Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sannolikt är en och hvar öf. vertygad , att den ej kan vara verkställbar, utan våda för den inre Rörelsens fullkomliga hämmande , sä vida icke ett motsvarande Capitalbelopp i annan väg utgifves.
Således, som hade Utskotten bordt utreda det förhållande, Utskotten i detta afseende åsyftat, innan de föreslagit Riksens Ständer att öfver denna indragning besluta.
Endast denna Anmärkning anser jag vara tillräcklig såsom motiv till den Återremiss af förevarande Betänkande, jag äfven af många an - 123 Den 17 Martil, e. m. dra skäl vill yrka, och jag anser det vara ali- | deles omöjligt för Riksens Ständer, att öfver !
Men om man förutsätter att Riksens Stän- t der framdeles skulle förena sig i ett sådant beslut om FilialDisconternas hastiga indragning, kunna de af de förenade
Den hufvudprincipe Utskotten i detta Eetänkande följt, har varit, att framställa Filial-i Disconternes financieila belägenhet sådan, att deras behandling helt och hållit at Riksens Ständers godtysko skulle bero.
Jag * Den 17 Martn, e. nt. 129 Jag anser således i moraliskt afseende obilligt att underkasta Götha CanalBolags
Disi conf samma behandling, sora Malmö Discont» Men jag amer äfven ett sådant förslag, när såsom grund dertill uppgifves bägges hka irå. kade förlägenhet, att ej kunna vid anfordran uppfylla sina förbindelser,. stödja sig på beräkningar, hvarvid betydlige Anmärkningar kunna och böra göras. Ali liqvid af en Mas» sa, och alla Förslag till dess verkställande böra stödja sig på en förut uppgjord fullständig
Disconts tillgångar ej upptagit de 1,1 co,000 R:dr Disconten af Canalens ArbetsCassa har att fordra.
Något skäl tili detta underlåtande är ej uppgifvit; men säkert är, att om denna tillgång hade blifvit upptagen, skulle Balancen hafva stått till Discontens fördei och all grund saknats för förslaget att äfven be. handla denna Discont efter godtycke, samt undkomma att Vid beslutet om ett af Konung och Ständer privilegieradt Verks indragning före Octroytidens slut, och mot Cöntråctets innehåll, erbjuda Bolaget någon bestämd ersättning för den lagliga vinst det kunnat Erhålla, om det blifvit lemnadt i ostörd njutning Kidd, 0, Åd, Fröt.
Afd. 17, 18. 13® Den 17 Martil, e. tti. af sin rätt, en vinst, som ända ifrån Dis* contens bönan gäst i beräkning för möjligheten, att vid Octioyens slut liqvidera CreditVerkets sku der; hvaraf följer, att enär den borttages, Verket ej , säkert icke j moraliskt afseende, och jag ville förmoda, icke heller efter beskrifven
Lag, kan anses skyldigt till den brist, som skulle kunna uppkomma; ty om de medel, som äro ett Veik beviljade till bestämda utgifters bestridande, af samma magt, som dem gaf, borttagas, är det väl icke Verkets fel, om det ej, al andra och oberäknade tillgångar, kan uppfylla sina förbindelser.
Med beräkning på den till år 1835 fastställda Oetroytiden, hafva Riksens Ständer vid föregående Riksdagar löiesknlvit, att af det Götha CanaiDiscont förunnade Creditivet 1.500,000 R:dr, återbetalningen till Banquen ej skall äga rum för 700,000 R;dr förr än år 1S25, och för de öfrige 800,000, år 1831.
Disconttns vinst efter den tid Canalbyggnaden blifvit färdig, har således i planen varit påräknad till Creditiv-aummans återbetalning.
