Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Betänkande af den io denncS angående den ifrän Eonde-Ständct till Utstot, tens handläggning remitterade fraga om wista Socknars innom örebro
Län befrielse frän dem hittills Åliggande Arstylder till Dylta Swafwelbruk m. m. födedrogs nu och bifölls till alla delar, vr suxr».
T. D. Hwad Riksens Högloft.
Ständers BancoUtstött uti Betänkande af den rg i denne mänad föreslagit till underdånigt sivar ä Kongl. Majus
Nädiga propdfjtkonj rörande Bran-försälriiigs-Werkets rätt till LanS UK - Den 17 April.
<Br. upptagande i, Banqucn blef nu af Bonde-Ständct till alla delar Madl. vt supra. S. D. Högloft.
Banco-Utffottets lill ftutligl af,göran, de föredragne Memorial af den 15 dennes, bttraffaud» Kongl. Maju?
Nädiga Proposition om medel ^till Jern, bandteringens uppratthällandc, blef af Bonde-Ständct bifallit. vt supra.
S. D. Vonde-Ständet gillade till alla delar Högloft. Stats-Utskbttcts Memorial af den r6 dennes, meddeladt i anledning af Friherre 8ls<tt von »»Istcius motion angående medel till Wärel-Courftns styrande ochwisir wardes bestämmande ä Bancv-scdlar. vt supra. S. D.
Bonde-Ständet gillade hwad Lag-Utftottet uti desi sistlcdne gärdag pä bordet lagda Betänkande ak d-cn 7 dennes fbrcflagit till underdänigt beswarande af Kongl. Majus Nädiga Proposition angäende förändring af Lagens stadgande i s Cap. 6 §.
Giftermftsbalken om wisie i afseende pä ägtenskap förbudne Swägerffapsleder. vt supra.
S. D. Wid föredragning af Stats-Utstottets den io i denne Manad afgifnc Betänkande, i anledning ak Kongl.
Majus Nädiga Proposition den 2, sistlidnc Februari, angäende Brandförsakrings-Werket, biföll Bonde - Ständet till alla delar hwad Utskottet darutinnan anfört; Såsom en följd hwaraf Ständet altsä forblifwer wid enahanda beslut, som wid pröfning af Utskottets förut i detta amne meddelte utlätandcn under den 27 Deeember förlcdit är och den 17 sistlidne Februarii i Ständet bllfwit fattadt. vt supra.
Ständers Lag-Utskotts sisiledne gärdag pä bordet lagde Betänkande den rb bennes öfwer Kongl. Majus Nädiga Proposition den ,6 dennes angäende Kgtenskaps-skillnad, gillades af Bonde-Ständet till alla delar, vt supra.
S. D. Bonde-Ständet gillade hwad Stats-Utskottet i Memorial den ib i denne mänad föreslagit om in rät - 862 Den 17 Zlprl?. rättande af wiste formnlairer till antecknings-Böckcr för Aiinuitct?-Län. vt suj,ra.
S- D. W«'d föredragning af Riksens Högkofl.
Ständers Constitutions, Utstötts Memorial dea 5 dennes i anledning af Herr Astestor Onkn'- innom Utskottet wackte Motion, om wiste rättelser i 49 och 6l §. §. af Regerings- formcn, bcflutade Bonde-Srandet att denna fraga först wid nästkommande Riksdag kan kill profning uptagas. vt suprs. S. D. Till afgjörandc föredrogs Riksens Högloft.
Ständers Bcwillnmgs-Utstotts Protocolis-Utdrag den 7 dennes, innefattande Mskottets yttrande i fräga om arfwode till Rädsiufwu-Rälterne för det ökade bcswar de torde komma att w dkännas genom handtcrandet af Accis - och Tnll-fragor, och blef Utskottets i detta ämne yttrade tanka af Bondc-Ständct bifallen. vr 8vprs. , S. D. Till flutlig åtgärd uptogs Högloft.
Stats-Utgskottets den go sistledne Nowember afgifnc Memorial, i anledning af den till Utskottets handläggning remitterade fraga om indragning af den Landshöfdinge-bön Hans Cressence, Presidenten m. m.
Grefwe -ck vKg!»z nii innel?ar; Och blcf samma Betänkande af Bonde-Standet bifallit. vt suxra.
