Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
En åtgärd, som i sin mon kunde bidraga att underhålla det ringa kunskapsförråd, hvars spridande inom armén åsyftas genom skolor för underbefälet och som äfven skulle underlätta dessa kunskapers inhemtande vore: om alla läroböcker för korporals- och underbefälsskolan funnos i ständiga upplag till billiga pris på mötesplatsen och i garnisonsorter, der försäljningen och redovisningen kunde besörjas af någon dertill af vederbörande befälhafvare föreslagen person; ty sällan har någon genomgått en korporalskola utan att önska att blifva egare af de böcker, han derunder lärt sig begagna och hvilkas nytta blifvit af honom känd.
Mången, som väntade sig en kommendering till de högre afdelningarna af underbefälsskolan och således redan hade någon underbyggnad, skulle ock säkerligen dertill bereda sig, om tillfälle att förskaffa sig läroböckerna vore nära till hands.
Vid värfvade infanteriet och kavalleriet hafva redan länge skolor för korporalsämnen och instruktörer varit inrättade.
Något hinder kan vid dessa trupper icke möta att drifva underbefälsbildningen till lika och ännu större omfattning, än vid den indelda stammen.
En viss öfverensstämmelse bör dock vara inom samma vapen och samma armé rådande och kommitterade hemställa derföre 31 att lika bestämmelser må inom hela infanteriet och inom hela kavalleriet blifva hufvudsakligen gällande för underbefälsbildningen, examensbetyg, utmärkelsetecken m. m. d. — om än vid de värfvade trupperne en fullständigare undervisning kan lemnäs och något vidsträcktare lärokurser begagnas.
Vid artilleriet har vapnets beskaffenhet fordrat och utbildat undervisningsverk för underbefälet, hvilka fylla sitt ändamål.
Detta vapen utgör dessutom föremål för en särskild afdelning af komiterades betänkande.
Ingeniörtrupperne hafva underofficerare från Ingeniörcorpsen som der få sin underbyggnad.
Det lägre underbefälet bland manskapet fordrar sin särskilda daning, egenartad för detta vapen, och hvartill tjenstgöringsförhållanderna lemna tillfälle.
För att höja korporalernes ställning och anseende har, utom de snart tretioåriga korporalskolorna, åtskilligt på senare tider blifvit gjordt.
Korporaler af olika grader erhålla högre tobaksskilling; vissa års tjenstgöring såsom korporal berättigar till högre pension vid afskedstagande^ korporaler, som tagit underofficersexamen, bär sin gradbeteckning i guld eller silfver, i stället för redgarn, och slutligen får en tredjedel af de ordinarie korporalerne, såsom uppmuntran för skicklighet, pålitlighet och nit i tjenste!), utnämnas till distinctionskorporaler och bära såsom sådane ett särskildt utmärkelsetecken, samt erhålla högre aflöning.
Eli fortgående på denna väg kan icke vara annat än nyttigt.
Likasom högsta graden af uuderofficerarare, fanjunkarne, närma sig till officerare genom åtskilliga företrädesrättigheter, såsom officersporte-epée, befrielse från ordonanstjenstgöring i annan egenskap än såsom officerare, företräde till officerstjenstgöring vid brist på officerare m. m., synes ock lämpligast, att högsta korporalsgraden närmar sig till underofficerare och detta blifver äfven billigt, om till denna korporalsgrad fordras samma kunskapsprof som af underofficerare.
Då emellertid benämningen distinctions-korporal kan anses mindre egentlig, har redan i fråga om infanteriets organisation blifvit ifrågasatt att denria benämning måtte utbytas mot den af Förste korporal, hvarigenom likhet vunnes med förste konstaplarne vid artilleriet.
I öfverensstämmelse med hvad i öfrigt blifvit anfördt och då bestämmelsen om ett visst antal förste korporaler på hvarje kompani, kan medföra svårigheter vid utnämningen, föreslå komiterade att en tredjedel af korporalerne vid hvarje bataljon, såsom uppmuntran för pålitlighet, skicklighet och nit i tjensten, förordnas efter aflagd underofficersexamen på regementsorder till förste korporaler.
Att förslag till förste korporal upprättas af kompani- eller skvadroncheferne och aflemnas af bataljonschef eller tjenstgörande major till regementschefen med förord för den, som anses böra erhålla denna värdighet.
