Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med upmärksamhet dera, alt sä beskaffade ämnen, hwilka emellan Fidei - Commisiarier, och medarfwingar kunna yppas, mäste enligt Rättegängs - Ordningen behandlas, hafwa Riksens Stander wäl ansett, att ofwan anförde omständigheter sällan stola sig yppa utan att nägon punct i Fidei-Commisi Författningen innebär motsägelse antingen mot nägot annat stadgande deruti eller mot desi och Lagstiftningens ändamäl, i hwilka fall, om tillämpningen stall blifwa möjlig och för wederbörande gagnelig, förordnandet bör sä förklaras, att motsägelsen häfwes, men som en sadan förklaring swärligen kan meddelas af Domaren, hälst, enligt berörde stiftelsers särskilda egenskap, ofödde personer, som icke kunna höras, anses redan äga werkliga rättigheter, hwara förklaringen kan werka, samt stiftaren sjelf desiutom dä frägan yppas gemenligen ej mera ar till, hafwa Ri sens Ständer med afseende ä den mera widsträckta magt Konungen äger, att urtaga och afgöra ansökningar att bryta
Dom ater som wunnit laga kraft och återställa laga rid som försutten är, ansedt de ofwananförde eller andra dylika ämnen om Fidei-Commisiers rätta mening ock möjligt bästa tillämpning böra hos Eder Kongl. Majit i underdänighet anmälas, pä det Eder Kongl. Maj:t med Desi Högsta Domstol, i likhet med annan förklaring öfwer Allmänna Lagar och Försa Mingar, mä dermed efter sig företeende anstandigherer kunna förfara, och ä hwilket beslut Riksens Ständer altsä i underdänighet utbedja sig Eder Kongl.
Majsts Nädiga sanction samt framhärda etc.
Den ry Februari». 8^3 Friherre Ltfernllellt, Larl 6ullak, önskade i anledning af den nyst uplaste Expeditionen rörande Konungens rakt att göra dispenser, att hans särskilta tanka i Lag-vlstottet, hwitk?n till Riksens Ständer ätföljt Mitoners Swar pä Ärerremisien, äfwen mät» te blifwa Riksens Ständers underdäniga striswelse till Kongl.
Maj:r följakrig.
Mänge ropade härtill
Nej Zerr Grefwen och Landtmarffalken yttrade sig, an sävant aldrig hos Riksens Stander warit brukeligt.
Undertecknad Silfverstolpe, ^xel 6abriel, Ut» bad sig fä tillkannagifwa, att Riksdags - Ordningen stadgade det en Ledamot ägde rättighet alt täta sin enstilka tanka ätfölja sitt Ständs beslut till de öfriga Ständen, men art en sädan tanka kunde ätfölja en striswelse till Hans Maj.tt, hade Riksdags-Ordningen icke stadgadt; för öfrigt wille han erindra att när expeditioner formeras, angäende beslut, hwaruii ett Riks-Ständ warit af särskilt ranka frän de öfrigas, blefwe delta Riks-Ständs särskilta tanke aldrig expeditionen till Kongl. Majtt följaktig och icke ens uti expeditionen uptagen.
Enär säledes icke det ringaste afseende i detta fall gjordes uppä en helt Riks-Ständs beslut syntes det honom naturligen följa, att nägot afseende än mindre kunde göras pä en Ledamots särskilta ranka, hwilket ock wore stridande mot all hittills wedertagen ordning.
Det ar sä mycket mera oförenligt med egenskapen af en expedition ifrän Riksens Ständer till Konungen, att en enskild Le?
804 Den 19 Zebruaril.
Ledamots tanka skulle medfölja, som Rifs-Ständen icke meddela sina öfwerläggningar, men sina i kraft deraf fattade beslut och dessa bestämmas af pluraliketen, ej af en enskild Ledamots särskilda mening.
Den enskiltas omdöme har till sin kraft och werka» nphört dä beslutet är fattadt och Riksens Stander, hwilka wid dess öfverlemnande till Konungen handla i egenskap af delar af den Högsta Magten, kunna icke medgifwa, att en enskild Ledamots tanka skulle ga i jemlikhet med deras.
