Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
BoraareSländels erindran, wid förstaget till underdånig strifwelfe till Kongl. Maj:t, rörande salpeter-tillwerkningen, fann Ridderfkapet och Adeln med Hederwärda Bonde-Ständer icke stal att antaga Bor» gare, Sandels inbjudning lill rättelse deri.
Ridderstapet och Adeln ätstiljdes klockan Z2. ^ I7t supra.
In ftclem protocolli 7^- 6.
Lilverstolps, Mändagen den 17 Augusti.
Plenum klockan ^ n förmiddagen.
Uppä gjord proposition af Herr Landt-Marskalken, blefwv de, under loppet af denna Riksdags uti Den i?
765 uti sparböstan insamlade bötesmedel Z4 -dr Banco lii! en sumilia af 40 R:dr ökade, gensm friwilliga tillskort, som nu af orne Ledamöter gardes, anstagne ät en behöfwande Adelia Enka, hwilken summa en as Niddcrskapet och Aoelus Ledamöter ä hennes magnar emottog och qvitterade.
Herr LerZenlliöIä anmälte sig och anförde, att uti det betänkande fran Riddarhus-Utskottet, som sistledne Lördag afgjordes, warit hemställt, att Riddarhusets a:ne ordinarie Camzlister matte anses berättigade att ivid Riksdagarna räknas, i afseende pä arfwodena, bland de 4 under Riksdagarne biträdande Canlzlisteine, som, enligt Riksdags-ordningens stadgande, undfä arfwoden af staksmedlen; att han sedermera af protocolls-utdraget funnit huruledes wäl är beslutit, akt frägin om ett lika arfwodes belopp för bemalte ordinarie Cantzlister som för Riksdags - Camzlisterne mä kunua pä serskilt pröfning wid annan RiksdaZ ankomma, men ej något om de ordinaries företräde till arfwoden nf staksmedlen. hwilkct af Herr kerZenlkölä blifwit yrkadt.
Han anhöll alitsa nu om den proposition, atl denna fräga äfwen mätte, i sammanhang med den förra, kunna till pröfning wid nästkommande Riksdag upkagas.
Herr L^IIcnram, Friherre 5>illverlK.öI6, >iil8, och Herr kotblieb, Larl i^reäric, med stere förklarade pa häremot.
Herr käblman, Olto ?re6r>c, yttrade, att om han ej origtigt fat at Herr Ler§ei,lköI6s me. ning, more hans önskan den, att prolocolls-utdra get - 766 Den r?
Augusti. ger ej mätte anses lagga hinder i wägen för deM na frägas upragande lill pröfning.
Herr Landt-Narffalken förklarade, att dek i prolvcollsutdragec innemttade beflnk icke wore Derföre hinderlig?.
Grefwe körner, 6öran, utlät sig ej inse, huru någor kunde hindra Niddarhus-Ulftottet ivid näst infallande Riksdag ali, ivid läsning af denna Riksdags Riddarhus-Ulstotts handlingar, pä denna fräga fästa den upmärksamher der kunde anse densamma förklena.
Herr Landt-Marstalken hemställde, om icke Ridderstapet och Adeln c»i>äge a!t ej något hinder för frägans uptagande wore, enär sädanr aldeles af Let tillkommande Riddarhus-Utjkottet berodde.
Ropades Ja. Grefwe Oe la 6ar6i-a anmälte, att Friherre bjerta, ^xo!, som en längre tid för sjukdoms stuld ej kunna: biwista Ridderstaper och Adelns plena, aflemnat följande strifteliga uttryck af sin tacksamhet öfwer det honom wisade förtroende au wara Ledamot af Riddarhus-Directionen:
Sa stor den ledsnaden hos mig warit, atr när jag behöfde hälsan som aldrabäst, att dä sjukna sä starkt, att jag pä flere är ej maril wärre, sä dyrbart blir nu för mig berta ögnablick, att ifrån min stuksäng wördsammast tacka Ridderstam och Adeln, och således ej kunna bestyllas för nägon siagS olacksamhet, och skyndar nu, pä enda sätt mig är mb-ltgt, för Herr Landk.Marstalken samt för Högloft.
Ridderstapet och Adeln rvlkq min erkänsla för Den 17 Augusti. 7^. ber dyrbara förtroende, saint gynnande hägbom':
Ridoerskaoel och Adeln mig wisar.