Att, ehuru förste korporalernes antal icke behöfver vara lika på hvarje kompani eller skvadron, det dock tillses att skiljaktigheterna i detta afseende icke blifva större, än som fordras för utmärkelsens upprätthållande.
Att förste korporaler erhålla särskild gradbeteckning och ett fälttecken, som närmar sig underofficerarnes.
Att förste korporal på ordonans kommenderas endast såsom underofficer och vid inträffande brist på underofficerare förrättar underofficerstjenst.
Att de företrädesrättigheter, som nu blifvit föreslagne för infanteriets och kavalleriets förste korporaler, äfven må tillkomma deras vederlikar af andra vapen.
Enligt tjenstgöringsreglementets föreskrift skall korporal, innan han får börja sin tjenstgöring, examineras i alla en korporal åliggande skyldigheter.
Detta stadgande torde böra förtydligas så, att examen bör föregå utnämningen till korporal.
Vice korporaler tillsattes fordom efter behof af kompanichefen, men utnämnas numera af regementschefen, efter förslag af kompanichefen.
Då vice-korporaler alltid vid korporalens frånvaro skall Tora befälet öfver korporalskapet; då han vid infanteriet med dess talrika beväring oftast under mötena får göra verklig korporalstjenst och på krigsfot alltid kommer att sådan tjenst förrätta, så synes han äfven böra aflägga samma kunskapsprof, som korporaler.
Med anledning häraf föreslås: 32 att ingen må tili korporal eiler vicekorporai utnämnas, som icke antingen genomgått korporalskola eller aflagt motsvarande kunskapsprof.
I afseende på befordran till underofficer
Aunes för det närvarande endast stadgadt, att under officer icke får börja sin tjenstgöring förr än han aflaggt fastställd tjenstgörings-examen.
Denna föreskrift har qvarstått sedan längre tider.
Det rätta måste vara att kunskapsprofven afläggas före befordran.
Om, i enlighet med komiterades förslag, krigsakademien förändras till en allmän officersskola, försvinna de anledningar som nu finnas i gällande grunder för officersbefordran, att till lönlöse underofficerare vid regementena utnämna ynglingar, som studera till officersgraden.
Om emellertid det fortfarande kunde anses behöflig! att lemna äfven andra än volontärer på stat och soldater tillfälle att vinna underofficersbefordran, torde det vara riktigast att de antagas till lönlöse volontärer, intilldess de aflagt behörige kunskaps- och tjenstgör i ngspr of.
Följande bestämmanden för underofficersbefordran synas derföre blifva lämpliga, nämligen: att ingen må till underofficer antagas eller befordras som icke aflagt de kunskaps- och tjenst— göringsprof, som enligt de olika vapnens beskaffenhet, kunna erfordras; att vid förflyttning från andra vapen, underofficerstjenst icke må förrättas förr än gradpassering blifvit verkställd och fullständig tj'*nstgöringsexamen undergången Kostnaden för underbefälsskolornas organiserande på här ofvan föreslagna sätt innefattas i den föregående kostnadsberäkningen för indelda arméns vapenöfningar.
(Bil. A.) 33 Bil. A.
FÖRSLAG till föreskrifter rörande undervisningen, kunskapsprof m ui vid indclda Infanteriets Lndcrbefålsskolor Första Afdelningen. 1.
Kompaniexercis i sluten och spridd ordning, »Soldatundervisningen», Instruktionen för soldaten om hand gevärets kännedom och vård m. m., som redan i rekrytskolan skall vara inhemtadt, genomgås ånyo fullständigt. 2.
I)e ämnen och öfningar hvaruti undervisining meddelas äro följande: a) innanläsning af tryckt och skrifven stil; b) skrifning, dels efter, dels utan föreskrift: c) öfning i rällstafning och skiljetecknens begagnande, till vinnande af de första begreppen deruti; d) räkning; de fyra räknesätten i enkla tal och sorter, efter antagen lärobok; e) enkla tjenslerapporlers uppsättande och enkla räkenskapers förande; f) kännedom om karttecknen och öfning i att förstå och begagna topografiska och geografiska kartor; g) korporalsundervisningen; h) riklbefäls förhållande i sluten och spridd ordning, enligt exercisreglementet (helst utdrag deraf). i) plutonchefers förhållande i sluten och spridd ordning, » » o k) öfning i kommando-ords utsägande; l) förmåga att kommendera och undervisa en afdelning i exercis, så i sluten som spridd ordning; m) handgevärens kännedom och värd, enligt instruktionen för befälet; n) krigslagarne, de delar deraf, som röra manskapet, enligt fasstäldt sammandrag; oj grunderna för riktning, enligt målskjutningsreglementet, målskjutning, afstånds bedömande, patroners förfärdigande; p) gymnastik och förmåga att deruti undervisa, q) bajonett-fäktning, med kontrafäktning och förmåga att deruti undervisa Andra Afdelningen. 3.
