma med underdånigt utlåtande öfver denna Rikets Ständers framställning.
6:o af den 20 Juni 1860, angående afstående af jord till Marstrands stad och dess Elementar-läroverk (80.) 1860 den 4 Juli i underdånighet föredragen: och remitterades till Krigskollegium, med befallning att, sedan Chefen för Ingenieur-corpsen blifvit hörd, inkomma med underdånigt utlåtande, rörande förhållandet med kronans i Marstrand egande hus och tomter, samt om och i hvad mån dessa kunna vara för försvarsverket umbärliga.
1860 den 16 Oktober, sedan förrberörda upplysningar inkommit, blef åt Landshöfdingen i Göteborgs- och Bohus län i nåder uppdraget att, efter hållen undersökning på stället, utreda och till Kongl. Majit afgifva utlåtande, huruvida det anmälda behofvet af mark, dels till beredande af nödigt utrymme för Marstrands stad, dels ock för utvidgning och ombyggnad af dervarande
Elementar-läroverk med dertill hörande byggnader, må kunna på annat sätt afhjelpas, än genom anlitande af Kronans för befästningarne afsedda tomter.
1861 den 26 Februari till slutlig pröfning föredragen, och då af den skedda utredningen, rörande så väl förhållandet med kronans för befästningarne och försvaret afsedda hus och tomter i Marstrand, sorn ock öfrig derstädes för byggnaders uppförande användbar mark; sig visat, dels att kronans ifrågavarande hus och tomter i Marstrand äro för försvarsverket behöfliga, dels att på stället icke saknas tillgång på byggnadsplatser, utan att dertill behöfva tagas i anspråk kronans egande tomter, har Kongl. Majit ansett Rikets Ständers skrifvelse i ämnet icke vidare till någon Kongl. Maj:ts åtgärd föranleda.
7:o af den 30 Juni 1860, angående upphäfvandet af förbudet för gemenskapen att ingå giftermål utan vederbörande befäls samtycke. 1860 den 27 September i underdånighet föredragen, och fann Kongl. Majit för godt i Nåder förordna, att förut gällande stadganden derom, att manskapet vid krigsmakten till lands skall, för att kunna ingå giftermål, dertill hafva vederbörande befäls samtycke, må upphöra att vidare tillämpas, dock att, när någon af detta manskap ämnar träda i äktenskap, honom skall åligga att sådant hos befälet anmäla. 8:0 af den 30 Juni 1860, angående befrielse för rotehållarne vid kavalleriet i Jemtland från skyldighet att bidraga till sadelmunderingens anskaffande och underhåll. (92.) 1860 den 12 Juli i underdånighet föredragen: och bifölls af Kongl. Majit hvad Rikets Ständer härutinnan för sin del beslutit, äfvensom förordnades att den sålunda medgifna lindringen för rotehållarne borde vidtagas från och med år 1861: hvarom Landshöfdingen i Jemtlands län anbefaldes att kungörelse inom länet utfärda.
9:o af den 11 Augusti 1860, angående förändrad organisation af krigsskolan på Carlberg (107.) 1860 den 4 December i underdånighet föredragen: och Kanslers-embetet vid Krigsakademien anbefaldt att, sedan Gouverneurs-embetet vid Akademien yttrande i ämnet afgifvit, till Kongl. Majit inkomma med utlåtande öfver denna Rikets Ständers framställning. 1862 den 10 Januari å nyo i underdånighet anmäld, och, efter den utredning af frågan Gouverneurs-embetet uti sitt afgifna yttrande lemnat, täcktes Kongl. Majit anbefalla t. f. Kanslern för Krigsakademien att, när undervisningen vid de allmänna Elementar-läroverken hunnit bringas till sådan öfverensstämmelse med fordringarne i nu gällande Skolstadga, att den af Gouverneurs-embetet föreslagna förändring af kunskapsfordringarne för inträde vid Krigsakademien kan företagas, derom göra underdånig anmälan och i sammanhang dermed föreslå de åtgärder, som för den tillämnade organisations-förändringens genomförande må erfordras.
