Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Han har påstått, att principen stundom måste uppoffras för tillfällets behof, och till stöd derför åberopat flere exempel om Silfver - utvexlingen , om Tackjerns - exporten m. m, Ehuru det säkert för mig skulle vara ganska upplysande, att få jogå i någon närma; Den 15 Detember f. m. förklaring med den värde Talaren, rörande våra tankar i detta ämne, hvilket hvarken rummet eller tiden nu tillåta j utber jag mig likväl få nämna , att när i verkställighet hinder möta en princip, så är alltid denna felaktig, och behöfver rättas.
Det synes mig ganska farligt, att då princip kommer i strid med tillfället, lättsinnigt afhugga knuten, i stället för att upplösa den, och låta principen stå qvar, samt derifrån göra undantag.
Jag hemställer, om det är rätta sättet att fortgå uti hvilken undersökning som helst, att, då en sats strider mot erfarenheten, påstå, att erfarenhet n är ett undantag; om man icke då i stället måste söka sig en högre princip, som äfven förklarar motsägelserna, Ridderskapet och Adeln torde således finna , att de anförde omständigheteme intet bevisa till sryrka för den tankan, att den ifråvarande principen skulle vika för tillfällets kraf.
Principen måste alltså följas, och jag anhåller vördsamt, att Herr Grefven och LandtMarskalken behagade först framställa hufvudsaken till Ridderskapets och Adelns afgörande , och att, när den blifvit afslagen, äfven sjelfva Lag-förslaget måtte förkastas.
Som huf vudfrågan nu blifvit betraktad från alla sidor, skall jag endast upptaga Ridderskapets och Adelns tid med några få ord.
Då jag märker, att Herr Lagerhjelm anser äfven åsigter af den vidsträcktaste omfattning för lättsinniga’, och då jag ej är i ständ att försätta mig i vredesmode, eller blifva förtörnad i frager, som röra Rikets Den i5 December f, m. 767 allmänna bästa, finner jag mig ej hafva något att svara på hans yttiande.
Herr von Hohenhausen har äfven i en dylikt ton som han, och med samma varma nit upptagit och besvarat mina anmärkningar, hvarföre jag icke eller tror mig mot honom behöfva ingå i någon vederläggning.
Jag uther mig att få föreslå den proposition, sorn jag anser vara den rätta, nemligen:
Att Ridderskapet och Adeln täcktes gilla Utskottens yttrande, att fast egendoms försäljning å Lotteri är skadlig, och således böra hos Kongl. Maj:t i underdåniga afstyrkas, med underdånig anhållan , att de mot Lotterispel utkomne författningar må till deras kraft och verkan återställas, samt någre annoncer i Tidningar om egendomars bortspelande å utländska Lotterier således ej eller tillåtas.
Jag anhåller, att Herr Grefven och Landt-Marskalken täcktes för Ridderskapet och Adeln till besvarande framställa denna proposition.
Herr Gref ven och Landt-Marskalken hemställde , om Ridderskapet Joch Adeln behagade bifalla Lag- och Oeconomie-Utskottens yttrande , att fast egendoms försäljning å Lotteri må anses skadlig och således böra hos Kongl.
Maj:t i un. derdånighet afstyrkas, med underdånig anhållan att de mot Lotteri spel utkcmne
Författningar mä till deras kraft och verkan återställas, samt någre annoncer i Tidningarne om egendomars bortsper lande å utländska Lotterier, således ej eller tillåtas. 768 Den 1S December f m.
Ja och Nej. Grefve Posse :
Jag instämmer med dem , som önska, att fiSgan må delas, men anhåller först om proposition å första delen af Betänkandet, med uteslutande blott af Herr von Hartmansdorffs tillägg.
Jag hemställer, om icke första propositionen kunde blifva bifall på Utskottens Betänkande, och Contra-propositionen, i händelse af votering, den af Herr von Hartmansdorg föreslagne.
Som jag tyckte mig fatta, var Ridderskapets och Adelös svar å den af Herr Grefven och Landt Marskalken nyss framställda proposition sådant, att denna blifvit af pluraliteten med Ja besvarad.
Herr Grefven och Landt - Marskalken förklarade, det han , i anledning af flere Ledamöters begäran , att de i Utskottens Betänkande förekommande 2:ne frågor, hvaraf den ena vore oeconömisk och den andre juridisk, måtte hvar för sig serskilt afgöras, ansett sig böra framställa den af Herr Landt Marskalken sist gjorde proposition; och finge Herr LandtMarskalken nu , i anledning af hvad Grefve Posse yrkat, fråga om Ridderskapet och Adeln önskade, att der af Herr von Hartmansdorff föreslagne tillagg borde utur nyssberörde proposifiOD utgå.