Min wörd nadsfullasie högaktning samt ödmjukaste tacksägelse sär jag nu aflägga, och hoppas att mine öfrige dagars wandel stall framgent göra mig ward Högloft.
Ridderskapet och Adelns fortfarande ynnest och benägenhet, i hwilken jag nu, som alud, utber mig fä den oskattbara hedern wara innesluten.
Uplästes och godkändes följande rmderdäniga strifwelser till Konungen: 1:0 Angäende Desi nådiga proposition om ändringar i grundlagarna. 2:0
Om landt-tulls betjeningen. z:o Om bränwins-bränningen frän den i:sta October nästkommande. 4:0
Om markegängs sättningar; samt .5:0
Om tilläggning i Riksvags-beflutet wid 5. om oeconomiska författningar.
Föredrogs ert ifrån ConstitutionS-Uklotter inkommit memorial af denna dag, med tillstyrkande, uppä anförde skäl, akt wid nästa Riksdag följande mening mätte i zz §. af RikSdags-ordningen intagas: ^Stanna j,^>n Constitutions-Utstottet twä ^^Stand emot twä, wid pröfning af enskilt; Riks» ^'dagsmäns ingifne förflag till ändring eller förklaring af grundlagarne, förfalle frägan."
Lades, enligt 81 tz.
Regeringsformen, till nasta Riksdag pä bordet.
UplästeS protocolls-ukbrag frän de; Högwör dige - 768 Den i?
Augusti. dige Preste-S andet af den 12 Augusti, innefattanoc: Ogillande af Lag- samt Allmanna Bcswärsoch Oeconomiä-Utstokkens gemensamma u läkande, angående landihandeln.
Beslut att, med gillande af Stats-Utstottets utlakande öfwer de inom Malkoff.
Borgare-Ständek gjorde anmärkningar wid samma Utstötts betänkande, rörande inlösen af atstilliqe f. d. Kongl.
Famillcn tillhöriga meubler wid Haga Luststolt, förbtifwa wid det till del sistnämnde betankandet förut kemnade bifall.
Bifall till Stats-Utstottets betänkande, angående ätstillige fbrestagne ändringar u i r8ro ärs Neglemen e för Riksgälds-Contoiret.
Tillkännagifwande, att Ständer lagt pä bordet till nästa Riksdag, Constitmions-Utstokteks memorial, angående: i:o
Mo iojis-rättighelens instränstaude till en manad. 2:0 Ändringar rui Riksdagsordningens 74 om walsättet af Riksdagsmän i städerna. z:o
Nytt förslag tits grundlagsfrågors afgörande. 4:0
Förtekning pä de förestagne förändringar i grundlagarne, hwilka äk tillkommande Stander böra öfwerlemnas.
Olwertemnande ät Prosten Doctor 8tenttaminar och Prosten Sven polian atk, ä Srändeks wägnar, deltaga i redsclionen af de expeditioner. hwilka rörande bewillningen börautgä; förbehåll andes Ständet sig dock sin förm yrlade granstningsrätt af berörde redaktion.
Den i?
Augusti. ?6- Af den 15 Augusti.
Instämmande med Ridderflapek och Adeln deruti, atk ConMmions-Ulffotlets memorial, rörande ktt tillägg uki 14 §, af Riksens Ständers Justitiä-Ombudsmans inflruciion, mä kill nasta Riksdag warda hwilandei Instämmande med Wällofl.
Borgare- samt Hederwärda Bonde-Ständcn uki deras bestut, akt läka det serstilra Utskottets memorial, rörande de c» mellan Hederwärda Bonde-Sländet och de öfriga Ständen upstjutna twistiga frågor blifwa hwilande till nasta Riksdag.
Tillkännagivande, alt Prkste-Ständet ansett Constilutions-Utffotkeks, i anledning af Kongl, Maj-ts nådiga proposition om förändring uti ätftilliga puncler af grundlagen, afgifne yrkrande och derwid fogade förslag till sadane ändringar, böral förblifwa hwilande till nästa Riksdag.