G. D. Bonde-Ständet biföll, att pa <att Högloft. Stats-Utstottet, uti ankommit Memorial den 14 denites, föreflagit det belopp af Zso N:d.
Banco, som ätgär för tryckning af Allmänna Jndragnings-Staten, mä afUtstotter anordnas till utbetalande af Riksens Ständers Niksgälds-CoNtoir. vt suxrs.
Stats-Utskottet uti Memoris «l den 0 i denne manad tillkannagifwit, att Rikftns Ständer genom det i sörestrifwen ordning förstärkta StatsAtffottkt stadgat, att förordyandet om en särskilt
Coinmitech tili granffning öfwer förwaltningen a.f alla Rikets medel' sedan lkjvo ars Riksdag, stulle ät Kongl.
Maj-t rtpdragas; Sa beftöt Dondc-Skändct att sädant borde hos Kongl. Majit i underdänighet anmäl,rs, och därjämte till KonZl. d Den 17 April. 86z Kongl. Maj:ts Nädiga godtfinnande öfwerlemna^ att för dcste Commitcrade läka utfärda lämpelig Znstruction.
Vt SUPIS. S. D. Bonde,Ständct biföll hwad^Höglofl.
Lag-!lt, stöllet i Betänkande den 16 dennes hemställ, i anledning af föreflagen förklaring af 7 Cop. 1 §.
RattegängöBalken om Inteckningar, vt sux,». S D.
Dä till flutcligt afgjörande uptogs Högloft Bewillnings-Utstottcts sistlcden gäreag pä bordet lagda förnyade betänkande i anledning af de wid Utstvttcts för, stag till förordning om stämplat papp.r gjorda anmärk, ningar, beslöt Bonde - Ständet att samma Betänkande gilla med den enta förändring, att 2?. §. j dcn projectcrade Förordningen sälunda rattas, att Allmogen endast i Rättegängs-och Beswärs - frägor emot Ständs personer bör med desta ayttia lika hög Charta, dä dentillika bör till godo njuta Rättegängs kostnad efter samma proportion som Ständs - personer, men i twister Allmogen inbördes emellan bör Chartans belopp till hälften nedsattas.
Vt rnprs.
S. D. Föredrogs ä nyo och bifölls Stats-Utstottets Memorial dcn ty sisiledne Februari! angäende sä ival öf, werlätelse till wär nu regerande Allernädrgste Konung att disponera öfwer Haga Lust-Slott och Park med tillhörigheter inberäknadt Lägenheten Frescati, som äfwcn dcn summa 2000 R:d. ärligen hwilken till Slottets underhällandr och betjeningö aflöning blifwit föreslagen.
Vt suyrz.
S- D- Riksens Höglofl.
Ständers Bewillnings-Utstottr ytterligare utlåtande af den 21 i denna mänad, angarn» de wista omständigheter i afseende pä Landt-tullarncs in, dragning, föredrogs och gillades af Bondc-Ständet till alla delar.
Vt klrr ?rotocollc>. L. L. öl?ri>Zärc!!i.
Ut - L64 ven 17 April.
Utdrag af Protokollet, hältet uti Bonde-Ständets Plenum den 24 Martil 1810.
S. D. Enar Bondc-Ständet till afgörande företog Högloft.
Stats-Utffotrcts den to dennes afgifna utlätando öfwer Riksdagsmannen Grille» Ellerz, och bierWZN5-INNL inlemnade Memorial, angäendcen sadan prolongation ä återbetalnings-tiden af det till de olvcklige innewänarne i Wästerbotten af Rikftns Högloft.
Stander bewiljande
Län, att fem är finao beräknas utan inbetalning och summan sedermera pä twannc är godtgöras, ansäg Bonde-Ständct wid bctragtande af bemälte mnewänares uödstälte belägenhet fig böra det salunda sökte anständet bifalla; och skulle de öfrige Nespective Ständen wördsamt och manligen inbjudas att sig härutinnan med Bonde-StänLet förena Er supig, S. D. KodkandcS Högloft.
Stats.Utffottets ntlätanLe den 28 Februarii angående Lindö hemman i Södermanland.
Et supig.
