Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ad. fattat, åtskilliga §§:s nummerordning borde förändras, hemställde om R. o. Ad. behagade åt Serskildta Utsk. öfverlemna, alt deri vid förfaltmns utskrifning vidtaga de förändringar, sorn blefvo en följd af R. o. Ad:s beslut, anmälde sig och yttrade Hr von Hartmansdorff:
Jag anhåller, att vi nu måtte få genomgå författmn §:vis och tillse, huruvida icke någon ytterligare jemkning eller rättare uteslutning af vissa §§ bör ega rum, dervid tlr Rraunerhjelm och öfriga ledamöter af det Serskildta Utsk. torde vilja vara oss behjelpliga.
Lagerbjelke, Gust.: R. o. Ad. har redan förut fattat definitiva beslut öfver det första förfaltnings-förslagets alla §:r.
Vid sådant förhållande lärer det väl icke gå an att, med uprifvande af förut fattade beslut, underkasta förslaget en ny granskning, hvarföre jag nödgas motsätta mig
Hr von ilartmansdorffs framställning.
I Utsk:s nu afgifna förslag förekomma - några tillsatser, till följd af det beslut, Utsk. i afseende på distilleringen fattat.
Åtskilligt för det första förslaget främmande är således inflickadt i författmn och måste borttagas, sedan R. o. Ad., ang:de distilleringen, stannat i olika beslut mot Utsk.
Så t. ex. har 38:de §:n fått ett 3:dje mom. af följande lydelse: ”Mäskekar och jästkärl, som finnas, der distillering, enl. 18:de eller 20:de §:n, verkställes, skola, så länge distilleringen ulöfvas, vara förseglade, så att de ej må kunna begagnas.”
Detta mom. måste naturligtvis utgå, emedan, till följd af R. o. Ad:s beslut, all försegling af kärl i distilleringsverk är öfverflödig.
Jag tror således, alt det är nödvändigt att genomgå författmn, för att sätta §§:na i öfverensstämmelse med R. o. Ad:s beslut.
Här är icke fråga om att rifva upp något af R. o. Ad. deflnitift fattadt beslut, utan det är endast fråga om att uttaga ur författmn allt hvad af Utsk. blifvit insatt ronde distilleringen och som icke står i sammanhang med 18:de, l!):de och 20:de §§:na, sådana de af R. o. Ad. blifvit antagna.
Flera §§ med sådana tillsatser, hvilka äro oförenliga med R. o.
Ad:s beslut, finnas, och torde Hr Braunerhjelm vid §§:nas föredragning icke underlåta alt sådant tillkännagifva, på det alt intet obehörigt må i författmn inkomma.
Om R. o. Ad. intet ytterligare beslutat än hvad R. o. Ad. redan förut beslutat, så qvarstår ju förslaget sådant det förra gången var upställdt, endast med de få förändringar, Ståndet nu antagit, och något annat intages ej i R. o. Ad:s beslut.
Något serskildt borttagande af hvad Utsk. må hafva, i strid med R. o. Ad:s beslut, insatt, torde således vara alldeles obehöfligt och det är, enl. mitt förmenande, fullkomligt tillfyllestgörande, att R. o. Ad. låter sitt beslut i frågan vara, såsom det förra gången och i dag blifvit fattadt.
Alt nu 318 Den 15 Juli e. m. genomgå förslaget, för att bortplocka hvad R. o. Ad. aldrig ditsatt, är ett alldeles onödigt och olämpligt förfaringssätt.
Sista piom. af 38:de §:n har följande lydelse: ”Mäskekar och jästkärl, som finnas, der distillering, enl. 18:de eller 20:de §:n, verkställes, skola, så länge distilleringen utöfväs, vara förseglade, så att de ej må kunna begagnas.”
Detta mom. bör försvinna, då ingen försegling ifrågakommer.
Det stod icke heller i det gamla förslaget.
Morn. innehåller en alldeles ny sak, hvaröfver hvarken R. o. Ad. eller något annat
Stånd beslutat.
Det skulle visserligen gå an att, på sätt Gr.