Om denna Summa så* Dm 17 Martu, e. m, 131 lunda drages ifrån det närvarande Debet, så Uppstår älven ett betydligt öfveiskoit för CahalDisconten , till och med- Om den verklig! tillgången i dess fordran hos AfbetsCassan, ej deribland inberäkna®. fag tror mig således kunna yrka, att om Balancen blifvit upp jövd med afseende å Riksens Ständers orubbliga .Beslut, å vilkoren för sjelfva.Inrättningen, samt med ttoggrannt Upptagande af alia tillgångar, skulle CanalDiseonten hafva befunnits äga ett öfverskott, tillräckligt för densamma att fullt ut elter Lag uppfylla förbindelser.
Om Götha Cånals och Malmo Dlsconter bägge råkat i samma förlägenhet, att nödga! inställa sina betalningar, äro dock de olika Orsakerna dertill nu mera ganska val kända.
Billighet, ja! en sann moralitet fordna, att på denna olikhet göra afseende, Och då Utskotten grundat sitt Förslag, att Banquen skulle för Disconterne uppgöra Liqviden , på angelägenheten att ej genom DisConternes bringande till Concours underkasta Landet de dermed oundvikligen förbundna Oredor, Och interesset att på föreslaget sätt skaffa Fordringsägare bättra vilkor, än de Vid en inträffande Concours kuna na förvänta, synes mig att Utskotten , om de skiljt melLn Discönterne, så Väl i afseende på deras vericliga förhållanden, sorn anledningartle dertill , kunnat träffa utvägar , att genom ingen rubbning af Lag och Lag-pritlcipe, och utan våda för Banquen, skaffa Fordringsägare* ha ännu bättre vilkor, nemligen full b talning.
Utskotten hafva sjelfva uppgifvit att Gö* Den 17 Martti, e. m: theborge
Discont kan , utan att förnärma nå« göns rätt, liqvidera sig sjelf, allenast dess Octroy med 2\ år förlänges.
Förvaltningens begångna fel äro otv.fvelaktigt grundade skäl , att förklara denna Discont i Concourstillstånd.
Dess utredning vore ock , i jemnförelse med de öfrige Disconternas, föga invecklad.
Men när jag är fullt ölvtrtyg d att Staters Interesse fordrar, dels att Gäidenärerne hos denna Discont ej så hardt sfi ängås med betalning, sorn af en fullkomlig Concours skulle följa , dels att Borgenärerne ej komma i stort lidande, tror jag at sådant skäl att Banquen här bör träda emellan som Accordsman, rch utan Lagarnes rubbning uppgöra Liqviden- Staten förlorar mindre genom denna uppoffring af Banquen, som genom en klok förvaltning tor. de blifva obetydligare, än den nu synes, men i alla fall är obetydlig mot vådan , att rubba Näringarnes oafbrutna gång i vissa orter, och upphäfva all Lag och Lagprincipe.
På mindre vigtiga anledningar tror jag Riksens Ständer förr hafva beviljat b< tydligare afskrifningar på sin Banques räkning.
Af hvad redan är anfördt, rörande berakningen af Skulder och Tillgångar för Götha Den 17 Martil, e. m. 133 CanalBolags Discont, synes, att enär CreditivSuminans återbetalning ej sättes i fråga förrän vid den tid densamma af Riksens Ständer redan är fastställd, blifver förhållandet sådant, att denna Discont äger i fordringar hos l)iscontLåntagare 3.682,385
R:dr, och i skulder genom utelöpande Assjgnationer, Reverser, samt innestående medel på ALkrifnings-rakningen 3,224,978 R dr, då man här icke upptager skillingar och runstycken.
Dessa tillgångar , sorn redan öfverskjuta bristen , ökas ytterligare med Räntor under Liqvidationsöden, hvilka under den dertill afUtskotten föreslagna tid af fem år, efter Utskottens egen uppgift, uppgå till 497,122 R:dr, och således hela tillgången till denna Liqvid , inberäknad den Contanta behållningen i Cassan 18,862 R:dr, till 4,198,369 R;dr.
Månne ej detta öfverskott af Tillgångar, stort 973,391 R:dr, skulle förslå, att göra denna Disconts Liqvid efter fullt laglige grunder, och månne Banquen, om den vid den nu inträffade förlägenhet, med temporairt förskott lättade Liqviden, skulle vid ett 6ädapt förhållande löpa fara att något förlora?