Om denna Ledamoten tror den wara af wigt för den Regerande eller det allmänna, kan han i sarstilt företräde eller suplicando, men i alla fall blott som undersäte uplysningswis meddela den.
Konungen som icke wägrar nägra af sina undersåtare tillträde till sin person, lärer således ej wägra att afhöra den, men hwarken Konungen eller Riksens Ständer kunna medgifva ett annat sätt till dess framställande.
Friherre 8tjernstsstt yrkade, att ehuruwäl hans begäran möjligrwls icke more enlig med hittills wänlig praxis, symes denna begäran honom likwäl sä billig, att en annan praxis hädanefter kunde wedcrtagas enär Riksdags-Ordningen icke sädant förböde.
Grefwe lll,ökvenkäelm.
Larl ^xol, trodde det wara wisligen handladk af Högloft.
Ridderskapet och Adeln, att ej wilja förneka en Ledamot sjelf till Kongl.
Maut i underdånighet inlemna hwad han hade art andraga blott hans andragande icke ätföljde Riksens Ständers Expedition.
Den i9 Zebruarii.
805 Friherre kslenstgne, 8ckerin§, afstyrkte Friherre 8tzerrilie6ts begäran pä be stal, art om den praxis sturle widtagas, akt enstilta Ständs Ledamöters rankar finge åtfölja Riksens Ständers underdåniga strifwelser, kunde stiljaktighelerne öfwer ett ämne möjligen blifwa sä mängfaldiga, att Kongl. Maj:t finge smärt att fana nägot besiut.
Dä Friherre
Stjernstedt ännu widare yrkade att hans begäran mätte bewiljas, yttrade sig Herr Grefrven och Landtm arffalken att sädant wore mot aila former stridanoe och kunde Medes förmodeligen ej af Ridderskap» och Adeln bifallas.
Friherre Stjernsteät
Utbad sig fä anmäla att han ej ifrän sitt yrkande afstärt.
Herr Grefrven och Landtmarskalken swarade att fädam sturle i Pcotocouel för Friherre StaernttesttZ räkning antecknas.
Uplastes följande af Riddarhus - Kammereraren inlemnade Ödmjukaste Memorial!
Som till ljus och skrifmaterialier m. m. under innewarande Riksdag för Högloft.
Ridderskapets och Adelns Sam ingsrum och Cancellie erfordras enligt bilagde förstag omkring 702 R:d.
Specie Banco, och 8c>6
Den 19 Zebruarii. och sädane utgifter, lika som utgifterne för Extra Cancellisterne och Wakt.
Betjeningen, de föregående Riksdaqarne altid blifwit, efter upqjord Räkning, och derom gjord underdånig anmälan hos Kongl.
Maj:t, af Kongl. Stats - Contoirxt genast Utbetalke, sä får jag ödmjukast hemställa, om icke vetta mäl nu mä till Högloft.
Stals-Utskottcl remitteras, hwilket höggunstigt torde räckas förordna om benna Summas utbetalande emot min Qwinence ock afgiftvanve redogörelse.
Stockholm af Riddarhus-Contoiret den i6 Februarii i8io. L. VV. Strsls. Reqvisitions - Förstag pä erforderlige medel till Extra utgifternes betalande under innewarande Riksdag för Riddarhuset Pleni-Sal ochCancellie, emot framdeles redowisning.
Till Polletter, enligt 4 Rakningar 14: 28: — Hwitå Waxljus enligt r:ne dito 27: 4: — Gula Waxljus enligt dito 221: 16: — Talg Formljus enligt 7 dito 84: 2: 8.
Bokbindarens rakning 20: 28:
Skrif-materialier enligt r:ne Räkningar 217: 24: —.
Riddarhus-Waktmästarens Räkning pä Bläck och Diverse 12: 42: 8° Ljus och andra utgifter till Riksdagens stut, uptages pä förstag 102: 6: 8.
Summa R:d. 700:
Stockholm af Riddarhus-Eontoiret den t 6 Februarii 18 tv. L. ^V. Stråle.
Re - Den ly Zebruarii. 8»?
Remitterades lill Stats-Utstotket.
