Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
St:rs Revisorer öfver Stats-, Banco- och RiksgäldsVerken, efter förrättad granskning af StenkohlsVerkels Räkenskaper, gifvit Hrr Fullmäktige i nämnde Contoir tillkänna, att föreskriften i fö'rsta punkten af 1823 års Sttrs Beslut Blifvit behörigen fullgjord; Och må det ankomma på Intressenternes uti gamla Bolaget eget godtfinnande, att bestämma, antingen ofvanberörde summa af 4o,ooo R:dr skall afsättas uti resterande Capital på de Betänkan den, N:o 89.
449 de intecknade skuldsedlarne, eller i contant, di tillgång härpå förefinnes. 5:o
Efter afdrag af de ofvanomförmälde sumniorne; tillhopa 107,400 R:dr, skola Intressenterne uti gamla Bolaget vara berättigade, att genast utbekomma allt, hvad sorn utaf köpeskillingen återstår, enligt den Liqvidation, hvilken häröfver uti RiksgtsContoiret upprättas, emot det, att ActieBrefven till RiksgJsContoiret aflemnas, för att, såsom egande Bätts Handlingar, det nya Bolaget tillhandahållas.
Deremot skall för hvarje ActieBref af RiksgtsContoiret utfärdas ett serskildt bevis, innehållande försäkran, att den andel i de, till Statens ytterligare säkerhet, afsatte 4°,000 R:dr, hvilken på ActieBrefven sig belöper, skall Bevisets innehafvare uti Biksg:sContoiret tillhandahållas, så snart B.
St:rs Revisorer tillkännagifvit, att deremot något hinder icke möter. 6:0
Derest något ActieBref uti gamla Bolaget icke varder uti RiksgtsContoiret företedt, innehålles hvad som på ett sådant ActieBref sig belöper utaf den bestämda köpeskillings-utdeJningen, för alt, jemte det uti nästföregående punkt omnämnde Bevis, ActieBrefvets innehafvare tillhandahållas. 7:0 B. H.
St:rs Beslut bör, genom Hrr Fullmäktiges i RiksgcsContoiret försorg, medelst Kungörelse uti Officiella TidningsBladet, båda ^Bolagen tillkännagifvas, med föreläggande, att vid det sammanträde uti RiksglsContoiret med båda Bolagen, 29 /}5o Stals Utskottets som af Hrr Fullmäktige tillika utsättes, yttra sig och bestämdt förklara, huruvida Bolagen, hvart för sig, vilja uti de stadgade vilkoren ingå; och bör hvad som af tillstädeskomne Actieegare beslutes, gälla till efterrättelse för de frånvarande.
St:r bifalla hvad sålunda är vordet föreslaget, torde Utskottet få sig uppdraget, att, i afseende på verkställigheten lemna Hrr Fullmäktige i Riksg:sContoiret del af Beslutet till efterrättelse och iakttagande.
Bilaga till Utskottets Utlåtande, N:o 8g.
F o r m u I a i r e. Jemlikt R.
St:rs Beslut vid 1823 års Lagtima Riksdag, förbinda och utfästa sig, å Nya Bolagets för StetikohlsVerket vid Höganäs vägnar, undertecknade, af Bolaget valde Styresman och Förvaltare af Verket, att, när StenkohlsVerket iemnar en Vinst-utdelning af åtta proctt, erlägga till R.
St:rs RiksgtsContoir eller det PenningeVerk R. H.
Sttr framdeles kunna förordna , En proctt; då således Bolaget får behålla Sju proctt; när vinst-utdelningen uppgår till Tio proctt, likaledes utgifva Två proc:t; och när den bestiger sig till Tolf proctt, erlägga Tre proctt, såsom den högsta procenten, hvilken från Bolaget kan komma att till Staten utgifvas.
Hvilket härmedelst på det kraftigaste försäkras. — — — — den — — — N. N. N. N. N. N.
Directionen för StenkohlsVerket vid Höganäs. ( Betänka nelen, N:o 90. 451 N:o 90.
Ullätande öfver Expedi Hons-Utskottets Memorial N:o 22, angående tillökadt biträde vid Gorrectur-läsning.
