Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Justering inför båda Utskotten gemensamt af de föreskrifter, som skola gälla för Rikets Ständers båda Penninge-Verk.
Angående att publiqne Auctoriteter, som å Kronans vägnar afsluta Contract med Enskilde, ej må vid tvist deröfver döma; Om förlupen Makas rätt att i nytt Giftermål ingå. 394 Den 11 -April.
Om bestämd förklaring angående hvad till Politie-mål hörer; Angående Sjölagens öfverseende; Om Jordägares företrädes-rätt lill Brukares lösa Egendom; Angående frågan om ändringar i nu stadgade R ä ttegå n gs-Or d n ing; Rörande förslaget om Polisens ställande under Kongl. Hof-Rättens granskning.
Om förslag till förändring af så väl Enskiftes-Författningarne; som af Förordningen om Stängsel-skyldigheten; samt Oeconomice-Utskoltets :
Angående förändring i mätningssättet af Säd och Halm.
Af den 8 dennes } innehållande alt Borgare-Ståndet : i:o Aterremitteradt, Lag- samt Oeconomice-Utskottens Betänkande, rörande rättighet att uppföra och begagna Husbehofs-Vatlenoch Väder-, Mjöl- och Såg-Qvarnar; Den 11 April. 395 2:0 Bifallit, Las,- och Oeconomice-Utskottens Betänkanden: Angående Jordägares rätt hos Landtbo, samt Rättegångssättet vid utsökniug deraf; Rörande frågan om rätta delningsgrunden vid Enskiften af Hemman i Blekinge Län; och I anledning af väckt fråga om upphäfvande af förbud mot Landsköp. 3:o Instämt i Högvördige Preste-Slåndets beslut, angående anmodan till Riksens Ständers samtelige Utskott, att till förekommande af Riksdagens förlängande, iakttaga, att de vidlyftiga Utlåtanden, hvilkas tryckning kunde fordra en längre tid, må varda skrifteligen inlemnade till Riks-Ståndens granskning. /po Antagit, Constitutions-Utskottels föreslagne tillägg i 9 och 107 §§.
RegeringsFormen samt 29 och 57 §§. Riksdags-Ordningen.
Frän Hedervärda Bonde-Ståndet:
Af den 4 dennes, med underrättelse att Ståndet: i:o Godkänt de af Constitutions-Utskottet föreslagne tillägg i 9 och 107 §§.
RegeringsFormen samt 57 §.
Riksdags-Ordningen; I 896 Den ii April. 2:0 Förenat sig uti Högvördige PresteStåndets meddeldte beslut, angående dels anmodan till Stats-Utskottet att inkomma med Förslag, i afseende på redovisningen af StatsVerkets förskott till tryckning af RiksStåndens Protocoll vid denna och kommande Riksdagar, samt dels användandet af de utaf 1815 års Bihang till Riks-Ståndens Protocoll öfverblefne Exemplar; 2:0 Bifallit Oeconomice-Utskottets Betänkanden, angående:
Spannmåls- och Victualie-Handelns på Landet beläggande med enahanda Utskylder, som dessa Handels-Näringar i Städerne åtfölja.
Förbud emot Krämares kringstrykande; Möjlighets beredande för innehafvare af Boställs-jord, att låta försäkra Äbyggnaden i Allmänna Brandförsäkrings-Verket; Jemkning uti BåtsmansRoteringen i Halland.
Medels vidtagande till Liixens hämmande och Inländske Fabriquernes upphjelpande; Landtbruks-Academien, dess CentralYerkstad, m. m.
