Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jemlikt Kongl, brefven den 4 December 1830 och den 29 Maj 1851, är, af det å fide hufvudtitelns underafdelning: jordbruket, handeln och näringarne uppförda anslag af 10,333 R:dr 16 sk., för befrämjande i allmänhet af jordbruk och landtmanna-näringar, ersättning, under båda revisions-åren, för förskjutna premier lör införande tili hufvudstaden af ved från rikets norra provinser anordnad till Kongl.
General-tullstyrelsens disposition, år 1852, med 9,478 R:dr 24 sk., och det följande året med 6,162 R:dr 42 sk. 8 rst.
Efter hvad Revisorerne inhemtat, hafva dylika premier, bestämda till 1 R:dr för famnen björk- och 32 sk. för famnen tall-, gran- eller alved, alltsedan år 1822 utgått, först af den dåvarande så kallade strömrensnings-fonden, och, efter år 1830, af de för åkerbruket, handeln och näringarne anslagna medel, vid fördelningen hvaraf en förslagssumma af 3,000 R:dr för ifrågavarande ändamål årligen å stat uppfördes, sorn sedermera år 1845 förhöjdes till 6,000 lhdr, till hvilket belopp den ock vid alla följande årliga regleringar af anslagen under nämnde titel blifvit bestämd.
Uti nådigt bref af den 4 Maj 1852, angående fördelningen af dessa anslag för samma år, har emellertid Kongl. Maj:t, med afseende derå, att dylika uppmuntringsmedel, enligt sin natur, icke borde vara af ständig egenskap, i nåder förordnat, att omförmälda vedpremier skulle med 1854 års slut upphöra samt under åren 1853 och 1854 med endast hälften af förut fastställda belopp utgå; och då således ifrågavarande premier, hvilka jemväl Revisorerne funnit mindre lämpliga, numera upphört, hafva Revisorerne ansett sig böra sådant till Rikets Ständers kännedom här omförmäla. §• 3, Beträffande i allmänhet anslagen å 6:te hufvudtitelns förenämnde under-afdelning: jordbruket, handeln och näringarne, har det fästat Revisorernes uppmärksamhet, att skiljaktiga bestämmelser förefinnas i afseende å dispositionerne af en del anslag. — 33 - Jemlikt Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 23 December 1840, äger Kongl. Maj:t att inom berörde afdelning använda de å de särskilda anslagen uppkommande besparingar.
Men af dessa anslag äro 3:ne förslagsanslag, nemligen: anslagen till utflyttningshjelp efter laga skiften, till odlingshjelp m. m. för krononybyggare, samt för jordförluster genom kanal- och väg-anläggningar; och, till följd af förslagsanslagens beskaffenhet, skola derå uppkommande besparingar tillfalla Rikets Ständers Riksgälds-kontor, som åter är skyldigt att ersätta de å anslagen möjligen inträffande brister.
Vid sådant förhållande, hafva Revisorerne trott sig böra föreslå, att, vid uppgörandet af nästa riksstat, nyssnämnde 3:ne förslags-anslag de andra anslagen frånskiljas och, med bibehållande af deras egenskap af förslags-anslag, nedflyttas i hufvudtitelns sista underafdelning: diverse anslag, der de främst upptagas, samt att de öfriga, titeln: jordbruket, handeln och näringarne tillhörande anslagen, hvilka der qvarstå, erhålla, i en gemensam rubrik, benämningen reservations-anslag. §• 4.
Vidare har, under räkenskapernas granskning, förekommit, att den i 1853 års rikshufvudbok intagna total-summan af utgifterna å 6:tfe hufvudtitelns allmänna besparingar med 66
R:dr 32 sk. understiger det belopp, som memorial-boken för samma år under enahanda rubrik upptager.
Vid anställd undersökning för utrönande af orsaken härtill är upplyst, att en post å 66 R:dr 32 sk., utgörande en af Kongl. Stats-kontoret, jemlikt Kongl, brefvet den 26 Oktober 1853, å Skaraborgs läns Ränteri af nämnde besparingar anordnad gratifikation till vaktbetjenten hos Länsstyrelsen E.
Jolin blifvit i rikshufvudboken, å kontot för utgifterne af 6:te hufvudtitelns reservationer, intagen i kolumnen för besparingarne å anslagen till jordbruket, handeln och näringarne, och icke, såsom ske bordt, i kolummen för hufvudtitelns allmänna besparingar, hvarigenom dessa sednare alltså blifvit med ett motsvarande belopp för ringa upptagna.