(R:gs-A.) Sedan ExpeditionsUtskottet uti förenämnde Memorial, framställt nödvändigheten af ytterligare biträde vid correctur-läsningen, såsom enda villkoret för en skyndsam tryckning af Bihanget till RiksStåndens protocoll vid innevarande Riksmöte, enär denna läsning icke skall kunna medhinnas af de 2tne Canzlister, hvilka för sådant ändamål egentligen blifvit vid Utskottet antagne; samt Utskottet i sådant hänseende hemställt, om icke ett anslag af fem R:dr B:co för hvarje dag, räknadt från den 22 sisth Januari, finge utgå till disposition af den personal hvilken Utskottet uppdragit det närmare inseendet öfver tryckningen af nämnde Bihang; så hade, vid föredragningen häraf, hos HÖgv.
Prest-Ståndet, Herr Biskopen Doctor Thyselius anfört, att, enär nu R.
Högh St:r beslutat tryckningen och utdelningen af Utskottens Betänkanden genom ExpeditionsUtskottets försorg, vanns derigenom mycken tid för Betjeningen vid de öfrige Utskotten, hvarföre ock Herr Biskopen föreslog, att, till besparing af de ändock nog dryga Riksdagskostnaderne, nödigt biträde för ExpeditionsUtskottet kunde requireras från andre Utskott, hvilkas redan antagna Betjening är så talrik, att göromålen dervid genom denna åtgärd ändock icke försummas. 452 Stats-Utskottets Härmed bade sig förenat Herr ContractsProsten Agrell, Herr Professor Gravander och Herr ContractsPi oslen Nordin.
Herr Prosten Forslind hade ansett ExpeditionsUtskottets begäran för billig, enär, i händelse hvarje af Utskotten skulle ombesörjt tryckningen af sine Betänkanden, troligen då ett större antal Betjening, i och för detta ändamål, hade måst antagas, och kostnaderne, i stället blifvit drygare, än nu kan föreses, om ExpeditionsUtskottets förslag antages och dess begäran bila lies.
Herr Biskopen och vice Talemannen m. m.
Doctor af Wingård hade erinrat, att den af Herr Biskopen Thyselius föreslagne åtgärd vid förlidne
Riksdag utan lycklig påföljd vidtogs, hvarföre han för sin del icke kunde tillstyrka den, enär denna förflyttning icke utan svårighet låter verkställa sig.
Herr Kyrkoherden Ahlqvist hade förklarat, att Utskottet, med fästadt afseende på besparing i Riksdagskostnaderne framställt sin begäran om visst anslag om dagen för en eller flere, som biträdde vid correctur-läsningen.
Utskottet bar nemi. föreställt sig, att en gjord och bifallen anhållan om aflöning till flere Canzlister, som möjligen, i och för ExpeditionsUtskottet icke dagligen varit fullt sysselsatte, skolat onödigtvis bidraga till förökande af utgifter, dem Utskottet snarare önskat bespara.
Herr Biskopen Doctor Wijkman hade trott, att den af Utskottet begärda summa ungefärligen skulle svara emot aflöningen för 2tne Canzlister, hvilkas antagande i stället Hr Biskopen tillstyrkt.
Betänkand^n, N:o 90. 4^3 Herr Kongl. ÖfverHofPredikanten m. m., Doctor Hedren hade härvid anmärkt, att om Utskottets Betjening ännu ökades med 2!ne Canzlister, skulle dock icke ändamålet härigenom vinnas, emedan det kunde hända, att Utskottet för en dag behöfde blott sitt vanliga biträde, men under en annan eller flere dagar, hade behof af större personal, hvarföre ock Utskottet till fördelning emellan flere arbetare föreslagit en viss summa att dagligen utgå.
Herr Biskopen Doctor Thyselius hade föreslagit, att, enär icke, med anledning af sista punkten i 1 mom. af 24 5.
Riksdagsordningen, ExpeditionsUtskottet begärt en talrikare Betjening, utan endast en daglig utgiftssumma för correctur-läsning, Utskottets Memorial måtte till StatsUtskottets Utlåtande remitteras; och hvarefter det Högv.
Ståndet beslutat att remittera ifrågavarande Memorial med hvad dervid blifvit anfördt, till StatsUtskottet, med anmodan, att, så skyndsamt sig göra låter, deröfver afgifva sitt utlåtande.