Den 15 December f. tn.
Herr vnn Hartmansdorff':
Om, i händelse af votering, man icke i den ena Propositionen tillika uttrycker, att Ridderskapet och Adeln afslår Lag-förändringarne, såser jag icke, hvartill voteringen skulle tjena.
Jag tror derföre, att, till undvikande af flere voteringar, man borde ställa Propositionerne så, att bägge meningarne kunna i voteringen uttrycka sig, den ena i Ja-, och den andra i Nej.propositionen.
Det tillägg jag gjort, rörande förbudets handhafvandc mot .Spel på utländska Lotterier , är af mindre vigt; och jag skall gerni medgifva, att fråga derom må ur propositionen uteslutas^
Deremot tror jag, att man bör bestämdt gifva rum för deras mening, som yrka afslag å Lagförändringarne.
Grefve Posse :
Jag är ej lika säker, som Herr von Hartmansdorff, att målet skall kunna afgöras genom en votering, jag anhåller derföre , att Herr Grefven och Landt-Marskalken måtte i Propositionen åtskilja de begge särskildta frågorna.
Jag vågar vördsamt föreslå proposition till bifall å Utskottens Betänkande i hufvudsaken , med det tillägg , att deraf äfven bör följa afslag å Lag-förslag t
Ett bifall till Lag-förslaget, jemte afslag å hufvudfrågan , tyckes mig innebära en så rak contradiction , att jag måste fordra deras åtskiljande.
Ridd. o, kel. Fröt, XI Band, 49 Ven iS Decemberf m.
Herr, Grefven och landt - Mars\cilken hemsfälllde , om Riddcrskapet och Adeln behagade gilla Utskottens yttrande, att fast egendums försäljning å Lotteri må anses skadelig och således böra hos Kongl.
Maj:t i underdånighet afstyrkas, med förklarande, att de af Utskotten framställde Lag-förslag i följd deraf bära förkastas.
Herr von Hartmans dorff begärde votering.
Herr Grefven och Landt-Marskalken frågade, om icke, sedan votering nu blifvit begärd, doritra-propositionen kunde innefatta Ridderskapets och Adelns instämmande i BondeStåndets beslut , hvarigenom fast egendoms försäljning å Lotteri blifvit förklarad icke medföra skadeliga följder, och ärendet således böra, utur denna synpunkt, till Kongl. Majit i underdånighet öfverlemnas.
Det ar val i sin ordning, att Utskottens Betänkande blir Ja-proposition, och att de, som hafva andra meningar, få ruin för dem i Contra-propositionen.
Att afslå sjelfva hufvudsaken och bifalla Lagförslaget , är långt ifrån inconseqvent.
Afstyrkandet i hufvudsaken kommer deraf, att Oeconomie-Utskottet deltagit i frågans handläggning, och att La g-Utskottet aldrig dermed kunnat b fatta sig.
Den /5 December f. m.
Jag anhåller få fasta uppmärksamheten dervid, att Utskottens Betänkande lika litet innefattas i den ena framställningen , som i den alidia , och jag ser icke, huru detta kan blifva möjligt, när den erkände principen vetter åt höger, och Lag-förslaget åt vänster.
Jag afstår ifrån att yrka frågans delande, och tror, att bägge meningarne kunna i en proposition förenas, nemi. bifall till den föreslagna underd, framställningen, och afslag på det deremot stridande Lag-försiaget.
Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf. Då Friherre Cederström tyckt det vara eget af Herr Lagerhjelm, och någre flere Ledamöter, att de ansett Utskotten hafva varit i strid med sig sjelfva,så får jag förklara, att äfven jag delar denna tanka.
Jag har trott, att det ej tillkom något Utskott, aldraminst Lag-Utskottet, att föreslå en lag, som det anser för skadlig.
Jag anser derföre ett bifall till Utskottens Betänkande i hufvudsaketi nödvändigt medföra ett löikastande af Lagförslaget.
Det mätte väl vara ända målet med en Voterings-proposition, att hvar och en deruti skall få göra sin tanka gällande.
De kunna finnas, som vilja bifalla Utskottens Betänkande i hufvudsaken med bibehållande af Lag-förslaget, och detta blifver, i händelse propositionen framställdes efter de sista Talarnes önskan, omöjligt.