Den anmärkta felaktigheten, som således endast består i en oriktig bokförings-åtgärd, få Revisorerne anmäla, på det att densamma må vid ett kommande riksboksslut, genom beloppets omföring i räkenskaperna, rättas. §• 5.
Det har väckt Revisorernes uppmärksamhet, att flera anslagstitlar i riksstaten, hvilka innefatta dels förslagsanslag, dels vanliga anslag, icke äga för dessa olika klasser särskilda konti i rikshufvudboken.
Sådana anslagstitlar äro: å 7:de hufvudtiteln, karta-sigillataverket samt Mynt- och kontrollverken, å 8:de hufvudtiteln, hleresistaten och fattigvården, samt å 9:de hufvudtiteln Wadstena krigsmanshus-kassa.
Orsaken till det anmärkta förhållandet har, efter hvad Revisorerne inhemtat, varit den, att de olika anslagsklassernas belopp i riksstaten inom linien upptagits och endast totalsumman blifvit i kolumn utförd.
Hvad förstnämnde anslag för karta-siyillata-verkel angår, sorn i den för revisionsåren gällande riksstat är fördeladt i »aflöning» och »karta-sigillata-omkostnader», de sednare förslagsanslag, är, enligt Rikets sednast församlade Ständers beslut, aflöningen nu mera uppförd å staten för Kongl.
Stats-kontoret, i följd hvaraf denna anslagstitel i den vid sednaste riksdag fastställda riksstat endast upptager förslags-anslaget till karta-sigillata-omkostnader.
Med fattigvårds-anslaget, som, enligt den förra riksstaten, omfattade särskilt »fattigvården i Stockholm och landsorterna» samt förslagsanslaget till »fattigvården i allmänhet», och upptog dessas belopp inom linien, har den förändring i sista riksstaten skett, att de begge anslagen blifvit under särskilda hufvudrubriker, hvar för sig, i kolumn utförda.
E 34 — Beträffande åter de, öfriga titlarne, så qvarstår deras indelning i den sista riks-staten oförändrad.
Anslaget för Mynt- och Kontroll-verken upptager, under särskilda titlar, »löningar, Myntets drift och underhåll» samt »omkostnader för Kontroll-verket», de sistnämnda förslags-anslag.
Af den för kleresi-staten anslagna summa utgör en mindre del förslagsanslag, anvisadt till arfvoden åt Notärierne vid stiftens Konsistorier, hvarförutom under samma titel finnas uppförda åtskilliga andra förslags-anslag, såsom Biskopens på Gottland lön rn. fl., och i anslaget till Wadstena Krigsmanshus-kassa ingår »ersättning för hemmansräntor och kronotionde» såsom förslags-anslag.
Af harofvan anförda orsak föreslår Revisorerne, att de under sistnämnde trenne titlar förekommande förslags-anslagen uti nästa riks-stat frånskiljas de andra anslagen, och, hvar' lör sig, i kolumn utföras, så att de i räkenskaperna må erhålla sina särskilda kcnti, och en lättare öfversigt af förslags-anslagens ställning derigenom vinnes. § 6.
Revisorerne under granskningen af dispositionerna å 8:de hufvudtitelns anslag erfarit, hafva de arfvoden, som under revisions-åren af reserverade besparingar å anslaget för elementar-läroverken utgått till extra lärare och dupplikanter vid dessa läroverk, varit till beloppen högst olika.
Såsom exempel må nämnas, att vid Upsala kathedral-skola extra lärare erhållit arfvoden efter 840 lt:dr för år räknadt, och dupplikanternas arfvoden utgjort 600
R:dr årligen; men att deremot, vid Stockholms elementar-läroverk, de årliga arlvodena för extra lärare utgått med 400
B:dr och för dupplikanterna utgjort 300 lt:dr, hvilket sednare belopp jemväl de vid Götheborgs elementar-läroverk anställde dupplikanter åtnjutit; och hafva vid de flesta af rikets öfriga elementar-läroverk dupplikants-arfvodena utgått med endast 240
Revisorerne kunna ej inse anledningen till en sådan skiljaktighet i de anvisade arfvodes-beloppen, då de ej js v nas stå i något lämpligt förhållande till lefnadskostnaden å de särskilda orterna.