StatsUtskottet, som d. 21 dennes erhållit del af v Remissen, har utaf Räkenskaperne öfver Kostnaderne för sisth Riksdag inhemtat, att, för utskrifning af manuscript och correctm—läsning, En R:dr Banco för arket, varit åt ExpeditionsUtskottet anslagen, hvilket betalningssätt både medgifver arbetets fördelning på den personal, som, vid hvarje tillfälle, kan erfordras, och äfven, i anseende till sin grund, synes vara det mest lämpliga, enär quantiteten af arbetet och vedergällningen derföre kunna ställas i ett bestämdt förhållande till hvarandra.
— Utskottet har också all anled -. O. o '■ '
V ^54 Stats - U tskottcts ning förmoda, att betalningen för ark skulle komma att medföra en vida mindre kostnad, än den af ExpeditionsUtskottet föreslagne Dag-Summa af Fem R:dr, att utgå under hela den tid, tryckningen påstår.
— Om betalningen för ark, efter En R:dr, skall i det bela uppgå tilt lika belopp, som efter en Dag-Summa af Fem R:dr eller 35 R:dr i veckan, så måste förutsättas, att hvarje vecka, den ena tagen i den andra, icke mindre än 35 ark correctur skola komma att läsasj under hela den återstående tryckningstiden; hvilket likväl icke är sannolikt, i synnerhet som
Bihanget tilt en icke obetydlig del redan är tryckt. — l valet emellan de i fråga ställde 2:ne betalningssätten, skulle derföre Utskottet icke tveka, alt företrädesvis tillstyrka betalning för ark, såsom minst kostsamt.
— Men Utskottet tror, att, vid nuvarande förhållanden, erforderligt biträde vid correctur-läsning både kan och bör, utan någon serskild utgift, erhållas.
— Endast, i och för renskrifningen, äro, med R.
St:rs serskilda tillåtelse, Extra Canzlister antagne vid Utskotten till lika antal, som vid sisth Riksdag, då af alla Utskotts Betänkanden och Utlåtanden ovillkorligen måste utskrifvas fem exemplar, men hvaremot, vid innevarande Riksdag, endast 2tne exemplur af dessa Handlingar kunna komma i fråga att utskrifvas.
Med afseende härå, har Utskottet, som hufvudsakligen instämmer uti den af Hr Biskopen Thyselius yttrade åsigt, skolat vördsamligen föreslå och tillstyrka, att de Extra Canzlister vid Utskotten, hvilka åtnjuta dagtractamenten, förklaras pligtige att biträda Betänkande n, N:o gt.
455 vid correctur-läsningen af alla de Betänkanden oell utlåtanden, hvilka afgifva* af det Utskott, der de äro anställde, samt till den ändan förständigas en gäng för alla, att, så snart ett
Betänkande eller utlåtande är utskrifvet, utan serskild tillsägelse, infinna sig uti ExpeditionsUtskottet, för att i detta afseende emottaga närmare föreskrift.
Utlåtande, i anledning af Herr L. G. af Sillens motion angående Statens ordinarie Räntors utgörande i Skåne, Blekinge samt Bohus Län. (I--A.)
Vid Urtima Riksdagen år 1818 enjottogo R.
Sttr Nådig Remiss å Chefens för numera Skånska DragonRegementet underd, ansökning, att de till Regementsbefälets aflöning anslagne Fördels- och Häst-hemmans räntor uti Skåne måtte efter förvandling få uppbäras eller ock serskilte medel varda beviljade till nödig förbättring i detta befäls löner.
I anledning häraf anhöllo R.
Prot.-Utdrag den 31 Maj och 4 Juni 1851.
299 Utskottets hemställan å i sidan, rörande Hr Solmans motion, bifölls.
Het af Utskottet, sidd. 6 och 7, gjorda tillstyrkande, att de, i 24 § af underrättelserna till gällande tulltaxa, Svenska sjöfarten på aflägsnare orter beviljade förmåner af lindring i tull samt handels- och sjöfarts-afgiffer skola från och med början af år 1853 helt och hållet upphöra, afslogs', och ansågos berörde tullindringar böra bibehållas.