Emellertid och med afseende å hvad Gouverneurs-embetet anfört rörande Sjökadetters antagande vid Akademien, då organisationsförändringen kan komma till verkställighet, uppdrogs åt Chefen för Sjöförsvars-departementet att, efter öfvervägande af de i detta afseende förekommande särskilda förhållanden, afgifva sitt yttrande om hvilka bestämmelser för sådane kadetters inträde vid Krigsakademien efter förändringen må vara af nöden.
Chefens för Sjöförsvars-departementet yttrande i förberörda afseende har blifvit afgifvet: hvarjemte den af Kongl. Majit tillförordnade Landtförsvars-komitéen inkommit med särskildt förslag till Officersbildningens lämpligaste ordnande, öfver hvilket förslag i hvad Krigsakademien rörer, Kongl. Majit under den 9 Juli 1862 infordrat Gouverneurs- och Kanslers-embetenas vid Akademien underdåniga utlåtanden.
Ett af Kanslers- och Gouverneurs-embetena afgifvet förslag till Krigsakademiens förändrade organisation hvilar emellertid, för att handläggas gemensamt med Landtförsvarskomitéens förslag. 10:o af den 25 Augusti 1860, angående utbyte af f. d.
Förarebostället vid Södermanlands regemente | mantal Wreta mot kronoskättehemmanen Kroberga Westergården ^ och Östergården \ mantal i Södermanlands län. (115.) 1860 den 11 September i underdånighet föredragen: och Krigs- och Kammar-kollegierne förständigade att, jemte vederbörandes underrättande om hvad i detta ärende blifvit af Kongl. Majit och Rikets Ständer beslutadt, verkställigheten deraf i behörig ordning ombesörja. 11:0 af den 15 September 1860, i anledning af Kongl. Propositionen, angående Jemtlands Roteringskassas befrielse från bidrag till anskaffning och underhåll af Jemtlands Hästjägarecorps’ beklädnad. (124.) 1860 den 16 Oktober i underdånighet föredragen: och vederbörande underrättade om hvad Rikets Ständer, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga proposition i detta ämne beslutit. 12:o af den 15 September 1860, angående ifrågaställa ändringar i Militae-boställsordningen. (126.) 1860 den 16 Oktober i underdånighet föredragen: och meddelades Krigskollegium befallning att, oberoende af den nya Skogs-ordning, som framdeles kan komma att utfärdas, afgifva underdånigt förslag till ny Militiae-boställs-ordning, med förändrade stadganden i de delar, hvaruti den nu gällande MilitiaG-boställs-ordningen må, efter redan vunnen erfarenhet, finnas numera vara mindre lämplig. 13:o af den 5 Oktober 1860, angående förnyad författning om utskrifningssättet och inrättningen af Allmänna Reväringsmanskapet. (145.) 1860 den 13 November i underdånighet föredragen och Nådig kungörelse i ämnet utfärdad.
Maj:t har sedermera låtit utfärda, under den 9 Februari 1861: Nådig Förordning, angående den allmänna Reväringens mönstringar och öfningsmöten; och under den 4 Februari 1862:
Nådig förordning, angående Beväringseliter. 1 anledning af Rikets Ständers anhållan, att Kongl. Maj:t, till lättnad för de beväringsskyldige i sådane orter, der de hafva särdeles lång väg till öfningsplatserna, täcktes vara betänkt uppå medel, hvarigenom det blefve möjligt, att i dessa orter första klassen af hvarje års beväringsskyldige kunde få i mindre afdelningar vapenöfvas; fann Kongl. Maj:t nödigt att, innan beslut i denna fråga fattades, vinna upplysning, hvarest särskilda vapenöfningsplatser i berörda afseende behöfvas och lämpligen kunna inrättas, samt hvilka vidare anstalter derför erfordras; och anbefalldes fördenskull Krigskollegium att, sedan Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i de län, der sådana långväga marcher för beväringsmanskapet förekomma, blifvit hörde, och hvarför sitt län yttrande afgifvit, till Kongl. Majit inkomma med det förslag i ämnet, som af denna Rikets Ständers framställning kunde af omständigheterna föranledas.