Fortfarande af det mot Utländska Öfverflöds-varor utfärdade förbud; samt Den 11 April. 397 Yrkad högre Tull-afgift för BoktryckeriStilar. 4:o Gillat Stats-Utskottets Utlåtande, angående väckt fråga, om de till Flyinge och Dahlby Kungsgårdar utgjorde
Dagsverksskyldigheters upphörande. 5:o Bifallit Stats-Utskottets Betänkanden, angående:
Dahlby och Flyinge Kungsgårdars och Stuteri-Inrättnings Stat; Föreslagen Aflönings-Stat för Ulricsdahls Kongl. Lustslott; Bokhållaren Carlsunds ansökning om utbekommande af Mantalsskrifnings-Provision; och Begrafningshjelp efter Secreteraren Morin. 6:0 Instämt i HögvÖrdige Preste-Ståndets förbehåll, i afseende på Expeditions-TJtskottets gillade Förslag, att Utskottets Betänkanden, icke skrifne utan genom tryckta ark af Bihanget skulle Riks-Stånden meddelas. '7:0 Remitterat lill Stats-Utskottet, Expeditions-Utskottets Memorial, om förvaringsrum för öfverblifvande Exemplar af Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll; samt 8:0
Instämt i Borgare-Ståndets beslut an - 393 Den 11 April. gående en underdånig anhållan hos Kongl. Majrt, att Landshöfdingarne må genom Circulaire förständiga Krono-Fogdarne i hvarje Län, att de äro berättigade, i och för sådana Privata Utsöknings-förrättningar, som af dem på eget ansvar verkställas, åtnjuta biträde af Länsoch Fjerdingsman inom Fögderiet.
Upplästes till Justering och godkändes Expeditions - Utskottets Förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t, angående beslutne ändringar i Grundlagarne.
Vid förnyad föredragning af Lag-Utskottets under N:o 72 afgifne samt den 8 dennes på bordet lagde Betänkande, öfver väckt fråga om förändring uti det nu stadgade sätt för uppenbar Kyrkoplikts verkställande; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att samma Betänkande gilla, med antagande af det deruti föreslagne irsta Alternativ, eller att Absolutionen icke må tillbakahållas blott af det skäl, att den till Kyrkoplikt dömde personens begrepp i Salighets-Läran befinnes vara inskränkte.
Sedan Herr Grefven och LandtMarskalken
Ben 11 April.
399 härefter uppkommit samt emottagit kluhhan af Grefve Lewenhaupt, företogs till pröfning
BevillningsUtskottets under N:o 7 afgifne samt den 8 dennes på Bordet lagde Betänkande, om en förnyad Chartae-Sigillatas-Förordning.
Om jag icke bedrager mig är genom Författningar påbudit, att en Charta, hvarmed en handling belägges, skall genomdragas och med Sigill förses; men om detta Sigill sättes å Chartans Stämpel och dervid skulle hända att lacket någon stund finge hrinna, skulle derigenom Stämpeln förloras, så att man sedermera ej kunde urskilja Valeuren af den till biläggning nyttjade Chartan; jag hemställer således att det måtte blifva förbudit alt påsätta Sigillet å sjelfva Stämpeln och anhåller på sådan grund om återremiss af Utskottets Betänkande.
Grefve Kalling, Pehr, yttrade, att enär nu Riksdagen nalkades till slut, det icke vore lämpeligt att för mindre betydelige anmärkningar besluta återremisser; af hvilken anledning
Grefven för sin del tillstyrkte bifall af BevillningsUtskottets Betänkande.
Utan anmärkning vid Högloflige BevillningsUtskottets Betänkande, rörande stämplade Pappers-afgiften, får jag härvid blott erhindra: att då den i 24 §. af nu gällande
För - 400 Den 11 April. ordning derom, hvarmed den nu föreslagne, alldeles är öfverensstämmande, gifne föreskrift till undantag af Stämpel-afgift i mål, som hafva afseende på allmänna Onera, saknat mera allmänt behörig tillämpning och i sådana mål, af icke tvetydig beskaffenhet, flere Utslag skulle kunna företes, som på Charta skrifne, ej mindre ifrån de högre Instantier, än Konungens Befallningshafvande och Domstolar emanerat, men, i hvilka fall, ingen ansvarighet är för Vederbörande föreskrifven; så får jag vördsammeligen föreslå, att, så vida icke denna, som många andra föreskrifter, skall genom saknad efterlefnad, äfven hädanefter blifva en död bokstaf, någon sådan ansvars-föi bindelse för Vederbörande, till iakttagande häraf måtte stadgas, som säkert bereder Författningens efterlefnad, och anhåller alt denna anmärkning måtte få åtfölja Betänkandet om det lill Utskottet återremitteras, eller i annat fall, till Utskottets uppmärksamhet serskilt öfverlemnas.