Utskottets yttrande å slutet af 7 sidan, rörande Hr SchvanS motion, gillades.
Ståndet biföll hvad
Utskotlet hemställt och föreslagit vid efterföljande artiklar, nemligen:
Agat, arbetad; Bernsten, arbetad; Coraller, arbetade; Glasflusser, slipade; Perlemor, arbetad; Arsenik; Balsam; Barometrar; Bläck; Brodérduk, Marle och Slramalj; Brodérmönster; Böcker; CafTe-surrogat; Cikorierot; Kanel, Kanelknopp och Kasia-lignea:
Kantiller; Kautschuk; Cider; Coeffurer; Filar; Flintor; Frugter och Bär; Färger och Färgningsämnen; Färglådor; Glasvaror; Guld; Gulddragare-arbeten; Gutta-perka; Halsduksvalkar; Hampa; Handskar; Hattar; Hattfoder; Hattformar; Hår- och tagel-arbeten; Hängslen; Instrumenter; Kompasser; Kimrök; Koppar, smidd, Bleck och Spik; Kopparstick; Estamper samt Lithografiska arbeten; Kreatur; Käppstoffsar och snodder; Kött; Oljor, feta; Ost; Pailletter; Papper; Parapluer och Parasoller; Rör; Silfver, bok-; Smör; Spannmål; Speldosor; Spännhalsdukar; Strängar; Talg; Tafvelramar; Tenn; Thermometrar; Tryffel; Tågvirke, nytt; Ur; Vagnar och Åkdon; Vin.
Hvad serskildt beträffar Artikeln Broderade arbeten, bifölls första hemställan sidan 11, hvaremot sednare tillstyrkandet, sidan 12, afslogs.
I afseende på Artikeln Bränvin och Sprit, beslöt Ståndet, ined ogillande af Utskottets förslag, att tullbestämmelsen i nu gällande taxa skulle bibehållas, men biföll hvad Utskottet å 15 sidan tillstyrkt rörande dels underdånig-skrifvelses aflåtande till Kongl. Maj:t, dels tullnedsättning för Fransk sprit till luktvattens beredning.
Beträffande Artikeln Färgträd, bifölls Utskottets förslag till förändrad redaktion, men nu gällande tullbestämmelse bibehölls olörändrad.
Hvad Utskottet vid Artikeln Salt föreslagit, bifölls, den hemställan likväl undantagen, som rörer upphörande af den för soda-tillverkningen medgifna tullfrihet vid införsel af koksalt, hvilken hemställan afslogs: och ansågs nu gällande tulltaxas bestämmelse i detta hänseende böra bibehållas. 300 Prot.-Utdrag den 31 Maj och 4 Juni 1851.
Ståndet, som beslutat tullindringarnes bibehållande, fann Utskottets framställning vid artiklarne Sirap och Socker ingen annan åtgärd för närvarande föranleda, än att luggas till handlin g arne.
I afseende på Artikeln Tradvaror beslöt Ståndet, att nu gällande tulltaxas bestämmelser skola bibehållas men biföll den gjorda hemställan att "ved, alla slag, må tullfritt införas.”
Utskottets hemställan, att nu gällande tulisatser å grof och fin Ull må oförändrade bibehållas, gillades, hvaremot tillstyrkandet, att den i gällande taxa stadgade inskränkning till vissa städer af rättigheten att införa grof ull må upphöra, afslogs.
I afseende på alla de artiklar, som här ofvan icke blifvit omnämnde, bibehöll Ståndet bestämmelserna i nu gällande tulltaxa.
Hvad Utskottet å 68 sidan tillstyrkt och yttrat, beträffande nödige ansedde öfvergångs-åtgärder, i händelse införsel-förbuden upphäfvas, ansåg
Ståndet till följd af sitt beslut i fråga om förbudens bibehållande hafva förfallit, och gillade yttrandet öfver Hr Palanders, å samma sida, omförmälda motion.
Utskottets förslag rörande utförsels-tarifen, ansåg Ståndet, med afslag å Utskottets tillstyrkande, utförsel-förbud för Artikeln Malm böra bibehållas, hvaremot den tillstyrkta förändringen i afseende på utförseltullen å Sparrar af furu och gran bifölls Vidkommande Tarifen för Kredit-upplaget och transiio-afgiften, beslöt Ståndet, med ogillande af Utskottets hemställan, att nu gällande tarif må oförändrad bibehållas.