— Det sedermera afgifna förslaget, jemte Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes yttranden, hafva den 20 Maj 1862 inför Kongl. Majit blifvit anmälda; och förklarade Kongl. Majit att, sedan under den 16 Juli 1861 blifvit i
Nåder tillförordnad en komité för utarbetande af förslag till fullständigare ordnande af Landtförsvaret i sin helhet, samt denna komité, bland annat, hade att särskildt sig yttra, dels om försvarskrafternes ordnande med afseende å Arméens sammansättning af stam och beväring, samt huru den sålunda organiserade Arméen borde under fredstid öfvas och vara rustad, dels ock huru nu befunna brister i de särskilda delarne af Arméens organisation må på ändamålsenligaste och för Staten minst betungande sätt kunna afhjelpas, — Kongl. Majit funne förberörde af Rikets
Ständer framställda fråga om förändrad föreskrift i afseende å vapenöfningen med beväringsmanskapets lista klass icke för närvarande föranleda till någon Kongl.
Maj:ts åtgärd, men skulle den framdeles i förening med den tillämnade regleringen af försvarsverket i allmänhet till Nådig pröfning förekomma.
Beträffande åter Rikets Ständers anhållan, att Kongl. Maj:t måtte tillse, på hvad sätt en mera allmänt utbredd färdighet i vapenkonst och andra militäriska öfningar må, till gagn i en framtid för fäderneslandets försvar, kunna genom undervisning i skolorne bibringas det uppvexande slägtet, ville Kongl. Majit, uppå Ecclesiastik-departementets föredragning, taga denna fråga i nådigt öfvervägande.
14:o af den 5 Oktober 1860, angående reglering af utgifterna under Riksstatens 4:de Hufvudtitel. (146.) 1860 den 6 November i underdånighet föredragen: och vederbörande, i hvad hvar och en angick, härom underrättade, samt nödiga föreskrifter i ämnet meddelade.
Sedermera hafva nya Aflönings-stater för de 4:de Hufvudtiteln tillhörande Embetsverk och Corpser blifvit utfärdade, äfvensom åtgärder vidtagna, der sådane i öfrigt påkallats af Rikets Ständers i denna skrifvelse fattade beslut eller gjorda framställningar.
I anledning af Rikets Ständers framställning om utlemnande från Arméens ammunitionsförråd af 30,000 st. skarpa patroner årligen till Gotlands National-bevärings skjutöfningar, ville Kongl. Majit sitt beslut i kommandoväg meddela; och har Kongl. Majit sedermera genom General-ordres af den 5 December 1860 befallt, att Krigskollegium skall årligen från och med år 1861 och tillsvidare utanordna berörda antal skarpa patroner till begagnande vid förenämnda skjutöfningar.
Hvad angick den af Rikets
Ständer ifrågaställda ändring i föreskrifterna angående upphandling och leveransen af varor för Landtförsvarets behof samt dylika varors besigtning, anbefalldes Krigskollegium att med underdånigt utlåtande i ämnet till Kongl.
Majit inkomma samt dervid föreslå de åtgärder, som kunna finnas lämpliga för vinnande af det åsyftade ändamålet. —■ Krigskollegii utlåtande har den 16 Juli 1862 till Landtförsvars-departementets Kansli-expedition inkommit; hvarefter detta ärende beror på Kongl. Majits Nådiga pröfning.
Vidkommande Rikets Ständers begäran om åtgärders vidtagande till förberedande af en sådan reglering af Pensionsväsendet för ^arméen, att hela pensioneringen må kunna af Staten öfvertagas, samt mera enkelhet i grunderna och vilkoren för pensioneringen, jemte förenkling i förvaltningen, åstadkommes, meddelades Direktionen öfver Arméens Pensions-kassa befallning att i detta ämne till Kongl. Majit inkomma med underdånigt betänkande, deruti förhållandet med alla härvid förekommande omständigheter borde fullständigt utvecklas.
— Sedan Direktionen afgifvit det infordrade betänkandet, blef detta den 28 December 1861, enligt Kongl.