Undervisning meddelas i följande ämnen och öfningar: a) innanläsning, med fästadt afseende på redighet, skiljetecknens iakttagande och riktigt uttal; b) skrifning, i ändamål att upparbeta en redig handstil; c) rällstafning och skiljetecknens begagnande; d) räkning till och med enkel Regula de tri och intresse; e) rapporters uppsättande, rörande dels den inre tjenstgöringen, dels ock ortliga förhållanden och fälttjenstgöringen; f) enklare förslag öfver manskap och persedlar; reqvisition å aflöning, proviant, ammunition m. m. och enklare räkenskaper öfver persedlar och penningar; g) första grunderna af praktisk geometri d. v. s. hvad som erfordras för ytors och rymders be räkning, enligt en enkel lärobok (af ungefär samma omfång, som nuvarande kurs för regementenas timmermän). h) karttecknen, fullständigare än i första afdelningen samt de enklaste begreppen i fältmätning och rekognosering, enligt en enkel lärobok (ungefär af samma omfång som lör 4:de Milit.-Distriktets korporalskolor; i) fältbefästning; de enklaste begreppen deri, enligt en lättfattlig lärobok (till något större omfång än lärokursen för regementenas timmermän); kj exercisreglementet; med undantag af brigadmanövern och de delar deraf i öfrigt, som endast röra regementsofficerare och icke stå i oskiljaktigt sammanhang med det öfriga; Landf&vwanlcommitt.
Bet. II & 34 I) tjensfgöringsreglemcntel; i hvad det rörer manskapet och kompanibefälet samt tjensten i allmänhet, men med uteslutande af allt, som endast tillkommer regementsofficerare att verkställa eller har tillämplighet endast på vissa vapen och trupper, helst efter ett faststäldt sammandrag; m) fäll- och bevaknings!jensi; till något större omfattning än som innehålles i korporalsundervisningen, enl. fastställd lärobok; n) krigslagarne, enl. sammandrag; 0) de enklaste begreppen om indelningsverket; soldatens förhållande till rust- och rothållare, be klädnadssättet, m. m., enligt utarbetadt sammandrag samt med tillämpning särskildt för individer af olika regementen på regementets knektkontrakt och undantagsförhållanden; p) reglementet för målskjutningens verkställande; åtminstone de vigtigaste delarne deraf; q) förmåga att kommendera och undervisa manskap i all slags exercis och i alla öfningar, som i allmänhet verkställas under befäl af underofficerare eller subalternofficerare.
Såsom fortsättning och utsträckning af öfningarna i första afdelningen; r) förmåga att med säkerhet utföra riktbefäls och plutonschefers åligganden, så i sluten, som spridd ordning; s) gymnastik och förmåga att deri undervisa; 1) fäktning med bajonett och sabel; u) målskjutning.
Tredje Afdelningen. 4.
Undervisning meddelas i följande ämnen; a) svenska läsöfningar; b) rättskrifning; c) rapporter, embetsskrifvelser, bref i tjensteärenden; d) förslag öfver manskap och persedlar, aflönings-, proviant-, ammunitions-, persedel- m. fl. reqvi sitioner, räkenskaper i dylika ämnen; fortsättning och utsträckning från föregående afdelning; e) räkning, fortsättning från föregående afdelning och räknefrågors (problemers) besvarande; en ligt lärobok; f) praktisk geometri; det samma som i föregående afdelning samt fortsättning; enligt antagen lärobok; g) karttecknet, fältmätning och afiattning enligt en enkel metod; h) handgevärs/ära, efter en enkel lärobok eller målskutningsreglementet, innefattande tillika gevärs skotlställning med instrument eller efter inskjutning; i) befästaingslärans enklaste begrepp, efter antagen lärobok; k) de enklaste grunddragen af olika truppslags stridssätt och andvändbarhet, enligt antagen lärobok; l) svenska arméns styrelse och sammansättning, efter ett enkelt sammandrag. 5.