Rå emellertid en ny allmän iöne-reglering för rikets elementarläroverk lärer förestå, hafva Revisorerne trott sig endast böra det befunna förhållandet anmäla. § 7.
Uti det å samma hufvudtitel uppförda anslag till Akademien för de fria konsterna, 16,333 R:dr 16 sk., ingår en förslagsvis beräknad summa af 2,000 R:dr Hamb.
Banko efter 128 sk. kurs.
Denna sednare summa, som är afsedd till pensioner åt konstnärer för företagande af utrikes resor, samt under revisions-åren varit disponerad åt 4 pensionärer med 500 R:dr Hamb.
Banko till dem hvardera, har, såsom beroende af kursförhållandena, erhållit egenskap af förslagsanslag.
Vid deri stadga, myntvärdet numera vunnit, kan likväl kursdifferensen icke blifva af någon betydenhet, och, enligt hvad räkenskaperna utvisa, har den under revisions-åren utgjort endast 1 R:dr 14 sk. 6 rst. det förra och 12 R:dr 40 sk. 10 rst. det sednare året, hvilka belopp, såsom kursvinst, kommit Riksgälds-kontoret tillgodo.
Af sådan anledning och då förslags-anslag, ,så vidt sådant utan olägenhet kan ske, böra undvikas, hemställa Revisorerne, att vid nästa riks-stats uppgörande förslags-egenskapen, som tillhör en del af ifrågavarande anslag, må borttagas och hela anslaget i Svenskt mynt utföras. §• 8.
Vidare hafva Revisorerne funnit, att de besparingar, som under revisions-åren uppstått , å det på 8;de hufvudtiteln uppförda anslag till resestipendier samt läroböckers och lärda verks utgifvande, blifvit till följande år reserverade.
Detta anslag har således betraktats såsom reservations-anslag, ehuru det, enligt riks-staten, icke äger denna egenskap.
Revisorerne måste derföre anmärka, att icke, såsom förhållandet är med alla de anslag, som sakna för - slags- elior reservations-anslags egenskap, de å ifrågavarande anslag uppkomna besparingar ingått bland nyssnämnde hufvudtitels allmänna besparingar.
Då likväl föremålet för nämnde anslag synes vara af natur, att derå uppkommande besparingar böra få ett följande år för ändamålet användas, öfverlemna ltevisorerne till Rikets Ständers bepröfvande, om ej detta anslag må erhålla egenskap af reservations-anslag och såsom sådant i nästa riks-stat upptagas. § 9- Uland andra i riks-staten å 9:de hufvudtiteln uppförda utgiftssummor förekommer ett anslag till ersättning för minskade löncinnehållningar.
Vid 1850 och 1851 års riksdag medgåfvo nemligen Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse den 13 Augusti det sednare året, att de vakans^ och försiags-liggetids-besparingnr, hvilka dittills vid inträffande ledigheter af tjenster tillfallit Civil-statens pensions-kassa, Arméens pensions-kassa och Amiralitetskrigsmans-kassan, linge upphöra, samt beviljade, såsom bidrag till ersättning för den förmån, hvaraf dessa kassor genom förändringen skulle gå i mistning, ett årligt anslag af 5,000 R:dr, att, till Kongl. Maj:ts disposition, å 9:de hufvudtiteln uppföras.
Häraf synes uppenbart, att detta anslag, sannolikt genom misskrifning, blifvit i riks-staten oriktigt benämndt ersättning för minskade löne-innehållningar i stället för ersättning för mistade löneinnehållningar, hvilken sednare benämning anslaget ock erhållit uti den vid Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 23 Augusti 1851, angående regleringen af 9:de hufvudtitelris utgifter, fogade tabell.
ReVisorerne föreslå derföre, att, vid uppgörande af ny riks-stat, den nu begagnade anslagstiteln förändras till ersättning för mistade löncinnehållningar. § 10.
Under revisions-åren hafva å anslaget till extra utgifter anvisningar skett till följande belopp, nemligen:
År 1852.
Af årsanslaget.
å 2:dra hufvudtiteln . . 3,000: » 4:de » . . 38,253: 27. 7. » 5:te » . . 6,516: 6. 4. » G:te » . . 6,000: » 7:de » . . 29,426: 6. 3. » 8:de » . .