Opnades en af 2:dra Elastens Herrar Elrckorer nysi inlemnad Lista kill wal af Ledamot i BancoU stöttet efter Friherre Letterström, och befants der,ill hafwa blifwit uisedd N:o 501 Herr LLKIman, Ollo krettric, Lieutenant.
I anseende dertill att Stats - Utskottets Ordi» naira Ledamöter behöfde wara till an alet fullständige wid sammanträdet med de till wäljande Ledamö, rer, som stulle förstärka Staks-Ukstottck, för akt genom omröstning afgöra frägan om Stuteriers bibehållande pä Fyinge och Dahlby, tillkännagaf Herr Grefwen och Landtmarstalken sig hafwa af StaisUkstottets Ordförande erhållit den uppgift, atr gine rum innom Utskottet behöfde uppfyllas, nemligen efter Friherre XtteUvLrtt, som genom döden afgäkt.
Friherre Lontte, som fikt rum sig afsagt och Herr liZerhelm som borkrest.
Hans Cxcellence Herr Grefwe Uuutk anmälte sig säfom Swärfar äk Grefwe krölicli som wore Arendator af berörde Kongsgärdar, anse sig jäfwig att i Stats-Utstoltets bestur öfwer detta mät deltaga.
Herr Grefwen och Landtmarstalken proponerade, att wal af Herrar Eleciorerne matte i eftermiddag företagas till uppfyllande af de Ledamöters ställen som saknades, samt att Ridderstapet och Adeln i morgon eftermiddag mätte in plena sammanträda för 2 8S8 Den 19 Zebruarii. för att wälja de Ledamöter, hwilka skulle utgöra StatsUtstottes förstärkning wid omröstningen öfwer berörde ärende.
Herr Landtmarskalken föreflog widare, att i händelse Ridverskapec och Adeln funne frägan om redowisningen af de Allmänna medlens förwaltning sedan 1802 äfwen wara af beskaffenhet att genom nämnd böra afgöras, berörde mål äfwen mätte öfwerlemnas till den nämnd som nu blefwe förordnad.
Ropades Ja och Nej. Grefwe Oe la 6ar6i6, )acol,, understödde det af Herr Greswen och Landnnarskalkcn gjorda förslag i sä matto, att när flera mäl, som hört till ett och samma Utskotts befattning, skulle fluteligen genom nämnd afgöras, syntes honom ett lika förtroende i afseende pä alla vefla ärender kunna hyfas till de Ledamöter, hwilka en gäng blifwit utsedde att utgöra detta Utskotts förstärkning. Zerr Landtmarskalken förnyade sin sist gjorda proposition samt föreflog bifall ä den af Herr Grefwe ve la 6ar«lis till widtagande framställde grundsalts.
BiföllsZerr Grestoeit och Eandtmarskalken erin, bräde, att wid de wal som af Herrar Electorerne skulle Dm ry Februarn.
829 skulle förrättas, borde iakttagas, att endast 2:ne Ordinarie Ledamöter utsagos, nemligen ester Friherre ^ckeltvLrck och Friherre koncis, men att de andre skulle blott för tillfället watjas emedan Hans Excellens Herr Grefwe UuutK blott i frägan om Flyinge och Dahlby more jäfwig, och Herr liZerkjelm torde möjligen till deltagande i Utskottets öfwerläggningar återkomma.
Herr Lock, Lorstt?
OuckviF, ansäg en Ordinarie Ledamot böra mäkjas r H r r 1'iLsrbjsIms ställe, hwi ken fasom bortrest, fymes honont haswa sielfwilligt lemnat sin plats i Ulstottek. Grefwe Os la Lar-lis y trade sig wara af sam» ma tanka, lirwäl med den modifikation, att om Herr
Di^erlstslm blott för nägra dagar bockrest och fin bortresa behörigen anmält, borde han aga mt återtaga sill rum i Urjkotter och den Ledamot- som emedlertid intoge hans ställe, anses wara blott för tillfället utsedd.
Herr Lock förnvade icke desto mindre sitt påstående och ansäge bet wara emot Riksdags-Ordningen stridande, alt Herr
Di^erlrjslm finge behälla sin plats i Utskotrer.
Herr Grcfwen och Landtm arffalken frägade om Högloft.
Ridderskapet och Adeln ansäge Herr IlAsrkrgsImb plats i Stars - Utskottet böra förklaras lediZ.