Ogillande af Allmänna Beswärs- och Oeco» nomiä-Utffottets betänkande, angående werkställighet af besiutads öfwcrenslommelser emellair Kyrkor herdar och deras Hörare, om preste-räktigheter, Bifall till Stats-Utstoltets betänkande, angä. ende Rikv^statens öfwerlemnande till Kongs. Majrt.- Den 15 Augusti eftermiddagen.
Bifall till Bewillnings-Ukskoileks tillstyrkan-' de, att Constikutions-Uistottet mä anmodas uti instructionen för Riksens Ständers Justitia - Ombudsman föresiä ett tillägg, i anledning af zme Stånds besiutne updrag Zt Justilia.
Ombudsmannen, att i behörig ordning och dä det bchöfwcs, bereda Andrs Del. 49.
772 Den r?
Augusti. bereda jemkning uri de ärliga markegängs - kaporr» Lfrver hela Riker.
Instämmande med Hbglofl.
Ridderskapet och Adeln uti det beslut, atr Riksens Ständers fatta» dr beflut om anwändande af ett mbieliqen pä bewillningen upkommande öfwerfkott, öfwer den fast» ställda bewillnings-summan, bör r Riksdagsbefluret jnföras, äfwenjoM, att Stats- och Banco Utskotten skulle anmodas, i Reglementerne för Fullmägtige i Banquen och Riksgälds-Eontoiret intaga den föreskrift, att de, när tillfället kill betra beflutswerkstäliighet inträffar, sädant hos Kongl- Maju i un« derdänighet anmäla.
Af den r6 Augusti.
Beflut, att underrätta Expeditions-Utskottet, att Preste - Sränbet sä mycket mindre kan bifalla det nägon underdånig skrifwelse till Kongl. Majit upsätreS, i an ediung af serskilka Utjkottels yttrande öfwer Radman XjsllLnsterL memorial, om Presterskapets deltagande uti byggnads skyldigheten uti städerne, som en sadan expeduion skulle leda till en rubbning as 10 §. uti Presterskapets privilegier af är 172g, hwilkeN, enligt gällande grundlagen, icke kan äga rum, utan Preste-Ständels fri» williga begifwanve dertill.
Uplästes Prokocolls-utdrag kran det Wällofl, Borgare - S andel, af den ig Augusti, innehällande:
Ständets beflut, art updraga ät Herrar Borgmästare kjellander vch Kindljvistz att, pä Stän-- Lcls wägnar, deltaga i redaclkvnen och justeringen af Riksens Ständers utfärdande författningar om hrän - Den i7 Augusti. 77 ^ branwins brännings- och stämplade pappers - afgifterne.
Beflut att, Med öfwerlemnande i afskrift af Constitmions-Utskotkeks asgifne betänkande, i anledning af Kongl. Majus nädiga proposiion, med förslag till ändring och jcmuiing af wista §. tz. L Regerings-formen, hos Kongl. Maju i undervanighet anmäla, au fedan Riksens Ständer med underdånig wördnad emottagit Kongl. Majus fbrberörde nådiga proposition, hade de deröfwer, enligt 81 tz. i Regerings formen, infordrat ConstikusionsUtskvtlelS yttrande, samt att alia i denna nädiga proposition omnämnde och i betänkandet eljest afhandlade frågor, ledande «ill ändring i Regeringsformens föreskrifter, i följd af berörde grundlag, jemte Kongl. Majus utiryckeligen tillkännagifne afsigt, blifwit lagde ps borde, för att wid framdeles infallande Riksdag till pröfning och afgörande af Riksens Ständer företagas.
Ogillande af Allmänna Besvärs- och AeesnomiäkUtskoltets betänkande om härads-allmänningarnes bättre anwändanbe och Jägeri-betjeningen» afskaffande.
Beflut, att hoS Kongl. Majit i undekdänighet anmäla dek Justikiä-Ombudsmannen gjorde up» drag alt söka möjeligen nödig ändring i ärlige mar« kegängs-taxorne, och tillika anhälla, vet Kongl. Majtt, Med bifall härtill, i näder täcktes anbefalla wederbörande Embetsmän, att iagttaga hwad Rik^ sens Ständer för werkställighelen deraf ansett nS. ?7L Den l 7 Augusti. digt förordna, samt om beslutet jemwäl meddela Justitia-Ombudsmannen underrättelse.