Då, uppå Herr Gref vens och LandtMar skalkens hemställan, huruvida Ridderskapet och Adeln ansåg BevillningsUtskottets Betänkande böra, i anledning af de dervid gjorde Anmärkningar, till Utskottet återremitteras, ropades Nej: föreslog Herr Grefven och LandtMar shalken att Betänkandet måtte gillas, hvilket bifölls.
Föredrogs å nyo BevillningsUtskottets un - Den 11 April. 40I under N:o 8 afgifne saint den 8 dennes på bordet lagde Betänkande, i anledning af väckt fråga, dels otn inrättande af en tätare Postgång emellan Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i alla Län, dels om ett vidsträcktare begagnande af Post-inrättningen i allmänhet.
Grefve Gyllenborg, Johan Henning, hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplästes, så lydande:
Utan anspråk på brytning i Utskottets negativa behandlingssätt, tror jag mig likväl böra framställa det mindre Lag-enliga, som i Utskottets Betänkande sig företer, då Utskottet väl medgifver nyttan af föreslagen Postgång tvenne gånger i veckan, emellan Landshöfdinge-Residencerne, men blott i afseende på kostnaden detsamma afstyrker.
Det vill mig synas, att
Utskotten bordt stadna vid yttrandet af den medgifna nyttan, samt uppdraga åt Stats-Utskottet att sig utlåta öfver behofven för en vidsträcktare Post-Inrättning, men då Utskottet ansett sig tillhöra att utöfver förenämnde gräns sträcka dess åtgärd, hade Utskottet icke saknat anledning i min Motion, att pröfva, huruvida Post-Inrättningen i flere anmärkte smärre Städer, böra äga uteslutande rätt, att på Statens bekostnad underhållas, samt om icke, med iakttagande af hushålls-principen, det varit mera rättvist och mera allmänt nyttigt, att sådana kostnader blifvit öfRicid. 0. Ad.
I Afd. 5i, 5a. 402 Ben 11 April. verflyttade lill den föreslagne dubbla Postgången emellan Landshöfdinge-Residence-Städerne, så vida icke, som jag likväl förmodar, den nya Inrättningen kunnat verkställas utan någon rubbning i den nu varande.
I öfrigt får jag vördsammeligen hemställa, huruvida Utskottet iakttagit en noggrann rättvisa, då det afslagit det yrkande, att till Konungens Befallningshafvande borde med KronoPosten ifrån KronoBetjente få öfversändas de förklaringar och yttranden, som i följd af allmänna förbindelser kunde LänsInnevånarne alfordras.
Huru ofta händer icke att för den minsta föregifne ofta ogrundade tillvitelse för försummelse i Skjutsning eller andra åliggande skyldigheter, att kallelse ifrån Landshöfdingen utgår till inställelse eller förklaring inom få dagar, då nödvändigheten att i sådant afseende göra en resa af stundom 16 eller 18 mil fram och tillbakas, bereder för den inkallade en större kostnad, utan all ersättning än hvartill sjelfva plikten för en försummelse om den ock varit verkelig, kunnat uppgå.
För min del skulle jag önska att Betänkandet med dessa anmärkningar måtte återremitteras, sorn jag till Ilögloflige Ridderskapets och Adelns bepröfvande öfverlemnar.
Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg BevillningsUtskottels Betänkande, böra i anledning af Grefve Gyllenborgs dervid gjorde anmärkningar till Utskottet återförvisas.
Den 11 April. 403 Hvarefter Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde Proposition till bifall å Betänkandet; hvilken Proposition med Ja besvarades.
Föredrogos å nyo oell gillades följande från BevillningsUtskottet inkorene samt den 8 dennes på bordet lagde Betänkanden: 1:0 Under N:o 4 angående anslag af BevillningsMedlen lill understöd för KronoUppbördsVerket i Stockholm. 2:0 Under N:o 5 i fråga om UppbördsBetjeningens aflönande i Götheborg och öfrige Städer utom Stockholm. 3:o Under N:o 9, i anledning af väckt fråga att all serskild Bevillning för Gästgifveriet så väl å landet som i Städerne, der värkeligt Skjutsombyte finnes, måtte upphöra. 4:o Under N:o 10 angående personers Skattskrifning vid Bruken såsom arbetare.