, Ropades Nej. Z;te Band' «:dra Asd. ss. 8io Den rv Zebruarii. Zerr Landtmarskalken förklarade sig wilja af Stats-Utftotteis Ordförande, Friherre ^lemin^, inhämta närmare underrättelse rörande omstanoighelerne af Herr I^Aerbjelms fränwaro ur Utftonek.
Någon widare öfwerläggning upstod härefter hwarunder
Friherre klsnnerkeim uplyste ftilnaderne emellan de z:ne siags Ledamöcerne, som wid delta tillfälle komme i fraga an utiväljas, nemligen, sädane som ftulle upfylla werkeligen ledige rum, sädane som skulle för tillfället supleera sränwarande Ledamöter och sädane som komne till formerande af en nämnd att förstärka Stais - Utskottet, samt ansäg hwad Herr Hxerlrjelm anginge honom snarast kunna räknas till deras antal som borde för tillfället supleeras.
Men häremot stridde Herr Lock, som ifrän siik yrkande ej wille afstä, utan begärde att RiksdagsOrdningen mätte följas.
Derefter uplästes 79 Z. af Niksdags-Ordningcn hwilkcn besanls stadga föreftrisler, de z:ne andra Ständen widkommande och i stulet endast innehälla, att för Ridderftapel och Adeln ftulle RiddarhusOrdningen gälia.
Enär harwid ä ena sidan anmärltes, att den nya Ridvarhus-Ordningen annu i projekt läge oafgjord, och den sörre wvre genom Regerings-Formen uphaswen, förbehöll aUenast Herr Lock, att honom - Den iy Zebruarii. 8n nom mätte stä öppet, wisa hwad denna sednare i mäl af denna beskaffenhet stadgade.
Uplästes ett ifrän Expeditions, Utskottet ingifwit sä lydande: Wördsamt Memorial' Sedan Riksens Högloft.
Ständer meddelat StatsUtskvttet deras widtaganve beslut, att en granskning och revision borde anställas öfwer sörwalmingen af alla Rikets medel, sedan 1800 ärs Riksdag, och Stats - Utskottet i anledning deras tili ProrocollsUtdrag af den 17 sistl.
Augusti, hemstält att en sadan speciel revision malte, genom Kongl. Majit Nådiga Förordnande, updragas en serskild EommittLe i likhet med hwad efter förra kriget skedde, hafwa Högwördige Preste - Ståndet och Walloch BorgareStändek bifallit Stats Utskottets hemställan, att hoS Kongl. Mastt matte i underdånighet anhällas, det Kongl.
Maj:t till denna revisions »verkställande täcktes förordna allmänt aktade o,äfwige
Män, ivare sig Embersmän eller andre stickelige personer, hwaremot Högloft.
Ridderskapet och Aoeln samt det Hederwärda Bonde, Ståndet wäl förenat sig derutinnan, att en sädan revision borde ske, dock med det tillägg; att den ofördröjligen borde börjas och fortsättas under nu pästaende Riksdag af Riksens Högloft.
Ständers egne medlemmar, utsedde till ert wiftt antal inom hwarje Stand, samt att hwad derwid kill Riksdagens sim icke hunne undergå granskning, kunde, kill förmo - 812 Den ly"
Februari». modads dryge kostnaders undvikande, öfwerlemnas till Riksens Ständers i Banquen och RiksgäldsContoiret tillförordnade Fullmägtige.
Af denna anledning och da tmänne Ständ således stadnak emot tmänne i anseende till sätter att förberörde reviston werkställa, får hos Riksens Högloft.
Stander Expedittons-Utskottet wördsamt begära föreftrift, huru härmed i afseende pä Expeditionens npsättande förfaras ina.
Stockholm den 17 Februarii »812.
Pä ExpeditionS-Utskottets magnar, 8. 6. kermelin. kuävig Norner.
Lam. kr. ^irvoZel. ^näers Olotstou.
P O. Valerius.
Herr Landtmarffalkcn fragade om ej Ridder, skåpet och Adeln anfäge detta nial wara af beftaffenhet, akt afgöras genom Stats-Utfkottet, förstärkt till nämnd genom af hela Ständet anstäldt wal till Förstarknings-Ledamöler enligt 73 §.