Komma i osäkerhet för den till CanalDiseonten redan utbetalade C> editivSumman.
Denna farhåga anser j »g äfven öfverflödig-
Efter den här uppgjorde Ealancen, uppstode utan tvifvel, äfven sedan alla möjliga afdrag blifvit gjorda, något öfverskott vid Liqviden, Discontens fordran hos CanalByggnadsCassan af i,ioo,oq:>
R:dr vöre ännu odisponerad, en fordran, hvars säkerhet är otvifvelaktig i den stund Canalarbctet, elter redan fastställd plan, fullföljes j men en ännu större och beholvet långt öfverskridande tillgång finnes i den ersättning för den , tvärtemot Contractets lydelse , yrkade minskning j Octroy-tiden , hvilken ersättnings billighet ej kan bestridas, och genom hvais medgifvande först Banquens säkerhet fullkomligen betryggas , Canalbyggnaden med minsta kännings fullbordas och sist den allmänna Penningeställningen , i afseende på Discontema, med föga, kanske ingen rubbning j Enskildas förhållanden, skulle sä(t3s i ordning.
När bärtill lägges, att sedan Discont-papperen, genom ett sådant Riksens Ständers fattade Beslut , återvunne full Credit , och de sålunda kunde utan våda emottagas i Eiqvider både med Dis conterna , mellan Enskilda, och, såsom genast möjlige att emot BancoSedlar i Banquen utbyta , äfven i den allmänna Uppbörden, synes mig till och med att Banqnens temporaira förskott af sig sjelf skulle blifva långt obetydli- ; gare, än den utgift, för hvilken Banquen genom det nu föreslagna Liqvulationssättet exponeras - Den 17 Martii, e. m. 135
Af allt detta drager jag följande slutsättser: en sådan omöjlighet till Disconternes regJ lering är ej för handen , att Riksens Ständer böra iordningsä>ta Staten, genom inskränkning i Enskildas rätt, och upphälvande af Lag samt stadgande af en retioactiv
Om klokheten af föreslagna steg kunna lätt meningarne vara delade , men om deras rättvishet, om nödvändigheten att ifrån rättvisa och laglighet ej afvika, då derigenom Sam* hällsordningens bestånd kunde hotas, tror jag ej att tänkesätten kunna vara stridiga
Våra Näringar och ali Arbetsfht innom vårt Land äro så sammanväxta med Di-cont-rörelsen, att dess
Disposition på ett sätt, som ifrån Förvaltningen utesluter en noggrann kännedom af local och personliga förhållanden, äfven utan någon minskning i RöreLe-Capitalets belopp, skulle Den 17 Martil, e, m. kunna medföra de vådligaste följder.
1 alla fall vore dt en onödig omväg, att öfverlemna de administrativa åtgärderna åt ett annat Verk, än det, som dertill skall bestå Tillgångarna, så mycket mer, sorn det sednare ej kunde Den 17 Martil, e. m. 137 lemnäs någon rätt till Controll örver det förra.
Jag hade till och med föreställt mig, att sedan vår utländska Skuld är hqviderad, och den inländska iör Riksgild-Sedlarne af Banquen realiseras, heh Riksgä-d'-Gonioiret småningom skulle kunna uppföras pa indragningsStat.
Vid många af här föreslagna reglementariska stadganden skulle vidare och , som jag tror, grundade anmärkningar kunna göras; men de äro öivcrflödiga intill dess hufvudgrunderna för saken b ifvit stadgade Jag slutar med den förklaring, att mina anmärkningar äro enliga med min öfvertygelse om rättvisa, billighet och klokhet, jag är ej ibland dcin,som frukta för hemmavarande Principalers granskning af Riksén?