Lagerbjelke föreslagit, alla sådana tillägg, som blifvit gjorda af Utsk. i strid mot R. o. Ad:s förra gången fattade beslut, helt enkelt utstrykas ur författn:n; men härvid möter den svårighet, att, till följd af R. o. Ad:s i dag fattade beslut i afseende på 20:de §m, ett nytt stadgande, ang:de afgiften för distilleringens bedrifvande, måste införas.
Det är derföre föreslaget, att en ny § skulle insättas emellan 42:dra och 43:dje §§:na i den gamla eller 46:le och 47:de i den nya författarn.
Jag tror, att §§:nas genomgående ej skall uptaga mycken tid, och någon rubbning af R. o.
Ad:s förut fattade beslut kan ej ifrågakomma, enär åtgärden endast får sträcka sig till borttagande af allt hvad som ej med detta beslut är förenligt.
Lagerbjelke: 1 38:de §:n har Utsk. visserligen föreslagit ett stadgande, som icke finnes i det gamla förslaget, men detta nya stadgande är icke af R. o. Ad. bifallet.
Det är då gifvet, att, om R. o.
Ad. ej fattar något annat béslut än det, som redan är fattadt, så kommer R. o. Ad:s förra gången fattade beslut att i fullt gällande kraft qvarstå, hvarföre den 34:de §:n, sådan densamma i Utsk:s förra förslag finnes upställd, kommer att fortfarande vara gällande i alla de delar, som R. o.
Ad. icke genom nytt beslut förändrat.
Den önskan om tilläggets borttagande, som här blifvit uttryckt, synes mig således i sjelfva verket redan vara upfylld.
Jag har mycket sällan varit närvar:de i Utsk., då detta Betänk, derstädes förevar, men då jag genomser Utsk:s nu afgifna förslag, så äro åtskilliga förändringar af det förra förslaget vidtagna, hvilka tillkommit förmodligen på den grund, att BondeSt. återremitterat det förra Betänk, i hela dess vidd.
Skulle vi nu icke genomgå förslaget, så kunde det hända, alt de 3 Stånd, som hittills i denna fråga hufvudsakligen varit ense, stannade i olika beslut.
Jag tror derföre det vara bäst att ånyo granska förslaget, hvilket, till följd af BondeSks äterremiss, erhållit några tillägg, deröfver R. o. Ad. förut ej beslutat, såsom t. ex. i 40:de §:n i afseende å försegling af distillerings-redskap.
Jag anser mig böra fästa upmärksamheten derå, att, till följd af det beslut, Utsk. fattat, att distilleringen skulle få såsom serskild näring bedrifvas, så hafva åtskilliga nya stad - Den 15 Juli e. m 319 ganden, hvilka icke finnas i det förra förslaget, måst i det nu afgifua intagas.
Sådana tillägg äro just de uti 38:de och 40:de §§:na intagna, af föreg:de talare redan påpekade stadganden, men de hafva ingalunda tillkommit till följd af BondeStis återremiss, utan med anledn. af Utsk;s förändrade beslut i afseende å distilleringen.
Oaktadt detta beslut nu blifvit af R. o. Ad., i enlighet med Hr Braunerhjelms förslag, förändradt, böra dock några af tilläggen qvarstå, under det att andra åter böra borttagas, hvarföre det är alldeles nödvändigt att ånyo genomgå förslaget.
Hr Brannerhjelm:
Det är icke allenast i afseende å distilleringen, som förändringar äro i Utsk:s nya förslag införda.
Jag hade nyss äran omnämna ett stadgande, som icke står i det ringaste sammanhang med distilleringen, hvarföre jag vidblifver mitt förra yttrande, att förändringar tillkommit på grund af BondeSt:s återremiss, hvilka förändringar böra af R. o. Ad. afgöras till förekommande af olika beslut inom Stånden.
Ehuru saken icke är af någon betydenhet, anser jag likväl mig böra ånyo fästa Hr Braunerhjelms upmärksamhet derå, att det just är den 40:de §:n, som, till följd af Utsk:s förändrade beslut, i afseende å distilleringen, måst omskrifvas.