Då Contra-propositio - IT1 Den iS December f rn. nen ännu icke är bestämd , så kunna ju den motsatta sidans Talare uti den göra sin tanka gällande.
Hrad J.ä-propositionen beträffar, så synes den redan hafva vunnit Ridderskapets och Adelns bifall.
Den siste värde Talaren liar velat lemna dem, som vilja i det hela bifalla Betänkandet, tillfälle att fä sin rätt i Contra-propositionen förvarad, men jag tycker det böra vara tvärtom, ty de kunna ej dictera Contra-propositionen, hvilket bör ske af' dem, sorn uppgifvit anmärkningar emot Betänkandet.
I händelse några Leda möter finnas , som hvarken gilla den af Herr Grefven och Landt-Marskalken framställde propositionen, eller Herr Munck af Rosenskjöids mening, utan vilja bifalla Utskottens Betänkande i hela dess vidd, så äga ds den tillfredsställelsen , att i alla fall få sin tanka fram, såsom Riksens Ständers Beslut, prisadt vare Utskottens sätt att behandla denna fråga, sorn beredt g:ne Stånds medverkan till bifall , ehuru de a.-ne i sjelfva saken varit af rakt motsatt tanka med det 3-*dje.
Med största vördnad för hvar och en Talares öfvertygelse, kan jag ej annat än finna den klaraste motsägelse deri, att afsiå hufvudsaken och likväl befordra dess verkställighet.
Det är således äfven i det hänseendet omöjligt att framställa propositionen till allas nöje; niea då det lärer vara motsidans
Den i5 December J. m. 775 Talares rättighet att få Ja proposition på Utskottens Betänkande, afstår jag från min förra tanka.
Sedan den siste värde Talaren lemnat oss Ja-propositionen, må han dictera Contra-propositionen bäst han vill Undertéeknad Riddarhus-Secreterare :
Det är visserligen öfverenssiämmande både med Grundlagarne och praxis , att då ett Utskotts Betänkande till pröfning förekommer, detsamma må i hela dess vidd till antagande framställas ; men då, på sätt i förevarande mål redan blifvit af flere värde Ledamöter anmärkt, Utskottens principer synas riktade åt ett håll , och conclusionen deremot åt ett alldeles motsatt; samt det således, efter hvad discussionen redan utmärkt, torde med säkerhet kunna förmodas, att Betänkandet, i hela dess vidd , icke varder oförändradt af Ridderskapet och Adeln antaget; då härtill vidare kommer, att de i Utskottens Betänkande befintelige 2:ne frågor, hvaraf den ena blifvit ansedd oeconomisk, och den andra juridisk, äro vordne, ej mindre hos Utskotten , än hos de öfrige Riks-Stånden, hvar för sig , på ett skiljaktigt sätt behandlade; så hemställer jag, huruvida det skall blifva möjligt, att kunna på en gång afgöra båda frågorna, om man antager Utskottens Betänkande oförändradt till Ja-proposition; ty för min del, kan jag åtminstone icke inse, huruledes de 3:ne särskildte meningar, som i öfrigt blifvit framställde, nemligen att fast egendoms försäljning 774 Den 1S December f, m. å Lotteri vore för det allmänna nyttig ; att i händelse en slik försäljning ansågs skadelig , Lag-förslaget , i följd deraf, ovilkorligen borde förkastas, samt att Utskottens Betänkande, såsom till formen origtigt , borde förklaras vara en nullitet, och på sådan grund förfalla, må kunna uti en Contra proposition förenas.
Jag vågar således hemställa, om icke de värde Ledamöter, sorn tilläfventyrs vilja bifalla Utskottens Betänkande oförändradt, och tillika yrka, att målet bör genom en votering afgöras, täcktes inse ej mindra obilligheten af, an omöjligheten att kunna, vid närvarande förhållande, verkställa ett slikt påstående, samt i stället medgifva , att den af Herr Landt-Marskalken föreslagne proposition, att fast egendoms försäljning å Lotteri må anses skadelig och böra hos Kongl. Maj:t i underdånighet afstyrkas, med förklarande, att det af Utskotten uppgjorde Lagförslag, i föjld deraf, borde förkastas, hvilken mening äfven synes vara pluralitetens inom Högloflige Ridderskapet och Adeln, må blifva Ja-proposition, då det tilläfventyrs torde lyckas, att kunna jemka de öfrige meningarne till en Contra-proposition , och således genom en enda votering afgöra hela målet, I annat fall, och om icke denna Ja-proposition antages, blir det, på sätf^Jag förut anmärkt, alldeles omöjligt att kunna, sorn sig bör, bereda tillfälle åt de flere yttrade särskildte meningar , att göra sig gällande, på annat sätt, än genom Betänkandets fördelning i 2:ne frågor, den ceconomiska oell juridiska, hvilka då böra hvar för sig särskilt pröfvas3 Den 15
December f m. och hvilket visserligen later sig göra, ehuru 2:ne voteringar deraf troligen blifva en följd.