Majits nådiga beslut, öfverlemnadt till Landtförsvars-komitéen, för att tagas i betraktande vid behandling af frågan om pensioneringen af Arméens befäl och tjenstemän. 15:o af den 20 Oktober 1860, angående Auditeurs-tjensternas indragning. (172.) 1860 den 13 November, i underdånighet iöredragen: och remitterad till Krigs-hofrättens underdåniga utlåtande.
Krigskollegium jemväl fått sig i målet yttra, blef ärendet den 3 Juni 1862 i underdånighet anmäldt; hvarvid Kongl. Maj:t ansåg denna fråga då icke böra till hufvudsaklig pröfning upptagas, utan ville Kongl. Majit framdeles, i sammanhang med nödiga förändringar i krigslagarne samt deraf möjligen uppkommande förändring i Krigs-domstolarne, taga Rikets Ständers framställning angående Auditeurstjensterna vid Arméen i vidare öfvervägande.
16:o af den 24 Oktober 1860, angående ändring af Kongl. Brefvet den 15 Augusti 1829, rörande den till svaga rotars understöd bestämda ersättning. (184.) 1861 den 8 Januari i underdånighet föredragen: och Rikets Ständers skrifvelse remitterad till Krigs- och Kammar-kollegierna, med befallning att, sedan Kongl. Majits vederbörande Befallningshafvande blifvit hörde, till Kongl. Majit inkomma med underdånigt utlåtande i ämnet.
Collegiernas utlåtande har den 18 Juli 1862 till Landtförsvars-departementets Kansliexpedition inkommit; och har Kongl.
Majit (den 19 Augusti 1862) förordnat, att den i Kongl. Brefvet till Landshöfdingarne i Kronobergs och Calmar län den 15 Augusti 1829 bestämda ersättning till svaga rotars understöd skall, från och med år 1862, utgå och beräknas efter löpande årets för kronans räkning fastställda medelmarkegångspris, som under Lit.
C. i markegångstaxorna införes: hvarom Kongl.
Majits Befallningshafvande i berörda län borde till behörigt iakttagande och vederbörandes förständigande underrättas. 17:o af den 26 Oktober 1860, angående ifrågasatt upphörande af de s. k. frisocknarnes tjenstbarheter till Dylta svafvelbruk, och socknarnes rotering. (191.) 1861 den 15 Januari i underdånighet föredragen: och Kongl. Majits Befallningshafvande i Orebro län anbefalld att infordra innehafvarens af Dylta svafvelbruk, till Kongl. Majit ställda bestämda förklaring, huruvida han, för åvägabringande af reglering i de uti Kongl.
Majit till Rikets Ständer den 27 Oktober 1859 i ämnet aflåtna nådiga skrifvelse omförmälda hänseenden, samt emot det att han utan tvist till kronan återlemnar dispositionsrätten öfver de ifrågavarande tvenne allmänningarne, åtnöjes med det föreslagna ersättningsbeloppet af 88,587
Rdr 80 öre Rmt.
Sedan förrberörda förklaring af Bruksinnehafvaren inkommit, blef målet öfverlemnadt till Finans-departementets vidare behandling. 18:o af den 28 Oktober 1860, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens 9:de Hufvudtitel. (205.) Transsumt deraf öfverlemnadt från Finans-departementet genom protokolls-utdrag den 23 November 1860.
Den 21 December genom Landtförsvars-departementet i underdånighet föredragen: och, beträffande det af Rikets Ständer till Kongl. Majits disposition anvisade anslag af 20,000 Rdr årligen, att i mån af behof användas till understöd åt sådana äldre från Arméen och Flottan afskedade officerare och underofficerare samt läkare, som i Sveriges sednaste krig deltagit och hvilka kunde finnas vara för sin nödtorftiga bergning i verkligt behof af dylikt understöd, blef allmän kungörelse härom utfärdad till vederbörandes kännedom, äfvensom nödiga föreskrifter meddelade om hvad blifvande sökande härvid hade att iakttaga.