Föredrogs till pröfning
Stats- och LagUtskottens under N:o i3i afgifne samt den 7 dennes på bordet lagde Betänkande, i anledning af väckte Motioner, om Löne-förbättring för Häradshöfdingarne.
Herr von Hauswolff, Carl Gustaf Reinhold: 404 Den 11 April.
Om jag icke sjelf beklädde ett sådant Embete, hvarom nu är fråga, skulle jag vara vidlyftig i mina anmärkningar emot Utskottens Betänkande; men då jag nu sjelf innehar ett dylikt
Embete och jag ej vill blottställa mig för tillvitelse att ledas af egennytta, så öfverlemnar jag till Riksens Ständers visa bepröfvande, att afgöra om någon förbättring i dessa Embetsmäns Lönevilkor kan äga rum.
I anledning af det utaf StatsUtskottet åberopade skäl, att en del Häradshöfdingar hafva Boställen, får jag erindra att ett Hemman af 4 eller på sin höjd i Mantal med vanliga Onera och deribland Rotering och hvilket skall skötas af Tjenstefolk, icke lemnar någon Löneinkomst, utan är snarare endast en tillflyktsort.
Hvad åter angår den Expeditions-lösen Häradshöfdingarne är tillagd och som utgör 6 sk. för hvarje ark, hvaremot 3:ne ark måste skrifvas, så kan väl ingen anse dessa Löningsvilkor vara afundsvärde.
När dertill kommer att Häradshöfdingarne äro de ende Civile Embetsman, som icke bestås Skrifvarhjelp och de fläste äro nödsakade att till sitt biträde hafva 3:ne Skrifvare; så tror jag att om allt detta hos StatsUtskottet kommit i öfvervägande StatsUtskottets yttrande bordt blifva mera i. enlighet med LagUtskottets Utlåtande.
Jag öfverlemnar likväl till Ridderskapet och Adeln att bedömma om Statsverket med - Den 11 April.
40g gifver att någon Löneförbättring kan Iläradsböfdingarne tilJgodokomma.
Herr Grefven och Landt Mar skalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade bifalla StatsUtskottets i frågan om Löneförbättring meddeldte yttrande samt gilla LagUtskottets hemställan, att Riksens Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla det Vederbörande kunde om rätta förståndet af Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse lill Dess och Rikets HofRätter af den 16 Augusti i8r5 underrättas.
Företogs till pröfning Allmänna Besvärsoch OeconomioeUtskottels under den N:o 77 afgifne samt den 7 dennes på bordet lagde Betänkande, rörande ändring af Tjeustehjons flyttningstid.
Herr Oxehufvudj
Boj bade inlemnat ett Memorial, hvilket upplästes, så lydande:
Med anledning af Riksens Höglofl.
Ständers OeconomiasUtskotts Betänkande, rörande den af mig föreslagne granskning och förbättring af i8o5 års LegoStadga; så får jag härmedelst vid detsamma vördsammast göra följande anmärkningar. 1:0
Uti ingressen förekommer den menin - 406
Den ii April. gen, ”att Kongl. Maj:t blifvit öfvertygad derom, att Lagstiftarens afsigter i denna väg, icke till fullo kunna uppnå sitt syftemål, och aldrig verka en afsedd påföljd, i anseende till Tjenstehjonens seder, trohet, flit och skicklighet, så framt icke Lagens påbud tidigt inskärpes och flitigt åtföljes af Föräldrars, Husbönders och Lärares trägna, allvarliga och nitiska bemödande alt så förbättra och odla den uppväxande Ungdomens seder och förstånd, att lydnad och ordning icke måga anses för en plåga.”