I anledning af hvad nu sist blifvit yttradt, vill jag blott tillkännage , att ingen contradiction finnes i Utskottens Utlåtande.
Det är här icke ett Utskott, som utfärdat lagförslaget, och afstyrkt hufvudfrågan.
Frågan om lagens lämplighet har aldrig blifvit remitterad till Utskottens pröfning.
Det är blott, i händelse Kongl. Majit skulle vilja utfärda en sådan lag, en nödvändig mesure, för att bereda säkerhet åt dem , som äga bördsrätt.
Om nu Ständerne deraf tagit sig anledning , att afstyrka hufvudsaken , så rörer detta likväl icke Lagförslaget.
Jag lemnar derhän, huruvida man icke kan finna något annat sätt, att komma till slut med saken, än att förena sig med Bonde-Ståndet.
Jag skulle förmoda, att de Ledamöter, som yrka bifall till Utskottens yttrande i hufvudsaken, med alslag å lagförklaringen , äfven kunna få sin tanka i den ena Propositionen gällande.
Jag skulle således tro, att den af Herr Riddarhus-Secreteraren framstälda proposition saknar verklig grund , och att alla kunna få sin tanka uttryckt, om både
Ja - proposition och Contra-proposition kommer att innehålla bifall å Utskottens Betänkande i hufvudsaken , men den sednare tillika afslag å Lagförslaget.
Min mening med den Contra-proposition jag föreslog , var den, att förena prtemisserne och slutföljden af Ut - 776
Den 15 December f m. * ■ ^ - . skottans Betänkande till ett sammanhang ; men då man ser, att Ledamöter finnas , som önska bifalla Utskottens Betänkande helt och hållet, så gifves väl ingen annan utväg , än att votera om Contra-proposition.
Herr Munck af Rosenskjöld: Enligt Riddarhus-Ordningen, böra ja- och Nej-propositionerne vara sådar.e a it de| yttrade meningarne äfven kunna antagas eller afslås med J a eller Nej.
Den mening jag yttrat, att Riksens Ständer icke böra afstyrka Egendomars bortspelning å Lotteri , men antaga Utskottens Lagförslag , kan hvarken besvaras med Ja eller Nej, genom den Proposition Herr Grefven och Landt-Marskalken framställt.
Om Ja-proposition blir på Utskottens Betänkande, så kan jag icke votera Ja ; jag kan icke eller votera Nej, ty Jag har antagit Utskottens Lagförslag, fastän icke hufvudsaken.
Derföre anhåller jag, att vi måtte få särskildt votera om de tvenne puncterne , nemligen först om hufvudsaken, och sedan om Lag-förslaget.
Jag skulle äfven för min del icke hafva något emot , om ändamålet derigenom lättare kan vinnas , att först votera öfver Lag-fötslaget.
Ehuru endast någre få Ledamöter af Ståndet sätta så mycket värde på Utskottens Betänkande, att de yrka proposition på bifall derå , emot alla andras önskan , kan det väl icke forvägras dem , att få bifall derå till Ja-proposition ; men man kan lätt komma ifrån den ena voteringen, om man Den 15 December f. m. 777 först afgör emellan de begge meningar, hvilka blifvit framställde att utgöra Contra-proposition.
När en af dessa då blifvit till Contra-proposition antagen, tror jag all skiljaktighet i det öfriga af frågan skall komma att förfalla.
Jag anhåller derföre om en förnyad framställning af den Contra-proposition Herr Grefven och LandtMarskalken nyss föreslog.
Enär tiden är ganska dyrbar, hemställer jag , om icke tvenne voteringar kunde undvikas.
• Om Ridderskapet och Adeln bifaller Lag-förslaget eller ej , blir utgången enahanda , ty det kommer i alla fall att expedieras från Riksens Ständer.