Beslut att, i afseende pä grunderne för fördelningen af de twä femtedelar ener 600 020 R:dk af landt tulls-ersälkningen, svm tillfaller städerna, bibehålla samma delnings-grund, svm wid 180^ och 1810 arens Riksdag blifwit antagen.
Anmodan till Expeditions - Utskottet, i anledning af Skaks-Utffottets ytterligare ullätande rörande inlösen af åtskilliga f. d. Kongl.
Familjen tillhörige meubler wid Haga Lustslott, akt, i enlighet med de af Stats- Utskottet deri meddelte uplysningar, rätta dek insände projecret till underdånig strifwelse i ämnet Bifall lil! den uti Bewillnings-Utstottets ytterligare be änkande om sjö- och landt-rulls afgifterne förestagne ändring i Utffottels först afgisne och as Sländet god ände ullätande.
Af den 17 Augusti. E)fwerlemnande till Fulmägtige i RiksgäldsEonkoirek, att u: göra de formulairer, som böra ätsölja Bewiltnings-förraktningen, och Le samma i sädant afseende till Kongl. Maj-.k i underdånighet insända; jemte anmodan lill Expeditions-Mskollet, att göra detta tillägg i skrifwelfcn med författningens öfwerlemnande.
Anmältes och emelttgos pä Kfligk färt olne Konungens Cabinetrs-Kammarherrar, Herr Lsrgmilirals och Grefwe ^iääerstolpL; hvilka ä Haus Majtts w gnar kallade Rlvderskapet och Adeln, stt i morgon klockan 1» sig i stadens kprka infinna Den i?
Augusti. 772 infinna, för akt Rcksdags-Prrdikan afhöra och derefter biwista Riksdagens a stutande, hwaretter 50» Ledamöter more af Hans Majit i näder inviterade art spisa middag pa dec Kongl Slottet.
Konungens Cablne-ks Kammarherrar utbeledsagades såsom wid ankomsten. Zerr Landt Marskalken anmodade hwilka som halst as Rldderstapet o o Adelns Ledamöter, som behagade deltaga i Afskeds - Deputalionen till Hans Majrk och de öfrige Kongs. Personerne, att sig i dag dertill lara anrekna, till ett antal af 48 personer, Herr Landt Marskalken förmalte, att wid sista Urtima Riksdag i Örebro, Ridderskapet och Adeln bestulit, att hädanefter och sedan småningom Le inom Stifts Direclionen med andre än Riddar, Hus-Directeurer besatte platser blifwit ledige, Riddarhusets och Abeliga Jungfru-stiftets ärender komme att sta endast under Riddarhus - Directionens förwalming: hemstallandes om icke, dä ännu Z.ne Ledamöter inom förstbemälte
Direckion funnes, som icke wore Riddarhus-Directenrer, Ridderskapet och Aoein pröfwade nödigt, att dem efter manligheten i detta förtroende bekräfta, Bifölls.
Herr Litverstoipu, (Hustak ^brskam:
När famleicge Riks.S änden till justering af de till bewilluingen hörande acter, i dag inlemnade den allManna BerMlmigo - förordningen samt Branwins brän - 774 Den l? Augustt. hrännings-förordningen till Expeditions - Utskottet, anmältes a:ne wigtiga omständigheter, hwilka ds funnit böra lag tggas i den sknfwelse till Kongl. Mairt, som bör ätfölia desta förordningar.
Den första rörde bränwins-förorvningen.
De hade funnir. att till förekommande af mänga oredor, det wore riödwändigt, akr en tabell skulle ät följa förordni», gen, som, enligt de af Riksens Ständer bestämds grunder, innehölle en uträkning öfwer den föghöjda pannerymds afgifren, sä wal för dem som wilja be« gagns sig af större panna, an hwartill de efter hemmanets marve dem tillkommer, som för dem, hwilka jemte en 90 kannors panna, nyttja en annan.
En sädan tabell hade nu wid redaction hunnit med full päliteligher uträknas.
Dek were sä, ledeS deras förslag, att Riksens Ständer skulle hoS Ksngl, Majst i underdänighet anhälla, det Han läckres läka genom Sme Embetsman en sädan ut, rakning werkställa, och en tabell deröfwer jenus förordningen i näder utfärda.