Denna granskning kan man lätt uthärda, när man handlat efter öfvertygelse, och den är svag, som af en Opinion, om den vore aldrig så allmän, deri låter sig <ubbås: men jag anser vid detta tillfälle vådligt att, genom det afgifn3 Förslagets antagande, stöta allmänna Opinionen, emedan denna Opinion då vore grundad i känslan af hvad som är rätt och billigt:
Jag anser det vådligt, ej af fruktan för missnöiens farliga utbrott, men derföre, att det allmänna förtroendet, den verkhga patriotismen, kärleken till Lagen och till Staten, hvilar på hvar Medborgares innerliga öfvertygelse, att hans lagliga rätt är orubblig, Friherre Stael von Holstein, Corfitz Lud• *38 Den 17 Martil, e. tti. vig.:
Att Riksens Ständer fatta Beslut tvärtemot Lag, medgifva sjelfva detsamma, men förebära, att omständigheterna sådant kräfva, kan iöratileda till de mäst vådeuga påföljder} de förvandla sig derigenom ifrån Folkets Ombud, som böra styrka Lag och rätt i Landet, till en despotisk Magt, som förstör Friheten, då den handlar efter godtycko och gör Lagar in Cssu med retroactiv verkan; jag vet knappt någon olycka så stor, för hvilkens afvändan-: de ett sådant steg vore ursäkteligt.
Så framt Disconternes Gäldenärer skulle frälsas fiån undergång, sorn hade blifvit en följd af hastig inbetalning, i fall det kommit till Concours, samt att rädda Banquens Creditiver, serdeles i Götha CanalBolag, så var delta enda möjligheten.
Hvad den första omständigheten beträffar, tror jag den kunnat på ett bättre sätt förekommas, men Dm t 7 Martu , e. m. *39 då hade man bordt skilja Disconterna åt och icke amalgamerat Malmös med Götha Canals.
Förhållandet med alla tre är olika:
Malmös är Banque! outte; ett visst deficit är uppgitvit, det k.n likväl ännu blifva större: — i å de.ssa Discont papper skall bhiva förlust, men den hade Borgenärerna sjelfva ägt att utreda.
För att understödja da säkra Gäldenärerne , hade en Lånefond botdt dem i Banquen tili handa hällas.
Med biträde af BancoDisconten , med ari, vändande af den Fond , som blifvit anslagen till FastighetsLånen , som nu befinnes varit ett stort misstag , då det endast tjent dertill , att förmögne Possessionater fått af Staten en P> ocent af en tredjedel af LåneSujnman, hade ett sådant biträde af Banquen kunnat limnäs, utan att ändå allt för mycket öka Numerairen af Sedelstocken ; i alla lall hade det varit bättre en liten lörlust, än en stor orättvisa.
Med Götha Canals Discont hade dylika mesurer ic*<e behöft att tagas; den är, elter uppgiiterna, ju alldeles icke insolvent för närvarande.
Det är Utskotten, som genom den besynnerliga Calcul, som är uppgjord, tillskapat ett deficit:
Om Discontens skuld skall ökas med Cr ditivet af 1,500,000 R:dr, så bör dess fordran af Canal Directionen 1,».oo,000 R dr, också uppta, gas, och då befinnes att Delnings-massan öfverskjuter skulden med 5 å 600,000 R dr Delta slår äfven m med den Calcul, Canalllolaget sjelf uPPgdvit * Tidningarne för den 1 December förledit år, Af dtt<a synes att Boigenärerne kunna reda denna Concours utan någon Skillings lörlust, om de icke genom magtspråk 140 Den 17 Martil, e. m. blifva hindrade att bevaka sin rätt, så framt nemligen uppgiften af Fordringarne är pålitlig, och hvarföre Oirecteu erne med sin Egendom böra ansvara.
För att ännu klarare utveckla denna sak, måste man betrakta, att Borgenärerne och Banquen hafva helt ol ka rättigheter i närvarande stund till Bolagets tillgångar.
_ Banquens
Ct edit i v 800, oco R dr, b-vdjades 1809, med det vilkor, att det först skulle åter* betalas 18315 emedlertid pantsattes Canalverket med a la dess Effecter, Fonder &c. till Banquens säkerhet, med förbindelse för Banquens Ombud , att tillse , om Canalarbetet så drefs och styrdes, att Banquens säkerhet var betryggad.