Vid Utskottets förslag i afseende på Tulltaxe-underrättelserna biföllos de tillstyrkta förändringarne uti §§ 4, 18 och 19. §§ 7, t), 17 och 24 bibehöllos oförändrade.
Hvad Utskottet hemställt rörande § 12 bifölls, med undantag af tillstyrkandet i afseende på 4 momentet, hvilket ansågs böra qvarstå.
Utskottets föreslagna ändring af § 13 mom. 2 ogillades, och beslöts, att stadgandet i delta mom. skulle lemnäs oföräridradt; men hvad Utskottet, i öfrigt i afseende på denna § föreslagit godkändes.
Tillstyrkandet rörande § 15 afslogs.
Vid Utskottets yttrande med hänseende till § 22 mom. 1 lät
Ståndet bero och biföll den gjorda hemställan beträffande 3 mom. af denna §.
Äfvenledes lät Ståndet bero vid hvad Utskottet yttrat rörande §§ 23 och 28.
Slutligen och då Ståndet, som bibehållit de i nu gällande tulltaxa utsatta förbudsbestämmelser, ansåg nödigt att äfven å de artiklar, som hädanefter blifva till in- eller ut - Prot.-Utdrag den SI Maj samt 4, 6 och 7 Juni 1851. 301 försel förbjudna, tullafgifter böra utsättas för den händelse att Kongl. Maj:t skulle (Inna för godt att ett eller flere af dessa förbud upphäfva, så antogos såsom eventuela tullbestämmelser å ifrågavarande varuartiklar de tullbestämmelser, som af Rikets sist församlade
Ständer för sådan händelse stadgades.
Frän Vällo/l. Borgare-Ståndet. S. D. Till Stats-Vtskottet remitterades en af Ilr Brinch, med anledning af 56 § Riksdags-Ordningen väckt, motion, hvaruti föreslås, att till det vid 1834 och 1835 årens riksdag för Expeditions-sekreteraren och Riddaren Johan Gabriel Richert, såsom ledamot af den då upplösta Lag-kommittéen, anslagna arfvode å lndragnings-staten af 833 Rdr 16 sk. årligen 1851 års
Ständer må lägga ett ytterligare årligt arfvode för Expeditions-sekreleraren Richerls öfriga lifstid af 1,166
Rdr 32 sk. allt banko, uti hvilken motion BorgareStåndtes samtlige närvarande ledamöter instämt.
Den 31 Maj samt 4, 6 och 7 Juni.
Frän Vcillofl. Borgare-Ståndet.
S. D. Föredrogs ånyo Bevillnings-Utskottets betänkande, N:o 5, angående tullbevillningen; Härvid förekommo: J:o Utskottets hemställan, pag. 2, att der omförmälde, af Hr Friherre Cederström, 1?., Hr Doktor Sandberg, Hr K A. Almgren och Nils Stridlund väckta motioner icke måtte till annat beslut föranleda, än att de bestämmelser i gällande Tulltaxa, hvaruti ändringar af Utskottet icke föreslås, fortfarande bibehållas.
Ståndet beslöt, att, med förkastande af nämnde motioner, öfvergå (ill pröfning af Bevillnings-Utskottets betänkande, N:o 5, med dervid fogadt Tulltaxe-förslag. 2:o Utskottets yttranden, pag. .3 och 4, lades till handlingarne. 3:o Utskottets hemställan, neder å pag. 6 och vid början af pag. 7, i fråga om. förändring af 24 § af underrättelserna till Tulltaxan, elier angående de såkallade tull-lindringarne, bifölls. 302 Prot.-Utdrag den 31 Maj samt 4, 6 och 7 Juni 1851. 4:o Utskottets förklarande, pag. 7, att det vill, i den ordning artiklarne i Tulltaxan förekomma, till behandling upptaga frågan om en emot tull-lindringarne svarande nedsättning i nu stadgade införsel-afgifter å vissa varor, lades till handlingarne. 5:o Yttrandet pag. 7, i anledning af Ur Schicans der beskrifna framställning, bifölls. 6:o Hvad förekommer, pag. 8 och 9, innan Utskottet öfvergår till Tulltaxe-bestämmelserna, lades lill handlingar ne.