Den andra rörde allmänna Bewillnings-sör» ordningen, Wid redactionen hade man icke eller hunnit utarbeia formulairer till upgifter wid Man, talsjkrifningar, Berednings, och Taxerings-Com, mftöer.
Det föresiogs således, atl jemte der Riks* gälds-Conroiret blifwit älagdt att förestå formnlai, rer litt winnanve af upgifter rörande statistiska up, lysningar, borde ät ber samma updragas, att uprätta förslag till deste formulairer, och dem till Kal, Majst i underdänighet öfwerlemna, hwarefter Rik, fens S. änder borde anhäila hos Kö»unLen. art Den 17 Augusti. 77S desie formulairer, jemte allmänna Bewillnings-förordningen, till allmänhetens kunskap meddelas.
Bägge detza saker blefwo i dag hos alla RiksStänden anmälte och sannolikt bifallna, hwarjemte, enär den underdäniga strifwelsen ej ännu hos dem är justerad, de säkert lill anförande deri bifallas; men denna underdäniga skrifwelse justerades i gär hos Ridderskap och Adeln.
Det beror fäleveS af Ridderskap och Adelns serskildta bifall, om nägon ändring deri sär äga rum.
Det är således för att till Expeditions-Utstotkers efterrättelse winna uplysning, jag har gjort denna anmälan, och dä jag förmodar, akt Ridderskap och Adeln till sjelfwa saken lemnar sitt bifall, får jag söreflä, att Ridderskap och Adeln medgäfwe besia tillägg i rxpeditionen. ^ Herr Landt-Marffalken giorde proposition i enlighet mch Herr Lilvt-rllylxex yttrande, hwil« ken Bifölls, Justerades pleni-protocollet för den rs Augusti. Wid tillfälle af det deruti uptagne yttrande af Friherre ak kläkankon, angående frälle-bewill-- ningen i Skäne, upläste Grefwe pe la 6arclie, i följe as sin sörlsdne gärdag gjorde anmälan, ett anförande sä lydande:
I anledning af Herr Friherre ak ttLkanlonx här införde yttrande, torde det tillätas mia ?ill denna dagens protocoll fä nämna nägre ord.
Herr Friherren lärer säkert hofwa misitagil sig, dä ha« trodde 776
Den 17 Augusti. trodde akt mantals-räntan i Skäne utgöres endast till hälften emot öfrige frälser i Riket.
Jag misstänkte wäl genast ett misstag, men den djupa kännedom Herr F-iherren äger i allt hwad som rör fäderneslandets statistik, den langa embetsbana han genomwandrat, gjorde, a t jag werkeligen rwekade, och fruktade att mitt minne bedrog mig.
Sedan jag nu nogare undersökt förhållandet med mantals-räntan i Sweriges ätstillige provincer, sär jag
Aran nämna att den i olika landjkaper pä högst plika sätt ulgar; denne statt som äfwen ägt stundom namn af landtogs gärd, upkom först 16^7, och således långt innan Skäne, Halland och Blekinge kades under Swen st lydno, men redan 1621 UedsatkeS den till hälften, och 1644 förswann den öfriga i anseende kill cession af tullfriheten.
Genom Kongs.
Maj-ts Resolution af den oo Martil 1684 och Rusttjenst - ordningen 1686 återfördes halfwa landtogs gätzoen eller mantals-räntan under namn af rusttjenst.
Mantals-räntan utgår ännu i denna dag af de cynquetterade provincerna, ehuru ej io nrtnra, som i någre af de öfrige, utan i penningar i likhet med de fleste andre, i likhet med mänge af Skänes öfrige starter, men ingenstädes gifwes en författning, som för halfwa delen af mantals-räntan frikänner de conquetrerade provincerna.
Jag wet noggrannt arr etk fattadt heflut ej kan andras, der är icke eller pä nägok rois min ranke,; men jag har endast welat wifq Ridderstapet och Adeln, a'k
Skäne kj äger aliade förmoner som allmänheten kanste förmodar; och jag pantar af Friherre ttLkanlon tillgift art hafwa nämnt Den i?
Augusti. 7-77 nämnt ett af honom gjordt misstag, likasä förläteligt i ögonblicket, som genom wigten af personhwilken det gjorde, ett stort och mägtigt inflytande deraf blifwit a Ridderffapet och Adeln?