Landtm, yttrade att, i fråga om antagande eller förkastande af ytterligare förändringar å den ifrågavar:de förordn:n, R. o. Ad. torde finna att, utan en hemställan från Utsk., någon ändring icke kunde ske i sådane §§, som icke af R. o.
Ad. varit återremitterade, utan hvarom R. o. Ad., då ärendet förra gången förevar, fattat definitiva beslut, medelst lemnadt bifall till Utsk:s förslag.
Helt annat vore dock förhållandet med de förändringar i Utsk:s förslag, som kunna erfordras såsom följd af de beslut, R. o. Ad. i dag fattat, ronde distilleringen, och som således stodo i samband med de §§ R. o. Ad. hade återremitterat, så att då Utsk. i dess Mern. icke yttrat något om dessa förändringar, hvarom dock något beslut af R. o. Ad. erfordrades, det syntes nödvändigt att genomgå §§:na i förslaget till förordn., medelst upläsning af deras nummerföljd, utan att likväl R. o. Ad. dervid komme att vidtaga något beslut om förändring i sådane delar, som icke kunde vara beroende af den utaf R. o. Ad. förut beslutade återremiss af vissa §§; hvadan, och då Ulsk:s Mern. icke uptog några sådane förändringar, Hr Gr. o. Landtm., som derföre icke var i tillfälle att upgifva dem, finge hemställa, att någon af de ledamöter, som i Utsk. deltagit uti ärendets behandling, ville nu, vid §§:nas upnämnande, fästa upmärksamheten på dem, deri en sådan förändring borde inflyta.
Då härefter §§:ne i Utsk:s förslag till författn. upnämndes, lemnades desamma utan anmärkn. med undantag af nedannämnde §§, hvarom följande diskussion upstod: § 29.
Frih. von Kr aimér:
Här äro endast tillagda följande ord: ”eller distillerings-.” 320
Den 15 Juli e. m.
I den föreg:de 27:de §:n äro äfven orden: ”eller distillering” tillagda.
Uppå härefter framställd propos. hiföllos de i 27:de och 29:de §§:na gjorda tillägg. § 36.
Här bör den förändring vidtagas, alt orden : ”nye innehafvaren” blifva förändrade till ”siste innehafvaren.”
I anledn. häraf erinrade Hr Gr. o. Landtm., att den af Hr Braunerhjelm omnämnde förändring i 36:te §:n, enl. hvad i Utsk:s Mern. blifvit anmäldt, skett i öfverensstämmelse med B. o. Ad:s beslut, hvaruti äfven Preste- och Borgare-St:n instämt, samt sålunda redan utgjorde ett K.
St:rs beslut. § 38.
Sista mom. af denna § måste utgå, till följd af det beslut R. o. Ad. på f. m. fattat.
Raab: l:sta och 2:dra mom. af 38:de §:n hafva äf ven undergått förändring, till följd af distillerings-beslutet, hvarföre jag anhåller, att de måtte blifva upläste.
Sedan denna upläsning skett, beslöt R. o.
Ad. att, med uteslutande af 3:dje morn., godkänna förevande §. § 39.
I 2:dra mom. af 39:de §:n torde orden : ”eller distillering” böra tillsättas.
Ifrågavar:de § blef, uppå härefter framställd propos., godkänd. § 40.
Raab: 40:de §:n är till sin ordställning ändrad, men i afseende å innehållet är intet annat tillagdt, än hvad som rörer mäskekar och jästkärl, hvilket nu kommer att utgå.
Emellertid anhåller jag om upläsning af hela §:n.
Jag anhåller, att ur denna § måtte utgå: l:o bela 2:dra morn.; 2:o de sista orden i 6:te morn.: ”samt med 16 sk. för hvarje mäskekar eller jästkärl;” 3:o de i 7:de mom. förekommande orden: ”mäskekar eller jästkärl.”
För öfrigt torde §:n böra godkännas.
Jag anser mig skyldig uplysa derom, att sista mom. i denna § tillkommit derföre, att man ansåg det vara obilligt, att en person, som vore tillsatt för verkställande af försegling å bränvins- och distillerings-redskap, skulle utan resekostnads-ersältning göra serskildta resor för förseglande af distifleringspannor å landet, helst det ej vore sannolikt att flere sådana verk skulle anläggas i hvarandras grannskap.