År 1853. 7,934: 47. 8.
A 2:dra hufvudtiteln . . 3,000: » 4:de » . . 41,665: 12. 9. » 5:te » . . 9,284: 44. 11. » 6:te » . . 5,976: 21. 4. » 7:de » . . 27,622: 2. 8. » 8:de » ' . . 10,000:
Af resor vationerna.
Summa. 2,446: 1. 2. 5,446: 1. 2. — — — 38,253: 27. 7. — — — 6.516: 6. 4. 768: 46. 5. 6,768: 46. 5. 225: — — 29,651: 6. 3,. — — — 7,934: 47. 8. 1,434: 35. 8. 4,434: 35. 8. — — — 41,665: 12. 9. — -— — 9,284: 44. 11. — —, — 5,976: 21. 4. 250: — — 27,872: 2. 8. CO 46. 11. 11,278: 46. 11.
Häruti ingå nedannämnde summor, anordnade till vederbörande
Departements-chefers disposition för af Kongl. Maj:t kända behof, nemligen: å 2:dra hufvudtiteln » 7:de » Ar 1852. 1,000: 500:
Ar 1853. 2,890: — 3,000: — Summa: 1,500: — 5,890: — — 3(5 — § 11- Å hufvudtitlarnes besparingar äro under ifrågavarande båda år följande belopp anordnade, nemligen:
För året.
För förra åren eller af reservationerna.
å 2:dra hufvudtiteln . . 1,208: 24. — 6,486: 40.
— 7,695: 16. » 4:de » . . 62,926: 9. 9. — — — 62,926: 9. » 5:te » . . 14,773: 37. — 76,476: 7. 5. 91,249: 44. » 6:te » . . 6,119: 32. 10. 10,622: 27. 7. 16,742: 12. » 7:de » . . 1: 35. — 19.276: 47. 10. 19,278: 34. » 8:de » . . 357: 26. — 12,195: 29. 4. 12,553: 7. » 9:de )> . . 7,679: 5. 5. — — — 7,679: 5.
År 1853.
å 2:dra hufvudtiteln . . 19: — 4. 10,357: 11. 8. 10,376: 12. » 4:de » . . 69,139: 19. 4. — — — 69,139: 19.
» 5:te » . . 13,801: 17. 4. 80,931: 32. 3. 94,733: 1. » 6:te » . . 8,349: 23. 6. 21,020: 26. 10. 29,370: 2. o 7;de » ■ : 80: — — 25,067: 17. 2. 25,147: 17. » 8:de » . . 20: 45. 11. 9,853: 34. 4. 9,874: 32.
» 9:de » . . 9,619: 6. 8. — — — 9,616: 6. 9. 5. 5. 10. 4. 5 7. 4. 2. 3. 8. § 12- f ' I likhet med hvad vid föregående stats-revisioner ägt ruin, intages här en tabell öfver de under revisions-åren skedda anordningar pä öfverskotten å Statsverkets inkomster.
Lotsverket tillkommande andel af sjötullsmedel Bränvins-redskaps-försegling
Ersättning till roterade ecklesiastik-boställen .
Dito för bristande prostetunnor
Dito för indragen s. k.
Fahlu kungsgårds hjelp Dito till Geschworner Griesbachs arfvingar
Dito för skjutsfärdspenningar till Lifregementets Husar-korps
Dito af för högt erlagd tionde-spanmål .
Roteringskostnader och understöd Rotefrihets-ersättning åt Länsmän Kostnader för omarbetning af krut Transportkostnader för bergskrut Tryckningskostnader m. m. för sammandrag af författningar
Arfvoden åt embets- och tjenstemännen vid Stats-revisionen åren 1851 och 1853 . . .
Ar 1852 År 1853. 6,081: 24. 8. 5,452: 33. 4. 2,216: 13. 4. 2,323: 17. 9. 1,854: 10. 5. 1,778: 27. 8. 85: 29. 8. 144: 46. 5. 177: 20. 7. —— 46: 41. 2. 51: 13. 4. 55: — 611: 44. 6. 829: 33. 8. 8,044: 5. 9. 69: 39. 7. 69: 39. 7. 4,695: — 5,648: 12. — 1,647: 43. 5. 1,499: 6. 10. 359: 16. — — — 4,887: 18. 8. 4,388: 44.