I den mon sådant medhinnes bör äfven undervisning meddelas i följande ämnen: m) vidlyftigare förslags uppgörande, angående såväl manskap, som persedlar, större penninge- och persedel-räkenskapers förande och afslutande; n) de vigtigaste ekonomiska författningarna, såsom föreskrifterna för gevärspersedlars underhåll; det luifvudsakligaste af reglementet angående indelda arméns underhåll under möten och mönstringar; äfvensom öfrige lör persedel- och penningeredovisningen gällande författningar. 6.
Dessutom äro för alla följande öfningar gemensamma: oj målskjutning med gevär och pistoler; pj gymnastik och förmåga att deruti undervisa; q) fäktning med bajonett och sabel; r) riktbefäls och plutonschefers åligganden, så i sluten, som i spridd ordning; d. v. s. förmåga att med säkerhet dem utföra.
Repetition från föregående afdelningar; s) fält- och bevakningstjenst.
Repetition från andra afdelningen. 7. I enklare förbands/ära leninar läkaren undervisning åt alla afdelningarna, utan att dock egentlig kun skap deri fordras för kursens genomgående.
Allmänna föreskrifter: 8.
Undervisningen bör så ledas att allt, som möjligen kan på fältet utföras eller eljest tillämpas, hufvudsak ligen på sådant sätt läres, och att boken mera blir ett stöd för minnet och en hjelp för begreppens samlande och ordnande, än det egentliga läromedlet. 9.
Exercis och praktiska öfningar omvexla med den öfriga undervisningen.
Gymnastik och vapenföring böra dagligen öfvas. 10.
Kompaniexercis i sluten och spridd ordning genomgås först under officerarnes befäl.
Sorn förmåga att föra och undervisa trupp läres lättast genom föredöme, lemnäs härvid en noggrann men kort instruk - 35 tion.
Sedan fortsattes öfningen på mindre afdelningar, först under befäl af underofficerarne och derefter under omvexlande befäl af korporaler och soldater, då underofficerarne biträda vid tillsynen eller gifvas annan sysselsättning.
Spridd ordning öfvas företrädesvis i bruten och omvexlande mark och med trupp mot trupp, under bemödandet att inplanta en riktig uppfattning af detta stridssätts natur och ändamål. 11.
Bataljons-manöver öfvas dels med flere stångbataljoner, dels med en sådan, då tiraljörplutonerna (an tingen 2 eller 4 allt efter styrkan) bestå af trupp.
Alla böra omvexlande tjenstgöra såsom riktbe fäl och plutonschefer och således vexla befattningar, utan afseende på egen grad; dock böra underofficerarne icke användas till stångbärare.
Då skolans styrka det medgifver, formeras den på en liten bataljon, som i nödfall kan sättas på ett led, för att åtminstone underofficerarne må vänjas att föra lefvande pluton. 12.
Fält- och bevakningstjenst öfvas i omvexlande och olika mark; dervid alla få ombyta befattningar.
Öf ningen bör ske ofta med tvenne afdelningar mot hvarandra, hvilka genom patruller och recognoseringar söka utforska hvaranda. 13.
Dessutom öfvas, i den mon tillfälle dertill finnes besättandet af mindre fältställningar (positioner) till försvar af höjder, broar, gårdar, byar m. m. och åtgärder för dylika ställningars anfall och försvar. 14.
Egentlig vaktgöring undvikes, såsom endast tidsödande, men såsom öfning genomgås ofta vaktens aflös ning, posters utställning och aflösning, honnör m. m. som till garnisonstjensten hörer. 15.
För de yngre bedrifves gymnastik i ändamål att utbilda styrka och vighet; för de äldre egentligen för att dana undervisare.
I förening med gymnastik öfvas språng öfver grafvar och andra hinder m. m. d. 16.
Af vapenföring öfvas bajonettfäktning omsorgsfullt och med särdeles uppmärksamhet på riktig ställning och kraftfulla rörelser.
Dernäst för underofficerarnes sabelhuggning. 17.
Målskjutningar bör hufvudsakligen afse att gifva en riktig uppfattning af målskjutnings-reglementets före skrifter och en praktisk kännedom om handgeväret och dess verkan. 18.
Underofficerarne, jemte det de deltaga i de praktiska öfningarna, biträda några i sender vexelvis vid un dervisningen i två första afdelningarna. 19.