7:o llevillnings-Utskottets yttranden, pag. 9—67, angående tull-bestämmelser och hvad dermed sammanhang eger, jemte bifogad Tarif för införsel-tullen, samt serskild förteckning å varor, som äro vid införsel tullfria.
Biföllos med de förändringar, att införsel-tullen bestämdes; a) å Bokbindare-cloth till 8 sk. per U.\ b) å Karduans-, pergaments-samt färgade eller tryckta skinn till 36 sk. per tl.; c) å saltadt kött till 2 Kdr för tunnan; rf) ä salpeter (ill i Kdr för Lispundet; <0 å smör till 32 sk. för Lispundet; /) å såpa till 24 sk. för Lispundet; och g) å grof och fin ull till 2 sk. per med vilkor, att Rikets Ständer besluta upphäfvande af införselförbud emot väfnader af ylle, hvaremot, i händelse detta förbud bibehålies, nuvarande tullbestämmelser å ull komma att fortfarande gälla; äfvensom li) beslöts, att den i gällande Taxa stadgade inskränkning till vissa städer af rättigheten att införa grof ull må upphöra, äfven i händelse olikhet i tullbestämmelser å grof och fin ull fastställes; hvarjemte uppskofsyttrandet neder å pag. 51 lades till handlingarne. 8:o De Irenne yttranden, som förekomma pag. 68, biföllos. 9:o Betänkandet, pag. 68—69, angående Tarifen för utförsel-tullen, jemte berörde Tarif, Godkändes, med de förändringar, att nuvarande tullbestämmelse å sparrar biföllos, och att ben må vara vid utförsel tullfria. t0:o Yttrandet, pag. 70, angående
Tarifen för kredit-upplaget och transito-afgif ten, tillika med nämnde bifogade Tarif, godkändes; och Prof.-Utdrag den 31 Maj och 4 Juni 1851. 303 lt:o Betänkandet, pag. 70—75, angående Tulltaxe-underrättelserna, jemte det till dem uppgjorda förslag, Godkändes, med den förändring, att 7 § sista momentet ansågs böra redigeras i enlighet med beslutet under lit. h) \id införsels-tull-tarifens pröfning, på sätt ofvan sägs; hvarjemte till handlingarne lades yttrandet, pag. 75, angående 24 §, samt den vid slutet af betänkandet gjorda anmälan.
Från Hederi'.
Föredrogs Bevillnings-Utskottets betänkande: N:o 5, angående Tullbeviillnngen, hvarvid Ståndet med hufvudsakligt afslag å betänkandet, för sin del antog nu gällande Tulltaxa till fortfarande efterrättelse, dock, med de af Riksgälds-fullmägtigen Bengt Gudmundsson tillstyrkte modificationer: dels att de nu gall - lande förbud borttagas och ersättas af en Tullbevillning å till in- eller utförsel förbudne varor till ett belopp af 33J procent af tullvärdet, dels att, hvad Utskottet, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition, tillstyrkt i afseende å tullindringarne samt tull å kaffe och socker, godkännes, och dels med det under diskussionen gjorda förbehåll, att Ståndet framdeles må yttra sig öfver den på Bevillnings-Utskottets åtgärd ännu beroende fråga om tullbestämmelse för socker och sirap, kommande från Norge.
Vid förnyad föredragning af Lag-Utskottets den 21 och 24 sistlidne
Maj på bordet lagda betänkande:
N:o 25, i anledning af väckta motioner, angående dels domstolarnes ombildning, dels Hofrälternas utflyttning, dels ock rättegången och arbetssättet i sistnämnda domstolar, återremitterades, på grund af gjorda anmärkningar, Utskottets tillstyrkande pag.
40 jemte dervid fogade förslag till förordning, hvaremot Ridderskapet och Adeln biföll hvad Utskottet i öfriga delar af detta betänkande tillstyrkt, hemställt och föreslagit. 304 Prot.-Utdrag dan 4, 6, 7 och 12 Juni 1851.
Den 4, 6, 7 och 12 Juni.