S. D. Efter föregängen granssning af Stats-och Dan» co-Utffottens Memorial den n dennes, med bifogadk profcct till Znstruetion för Riksens Ständers Revisorer öfwer Stats-Banco» och Riksgalds-werkcn, beslöt BondeStändet att sä wäl i allt öfrigt som hwad särskildt angar § §. hwarom in.nom det sammansatta Utskottet twä Ständ slädnät emot twä, samma Instrnction, säd -n den blifwit föreflagen godkänna, med tillagg att den Tableau, utwisanLe Skats-wcrketS tillständ och beskaffenhet, som efter hwar» je Rewision bör genom trycket till Allmänhetens kännedom utfärdas, ma, till befordrande af nödig kunskap därom i Landsorterne, fä Allmänna tidningarne ätfölja.
Et supi».
S. D. Till Stats-Utskottetö den 2ft sistlcdne Februarii afgifna Memorial rörande ersättning af Stats-medlen för de utgifter och skrifmaterialier m- m- som under innewarande Riksdag för Högloft.
Nidderffapets och AdelnS samlings-rum ock Eaneellie blifwit g orda, lemnade BonLe-Stän et af a tning för Högbemälte Riks-Ständ sitt Bifall, Er rupts. G. D. Wid
Ven 17 April. 86z S. D. Wid granskning af Expeditions-Utskottcts före» slagne undcrdäniga skrifwelse till Kongl. Maj:t, rörande en wist summas anfläende för att utröna huruvida salt» tillwerkoing innom
Riket med fördel kan »verkställas, fann Bonde-Ständet, som i detta ämne med de öfrige Respec» tive Riks-Sländen warit af olika mening och i fcägawarande afgift afllagit, att da berörde medel, pä satt Expeditioncn innehäller, ffulle ersättas Stats-Werket af Sjö-tullcn och, enligt 60 §. i Rcgerings-formen, Sjö- och Landttulls samt Accis afgifterne äro säsoin Buvi iiing att anse, sä mäste, när Bonde-Ständet wid sin härutinnan yttrade tanka förblifwer, denne sälunda gjorde skiljaktighet enligt Negerings-Formens 7l §. af det förstärkta StatsUtstottrt, genom votering afgöras med Riksens Ständers rätt, innan någon undcrdänig Expedition härom kan lill AvNgl.
Majit afgä. lllt supra.
K. D. Wid granskning af Allmänna BeswärS- och Occonvmie-Utstottcts Betänkande den 7 dcnncS, angäende förbättring i justerings-anstalterne för Mätt, Mäl och Wigt, beflvt Bonde-Ständet att detta mäl, säsom warandc helt och hällit Leconsmiskt, borde Kongl. Majits
Nädiga pröfning understälkas, med undcrdänig anhällan att hädanek, ter mä förblifwa »vid enahanda justerings-anstalt som hittills i Riket tjenat till efterrättelse.
Llr supr».
S. D. Wid justering af Erpcditions-UtskottetS förestagne underdåniga skrifvelse till Kongl. Majit, rörande Herr Under-Stäthällaren och Riddaren läilijenspLrre? nyttjande rätt till Humlegärde»», anmärkte Bonde-Ständet, att däruti saknas denna mening, som det af Riksens Ständer godkände Stats-Utstotkets Betänkande i detta ämne innehäller, eller att, i händelse »vid steende undersökning det skulle befinnas att Herr Under-Stäthällaren brustit idet ingängna Contractets upfyllande, bör pä Laglikmätig pröfning antomina, huruwida samma Contract mä anses wara ä hans sida förwcrkadt, i anseende hwars till Ständct beflöt att detta tillägg borde wid Expeditionen iagttagas. blt -uprs. S. D. ridd. sH Ad.prsk. b-te Vand.
Lfd.
Ni» §5.
866 Den 17 April. S. D. Gillade Bonde-Ständct hivad Allmänna Be-- fwärs - och Oeconomie-Utstottet uti aflemnadt Betänkande den 7 dennes före stag it, angäende förbättringar i Rikets «pfvstriNgS-werk.
Vt 8uxra.
S. D. Föredrogs och Bifölls Höglost.
Stats-Utstottets den 18 dennes afgifne utlätande öfwer Herr LandsHofdinge» och.
Riddaren sk 8cdenk°m?