Skolans befälhafvare fördelar öfningarnes ledning och undervisning i de särskilda afdelningarna mellan sig och subalternofficerarne. 20.
Tjenstgöringcn ställes fullkomligt militäriskt, med samhafvande underofficerare och med manskapet inde ladt i små korporalskap, t.
ex. ett för hvarje bataljon, som lemnat manskap till skolan. 21.
Truppens matlagning bör besörjas af särskildt antaget pålitligt folk, så att ingen af skolans medlemmar behöfver sysselsättas såsom kock. 22.
Rättskrifning och skiljetecknens begagnande öfvas genom skrifning efter »föresägning».
Undervisaren föresäger efter någon tryckt bok, t. ex. för de lägre afdelningarne »soldat- eller korporalsundervisningen» eller någon annan af läroböckerna och låter derefter hvar och en sjelf rätta sina fel efter boken, hvarigenom tid vinnes och manskapets uppmärksamhet starkare fästes på begångna misstag. 23.
Till ämnen för rapporter, embetsskrifvelser m. m. väljas företrädesvis verkliga tilldragelser, såsom verk ställda öfningar, händelser under bevaknings- och fälttjenst och den inre tjenstgöringen vid skolan.
Likaså kunna proviant-, ammunitions-, aflönings- m. fl. reqvisitioner, såsom öfning i de lägre afdelningarna uppgöras dels korporalskapsvis, dels ock för hela styrkan och omfattande kortare tider, för att bereda mera tillfälle till öfning, 24.
För öfningarna i första afdelningen i att förstå och begagna kartor väljas företrädesvis kartor öfver de kring öfningsstället belägna trakter, så att manskapet blir i tillfälle att jemföra verkligheten med bilden på papperet. 25.
Allt som skall läras ur bok, i de lägre afdelningarne åtminstone, genomgås först styckevis af undervi saren, som dervid förklarar alla främmande eller mindre vanliga uttryck, som förekomma.
Förhör inom dessa afdelningar anställas ofta, för att utröna huru alla fattat hvad de läst och hvarvid de böra vänjas, att svara med egna ord.
Utanläsning bör aldrig göras till regel; till och med undvikas. 26.
För den praktiska geometriens tillämpning d. v. s. ytors och rymders beräkning m. m. väljes företrädesvis verkliga föremål, som uppmätas och derefter beräknas. 27.
För att göra undervisningen i fältbefästningskonsten mera åskådlig, bör ett stycke vall med graf upp kastas och beklädas. 28.
Läkaren biträder vid undervisningen i förbandsläran, och, emot samma arfvode som för uppbörden och redovisningen m. m., regementskommisarien med undervisning i räkenskapsföring och ekonomiska författningar, hufvudsakligen inom tredje afdelningen. 29.
Vid examen med skolans samtliga afdelningar begagnas följande betyg, för de särskilda ämnena nemi.: berömligt, godt, försvarligt. 30.
Examen verkställes särskildt med hvarje afdelning.
Alla som blifva i examen godkände erhålla exa mensbetyg, underskrifna af examens-kommissionen.
För att godkännas fordras, att hafva erhållit minst betyget godt i två tredjedelar af ämnena i afdelningen, hvaribland de i nästa punkt uppräknade, och att icke i något af ämnena blifvit underkänd. 36 31.
De ämnen som ovilkorligen måste ingå bland de tvåtredjedelar, hvari betyget godt fordras, för att i examen blifva godkänd äro: för första afdelningen: de i 2:a punkten under a, g, h, 1, m, o, q, upptagne; för andra afdelningen: de i 3:e punkten under a, k, 1, m, p, q, r, upptagne; fir tredje afdelningen: de i 4:e—6:e punkten under b. h, k, r, s, upptagne. 32.
För att med beröm godliännas fordras, utom hvad i 30 och 31 punkterna blifvit stadgadt, att hafva erhållit betyget berömligt i minst halfva antalet af ämnena. 33.
De, som vid examen i l:a och 2:a afdelningarna blifvit godkände och derjemte visa godt uppförande tilläggas utmärkelsetecken, nemi.: för examen i första afdelningen: de som blifvit godltände, redgarnssnöre å axelklaffarne; de som blifvit med beröm godkände, guld eller silfvergalon å axelklaffarne; för examen i andra afdelningen: de som blifvit godkände, ett särskildt tecken af redgarn på rockärmen; de som blifvit med beröm godkände, samma utmärkelsetecken af guld eller silfvergalon. 34.