— Transport 22,951: 3. 2. 30,068: 3. 2. — 37 Transport: 22,951: 3. 2. 30,068: 3. 2.
Kronan ådömd rättegånskostnad — — — 433: 19. 4.
Hägnadskostnader m. m. vid bostället Hofstena — — — 509: 47. 2.
Kostnader för Kommittéen till undersökning af städernas beskattning — — — 8,055: 38. 3.
Dito för dito till jemförande af riks-sta terna åren 1809—1850 — — — 4,433: 16. — Summa: 22,951: 3. 2. 43,500: 27. 11.
Vid dessa utgifter, som ägt rum till föremål, för hvilka stats-anslag saknas, har val någon anmärkning bos Revisorerne ej förekommit, men det synes Revisorerne mindre lämpligt, att dylika utgifter anordnas å en så beskaffad titel som den ifrågavarande, enär, i den händelse, att stats-inkomsterna under ett år ej komme att uppgå till deras i riks-staten påräknade belopp, anvisningar skett å tillgångar, som icke finnas.
Revisorerne anse, att, med undantag af sådana poster, hvilka, såsom ingående i Stats-verkets uppbörd, kunna hänföras tiil rubriken rcstitutioner och på det derför å riks-statens 7:de hufvudtitel uppförda anslag anvisas, t. ex. den lotsverket tillkommande andel i sjötulls-medlen, öfriga utgifter af omförmälda natur böra under försliotts-titel anordnas och vid påföljande riksdag hos Rikets Ständer anmälas, då, efter föregången pröfning, Rikets Ständer blefve i tillfälle att angående förskottenas ersättande besluta. § 13.
Af det, vid 1850 och 1851 års riksdag, af Rikets Ständer beviljade så kallade mindre kreditivet, faststäldt till 1,000,000 R:dr, deraf den ena hälften afsetts till kostnader för rikets försvar och den andra till utgifter för andra högst vigtiga och angelägna ändamål, har under det sednare revisions-året ett sammanlagdt belopp af 625,000 R:dr blifvit, på grund al särskilda nådiga bref, lyftadt från Riksgälds-kontoret, nemligen 500,000 R:dr till bestridande af kostnader för utomordentliga åtgärder till rikets försvar och återstoden, 125,000 R:dr till utgifter för karantäns-anstalterna; varande af dessa medel under samma år, i afräkning å härtill nådigst anvisade summor, utbetalta till Kongl. Förvaltningen af Sjöärendena 80,000 R:dr, för Kungsholms fästnings bestyckning m. m., 90,000 R:dr, till anskaffande af en ångmachin för linieskeppet Carl Johan, och 20,000 R:dr för vidare anskaffande af nödig artilleri-attiralj m. m. för nämnde fästnings provisoriska bestyckning, eller tillsammans 190,000 R:dr, samt till Karantäns-kommissionerno i Stockholm, Götheborg och Malmö för karantänsanstalterna tillhopa 91,000 R:dr; hvilket Revisorerne ansett sig böra omförmäla. § 14.
För öfrigt hafva Revisorerne under räkenskapernas granskning funnit, att beloppen af det, i riks-staten, de indelta räntorna åsätta kronovärde i många fall mer eller mindre skilja sig från de summor, räkenskaperna upptaga.
Såsom exempel härpå, må endast följande nämnas, nemligen: kronovärde enligt riks-staten. enligt räkenskapen.
å 2;dra bufvudtiteln, anslaget för Skåne- och Blekinge- — Hof-rätt med derunder lydande Justitie-stat .... 138: 24. — 138: 23. — å 6:te bufvudtiteln, anslaget för Landt-staten i Stockholms län 2,775: 29. 7. 2,600: 41. 10, 38 å 6:te hufvudtiteln, anslaget för befrämjande i allmänhet af slöjderna å 8:de hufvudtiteln, anslaget för Universiteterna » » för Elementar-läroverken . , 79: 30. — 6,012: 27. 11. 1,263: 32. 2. 77: 38. — 6,011: 28: 11. 1,262: 38. 11.
Dessa olikheter lära härröra deraf, att under en längre följd af år, derunder indelningarne undergått åtskilliga förändringar, beloppen förblifvit i riks-staten oförändrade.