Ridderskapet oell Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Bevillnings-Utsliottets den 21 oell 24 sistlidne
Maj på bordet lagda betänkande: N:o 5, angående tullbevillningen, beslöt Ridderskapet och Adeln, alt, med bifall lill såväl Utskottets hemställan, pagina 6 och 7, angående upphörande af de, i 24 § af underrättelserna till gällande tulltaxa, Svenska sjöfarten på aflägsnare orter beviljade förrnåner af lindring i tull samt handels- och sjöfarts-afgifter, som ock Utskottets tillstyrkande pag. 17, angående aflåtande af en underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t, i fråga om vigtförtullning af vin och andra spirituosa, för framtiden fastställa nu gällande tulltaxa, med endast följande undantag: l:o Utskottets tillstyrkande, i fråga om artikeln Röcker, bifölls; 2:o införsels-tullen å Katie bestämdes att, såsom, Kongl. Maj:t föreslagit, från och med den dag, då tullindringarna komma att upphöra, utgå med 3 sk. per skålpund; 3:o Utskottets tillstyrkande att, i fråga om Bomulls-, Kamel-, Kamulls-, Ivardullsoch Streichgarn, vid rubrikerna ”färgadt” må tillägas orden ”eller tryck,” bifölls. 4:o Utskottets utlåtande, rörande artikeln Gutta-perka, bifölls. 5:o
Den nu serskildt upptagna artikeln pergaments-skinn ansågs böra intagas uti den under artikeln hudar och skinn förekommande varu-rubriken karduans-, samt färgade eller tryckta skinn, med bibehållande af den för sistnämnde rubrik nu stadgade införsel-tull; och bifölls derjemte Utskottets tillstyrkande, alt tullen å finare skinn, sorn för handsktillverkning m. m. med Kommers-kollegii tillstånd införas, må bestämmas till J6 sk. skålpundet. 6:o
I fråga om artikeln Jern, bifölls införandet af artikeln pannor uti rubriken Grytor, Kittlar, m. m. 7:o I stallet för nu till införsel förbjudna ”kläder andra slag,” ansågs böra i tulltaxan införas: ”kläder andra slag af till införsel lofgifna tyger — 100 Rdr värde — 50 Rdr införselstull;” och antogs derjemte Utskottets förslag till förändrad redaktion af rubriken kläder uti den serskilda förteckningen å varor, som äro vid införsel tullfria.
Prot.-Utdrag den 4, <?, 7 och 12 Juni 1861. 305 8:o
Införsels-tullen å den under artikeln koppar upptagna varu-rubriken ”bläck och spik till fartygs förhydning” nedsatles till 1 Rdr 32 sk. per skeppund. 9:o
I fråga om artikeln Lin, ansågs i d-en blifvande tulltaxan böra intagas, att Lin för tillverkning af segelduk, efter af Kommerse-kollegium erhållet serskildt tillstånd, 'år införas ohäckladt mejt 12 sk. och häckladt mot 24 sk. tull per lispund. 10:o Införsels-tullen å Marin-metall eller annan komposition, i form af bläck, eller spik, till förhydning af fartyg, nedsattes till 1 Rdr 16 sk. per skeppund. li:o Införsels-tullen å Ost, alla slag, förhöjdes till 1 Rdr 24 sk. per lispund. 12:o Utskottets hemställan rörande artikeln Porslin bifölls. 13:o 1 fråga om tullafgifterna å artiklarne Sirap och Socker, uppskjöts beslutet, intilldess Bevillnings-Utskottets memorial N:o 10 kunde i sammanhang dermed företagas till afgörande. 14:o Under artikeln Skomakare-arbeten ansågos becksöm*- och s. k. sjöstöflor böra serskildt upptagas med en införselstull af 1 Rdr för paret. läro I fråga om artikeln Väfnader bifölls Utskottets tillstyrkande alt ”Flor, Gaze, Tyll, alla slag” må sammanföras under en rubrik med 6
Rdr införselstull per skålpund; hvarjemte den af Kongl. Majrt stadgade nedsättning af tullen å segelduk och tältduk bibehölls. 16:o
Reträffande tarifen för kreditupplaget och transito-afgiften bifölls den af Utskottet i afseende på artikeln Hampa löreslagna förändring. 17:o