Det kan icke rimmeligen förklaras , huru^Riksens
Ständer kunna fästa så liten uppmärksamhet på den eqvivoqua ställning, hvari Canalverket befann sig, då det blifvit förkla» radt, att man gjort missräkningar, att Bolaget ej kunde verkställa Canalhyggnaden utan betydligt understöd af Staten , att det häftade för skulder, att dess Credit var redan vacklande.
Oaktadt alla dessa varnande förebud till obe. ståndet, erhölls dock det begärta ökade Creditivet, utan ny underpmt och med de förra återbetalningsvilkoren, änskönt det först begärtes blott på några dagar, sedan på 18 Måna-' der, och sluteligen förklarade CommerceRådet Santesson i BancoUtskottet , att Disconten ej var belåten med Creditivet på andra vilkor, «
Nu mera synes, att tro-: ligen Banquen skulle kunna förlora åtminstone en del af denna Summa , och derföre lärer man vara betänkt på att genast vilja dela Massan med de öfriga Creditorerne, ehuru de Fordringar
Disconten äger , tydligen härleda sig från de i Disconten insatta Medel emot TreprocentsSedlar , alldenstund den Million , som Disconten lånt till CanalDirectior-en, blifvit använd till förbättring af Banquens Pant, och således bör på Banquens fordran afgå ; för den återstående halfva Million , äro Instrumentalier, Materialier m. m. vid CanalVerket, förmodligen en säker valuta.
Härutaf föijer, att, derest Utskottens project bifalles, så blir det Innehafvare af TreprocentsSedlarne, som, medelst en förlust af 20 £30 Procent, måste godt-: göra Riksens Ständers misstag vid sis,ia Riksdag att låna Penningar åt
Disconten , utan att Directionen med sin Egendom borgade dertöre ; det blir Treprocentslnnehafvarena , som bekostat stor del af sjelfva Canalarbetet, utan att framdeles få någon del, hvarken i den vinst CanalVerket för Interessenterna kunde medföra, icke heller få dela EftVcterna efter fullbordadt arbete : Vidare att Banquen finge sitt Creditiv ersatt och måste således till Bolaget återlemna Panten , CanalVerket nemligen med alla Effecter &c. Den Skuld af 1,100,000 R dr, som CanalVerket häftar före i Disconten, komme att försvinna , Räntan för Creditivet likaså, allt till förmån för Bolagetj Assignationernes Innehafvare finge sina Fordringar till fullo betalte, och allt detta på bekostnad af 142 Den 17 Martil , e.
Treprocentslnrehafvarena, sorn måste rabatte* ra 20 å 30 procent på sina Fosdringar . hvilken grof Orättvisa _ och hvilka förmon ner, tillskansade CanalBolaget på andra Medborgares bekostnad.
Ehuru mycket jag nitälskar för Banquens ratt och basta, kan jag dock icke gå ifrån den öfvertygelsen , att om det icke kan ske utan att be^ä orättvisa, må den hellre blifva lidande.
Ständers egna felsteg böra icke bjelpas och rättas genom andras örfördelande. banquens yrkande , att nU genast få, jemte de Öfriga Borgenärer ne, godt* göra sig sin fordran af Massan, ät sä nrycket mera utan skä', sorn dess förbindelse är att icke återfordra
Lånet förr än den bestämda tiden, så vida säkerheten fortfar, hvi ket Banquens Ombud åligger att tillkännagifva?
Då sådant icke skett, och då Riksens Ständer ännu vid sista Riksdag förklarat sig äga säkraste anledning till stort gagn af detta företag, Och som hittills blifvit med deras bifall bedrifva ; så är det obehörigt af Utskotten , att taga sådana mått och steg, sOm först kunna anses lagliga, när det vore af Ombudet tillkännagifvit, att säkerheten upphört eller att Ständerne beslutit att
Skulle allt detta, oaktadt Banquens rätt att deltaga i Massans delning, påstås , så finner jag icke att det bör kunna förnekas Borgenärerne, att äfven med Banquen få deltaga i dispositionen af Panten, och 60m Banquen genom sin åtgärd tillräckligen tillkännagifvit att den förmodar säkerheten hafva upphört, så inträder det ögonblicket, dä CanalVerket
Dm 17 Martil, e. nt. *43 till Creditorernes förnöj nde mäste Öfverlemna Imtrumentalier, Mäter alier, liggande grunder m tm, det enda, som af hela Verket kan vara ;>f något värde, och en följd deraf later således blifva, upphörandet af detta företag.