Memorial, angäende nödige Bonings- och Embets-rum eller ökade byreomedel för Konungens Befallningshafwande i Stockholms räN. klt S. D. Pä lika satt som Wällost. Borgare-Ständet rit! ankommit Prototolls-Utdrag den 28 sistlidne Februarii sig utlätit wid pröfning af Stats-Utstottets den 17 i samma manad afgifneiMemorial angäende denätHögwörLige Prcste-Ständet pä behaglig rid förlänte Spannemäl, dcflöt Bonde-Ständetatt bifalla Utskottets förstag , med tillägg att hos Kongl. Masit skulle i underdänighet anhällss det undersökningen om bestaffenhctcn af Presterskapets berörde inkomst sä tidigt warder werkstäld, att Riksens Stander, efter inhämtad fullständig kännedom om detta ärende, mä kunna det samma wivi nästkommande Riksdag till slutlig pröfning företaga. ^ »upra.
Uti BondeS-tändct föredrogs Allmänna Beswärs- och Occonomie-Utskottets utlätande den 7 dennes öfwer förckomnc anmärkningar wid Utstottets förra Betänkande angäcnde Kronostjntsen.
S. Bonde-Ständet gillade hwad Höglost- StatsUtffottct, i Memorial den 16 bennes, yttrat, angående Herr Uctt.
Li»r!e8nn8 Motion i afseende pä den wid 180A ArS rewision öfwer Riksgälds-Contoircts ^ förwaltning yppade fräga om löontrolleuren Scdenberg, befordran, ve LUPIZ. S. D. Till afKörande företogs Höglost. Stats-Mstotkets Memorial under den rZ Dlid>>e Februarii, meddeladt i anledning af samtelige Riks-Ständens, ätcrremisi af Utstottetts förut afgifne
Betänkande om ett ärligt underhäll för den äterstäende delen af Finsta Armeen:
Och be - Den 17 April. 867 bcflöt Bonde-Ständet att gilla och antaga hwatz Utffottet i detta amne föreslagit och hemstalt, dock sä att dä underhälls-summan nu blifwit i enlighet med Utffoktets projeetaf Ständet faststälde, anser Skändct fördelningen deraf till wista Corpscr och Grader böra pä Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning ankomma, sedan Kongl. Majit häröfwer i näder behagat infordra dest tjenstgörande GeneralAdjutants för Armeen undcrdäniga utlätande.
Vt sux>rs>. S. D. Efter inhamtatz underrättelse, huru som enligt Kongl. Kammar-Collegii faststälda Arbcts-Ordning Allmogen äger till godo njuta den förmon, att enär dest Beswärs-handlingar uti förefallande ämnen blifwit till Kongl. Collcgium ingifne, sedermera utan behof af ombud har vä stallet sä Kongl. Collegii Expeditioner genom Konungens Befattningshafwande sig i Otterne tillstalde, beflöt Bonde-Ständct witz nu företagen granskning af Allmänna Bcswärs- och Leconamic-UtskottetS betäiikande den 7 dennes angäende Insinuations,afgiften till Kongl. Collegii Sanccllie, det Ständet, lika med hwatz Wälloff. Borgare-Srändet uti Protocolls-Utdrag den 14 innewarande manad sig utlätit, icke har nägok att päminna witz den författnings bibehällande som tillägger Kongl Collegii Cancellie Betjening l6 st. för hwarje dit ingifwandc priwat ansökning och Beswärsssrift, dock med willtor att Allmogen hädanefter som hittills fä njuta äfwannämnde förmän j afseende pä dest Expeditioners utbekommande till godo.
Vt svxirs.
S. D. Biföll Bonde-Ständet, hwatz BewillningsUtssottct uti Memorial den 2r dennes föreslagit, beträffande tilläkelse kill. wista hittils förbudne warors införande emot lämpelig Tull-förhöjning m. m. Hwarom dcRespcetive Ständen wördsamt och wänligen ffulle underrättas.
Vt suurs. klx prokvccills ^8.
L. ^rö§2rckd.
Utdrag af Protöcollct, hällcl*hos Bonde-Ständet den 27 Mars 18I0. S. D. I anledning af Högloss.