Men när nu serskild distillering endast i stad blifvit medgifven, så är hela föreskriften öfverflödig, hvarföre jag instämmer i Hr Braunerhjelms anhållan, att sista mom. måtte utgå.
Den 15 Juli e. ni 321 Frih. von Kraemer:
Äfven jag anser de af Hr Braunerhjelm anmärkta ställena i denna § böra utgå, men deremot kan jag icke, lika med Frih. Raab, finna, att hela sista mom. hör, såsom obehöfligl, utgå, emedan försegling af distillerings-redskap ganska väl kan ifrågakomma i städerna, der distillering, enl. 20:de §:n, är medgifven under de 10 månader, då bränvinsbränning ej får ega rum.
För sådana tillfällen finnes detta mom. infördt och jag tror ej, alt dess qvarstående skadar.
Jag ville visst icke motsätta mig Hr Braunerhjelms och Frih. von Kramiers önskan, att mom. måtte få qvarstå, om jag ej ansåge för en pligt att fästa upmärksamheten på olämpligheten att bibehålla en föreskrift derom, att den, som gölen resa för att verkställa försegling af distillerings-redskap, skall erhålla resekostnads-ersättning och dagtraktamente, sedan R. o. Ad. beslutat, att serskild distillering får ega rum endast i städerna och således inga resor komma i fråga.
Jag tror derföre, alt delta morn. borde, i full konseqvens med Hr Brauuerhjelms förslag, utgå och det sista mom. i 36:te §:n af den gamla förfallen i stället inflyta, hvilket mom. lyder som följer: ”Vid dessa tillfällen få rese- och traktaments-penningar icke af förseglare beräknas.”
Detta har afseende på bränvinsbrännings-redskapsförsegling, för hvilken åtgärd afgiften, beräknad efter pannerymden, är så högt tilltagen, att någon reseersättning icke är behöflig.
I fråga om sista mom. i denna § förenar jag mig med Frih. Raab.
Detta mom. tillkom af den anledn., den värde Frilen redan omförmält, eller derföre att, sedan man beslutat, alt serskild distillering skulle få ega rum äfven på landet, man ansåg det vara billigt, alt förseglaren, som ofta måst göra längre resor, erhölle skjuts- och dagtraktamente.
Men då numera sådan försegling ej ifrågakomraer annorstädes än i stad, så anser äfven jag det vara öfverflödigt, att gifva denna ersättning för en åtgärd, sorn är förenad med så ringa besvär, som den ifrågavande.
Då 4:de mom. af denna § har följande lydelse: ”1 stad läte
Magistraten ombesörja förseglingen,” vill det synas mig såsom skulle några serskildta resor för verkställande af ifrågavande åtgärd icke ifrågakomma, hvarföre jag hemställer till Frih. von Kraemer, huruvida han icke ville medgifva det sista mom:s uteslutande.
Sedan min upmärksamhet blifvit fästad på innehållet af §:ns 4:de morn., har jag intet emot uteslutandet af det sista mom.
Raab anmärkt, några serskildta dislilleringsverk å landet icke skola, enl. R. o. Ad:'s beslut, finnas, afstår jag från mitt förra yrkande i afseende å sista mom. och medgifver detsammas utgående. 9 H. 21 322 Den 15 Juli e. m.
Uppå härefter af Hr Gr. o. Landtm, serskildt för hvarje ninni af ifrågavar:de § framställde propos:r, bifölls inom. 1 ; ansågs mom. 2, till följd af R. o. Ad:s förut fattade beslut, böra ur §:n uteslutas; bifölls mom. 3; änsågos mom. 4 och 5, som blifvit lemnade utan förändring, icke föranleda till något ytterligare beslut, samt godkändes mom. 6, med uteslutande af de deri tillagda orden: ”samt med 16 sk. för hvarje mäskekar eller jästkärl.”
Då härefter Hr Gr. o. Landtm, framställde, att, i st. f. 7:de morn., hvars uteslutande af åtskilliga talare blifvit yrkadt, Frih.