L dems sak fattade beslut.
Austerades följande:
Utdrag af Protokollet, hältet hos Höglofl.
Ridderstooet och Adeln, wid Urtima Riksdagen i Orebro d. 17 Augusti 1812° S. D. Under willor af de öfrige Ståndens enstämmiga besiut, biföll Ridderffapet och Adeln, att i den underdäniga ffrifwelse till Kongl. Maj:t ätföljande Bewilinings - förordningarne, som förledm gärdag hos Ridderffapet och Adeln justerades, singe införas följande tillägg.' r:o Att hos Kongl. Majtt anhhlles, det lächres Kongl. Maj:t, genom någon af Dess Embetsman, lära, enligt de af Riksens Ständer stadgade grunder, uträkna en tariff öfwer den förhöjde pannerymds afgiften, sä wäl i afseende pä dem som begagna sig af större panna, än dem kill följe af deras hemmanswärde tillkommer, fsm för dem, hwilka, jemte en 90 kannors panna, fä ny tja en annans samt att Kongl. Maj:r
L näder täcktes lät-a en sadan tariff äifölja
Dess nådiga förordning, om bpäir, wins-bränningen. 2:0
Atk wid det ställe som handlar om utarbetandet af statistiska tabeller och sammandrag, mätte tilläggas, akt ät Riksgälds-Coiitoiret ffulloupdragas an utarbeta tjenlige formulärer att brukas wid upgister lil tnanralsffrifningarns fame wrh Be» ?ch8 Den i?
Augusti Berednings. och Taxerings - Commitöerne, hwilka stulle af Riksgälds-Comoiret till Kongs. Mai:t r underdånighet öfwenemnas, hwarföre Riksens Ständer hos Kongl. Maj:t borde anhäkla, art berörde formulairer mätte jemte Bewillnings. förordningen komma till allmänhetens kunskap; och ansäg Ridderskapet och Adeln, när denna ändring i dsn underdänigs skrifwelsen af Expeditions Utskottet isgt, tages, intet hinder wara för Herr Landt-Marstal. ken, arr, utan widare justering i Riks-Sländen, berörde underdäniga skrifwelse underteckna, fät fu^ra.
Uplästes ett ifrän det Wällyst.
Borgare.Ständet ankommit proiocolls - utdrag, hwari förklaras 6rändets instämmande med Ridderskapet och Adeln vm Banco- och Riksgälds > werkens FullmägtigeS befattning i afseende pä öfwerskott ä bewillningen.
Föredrogs ett protocolls. utdrag as förledns gärdag frän Preste-Ständet, hwaruti förmäles, att tzä Borgare-Ständet, genom prokocolls-uidrag af d, ,5 Augusti, förklarat sig ej wilja frångå sitt med. belte bifall lill Oeconomiä > Utskottets först algifne betänkande, rörande salpeter-tillwerkningen i Riket, men att det ansäge delta bifall säsvm en con, ees?äon i Ständels privilegier m. m., anser Preste.
Ständer sig böra frånträda sitt förut faitade beslut i de delar, som af Borgare-Ständet fäsom pnvilegii-sak blifwit ansedde, Widare föredrogs Borgare - Ständets protokolls-utdrag af benna dag, med tillkännsqifwande of Lagmannen och vice Talmannen ZanclberZ, att, Den 17 Augusti. 77» akt, efter Preste Ständers nystberörde förklarande, Cxpedirions-Utskottet ej lunde projektera nägon ex» pedikion öfwer Verra mäl, med mindre Borgare» Ständer gäfwe Utskottet tillkänna, att Grander ej will lägga hinder i wägen för expeditionen enligt tre Stånds beflut, med det wilkor endast, att i samma expedition intages Borgare-Ståndets reservation att icke utöfwer dest begifvande och endast i den mohn och pä det sätt först afgifne betänkande innehåller, wilja uti ffyldigheten till salpeters an. ffaffande och lesvererande inga; men att BorgareStändet funnit sig destomindre kunna samtycka till denna hemställan, som, esler Preste-Ständets frän. trädande frän sitt första beflut och inliämmands med Borgare»Srändct, twä Ständ stadnar emot twä, och nägon anledning för Ständer icke före» tedde sig, att widare sträcka sin concestion.