Bewillnings-Utffot-- tetS hemställan uti Protocolls?Utdrag under sistle-ne gär - 863 Den 17 April. dag, beslöts i likhet med hwad Ständct redan stadgat, att Riksens Ständers Stats-Utffott skulle anmodas med förut förstärkt antal Ledamöter pä sätt 71 L. i Regerings-kormcn föreskrifwer, ffyndcsammeligcn företaga pröfningen af den stridighet, som emellan Niks-Ständcn upkommit, i fräga om fyllnad af dcn brist, som ivid'Bewillningens utgörande efter de faststäldte
Tarlfferne möjcligen kunde inträffa uti den summa 3 Millioner Fem Hundrade Tmende R-d., hwilken Riksens Ständer ansett ärligen erfordras till Matens behof.
Vt 8vprs.
Utdrag af Protokollet, hället hos Bonde-Ständet dcn 29 Mars l8io. S. D. Z anledning af Riksens Högloft.
Standert ConstHutions-Utffotts utlätande i Memorial dcn 21 dennes, rörande wista förcflagne ändringar ! 6z och 9? §. §. af Reger ings-Form»n angäende sattet för Zustitiä Ombudsmans wäljande, bcflöt Bonde-Ständet att detta ärende, säsotn nu wäckt, bör ä, nasta Lagtima Riksdag afgöras. Vt »uxrs.
Utdrag af Protocollct, hället hos BonLe-Stän-et den 20 Mars 1810.
Till följe af Högloft. NidderffapetS och Adelns rnbjudande genom ProtocollS-Utdrag den 22 dennes, biföll Bonde-Ständet, att i stället, för orden: genom fluten »otering, som uti 8 §- af den föreflagne AnswarighetsLagen för Banco-Fullmagtige kommit att inflyta , bör stä: pä satt 66 H. afÄiksLago-Drdrringen forestrifwer.
S. D. I anseende till förekomne betänkligheter w-d Allmänna Beswärs- ochOeconomie-Utffottets^ dcn lvide bennes afgifne utlätande om SAarkegängs-sattningen, Klef detsamma till Utskottet äterrcmitteradt, med anmodan att till först infallande pleni-dag i nasta mecka med förnyadt »flätande i ämnet till Riks-Ständen inkomma.
Vt S-D.
Föredrogs Riksens Ständers Allmänna Beswärs- och Oeconomie-Utffetts förlidne gärdag pä bordet lagda Betänkande angäende Markegängs-sättningen.
A1->ANUS frän Wattmanland anförde, att Beswärs, och Oeeonomie-Utffottct, uti detta sitt Betänkande wäl föreflagit och tillstyrkt, det mätte, liksom af älder warit manligt, tiden för Markegängs-sättningarne bcstämmaS till den 5 Januari-', innom hwilken de böra wara faststälde; men Den 17 April. 869 men dä Utskottet därjemte tillstyrkt bibehållande af hwad Kongl. Förordningen den 22 Juli!
IZOZ föröfrigt stadgar om Afrad!-, och Krono - tionde Spannemstlens forstlande och lösande, sani t den danni utsatte termin innom hwitfelt Räntc-tagare och Rante-gilware borde tillkännagifwa om de wilja emottaga eller lanina Nan! e-Spannemalen eller ej, hwilken termin Utskottet ansett ej aga nägot offiljaktigt sammanhang med tiden för Markegstngs-sättningen; syntes i >Ven^nA ' tanka sstvant icke allenast innefatta en werk, lig motsägelse, utan ock kunna medföra för Rante»gifware olägenhet och stada.
I grund af iZoz strs stberopade Förordning bor, da tionde eller afrad in natura fordras eller tionde- och ränte, gifware »stunda den samma pä detta satt lefwercra, därom tillsagas wid Thoma-dag, w!d den päföljd, i händelsehwarken ä Tionde-eller Nänte-tagarcs, ej ellerst Tiondeetter Ränte-gifwares sida, någon tillsägelse dst Aer/ att lösen efter
Markegstngen med den stadgade forlönen stall af den sednare utgifwas
Dä nu esterg Utstottets Project, MtAkcgstngs-sattningarne först inträffa den 5 Januarii, men däremot tillsägelsen om lefwereringen in natura eller lösen efter Markeg-ingen, mäste werkstallas wid Thomä-tid den 21 Dcceniber och således femton dagar före sjelfwa Markegstngs-sättningen, trodde '.Ve?zi,iK följden deraf blifwa att bäde räntc-gifware och rante-tagare komma att sakna all grund och norme för sitt förhstllande wid nämnde tillfälle, och mäste ! okunnighet om bestaffenheten af den blifwande
Markegstngen lala ankomma pst en stump om de uti sitt handlingssätt lyckas eller cj, enar de därwid omöjligen kunna rådfråga sin »egen förmon.