Om, på sätt Herr Riddarbus-Secreteraren föreslagit, Ja-propositionen stäildes så , att Lag-förslaget skulle ogillas, men den ceconomiska delen af Utskottens Utlåtande antagas , så kunde Contra-propositionen blifva på instämmande i Bonde-Ståndets beslut} och vi skulle då, genom en votering, kunna afgöra hela målet.
Herr Grefven och Landt-Mar skalken yttrade , det han , med afseende å de flere i detta mål framställde särskildte meningar, för dess del näppeligen ansåg det vara möjligt , att bringa målet till ett lagligt slut , så framt detsamma icke delades uti 2tne delar, den ena , angående nyttan eller skadligheten af fast egendoms försäljning å Lotteri, samt den andra, rörande bifall eller afslag å Utskottens, i afseende a en slik försäljning, uppgjorde Lag-förslag.
Herr Landt-Marskalken medgaf visserligen, att der - 778 Den 15 December f. m. igenom tilläfventyrs kunde uppkomma 2:ne voteringar, men Herr Landt-Marskalken trodde , att det icke på annat sätt skulle blifva möjligt , att bereda till lalle åt de flere serskildta meningarne, att, hvar för sig, kunna göra sig gällande.
Herr Landt-Marskalken hemställde således, om icke Ridderskapet och Adeln behagade tillåta, att den oeconomiska frågan, angående nyttan eller skadligheten af fast eg< ndoms försäljning å Lotteri, r,u först finge serskildt till pröfning och afgörande företagas, i hvilket afseende Herr Landt-Marskalken föreslog , att bifall till Utskottens yttrande i denna omständighet måtte innefattas i Ja-propositionen, samt instämmande i Bonde-Ståndets beslut i Contra-propositionen upptagas.
Sedan den oeconomiska frågan sålunda först blifvit afgjord , trodde Herr Landt-Marskalken för dess del , att pröfningen af Lag-förslaget derefter med vida större lätthet skulle kunna får sig gå.
Jag tror, att om Herr Grefven och Landt-Marskalken täckes framställa till Ridderskapet och Adeln den frågan , om Ridderskapet och Adeln afslår sjelfva bufvudsaken , svaret torde bestämdt kunna utrönas.
Sedan torde det blott blifva en votering om lagförslaget.
Men om icke eller den förra frågan kan utan votering afgörss, så anhåller jag örn Utskottens Betänkande tili J aproposltion.
Sedan en Ledamot bestämdt yrkat antagande af Utskottens Den tS December f. m. 779 Betänkande i hela dess vidd , lärer det väl blifva nödvändigt , att först votera om Contrapropositionen.
Jag hemställer således, att vi nu måtte få votera 0111 hvilkendera af de framställde meningarne skall blifva Contra-propositiou , och dä blir äfven ruin för den mening Herr Munck af Rosenskjöld önskat.
Den som icke önskar något Lotteri, lärer icke eller önska att någon Lag derföre skall utfärdas , då desse blott i benämningen skiljda delar likväl sä bero af hvarandra, att, pä sätt äfven af den Kongl, propositionen finnes, det ena icke gerna kan utan det andra existera.
Både sjelfva saken och Lagen derför synes mig således kunna på en gång till afslag i Ja-prcpositionen , och till bifall i Nej-propositionen , lramställas
Men som vi häruti icke lära kunna förena oss, anhåller jag , att Herr Grefven och Landt-Marskalken täcktes gifva tillkänna, huruvida Herr Grefven Och Landt-Marskalken anser sig kunna meddela proposition på Betänkandet , sådant det är, elier om dess form är laglig, hvilket jag vågar betvifla.
• Herr Grefven och Landt-Marskalken yttrade, det han, i anledning af Herr Ribbing* förfrågan, ansåg sig böra tillkännagifva, det Herr Landt-Marskalken , för dess del , icke fann den form, hvarunder Utskottens Betänkande blifvit uppställdt, vara sådan, att den lagligen kunde förhindra Herr Landt-Marskalken, att å Betänkandet meddela proposition, jSo Den iS December f, m, Grefve Posse:
Det var jag , som yrkade Proposition på Betänkandet j hela dess vidd, men detta skedde i ett ögonblick, då meningarna tycktes mera skiljaktiga.
Jag förenar mig nu med Friherre Cederström i den anhållan , att frågan måtte delas , så att proposition förut göres på hufvudsaken, då Herr Grefven och Landt-Marskalken torde bestämdt kunna utröna pluralifeten , helst blott en enda Ledamot,! afseende å hufvudsaken, yrkat den motsatta meningen.
Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde , om Ridderskapet och Adeln behagade bifalla Utskottens yttrande , att fast egendoms försäljning ä Lotteri må anses skadel ig, och således böra hos Kongl.
Majit i underdånighet afstyrkas.
Ropades starka J a och Nej. Herr Grefven och Landt-Marskalken förklarade , det han, vid åhörandet af Ridderskapets och Adelns svar på den nyss gjorde propositionen , icke kunnat med säkerhet utröna Ridderskapets och Adelös Pluralitet.
Om Herr Grefven och Landt-Marskalken täcktes förnya denna Proposition , torde pluralifeten kunna bestämdare utrönas, och om ingen då yrkar votering, kunde den undvikas, Herr Grefven och Landt-Marskalken förnyade den af honom sist framställda proposition.
Den i5 December /. m. 781 Ropades åter starka Ja och Nej.
Herr Grefven och Landt-Marskalken yttra* de, det han icke eller denna gången kunnat tillföl i iteiigen utröna Ridderskapets och Adelns pluralitet.
Jag för min del är visserligen af den tanka, att Betänkandet borde i bela dess vidd bifallas; men det oaktadt skall jag , till tidens vinnande , och på det hela målet må genom en votering kunna afgöras, gerna medge , att Herr Lagerhjelms tanka må blifva Ja-proposition , icke för det den är rätt, men emedan Utskottens Lag-förslag, såsom antaget af 3 Stånd, i alla fall kommer att expedieras till Kongl. Maj:t.
Då ingen, utom Utskottens här närvarande Ledamöter, yttrat sig för Utskottens Betänkande oföiändradt , är jag öfvertygad , att nästan alla äro af dep mening, att antingen icke afstyrka hufvudfrågan, och gilla Lagförslaget, eller också afstyrka fast Egendoms bortspelande å Lotteri, samt derjemte förkasta Lag-förslaget.
Dessa äro de begge hufvudmeningarne.
Den 3:dje har ganska få anhängare.
Jag hemställer derföre, om icke de Herrar, hvilka önskat proposition å Utskottens Betänkande i hela dess vidd , behagade derifrån afstå, och i stället medgifva , att Ja-propositionen må innefatta afstyrkande af Lotteri-spelet jemte afslag å Lagförslaget, samt Nej-Proposition, att man icke Den i5 December f, »», afstyrker hufvudfrågan, men bifaller Lagförslaget.
Herr Grefven och Landt-Marskalken framställde å nyo den af honom sist gjorde proposition.
I anledning hvaraf Herr Grefven och Landt-Marskalken förklarade , att som , efter hvad han tyckt sig finna, Ja öfverröstat Nej, Propositionen blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallen.
Jag får i 6ådan händelse anhålla om votering.
Herr Grefvem och Landt-Marskalken föreslog derefter följande Voterings-proposition:
Den som bifaller Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens yttrande, att fast egendoms försäljning å Lotteri må anses skadlig , och således böra hos Kongl. Maj:t i underdånighet alstyrkas y voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses Ridderskapet och Adeln instämma i Bonde-Ståndets beslut, hvari - Dan iS December f, m. 783 genom en slik försäljning blifvit förklarad icke medföra skadliga följder s och ärendet således anses böra , utur denna synpunct , till Kongl. Majit i underdånighet öfverlemnas.
I fall den nu föreslagne Voterings-propositionen antages, skulle den g:dje meningen alls icke få komma under omröstning.
Herr Grefven och Landt-Mar skalken erinrade , att fråga nu blott vore om den ceconomiska delen af Utskottens Betänkande, hvilken borde antingen bifallas eller afslås, hvarefter och sedan denna del blifvit afgjord, frågan om det af Utskotten uppgjorde Lag-förslag komme under Ridderskapets och Adelns pröfning.
Om jag icke orätt fattat Grefve Posses sist framställde förslag, kunde hela saken afgöras genom en enda votering, emedan Grefve Posse medgifvit, att Japropositionen finge innefatta afslag å så väi den oeconomiska delen, som Lag-förslaget, och Contra-propositionen kunde ju i sådan händelse få dicteras utaf Herr Munck af Rosenskjöld.
Jag anhåller ödmjukast, att vi kunde få förfara nu, likasom i natt, nemligen först votera om Contrapropositionen.
Med detsamma denna blefve bestämd, torde votering kunna undvikas om det öfriga af frågan. 784 Den 15 December f. m.