Hvad Götheborgs Discont angår, anser Utsko.tet dess stallning vara sådan, att den reder sig sjeit, hel ist sedan Diretlönen förklarat, att 6 procent erlägges för TreprOc-ntsSedlarne intilldess inlösen sker, hvarigenom dessa Papper vunnit en sådan Credit, att de äro tjenlige i allmänna.
Samma förhål lande blefve med Götha Cana is Sedlar, om de med lika vilkor blefvo i Rörelsen i de bestämda 5 år.
I anledning af hvad här anfördt blifvit, vill jag punctvis upptaga hvad jag uti Utskottens Betänkande tyckt mig vara olagligt och allsintet ledande till det åsyftade ändamålet j nemligen : återförandet af ordning och säkerhet i PenningeVerket ; 1:0 Att Assignationerne skola njuta bättre Ränta, än TreprocentsSedlarne ; jag anser deremot TreprocentsSedlarne äga mera rätt, än Assignationerna; TreprocentsSedlarnes Innehafvare hafva i allt handlabénligt
Lag; Innehafvarena af Assignationerne deremot åtminstone oförsigtigt» Assignationen är en Invisning på Banquen; vid uppvisandet hade den blifvit infriad, om man man i rättan tid infunnit sig; den det icke gjort, har sig sjelf att skylla för förlusten; det är just genom Ir.nehafvarenas beqvämlighet att göra dem couranta, och derigenom 144 Den 17 Martii, e. m’. undvika besväret med växling i Banquen, som all den oreda Disconterne vållat, leder sin upp* rinnelse , derigenom lemnades tillfälle åt mindre redliga Förvaltare att sätta så stor Summa i Rörelsen, som behagades, utan att ens iakt-, taga rigtig bokföring. 2 0 Att Malmö
Discont skall med Götha Canal amalgameras, hvarigenom händer attborgenärerne i CanalDisconten skola göra förlust derföre att den skall minskas iör dem i Mai* mö.
Af sådant skäl borde, om tvenne-Handcls* hus göra fallissement, hvaraf det ina blott kun* de gifva 20 proc nf, men det andra 8^^ 'Mas* sorne slås tills minans, *å att utdelningen blef* ve 50 procent , ehuru det ena Huset med det andra icke hade någon gemenskap. 3:0 Skulle Banquen få sitt Creditiv i Gotha Canal ersatt af Bolagets tillgångar, ehuru den har sin säkerhet i CanalVerket , samt de Materialier, lnstrumentalier och andra tillhörigheter samt EfFecter, som äro befinteliga vid full-’ bordadt arbete, eller dess upphörande. 4:0 Gör Banquen sig betald, oaktadt den förbundit sig att,icke återfordra Creditivet förrän 1821, så länge säkerheten fortfar 3 det är ännu hvarken af Ombudet anmält ,- eller af Ständerne bekräftadt, att osäkerhet inträdt och derigenom Banquen berättigad att bryta Coa. tractet 3 och skulle händelsen varit den , hade Banquen först bordt hålla sig till CanalVerkets tillgångar , •
Den 17 Martti, e. m. »45 tillgångar , icke Discontens 3 denna händelse ager likväl icke rum. så länge Ständerna vil-; ja fortfara med Byggnaden. 5:0 Att i Calculen upptages Banquens Creditiv 1,500,000 R-dr, såsom Bolagets skuld, hvaremot 1,loo,000 R.drs fordran hos CanalVerket utelemnas, hvarigenom 5 å 600,000 Rrrs deficit uppkommer , i stället för så stort öfverskott, om båda Summorna blifvit upptagna eller ock uteslutna. 6:0
Enligt denna Utredningsplan sytte9, sorn skulle CanalVerket med alla dess tillhörigheter återfalla till Bolaget, sedan Banquen fått utlÖsen för Panten, äfvensom CanalVerket slipper Räntebetalning för Creditivet 45,000 R:dr, samt dess skuld till Disconten 1,100,000 försvinner sedan Liqviden skett, utan att den kommit i beräkning, och detta allt på bekostnad af Creditorernes Egendom. 7:0 Att , då Gäidenårerne i Malmö och CanalDisconterne beviljas 5 års tid till inbetalning medelst 10 omsättningar, måste
Gä ide* närerne i Götheborgs Discont, innom hälften af denna tid, gora reda för sig3 0m Götheborgs
Discont är i brillantare omständigheter, än de andra , så kunna likväl dess Gäldvnärer vera i lika stor förlägenhet, sorn andra; likt* tätt synes således icke böra förnekas dem.