Destntom borde härwid öfwerwägas att pst wista orter i Riket, wore
Protocoll, hållna hos Högloflige Hidderskapet och Adeln, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, Åren 1828 och 1829.
Fjortonde Häftet.
Tryckta hos Johan Hörbergj i83o.
Måndagen den 20 Februarii 1829.
Företogos till pröfning de, uti ConstitutionsUtskottets den 3 sistlidne Januarii aflåtne, och den 5 i samma månad på bordet lagde Memorial, omförmälde, sedan sista Riksdag livi lande, förslag till ändring i Rikets Grundlagar.
Maj:ts Nådiga Proposition af den 5 Augusti iSi3, om uphörande af Konungens
Två röster i Högsta Domstolen.
Regerings Formen. 5 §. i:sta punkten. —- — — En Justitife-Stals-Minister, som tillika alltid skall vara Ordförande i Konungens Högsta Domstol; ll §•
Konungens domsrätt skall updragas Tolf af Honom utnämnde lagkunnige män, Sex Frelse och Sex Ofrelse, nemligen: JustiticeStats-Ministern och Elfva andra, sorn kallas Justitice-Räd.
Desse utgöra Konungens i ® 4 Den 23 Februarii f. m, Högsta Domstol, och böra hafva fullgjort hvad Författningarne föreskrifva dem, sorn uti DomareEmbeten må nyttjas, samt i sådane värf ådagalagt insigt, erfarenhet och redlighet. 1 f *9 §•
Inkomma till Konungen förfrågningar om Lagens rälta mening i de frågor, som nämnas i 8j och 88 J* ege rings Formen, eller anser Högste
Domstolen förklaring i desse fall nödige äge ock Högste
Domstolen att sådana förklaringar gifva.
Härvid böra alla Högsta Domstolens i Hufvudstaden närvarande Ledamöter, som icke förfall äga, komma tillstädes och i öfverläggningarne deltaga. 21 Alla frågor om förklaringar öfver Lagen skola i Högsta Domstolen af göras, men beslutet derom hos Konungen i StatsRådet anmälas.
Gillar Konungen den Vina Lag-förklar ingen , utfärdas den med Dess underskrift.
Om äter Konungen afslår, förfalle den af Högsta Domstolen gifna förklaring. 2Z §.
Alla Högsta Domstolens beslut utfärdas under Konungens Secret, underteknas af Ordföranden, eller, i händelse af dess frånvaro, af den äldste närvarande Ledamoten, och contrasigneras af den Föredragande , som cinsvare för Expeditionens enlighet med Beslutet.
Den a3 Februarii f. m. 5 88 §. a: dr a punkten.
— De förklaringar, som, till svar på inkomna förfrågningar om Lagens rätta mening, Högsta Domstolen med Konungens bifallj, emellan Riksdagarne gifver, kunna af Riksens Ständer ogiilas, hvarefter de icke längre vare gällande, eller af Domstolarne iakttagas eller åberopas må.
Om Rikets
Ständer inom de fyra första mänaderne af den ^ efter desse lagförklaringars utfärdande, påföljande Riksdags intet beslut i afseende på deras upphäfvande f altat, fortfare de allt framgent att såsom allmän
Lag mara gällande.
Med afseende fästadt på Nationens väl, hvilket jag är förvissad, att Konungen ej förbiser; med minnet af den erfarenhet en lång tjenstgöring i Högsta Domstolen lenmat mig; önskar jag lifligt, alt Konungen ville göra sitt Folk en af de största välgerningar, genom intagandet af den Thron i Högsta Domstolen, som troligen ej blifvit derstädes placerad, för att alltid stå tom.
Jag tror, att Nationen snart skulle erfara nyttan deraf, och hembära välsignelser åt Konungen för ett sådant deltagande i Högsta Domaremagtens skipande.
På grund af denna öfvertygelse är det min önskan, att Ridderskapet oell.