Dessa utmärkelsetecken tilldelas af vederbörande regements- eller corpschefer och kungöres på rege mentsordres. l)e förverkas genom opålitlighet och oordentlighet i uppförande, men kunna genom ordning och stadga, på kompani- eller sqvadronschefens anmälan återvinnas. 35.
Dessa utmärkelsetecken afse endast manskap. 37 Bil. B. FÖRSLAG till undervisningsämnen vid kavalleriets korporalskolori a) innanläsning \ b) skrifning J C) rättstafning m. m. f lika med hvad för infanteriet blifvit föreslaget i första afdelningen af underberg räkning f fälsskolan; e) tjensterapporter ^ f) karttecken m. m. / g) korpralsundervisningen; h) enskild ridning; i) sabelhuggning till häst och fot, samt förmåga att deri undervisa; j) grunderna för målskjutning med pistol så till häst som fot, så ock kännedom om pistolens delar, sammansättning och vård; k) förmåga att undervisa i exercis med sabel och pistol till häst och fot; l) truppförare, flygelbefäls och flankörförares förhållande i sluten skvadron och vid flankering; m) öfning i kommando-ords utsägande; n) fälttjenst, korporalers och underofficerares förhållande dervid; o) praktisk undervisning i hästkännedom och hofbeslag, med ledning af en lämplig lärobok; p) gymnastik och hoppning på lefvande häst.
För att i examen blifva godkänd fordras att hafva erhållit betyget godt i minst två tredjedelar af undervisningsämnena och att icke i något blifvit underkänd.
Bland de ämnen, i hvilka betyget godt erhålles, måste ingå de under a, f, g, i, k, 1 och m, upptagna.
För att med beröm godkännas fordras dessutom att hafva erhållit betyget berömligt i minst halfva antalet ämnen.
Utmärkelsetecken tilldelas efter samma grunder, som för infanteriet.
De i öfrigt för infanteriets underbefälsskolor föreslagna allmänna föreskrifter följas i tillämpliga delar. 38 Skjutskolor.
De stora förbättringar handgeväret under de senare 30 åren undergått, den deraf orsakade större träffsäkerhet, samt de förut okända afstånd, till hvilka dess verkan blifvit utsträckt, den vigt handgevärselden genom allt detta intagit i striden, en vigt, som i början ifrågasattes såsom (äflande med fältartilleriets, påkallade behofvet af en större och allmännare kunskap om detta vapen.
Så länge dess användande var inskränkt till endast kortare afstånd kunde några få och enkla föreskrifter för skjutning med handgevär vara tillräckliga; men i samma mon afstånden vuxo, gjorde sig äfven de vetenskapliga grunder, hvarpå skjutkonslen hvilar, mera gällande vid handgevärets begagnande, och kunskap om dessa grunder samt deras tillämpning på gevär af olika slag och beskaffenhet blef för befälet nöd vändig.
Delta gaf anledning till inrättandet af skjutskolor för att bilda undervisare i kännedomen om handgeväret och dess användande.
I Fraknrike inrättades vid Vincennes en ständig skjutskola, der befäl från armén erhöll undervisning, på samma gång skolan hade för ändamål att arbeta för handgevärets förbättrande.
Något senare tillkom skjutskolan i Berlin och mer eller mindre efter dessa mönster hafva dylika skolor blifvit i nästan alla arméer införda.
Den första skjutskolan inrättades hos oss genom kungl, brefvet den 17 Juni 1855.
Dertill kommenderades 2 officerare från hvarje regemente och 1 från hvarje corps af infanteriet.
Skolan hölls i Stockolm och lärotiden var bestämd lill 30 dagar.
Sedan rikets ständer vid 1856 och 1857 årens riksdag beviljat ett årligt anslag af 9,000 rdr till skjutskolor, blefvo dessa skolors verksamhet regdmessigt ordnad genom särskilda nådiga bref och generalordres.
De hållas numera två år af tre under 60 dagar, men med något olika styrka, så att då ena året till skjutskolan beordras en officer från hvarje infanteri-regemente och corps, kommer det andra året till skolan endast en officer från hvarje regemente.
Under loppet af tre år genomgås således skolan af en officer från hvarje stambataljon.
Undervisningen, som är både theoretisk och praktisk, afser egentligen att bilda instruktörer för regementena.
Skolan har under senare tider varit lörlagd vid Drottningholm