Raab yrkat införandet af sista mom. i den motsvarande 36:le §:n af Utsk:s förra förslag, innehållande: ”Vid desca tillfällen få rese- och traktaments-penningar icke af förseglare beräknas,” anmälde sig och yttrade Hr von Hartmansdorff:
Så vidt jag rätt upfattal Frih. Raabs mening, skulle hela sista morn., som icke finnes i den gamla författum, utgå.
Jag ber att få uplysa Hr von Hartmansdorff derom, att hvad jag ansett böra sältas i st. f. det 7:de mom. i Utsk:s liva förslag är det sista mom. af 36:te §:n i den gamla författn:n.
Ja, det är sanni, och detta mom. har följande lydelse: ”Vid dessa tillfällen få rese- och traktaments-penningar icke af förseglare beräknas.”
Uppå härefter framställd propos. beslöts, att det nya 7:de mom. skulle utur §:n uteslutas; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att då R. o. Ad. förut bifallit 36:te §:n af Utsk:s förra förslag, deraf måste blifva en följd, att, om nu icke någon förändring beslutades, det vöre R. o.
Ad:s beslut, att, i öfverensstämmelse med hvad Frih.
Raab yrkat, sista mom. af nämnde § borde i förordnm qvarstå.
Efter det de nästföljande §§:ne till och med §:n 46 blifvit upnämnde, anmälde sig och anförde Hr Braunerhjelm:
Med anledn. af R. o. Ad:s på f. m. fattade beslut, att pä ett lämpligare ställe i författnsn införa stadgandet, att afgift för bränvins distillering skall i förskott erläggas, får jag vördsamt föreslå, att efter nu föredragne § en ny § måtte inflyta af följande lydelse: ”Afgift, som för distillering, enl. 20:de §:n, utgå bör, skall för minst en half månad i sender förskottsvis erläggas till den, sorn eger kronoutskylder upbära i den stad, der distillering skall utöfvas.
Dervid bör öfver anmälan, som enl. 2 l:sta §:n skett, företes bevis, innefattande tillika de uplysningar, som för afgiftens beräknande erfordras.” Frih. von Kraemer:
Ad. torde påminna sig, uteslöts från 20:de §:n ett morn., som innehöll, att afgift för distillering skulle förskottsvis erläggas för en half månad i sender, hvarjemte beslöts, att delta stadgande skulle införas under Den 15 Juli e. m. den 6:le artikeln, som handlar om afgift för bränvins tillverkning eller distillering.
Den nya §:ns rätta plats torde, på sätt Hr Braunerhjelm redan föreslagit, vara emellan 46:te och 47:de §:n.
Sedan härefter Hr G. o. Landtm, upläst den af Hr Braunerhjelm nu föreslagna nya k:n, biföll R. o. Ad., att densamma skulle näst efter §:n 46 i förordna) införas. § 52.
Det i nu föredragne 52:dra §:n förekommande stadgande är öfverflödigt efter det beslut R. o. Ad. i afseende å sättet för distillerings utöfvande fattat.
Jag anhåller derföre, att denna § måtte borttagas.
Samina öde väntar den 53:dje §:n, hvarföre densamma icke torde behöfva upläsas.
Uppå härefter framställde propos:r, ansågos 52:dra och 53:dje §§:na, i följd af R. o. Ad:s förut fattade beslut, böra utur förordn:n uteslutas. § 54.
Hr Braunerhjelm; Här äro gjorda några tillägg, som jag anser vara nödvändiga, på grund hvaraf jag tillstyrker bifall till denna §. R. o. Ad. godkände den af Utsk. föreslagna 54:de §:n. § 61.
I denna § äro några tillägg gjorda, som återfinnas i 3:dje och 4:de mom.; och torde dessa mom. af någon Kanslist upläsas.
Sedan denna upläsning försiggått, tilläde Frih.
Jag anhåller om bifall till de nya morn., enär de innehålla nödiga stadganden, de der i den första framställningen blifvit förgätna.
I det förra förslagets motsvarande § fanns icke föreskrifvet, huruledes det skulle tillgå, i fall vittne antingen icke väljes eller valdt vittne uteblifver, hvarjemte saknades bestämmelse om lämplig ersättning för vittnes besvär och tidspillan.