Uppå de skäl jag nu anfort, anhållet jas Ridd, o.
Ad, JProt, 1% g, iit Afd, jpt a*.
Den 17 MaVtii, e. m. om Återremiss af Utskottets Betänkande* samt Uppgörande af en annan Plan , enlig med Lagen* och med afseende på hvar Och ens rättmätiga ktaf af rättvisa, samt utan betraktande af enskilta Considerationer; och får jag härvid tillägga * att jag ingalunda med Herr Hulphers kan deruti instämma* att Götha CäualsDirfiction fullgjort sina åligganden öfver Och icke under» det är visst* att de Vid Revisionerna fått smickrande intyg örti nit, drift
Och skicklighet* men man har af hvad söm händt med Malmö Discont fått skälig anledning misstro de loford*
Revisorerna ofta slösat med * åtminstone vittnar det icke till Göthä CanalDirections förmån* att de tvärtemot Reglementets föreskrift före 18 15 års Riksdag till CaiialDireCtiönen lånt 850,000 R:dr, samt än yt* Éerligare efter denna Riksdag ökat denna Utlåning med andra 250,000 R dr och det emot Pant, som redart förut till annor man Var pantsatt j oaktadt Ständeme* genom en förnyad fö* teskrift, bestämt UtlåningsPriöciperne* hvarUti ingalunda influtit * att något Lån till CaäialDireCtioneri finge beViljas utan Hypotheque*
Och hvilket afsteg har den påföljd * att denria Summa måste blifvit af Utskottet anseddsåsom förlorad, då den icke i beräkningen af tillgångarna blifvit upptagen, hvarföre jag an.
Directeurerne böra ansvara af samma skäl* Som Directionen i Malmö för utlåning emot Reglementets föreskrift, Utan vederhäftig borgenJ härigenom kan Banquen * sammmanlagdt med den lessource, som finnes i CanalVerket, få ersättning för sitt Creditiv* utart att in^å i del - Ten i~t Marfil, e. m.
Sing af Bolagets Fordringar, som ostridigt bota Borgenärerne enskilt till.
Emellertid * då Assignatiönernä äro till så obetydligt belopp , ätt de genom inbetalning af DiscontLåb kunfia innom ett år inkomma, set jag intet något binder böra läggas emot deras prompfa inlöSert af Banqueri , hemligen : Götheborgs och Götha Canals.
Med Malmö är förhållandet annorlunda ; denna Discont bör ej utari genörii CöncourS kunna utredas* hvilket ieke är fallet ined de bägge andra.
Grefvé von Platen * Baltzar1 Bogislaus * iippläste följande: tjti ett för hela Riket så vigtigt ämne* söm det* hvilket förariledt Högloflige Riksens Ständers Stats- och BancolJtskottens gemensam^ fila Betänkande af den 3 Mats, är jag öfver* tygad så mariga uppl ysta re män ej lära unders låta yttra sin tanka, att nästan torde det vara öfverflödigt*