För För öfrigt, och hvad angick de af Rikets Ständer beviljade pensioner å Allmänna Indragnings-staten åt åtskilliga, vid Arméen anstälde officerare och läkare, vid afgång från Ijensten, blefvo vederbörande underrättade om Rikets Ständers beslut i dessa delar.
Stockholm den 15 Augusti 18C2. C. G. Arman, Expeditionschef. 3:o léonyl.
Sjöförsvars-depavtementet.
19:o af den 25 Februari 1860, angående anskaffande på kronans bekostnad af däckade lotsbåtar. (36.) 1860 den 23 Mars föredragen, och Förvaltningens af Sjöärendena underdåniga utlåtande deröfver infordradt; hvarefter och sedan detta inkommit, Kongl. Majit under den 23 påföljde Oktober i nåder förordnade orri anskaffande af 12 stycken däckade lotsbåtar för de af Rikets Ständer dertill anvisade medel. 20:o af den 25 Februari 1860, i fråga om den tillämnade fyrinrättningens vid Hernöklubb förläggande till Lungön utanför Hernösand. (37), 1860 den 23 Mars föredragen, och, jemte det öfriga vederbörande om den af Rikets
Ständer medgifna förändrade förläggning af ifrågavarande nya fyr underrättades, Förvaltningen af Sjöärendena i nåder anbefald att snarligen inkomma med förslag till samma fyrs uppförande å Lungön.
Sedan bemälde embetsverk under den 17 påföljande
April fullgjort detta uppdrag, föredrogs ärendet ånyo den 24 i samma månad, hvarvid Kongl. Majit i nåder fastställde rilnjngarne till merberörde fyr-inrättning, hvilken derefter utfördes och vid slutet af sistlidne år kom i verksamhet. 21:o af den 14 April 1860, angående förnyad indelning af nyroterade jorden i Rlekinge län. (52.) 1860 den 15 Maj föredragen, hvarvid Kongl.
Majit i nåder faststälde ifrågavarande jemväl af Rikets Ständer, för deras del, gillade förnyade indelningsverk och tillika meddelade vederbörande erforderliga föreskrifter. 22:o af den 20 Juni 1860 angående Rotehållares för Råtsmän skyldighet att inställa sig vid generalmönstring. (71.) 1860 den 9 Juli föredragen, och, sedan förvaltningen af Sjöärendena inkommit med då infordradt underdånigt utlåtande, den 6 påföljande September ånyo anmäld, då nödigt fanns att inhemta jemväl
Directionens öfver Amiralitets-krigsmans-kassan yttrande i frågan.
Sedan detta yttrande afgifvits, företogs ärendet den 13 November förenämnde år till slutligt afgörande; och beslöts dervid, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers yttrade önjBil. till Ii.
Emb.-Berättelse år 1862.
II skan, sådan ändring af 6 § 2 mom. och 12 § i 1841 års Generalmönstrings-instruktion för Flottans Corpser, som uti den samma dag utfärdade nådiga kungörelse derom finnes stadgad. 23:o af den 30 Juni 1860, angående rätt för lagstadd dräng, som till båtsman antages, att genast komma i åtnjutande af lön och rättigheter såsom båtsman. (88.) 1860 den 19 Juli föredragen, och öfverlemnad till förvaltningens af Sjöärendena underdåniga utlåtande samt, sedan detta, åtföljdt af befälhafvarnes vid flottans stationer yttranden, afgifvits, ånyo anmäld den 1 påföljde November, då Direktionens öfver Amiralitets-krigsmanskassan yttrande i ämnet infordrades.
Sedan detta yttrande hunnit inkomma, togs frågan den 29 Januari 1861 under slutlig nådig pröfning, dervid Kongl.
Majit, i betraktande af hvad vederbörande till stöd för bibehållandet af det i omförmälda afseende gällande stadgande anfört, fann någon ändring deri ej böra ega rum. 24:o af den 30 Juli 1860, om upphäfvande af de stadganden, enligt hvilka båtsman, sedan han i tjenst inträdt, förverkar sin lön till Amiralitets-krigsmans-kassan. (89.) 1860 den 10 Juli föredragen och Förvaltningen af Sjöärendena i nåder anbefalld, att sig uti frågan, efter vederbörandes hörande, i underdånighet utlåta.