I sammanhang härmed uplästes Bonde-Stan» ders prorocslls»utdrag af denna dag, hwaraf inhämtades, art, wid föredragning af de bägge nyst uplaste prokocolls-ukdrag, Bonde-Ständee ival fun* nit lika olampeligt, att ä denna fräga wille gif» was privitegii anseende, som owäntadt, akt ett Skänds difinitiya beflut, sedan dek blifwir de öf, rige Ständen meddelr, kunnat fränkrädas; men ak,, dä denna för hela Riket betydliga angelägenhet härigenom räkat i owerksamr killständ, Ständer ansett ingen annan urwag öfrig, än a:r allt hwah derutinnan af Oeconomiä,Ut sköttel blifwit tillgiordt eller eljest förekommit, utan widare yttrande, endast till Kongl. Mssits nådiga förordnande öfwer» lemnäs.
Gref - ?3» Den r?
Augusti Ärestve bärner, AZolpK 6öran:
Den ordning, i hwilken Leira ämne blifwit behandlad, är ieke mindre omanlig an wärd upmärksamhet.
Del synes Ukas Högloft.
Oeconomiä - Utskottets första betänkande, att Borgare.Srändet redan dä wäckt fråga om sina privilegier, men ej kunnat upwisa nägon giltig grund, och att Utskottet derföre icke kun. nät derpå göra afseende.
Der som nu sedermera Uti Utskottets andra betänkande i synnerhet kär hafwa wäckt det Wällofl.
Ständets ömtålighet, är den deruti projecterade vwilkorliga förbindelse för staderne att hälla salpeter-plantlador.
Det ar sälebes emot ökandet af tillgängen pä en wara som utgör för Rsiet ett oumgängeligt behof, som för rillwerkaren kan gifwa en stalig winst, och hwarpa staderne i allmänhet hafwa den lättaste och närmaste tillgäng, som Borgare-Sländet nu aberopar privilegier, hwilka det aldrig u-gifwit, hwarpä de grundas eiler i hwilken författning de igenfinnas.
Om Riksdagen icke wore sä nära sitt sink, ftulle det wara wardt, att om detta senare begära uplysning, och det more kan hända ännu mera angeläget att stadga en författning, hvarigenom ineet ähervpande af privilegier singe äga. rum, utan att man anförde den författning hwaruli de igenfunnoS och de uttryck som der förekomma
Nn torde jaZ imedlerlid sä till protocollek anmärka detta; men Let som derjemte icke är mindre märkeligt, är, attdet Hömvördige Prsste-Ständet, i anledning åfelt Borgare-Ständeks medgifwande, ändrat sitt första hesink och erkänn! en priviiegii rättighet, ivid hwil^eu de jhlut icke haft något betänkande^
Ett sä - Den r?
Augusti. ' ?8l dank f-rhällande sr lika littt conseqvent, som utaf ett wädeligr präjudicat.
Emedlertid nr pä sadan! sätt den händelse inträffad, att ehuru det i fräga warande betänkande en gäng warit bifallit af g:ne Ständ, är det nu 2 emot 2, sä att ingen ting kan afgöra s.
I ett sädant stick more jag mycket af den ranka, att biträda det Hederwärda Bonde'Ständcts tanka, som under betygande af sin förundran öfwer de 2:ne nytznämnds S ändens förhällande, i saknad af annan möjlighet till beslut, widtagit den utwäg, att öfwerlemna hela saken till Kong!.
Maj:ts nädigste förordnande, och jag skulle önsta att Ridderstapek och Adeln derjemte tilläde akt, dä de anfägo ämnet af mycken wigt, do anhöllo, att Kongl. Maj:t mätte derwid foga en kraftig och styndsnm ätgärd. friherre Ltael von kUoUstein, Lorktr ^lll bewis emot Borgare-Skändeis yrkande, får jag uplysningswis nämna, att efter förra inrättningen med salpcter-tillwerkningen, war Wexiö stad indelt till ett panne.lag Herr Landt Marskalken »pgaf samma för. hällande hafwa warit med Philipstad» men föreställde i öfrigt, att om Grefwe Uörner8 tanke, ehuru wälgrundad, bifölles, sä komme 2 Ständ att stanna mot a, och hela delta wigriga mäl förfölls.