Adeln måtte förkasta ifrågavarande Förslag 6 Den 23 Februarii f. ra. om uphörande af Konungens två röster i Högsta Domstolen.
Utan att gilla den princip Friherre Boije nu framställt, kommer jag dock i denna fråga till samma resultat som han, nemligen till den önskan, att Propositionen om uphörande af Konungens
Två röster i Högsta Domstolen denna gång må afslås.
Men jag kan ej dela Friherre Boijes tanka, att det skulle vara af vigt och nytta för Folket, att Konungen besvärades med att vara lagarnes Tölk.
Jag tror deremot, att en större fördel skulle
Nationen tillskyndas genom ett stadgande i Constitutionen, att Konungen ej ägde deltaga i Lagskipningen.
Jag anser Kongl.
Majrts Proposition härom vara väl grundad, och beder Ridderskapet och Adeln fästa upmärksamhet både på ordalagen och satserna i denna Proposition.
De skola tillräckligen öfvertyga, att det ej är principen vi nu böra fästa oss vid, och att vi böra inskränka våra öfverläggningar endast till den fråga, huruvida förslaget innefattar fullkomlig garanlie för Folkets rättigheter.
Det är härom jag nu vill yttra mig; och jag utgår dervid från den grundsats, att Förslaget måste i sin helhet profves.
Det går ej an, att antaga en och utesluta en annan §. deraf: man måste antaga allt eller intet.
Innehåller nu detta Förslag något, som innebär osäkerhet för Den 23 Februarii f. ra. 7 Nationen, så måste Förslaget i sin helhet förkastas.
Ur denna synpunkt fäster jag mig ensamt vid Propositionens innehåll om Lagförklaringar, i afseende hvarpå Kongl. Maj:t föreslagit vilkor, som jag ej kan gilla.
Jag tror, att om rättigheten att meddela Förklaringar öfver Ekonomiska Lagar och Författningar fråntages Högsta Domstolen , kan sådant leda till farliga följder för Folket.
Derföre ogillar jag den nya redactionen afiq§:n RegeringsForinen, hvarigenom Högsta Domstolens rätt till Lagförklaringars meddelande inskränkes till de frågor, som nämnas i 87 och 88 §§.
RegeringsFormen, oell uteslutes från de i 89 §. omnämnde ämnen.
Detta förhållande ensamt anser jag vara tillräckligt, att hindra Förslagets antagande.
— Härtill kommer dessutom äfven en annan omständighets den Hemligen, att det nya Redactions-förslaget medgifver Högsta
Domstolen rättighet att utfärda Lagförklaringar, titan att underlydande Domare och Embetsmän sådane begärt; hvilket synes mig vådligt och skadligt.
Enligt nuvarande stadgande, kan Lagförklaring komma i fråga endast, då fallet existerar; hvaremot den nya redactionen skulle föranleda till ett skadligt sträfvande hos
Domstolen att jemnt förändra och söka förbättra Lagar och Författningar.
Det är vigtigt, att Domstolen inskränkes till att blott tolka och tillämpa lagen, men icke medgifves att förklara den, och sålunda 8 Den 23 Februarii f. m. lagstifta, innan fallet är uppkommit.
Så snart lagtolkning öfvergår från en förklaring, huru man bör döma, till Lagstiftning, kommer man ur det verkliga samhällslifvet in i tankeverlden, funderar oftast ut nya otydligheter, och gör onödiga förändringar.
Af desse skäl anser jag den nya redactionen af 19 §.
RegeringsFormen ej kunna antagas.
— Sluteligen föranledes jag äfven till hela Förslagets förkastande af den föreslagna ändringen i 88 §.
RegeringsForjnen, att ”om Rikets Ständer inom ”de Fyra första månaderne af den, efter ”dessa Lagförklaringars utfärdande, påföljande Riksdag, intet beslut i afseende på ”deras uphäfvande fattat, fortfare de allt ”framgent att såsom allmän Lag vara gäldande.
” Jag borde kanske ej i detta fall vara sträng
Domare, då jag sjelf nyligen framställt önskan om beskattningsrättens bestämmande inom de
Fyra första manaderne af Riksdagen; men skillnaden mellan detta mitt förslag och nya redactionen af 88 §.