Revisorer ne anse det vara af vigt, att, för vinnande af rättelse härutinnan, en fullständig utredning af de anmärkta skiljaktigheterna genom vederbörande embetsverks försorg, så fort ske kan, uppgöres, helst från och med det år, då ny stats-reglering vidtager, stats-räkenskaperna skola föras i öfvensstämmelse med den nya myntberäkningen, samt all debitering och uppbörd i öfverensstämmelse dermed ske.
Angående förhållandet med redogörares-proprie-balanser, för hvilket i föregående revisionsberättelser, uti relationen om Kongl. Stats-kontoret, blifvit redogjordt, få Revisorerne hänvisa till den framställning, sorn i slutet af denna berättelse, i sammanhang med relationen om Kongl. Kammar-rättens aktorats-räkningar, förekommer.
Under Kongl.
Stats-kontorets förvaltning äro ställda följande fonder och kassor, nemligen:
Norénska testamentsfonden.
Denna är, såsom i 1851 års revisionsberättelse redan omförmäles, den 27 December 1811 donerad af framlidne Kansli-rådet
Norén till ett belopp af 10,000 R:dr, deraf årliga räntan skall användas till kadetters underhåll vid Krigs-akademien; och har Kongl. Majit den 23 November 1813, jemte nådigt tillstånd, att kapitalet finge i Kongl. Stats-kontoret deponeras, anbefallt detta verk att medlen förränta.
F. <L Kansli-styrclscns hand-kassa.
Bildad dels genom kollekt-bidrag för (lera särskilda ändamål, såsom utlösen af kristna fångar, hvilka råkat i Turkiskt slafveri, understöd till Tyska flyktingar, som begifvit sig tiil Sverige, uppbyggande af en Luthersk kyrka i Moskwa m. m., dels ock genom öfverskott å insamlade prenumerations-medel för en prof-psalmbok, har denna kassa, efter Kansli-styrelsens indragning, blifvit, jemlikt Kongl, brefvet den 14 December 1840, öfverlemnad till Kongl. Stats-kontoret i ändamål att användas till understöd vid vetenskapliga arbetens utgifvande.
Uppkomna besparingar å anslaget till pensioner för blesseradc Officerare och Underofficerare.
Vid 1844 och 1845 års riksdag anhöllo Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet, att de å detta anslag, tid efter annan, inträffade besparingar måtte fortfarande få förblifva under Kongl.
Stats-kontorets förvaltning för att vid möjligen inträffande behof kunna till sådana utgifter, som med anslaget varit afsedda, af Kongl. Majit disponeras, äfvensom att, för beredande af fondens ytterligare förkofran, medlen måtte genom utlåning göras fruktbärande; och har Kongl.
Majit, med bifall härtill, genom nådigt bref den 24 September 1845, anbelällt Kongl.
Stats-kontoret att om de reserverade medlens förräntande gå i författning.
Anslaget till Lappmarks ecklesiastik-verk.
Uppå Kongl. Majits derom gjorda nådiga proposition, beslöto Rikets Ständer vid 1834 och 1835 års riksdag, att de till ecklesiastikverket i Lappmarken anslagna, förut under Kansli-styrelsens disposition ställda, inkomster, bestående af landträntor, arrenden, kollekt-medel m. m., skulle till stats-verket indragas, och den samlade fonden till Riksgälds-kontoret emot viss årlig ränta öfverlemnas; och blefvo, i § 15- § 16. följd häraf,, de förut af ecklesiastik-verkets medel bestridda aflöningar å riksstaten uppförda med ett motsvarande kontant förslagsanslag, hvilket vid 1850 och 1851 års riksdag, sedan beslut då blifvit fattadt, att upptagandet af nämnde kollekt-medel skulle upphöra, ökades från dess dåvarande belopp, 6,200 R:dr, till 7,600 R:dr.
Genom nådigt bref den 14 April 1846, har Kongl. Majit förordnat, att reservationerna å anslaget skulle för samma anslags räkning af Kongl. Stats-kontoret göras fruktbärande.
Sliogsplanterings-kassan.
I afseende å denna kassa hänvisa Revisorerne till hvad längre fram i berättelsen, under rubrik »Skogsplanterings-kassan», förekommer dels om kassans tillkomst och ändamål, dels ock om redovisningen för densamma.