Dessa brister äro nu afhulpna, hvarföre jag anhåller om bifall till §:n. R. o. Ad. godkände de i förevar:de § gjorda tillägg. § 65.
Denna § är numera öfverflödig och torde derföre, likasom den nästföljande, böra uteslutas.
I anledn. häraf erinrade Hr Gr. o. Landtm, att R. o. Ad. redan fattat sitt beslut om de af Hr Braunerhjelm nu nämnde §§:s uteslutande ur förordnm. 21 * 324 Den 15 Juli e. m. § 77. Frih.
I denna § äro några tillägg gjorda i anledn. af distillerings-beslutet och torde §:n derföre böra upläsas, för att sedermera tilläggen må blifva föremål för Ståndets afgörande.
Sedan denna npläsning egt rum, yttrade Frih. von Kraemer:
Tilläggen afse, att distillerings-idkare måtte drabbas af samma ansvar, som bran vins-tillverkare, den der verkställer till bränneri hörande arbete å sön- eller helgedag, hvarföre jag anhåller om bifall till §:n. R. o.
Ad. biföll de i 77:de §:n föreslagna tillägg. § 80.
Hr Braunerhjelm: 2:dra och 3:dje mom. af denna § torde böra utgå och deremot ett nytt morn. införas af följande lydelse: ”Den som, innan han distillering, enl. 20:de §:n, utöfvar, icke erlägger den afgift, som derföre utgå bör, bote från och med 3 R:dr 16 sk. till och med 33 R:dr 16 sk.” R. o. Ad. lemnade härtill sitt bifall. § 85.
Orden: ”eller tillsyningsman” torde böra uteslutas. R. o.
Ad. godkände förevar:de §, med uteslutande af de på 2:ne ställen tillagde orden ”eller tillsyningsman.”
Sedan härefter alla återstående §§:na af Utsk:s förslag -blifvit upnämnde, anmälte sig och anförde Frih.
Härefter förekommer formulär till mätningsoch stämplings-bevis å bränvins-tillverknings- och distilleringsredskap.
Ad:? upmärksamhet derå, att detta formulär numera icke är lämpligt, sedan Hr Braunerhjelms förslag i afseende å dislilleringen är antaget.
Det i Utsk:s Betänk.
N:o 8 förekommande formulär är deremot passande, såvida ordet ”distillerings-” införes inom parentes uti titeln emellan de sammanbundna orden ”bränvinstillverknings-” och ”redskapen.” Frih. von Kraemer:
Raabs yttrande, ber jag att få fästa upmärksamheten derå, att i slutet af tariffen finnes följande, med anledn. af R. o. Ad:s förra beslut tillkomna förändrade stadgande: ”Brutet tal af kanna i pannerymd, upgående till en half kanna eller deröfver, räknas för en half; under en half kanna beräknas ej.” Tariffen torde således böra af R. o. Ad. godkännas.
Hr Gr. o. Landtm, erinrade att, i fråga om tariffen och den vid slutet deraf förekommande förändring, R. o. Ad. redan, i följd af derom i Utsk:s Mern. gjord hemställan, fattat sitt beslut, och att i afseende på formuläret icke erfordrades annan propos., än i fråga om tillägget af ordet ”distillerings-” uti rubriken af det förut af R. o. Ad. godkände formuläret, samt hemställde derjemte, om R. o. Ad. bifölle, att uti nämnde rubrik ef - Den 15 Juli e. m. 325 ter ordet ”bränvinstillverknings-” finge inom parenthes tilläggas ordet ”distillerings-”.
Sedan nu förslaget blifvit genomgånget, får jag hemställa, att det måtte öfverlemnas åt det Särskildta Utsk. att, efter erhållen del af R. o. Ad:s beslut, göra de af detsamma påkallade rättelser i så väl §§:nas nummerordning som der förekommande citationer af andra §§.
Landtm:s i anledn. häraf framstälde propos. beslöts alt åt Särskildta Utsk. skulle öfverlemnas att, efter erhållen del af R. o. Ad:ns under pröfningen af förevar:de Mern. fattade beslut, göra de af dem påkallade rättelser i såväl §§:s nummerordning, som deri förekommande citationer af andra §§.