Sedan, i följd häraf, bemälde Embetsverk inkommit med eget och Befälhafvarnes vid Flottans stationer underdåniga yttranden, föredrogs ärendet ånyo den 6 November nämnde år, då Kongl.
Majit i nåder förordnade om förtydligande af ett bland ofvanberörde stadganden, men deremot fann skäl att vid de öfriga än vidare låta bero. 25:o af den 30 Juni 1860, om upphäfvande af förbudet för gemenskapen att gifta sig utan vederbörande befäls samtycke. (91.) 1860 den 27 September efter föregången gemensam beredning med Sjöförsvars-departementet, genom
Landtförsvars-departementet i underdånighet föredragen, dervid Rikets Ständers framställning i nåder bifölls, om hvilket Kongl. Majlis beslut, i hvad det rörde krigsmakten till sjös, vederbörande Embetsmyndigheter, genom förstnämnde
Departement, medelst berörde dag utfärdadt cirkulär förständigades. 26:0 af den 5 Oktober 1860, angående förnyad författning om utskrifningssättet och inrättningen af allmänna beväringsmanskapet, (145.) 1860 den 13 November efter föregången gemensam beredning med Sjöförsvars-departementet, i underdånighet föredragen af Landtförsvars-departementet, genom hvilket, i öfverensstämmelse med Kongl. Majits då fattade beslut, under samma dag utfärdades nådig kungörelse, angående den allmänna beväringen, äfvensom derefter, under den 9 Februari 1861, nådig förordning angående nämnde bevärings mönstringar och öfningsmöten. 27:o af den 5 Oktober 1860, angående regleringen af utgifterna under Riksstatens 5:te Hufvudtitel. (147.) 1860 den 23 Oktober och den 20 November föredragen, samt vederbörande derom förständigade till behörig efterrättelse, i hvad på dem ankom; hvarjemte erforderliga föreskrifter — 11 — meddelades i afseende pä användandet af de särskilda anslagen och de åtgärder, som i öfrigt funnos of denna Rikets Ständers skrifvelse föranledas.
28:0 af den 12 Oktober 1860, rörande båtsmans tjenstgöringsskyldighet. (155.) 1860 den 6 November föredragen, oell förvaltningen af Sjöärendena i nåder anbefalld atti efter vederbörandes hörande, sig i ämnet i underdånighet utlåta.
Sedan, i följd häraf, bemälde embetsverk under den 15 Mars 1861 inkommit med eget och befälhafvarnes vid flottans stationer underdåniga yttranden, föredrogs ärendet ånyo den 4 påföljde April, då Kongl. Majit, i betraktande af hvad dervid utredt och upplyst blifvit, fann Rikets Ständer ifrågavarande framställning icke till någon åtgärd föranleda.
29:o af den 28 Oktober 1860, angående undersökning af nu befintliga segel-linieskepps användbarhet för krigsbruk. (204.) 1861 den 29 Januari föredragen, då Kongl. Majit med tillkännagifvande af sin afsigt att, efter föregångna noggranna undersökningar, vid flottans Carlskrona station, af samtliga segellinieskepps och fregatters samt vid Flottans Stockholms station af der befintliga roddkanonslupars, kanonjollars och mörsare-fartygs tillstånd, deras användbarhet och årliga kostnaden för deras lämpliga underhåll m. m., låta en särskild kommité utarbeta utförligt betänkande jemte förslag öfver berörde fartygs vidare brukbarhet och underhåll samt lämpligaste sättet för ordnandet af rikets sjöförsvar efter tidens fordringar, tillika i nåder tillsatte vid hvarje af Flottans stationer en särskild kommission med uppdrag att verkställa omförmälda förberedande undersökningar.
Sedan dessa kommissioner fullgjort berörde uppdrag och derom afgifvit anbefalda underdåniga berättelser, tillförordnades i nåder under den 5 Juli 1861 förbemälda särskilda kommité, hvilken sammanträdde den 1 påföljande November och, efter slutadt arbete, vid utgången af sistlidne