Hvad nu beträffar först omförmälda fyra kassor och fonder, få Revisorerne meddela, att öfver dessas utlånta medel särskilda räkningar äro i Kongl. Ränte-kammaren uppgjorde oell, finnas uti riinte-kammare-hufvudböckerna intagna; men att deremot fullständiga redogörelser för sjelfva kassorna och fonderna saknas, hvarföre dessas ställning isin helhet icke, utan särskilda omslut, kunnat inhemtas.
Sålunda upptager icke räkningen för Norénska testaments-londen sjelfva kapitalet utan endast do influtna ränte-medlen och den vid årets slut befintliga kontanta behållningen; och uti de andra räkningarne redovisas ej, jemte räntemedJen, öfriga tillgångar i årsanslag m. m. samt de deraf bestridda utgifter.
Revisorerne anse derföre nödigt, att, för vinnande af lätt öfversigt af dessa kassors och fonders ställning, särskilda hufvudräkningar för dem årligen uppgöras, och hafva emellertid, för revisionsåren, låtit upprätta sådana omslut enligt följande tabeller:
NorensEia TesSamewls-fotstlen, Debet.
Tillgångar år 1852. 10,990: 27. 2. år 1853. 11,130: 27. 2.
Räntemedsl Inkomst: 500: 500: — .— Summa 11,490: 27. 2. 11,630: 27. 2.
Kadett-underhåll.
. Utgift: 360: — — 720:
— Balans till påföljande år:
Kontant behållning 1,130: 27. 2. 10,000: 910: 27. 2.
Utlånt kapital . . . . 10,000: — S:r 11,130: 27. 2. 10,910: 27. 2.
Summa 11,490: 27. 2. 11*630: 27. 2. fl. Mansli-styrclsens Mfsml-hnssa. t Debet.
Balans från föregående dr:
Tillsänear år 1852. 9,992: 28. — 405: år 1853. 10,048: 40. 405: — Räntemedel . . . .
Summa 10,397: 28. — 10,453: 40. — — 40 — Credit.
Utgift:
Inlösen af utgifna arbeten 300: — — — — — Gratifikation 48: 36. — 48: 36. — S:r 348: 36. — 48: 36.
Kontant behållning 925: 4. — 1,281: 16.
— Utlånt kapital 9,000: — — 9,000: — — Obetald ränta 123: 36. — 123: 36. — S:r 10,048: 40. — 10,405: 4. — Summa 10,397: 28. — 10,453: 40.
— Fonden för blesserade Öfver- och Fnder-officertire DebeL år 1852. år 1853.
Tillgångar innestående hos Stats-verket .... 16,055: 19. 4. 16,004: 7. 4.
Ärs-anslaget 5,000: — — 5,000: — — Räntemedel 680: — — 675: 9. 4.
S:r 5,680: — — 5,675: 9. 4.
Summa 21,735: 19. 4. 21,679: 16. 8.
Anordning af års-anslaget , 4,236: 4. — 4,334: 37. 4.
Anordning af reservationerna 1,495: 8. — 1,301: 20. — S:r 5,731: 12. — 5,636: 9. 4.
Balans till påföljande år:
Kontant behållning
Utlånta medel, kapital 15,000: 15,000: - . 685: 46. 8. 724: 19.
4. obetald ränta 318: 8. 8. 318: 36. — 15,318: 8. 8. 15,318: 36. — S:r 16,004: 7. 4. 16,043: 7. 4.
Fonden för Foppmarks Ecklesiastihverk.
Bebet. ioko år 1853. 25,148: 47. 6. år 1852.
Tillgångar, innestående hos Stats-verket 25,122: 17. 1 - 41 Inkomst: Ars-anslaget Räntemedel Kollektmedel . 7,600: 1,035: 651: 17. 1. 7,600: — 1,035: — 630: 22. 1.
S:r 9,286: 17. 1. 9,265: 22. 1.
Summa 34,408: 34. 2. 34,414: 21. 7. Credit.
Anordning af års-anslaget dito af reservationerna 7,600: 1,659: 34. 8. 7,600: — 2,511: 34. 8.
S:r 9,259: 34. 8. 10,111: 34. 8.
Utlånta medel, kapital 23,000: 23,000: obetald ränta 350: 36. — 350: 36. — 1,798: 23,350: 11. 36. 6. 951: 46. 23,350: 36. 11.
S:r 25,148: 47. 6. 24,302: 34. 11.