BondeSt:s d. 12 och 14 dennes på bordet lagda Prot.Utdr.
N:o 280, innehållande inbjudning till MedSt:n, att deltaga i det, vid pröfningen af Särskildta Utsk:s Betänk.
N:o 10 om inställande af pressjästberedning i sammanhang med bränvinsbränning under innevar:de år, af BondeSt. fattade beslut, att, med ogillande af Betänkrts Usta morn., antaga och godkänna Hr Hjärnes vid Betänk, fogade reservation.
Då Särskildta Utsk:s Betänk.
N:o 10 härstädes behandlades och afgjordes, yttrade jemväl de ledamöter, som tillstyrkte Betänk:ts godkännande, att de funno obilligheten deraf, att pressjäst-tillverkarne utöfvade bränvinsbränning såsom ett monopolium, under det att andra medborgare voro derifrån afstängde, men att de likväl, med anledn. af ordalagen i de för pressjäst-tillverkare utfärdade Kongl, resolutioner, funno sig nödsakade att bifalla Betänk.
Jag är öfvertygad, att anledningen till Betänk:ts gillande låg deruti, att jag, som förfäktade en annan mening, icke lyckades att på ett tillfredsställande sätt framföra skälen för min åsigt, en förmodan, hvaruti jag funnit mig styrkt deraf, all jag vid derefter hållna samtal i ämnet med jurister erfarit, att den af mig hyllade åsigten var med deras öfverensstämmande.
Jag vågar, endast af detta skäl, anhålla att nu få ytterligare utveckla min mening och beder tillika R. o. Ad. ursäkta min ihärdighet i detta fall, framkallad af den fasta tron på rättvisan af den sak jag förfäktar.
Uti Utsk:s Betänk, säges det, att då de af K.
M. för pressjäst-tillverkningen utfärdade resolutioner innehålla en tillåtelse att tillverka bränvin i sammanhang med pressjäst-beredning under bela den tid, Kongl. Förodn. d. 10 Okt.
1851 är gällande, kan Utsk. icke tillstyrka R.
M. anhålla om denna rättighets uphäfvande.
Dessa sistberörde ord ”rättighets uphäfvande” begagnas af Utsk. 2:ne särskildta gånger.
Jag för min del anser, att denna Utsk:ts hemställan grundar sig på en helt och hållet oriktig upfattning af förhållandet, en sammanblandning af 2:ne olika saker.
M. medgifver ett undantag från en gällande lag, eller m. a. o. beviljar ett privilegium,. 326
Den 15 Juli e. m. är en väsendtligen olika sak med att K.
M. begagnar sitt pre* rogatif att suspendera en rättighet, vare sig att denna rättighet grundar sig på en lag eller på en särskild författning eller resolution. K.
M. har genom de ifrågide tillstånds-resolutionerna beviljat en licens, ett undantag från lagens stadgande ang:de de vilkor, hvarunder bränvinsbränning-i allmänhet är tillåten.
Detta är en K.
M. tillkommande höghelsrättighet.
Denna rättighet grundar sig icke på bränvinsförorduingen, der den icke eller finnes omnämnd; den grundar sig på en högre lag, nemi. 89 § Reg.F. På samma § grundar sig ett annat Konungens höga prerogatif, nemi. att suspendera rättigheter.
Mits makt alt suspendera rättigheter grundar sig åter på en högre nödvändighet, en nödvändighet, sorn, för att kunna vara verksam, måste vara tvingade, ty det är endast på grund af tvingande nödvändighet, som en rättighet kan suspenderas.
Men, M. II.1 om en nödvändighet skall vara tvingande, måste den såsom sådan af alla erkännas och för att af alla erkännas måste den vara lika för alla.
Häraf följer, att K.
M:s prerogatif all suspendera rättigheter är beståndande, oberoende af de licenser, som förut varit gifna, och om K.
M. kan begagna detta sitt prerogatif, så måste Ilan äfven kunna begagna sin rättighet att supendera sådana rättigheter, som grunda sig på licenser.
Hvad innehålla dessa af K.