Riksdags - Ordningen.
Bifölls, hwarjemte Ridderjkaper och Udeln anfäg enligt den redan i detta Plenum fattade princip, denna staga böra afgöras af samma nämnd, som med frägan om Flyinge och Dahlby finge befattning.
Up - Den 19 Zebruarii. 813 Uplästes ett sä lydande frän Stats - Utskottet inkommit: Wördsamt Memorial!
Sedan Slaks-Utstottet erhållit del af de uti de Respective Riks Ständen gjorde anmärkningar wid den delen af Stats-Utstottets Betänkande, som under Bilagan Litt.
E. innefattar
Militaire - Stakerne till Lands, sä sär Stals-Urstolrec nu deröfwer afgifma desi urlakande och hwarwid Ulstotker till redighecs bibehärande, kron sig böra följa samma ordning, som uti Betänkandet finnes iagktagen.
Med afseende ä den wärfwade Under Oficerarens och Soldatens i närwarande ribs dyrhet högst knappa och otillräckliga aflöning, har Stats-UlstotteL i desi förra betänkande förestagit en tillökning af 2 si.
Banco om dagen i Gaget för hwar Karl as den lienstgö» rande stvrkan af Artilleriet och Konungens Egit wärftvade Regemente, men blott till i si. per man wid Mörnerska Husar Regementet samt 25 procents Lönförbättring för Under-Officerare wid Artilleriet och Konunacns Egit wärfwade Regimente.
Emot detta Utskottets sörstag har uti de Respective RiksStänden icke någon anmärkning blifwit gjord, utan har deremot hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt uti Högrvördige Pröfke- och Heberwärda Bonde-Ständen det beslut blifwit fattadt, art den tillökningen i underhållet, som Riksens Ständer kunna bewilja för Under-Officerare och tjenstgörande Troupper wid wärfwade ArmLen stall ifrän och med innewarande ars början beräknaö; men som en sadan förmän icke blifwit - 8l4 Den 19 Zebrusrii wit af Utskottet tillstyrkt för Flottornes Under-Officerare och Manskap »vid Wolontaire- och Sjö-ArkillerieRegementerne; Sä hafwa flere Ledamöter, sä hos Högloflige Ridderstapet och Aoeln som uti det Hederwärda Bonde-Ständet yrkat, att en flik tillökning äfrven för veste Troupper mätte förefläs.
Det war wisierligen icke af mindre ömhet, för detta Manskaps belägenhet, som Stats-Utskottel uti dest förra betänkande förbigick besia Corpser Utskot. tet kände att Manskapets aflöning war mer än .50 procent högre än hwad manstapet wid Artilleri,: Regemenlerne och Konugens Egit wärfwade Regemente i gage älnjöt.
Utskottet trodde äfwen, att deras tjenstgöring icke more af den trägna beskaffenhet, som andre Garnizons-Troupper.
Af sädane stal, och dä Utskottets Hufwud-principe warit, cm icke belasta Staten med nya eller ökade utgifter, der icke behofwet gjort dem högst oumgängelige, ansäg U,sto et fig icke böra föresiä någon tillökning i aflöningen el» ler gaget för Under-Officerare och Manskapet wid Flottornes Wolontaire- och Slö-Auillerie-Compagnier.
Men sedan Utflotter nu fatt den upplysning om Sjö-Artillerie Regemenlernes och Volontairernes tjenstgörn g, den i alla delar stall wara lika med all annor Garnizons tjenstgöring, men i sä matto ännu swärare för veste, fem de under Kronans A.berea, som de emellan wak-göringen arv skyldige al' förrätta pä H vartwen och Artillerie parader m. m. icke erhäi.a någre sa kallade Arbetspenningar, utan mäste derunder amöja sig med det waniiga gaget och som äftvcn warit skälet till den högre aflöning de ät-- Dm 19 Zebruarii- 815 Åtnjutit, dä deremot andre wärfwade Troupper, enär de förrätta Kronans arbeten njuta, utom gaget, den manliga arbetsstillingen; Fördenskull och wid ett sadam förhållande kan SrarS-Ui stöttet icke annat än för desi del till Riksens Högloflige Ständer wördsammeligen hemställa fasom bade billigt och rättwist att Manstapet wid Flotrornes Volontair- och Sjö-Artil» lexie-Compagnier mä hädanefter, och ifrän detta ärs början i dest gage ämjuta en daglig tillökning af 2 §. pä man, utöfwer hmad det samma nu bestäS, men hwilken tillökning endast under de g sä kallade Exercitie mänaderne bör utfalla för hela styrkan, samt under de öfrige y mänaderne af äret blott för halfwa styrkan och härwid i öfrigt iagttages enahanda förhällande som Utstottet i betz förra betänkande förestagit och hemstält; detta Manskap fär wäl härigenom en nägot högre aflöning än de öfrige wärfwade Troupper, men dä det fortfar, att under Kronans arbeten icke åtnjuta högre särstildte arbetS-peningar sä blifwer förhällandet aldeles enahanda.
För Mörnerska Husar Regementet hade Utstottet i desi förra betänkande föreslagit en tillökning i Manskapets gage af r §. pä man om dagen.
Men som Husaren härigenom blott bekommer 3 tz. rst. i gage, dä den wärfwade Soldaten undfår z tz. 6 rst. sä har blifwit yrkat inom Högloflige Ridderstapet och Adeln samt uti del Wallost.
Borgare - Ständet, att Manstapet wid Mörnerska Husar»Regmentet mätte ätnjuca enahanda gage, som Soldalerne wid de wärfwade Regementerne, hälst Husarerne stola hafwa icke blott lika trägen Garnizons tjenst som Soldaterne» utan ock en ännu granlagare och beswärligare tjenst.
8i6
Den iy Zebruaril. göring i anseende rist. hästMrseln, jämte flere styldigheter, som äligga en C ur a lien st framför en ^ I »fanterist. — Wid e.'t sädank fdrhallande sinner Skats-Ukflot'et sig alltsä ägaanledning au rist Riksens Högloflig S^-inders egir ombepröswaude wördfammeligerr hemställa, det Manstapet wid Mörnerffa Husar-Regemente' marke undfå enahanda gage med Sotdatcrne irstd A!rille! ie Rrgemenueme, elter z §. 6 rsi. pa man om dagen, dork ark derwid iagttages, hivad SkålsUtstottet i desi förra Belänkande föreslagit, i afseende pä beräkningen och liden, m m.
I afseende pä IlnderDrficerarne wid sa wal Örlogs Flottan som ArmLens Flottas Escadrer, sä förekomma för dem samma ömma och talande stal, som föranläkik Smrs-Utstotket att i dest förra Betänkande föreslå 25 procents lön tillökning för Under-Officerarne wid A-rilterie Regementerne och Konungens Egit wärfwade Regeinente samt Sergeanterne och Ifnder-Osficers-Corporalerne wid Gardes-Regmenterns och hwarföre dttffonet får hemställa, a t en dylik jörman eller sz procems lönekistökning afwen mä beWillms Under-Officerarne wid Orlogs samr ArmLens Flottor, och alt de arwén mätte nndfä lika beklädnads h!rjp, som Under-OPeerarns wid de warfwade ReKemenierne ärnjula.
Widare förekommer.' »to MgAcnds Longl. Rrigs-Lsllegmm.
Af en Ledamot uki dst Wällofl. Bvrgare-Stäi;» dek har bl-fmik anmärkt, str under denna Tilul sak» - :'.as
Den is ZebruäriL. 817 nas all upgift, huru de medel blifwa anwände som under namn af en per mille erlägges af Nederlagen i Götheborg till underhällande af Förswarswerket der» siades och hwarföre uplysning härom blifwit begärd.
Ibland de uppgifter, som ifrån Kongl. KrigsCollegium blifwit Staks-Ukffottet meddelte, angående de under Kongl. Collegii disposition stående sarftilte Castor och Fonders inkomster och utgifter, har pä fäkt härhos iLub.
A- bilagde PeotocollsUldrag af den ,8 Iulii 1809 innehåller, uplysning äfwen blifwit lemnad, angående ifrägawarande afgift som utwisar beloppet af desta medel, samt att de, sä »vidt de »varit tillräcklige, ärligen blifwit disponerade till Let för dem, enligt Z Z. uli Kongl. Maj:ts Nädiga Förordnalide äf den 22 Maj 1794, bestämde behof, neml. till Fond för sädana Allmänna Byggnader i Götheborgs stad, som höra till Militairista behof och stadens förswar.
Och som Sraks-Utskottet icke sann sig äga anledning, att härutinnan förcsiä nägon förändring, sä trodde Utskottet sig icke eller böra öka widlöfkigheren af dest förra Betänkande med uptagande af denna omständighet, deruki Utffsttet icke eller nu har funnit ftäl, att tillstyrka något annat förhållande. 2:0 Angående Organisations - Enstan.
Ridderjkapet och Adeln har af en Ledamot blifwit yttradt den önssan, att om denna Castas Fond hädanefter blandas ihop med Statens medel, den likwäl malle för anwiste behof utan räntan blifwa att tillgå, nar Let päfordras.
Och stak redo - 8l8
Den 19 Zebru-rii. redogörelse härföre hittills blifwit med verifkcationer tillbörligen werkstäld, samt altid lika behörigen och skyndsammare än manligen rewiderad as man, som hwar för sig skola haft tillräcklig insigt och erfarenhet deri, samt osta bestält af Kongl. Kammar-Rät» tens Egne Ledamöter.
Stats-Ulfloktet har uti desi förra Betänkande sä omständligen som möjligt marit upgifwit förhällandet med denna Casia och desi utgifter och fär nu endast tillägga att svin denna Casias Fond grundar sig helt och hällit pä Statens medel, sä kan Stars-Utflotiei icke annat än tillstyrka desi indragning.
Utskottet har wisierligen icke bestridt hwarken rigtigheten af redogörelsen derföre, ej eller pä nägot sätt klandrat den deröfmer fledde revision; men Utflottet anser dock det wara bade med säkerhet och Allmänna Ordningen öfverensstämmande, att redogörelser för Kronans och Statens medel blifwa granskade och reviderade af der publique werk, som för ett sädant ändamäl egentligen är inrättadt; dessutom är det Utan twiswel att förmoda, det genom Casians indragning till Riksgälds-Contoiret, pä sätt Utflottet föreslagit, mera säkerhet för Capiralet minnes än den nu kanske ager, genom de till private fledde utläningar pä blotta cautioner, hwilkas utgifvare genom inträffade händelser osta kunna undergå sadane förändringar i sine omständigheter att den päräknade säkerhe. ten förswinner. Hwad
Lier angär kostnaden för de aderton stycken hästar wid Swea Artillerie-Regemente, som efter afsiuradt Contract med Capitaine IMinZ blifwit af den - Den ry Zebruark. r>y denne Casia bestridd, sa kan Utskottet ej frängä desi förra yttrande, att denna kostnad synes alt för dryg och kan icke annat än lemna rum för den tankan, an det icke bordt wara aldeles omöjligt, att erhälla lindrigare wilkor.
Utskottet har wäl uti desi förra Betänkande anmärkt, säsom nägon efterlätenhet ä Kongl.
KrigsCollegii sida, att Entreprenad-Auction till desie hastars underhällande icke skall blifwik hällen, men en Ledamot hos Högloft.
Riddcrskapet och Adeln har deremot ädagalagt, att en sadan Auction werkeligen söregätt Comractets asflutande med Capitaine l.öklinA.
Utfloktets anmärkning förfaller wäl således, men alt Utftottek dertill ägt anledning torde benägit finnas as härhos Sub. Litt- B. och C. bilagde Handlingar» de enda, som Kongl. Krigs - Collegium i detta ämne behagat meddela Stats-11 »skottet och deruti icke funnits något sporr dertill, atl EntreprenadAuction blifwit hällen.
Om Utskottet ifrån Kongl.
Krigs-Colsegium sätt sä fullständige upgiftec härom som till Högloft.
Ridderskapet och Adeln nu blifwit ingifne; Sä hade en sä beskaffad anmärkning ä Utskottets sida, som den nu isräga »varande, aldeles icke ägt rum eller blifwit gjord. z:o Angående Artilleri Exercitiä-MedelsLafian.