I följe häraf, har jag föreslagit att Läraren bör vid årliga Husförhören uppläsa LegoStadgan och vederbörligen erhindra den uppväxande Ungdomen om dess noggranna efterlefnad vid Tjensters antagande. 2:0 Alt Citationer af andra Kongl. Förordningar och allmänna Lagen böra uteslutas; äfvensom alla hänvisningar lill andra §§. i sjelfva Stadgan; emedan Allmänheten i brist af LagBok och Lagsamling icke förstår LegoStadgan, hvilken i möjligaste måtto bör vara tydelig, kort och bestämd, på det icke fel genom okunnighet, må förefalla. 3:o
Den uti 3 §. af 11 Art. nämnde husagan utsträckes ofta för vida, och torde förtjena att närmare bestämmas, och bestraffningar med Löneafdrag på en eller flere månader införas.
Det i samma §. förekommande Förordnande, att å landel bör hos Kronofogden eller Länsman, anmälan göras, då antingen missämja uppkommer eller Husbonden för Tjen - Den 11 April.
407 stelijonets sturskhet eller otrohet vill det från sig skilja; men då dessa Embetsman dels kunna bo aflägse, dels merendels äro öfverhopade med Embetsgöromål af vigtigare beskaffenhet, så kunde ändamålet lika väl befordras om dylika tvister afgjordes uti en Nämndemans och en god mans närvaro, hvilket medförde mindre kostnad och skyndsammare Expedition.
Vid 4 §. samma Art. borde tilläggas, att Tjenstehjon ieke må betinga sig eller affordra dageligt Bränvin; vid förlust af tre månaders
Lön, utan må det ankomma på Husbondens godtfinnande, att efter råd och lägenhet tilldela sina Tjenare denna förderfveliga dryck. 4:o Emedan de fläste Eldsvådor uppkommer genom Tjenstehjon^ vårdslöshet med Eld; så tror jag att bestraffningen derföre borde skärpas och närmare bestämmas än uti 9 §. 11 Art., hvarest blott hänvises till ByggningaBalkens 24 Gap., hvilket få Drängar och ännu mindre antal Pigor känner, förrän de blifva för Domstolen framdragne, att till ansvar stånda för det de, medelst Eldens vårdslösa behandling, gjort sitt Husbondefolk husville; och ofta förspillt många Familjers timmeliga välfärd.
— Denna ändring må ock gälla vid föregående 8:de §. 5:o Den 12 §, 2 Art. borde förenas med den 4 §• samma Art. 6:0
Sedan den oseden nu inrotat sig på Landet, att redan vid Påsktiden de bästa Tjeft - 408 Ben 11 April. stell jonen vidtalas att af andra Husbönder taga Städsel, hvarigenom oftast händer alt Tjenstehjonet, som alltid förmodar sig på annat ställe erhålla bättre Tjenst, merendels med olust och missnöje, hela Sommaren, förrättar de angelägnaste arbeten, och anser dem svåra; hvaremot
Husbonden med förtrytelse och harm öfver sin grannes ofog, att hafva fråntagit honom ett dugtigt och godt Tjenstehjon, med kallsinnighet anser den Tjenaren, som han vet vara ledsen vid sin tjenst, och arnar adlytta; — deraf följer ömsesidig ovilja, sista halfva året, eller oek finnér Husbonden sig föranlåten, att med Löneförhöjning eller dylikt, söka obligera ett beskedligt Tjenstehjon att qvärblifva; och återbära den olagligt tagna Städjan, hvarigenom missämja och oredor alltid förefalla; alltså får jag vid VI Art. i och \ §§. föreslå den förändring: att Husbondens Städja, till de i hans tjenst varande Tjenare, må efter Midsommar först utgifvas, och gällande blifva; samt att Husbonden ålägges att den 10 Augusti lemna behörig Orlofssedel till dc Tjenstehjon, hvilka icke uti dess tjenst qvarblifva, vid ett vite al ioR:dr, om han sådant uraktlåter; hvarefter Tjenstehjonen må äga frihet att Laga Städsel taga, __ och att det olagliga Stadslandet, måtte med högre böter förekommas; samt blifva angifvarens ensak.
Det Tjenstehjon, som sig olagligt städja later, borde åläggas att uti sin tjenst qvarblifva påföljande året, derest Husbonden det åstundar.
— Vid samma bot må ingen Tjenstedräng, före Larsmasso, Lega till Krigstjenst taga, och tjena alltid i thy fall qvar Den 11 April. 409 till laga Flyttningstid. 1, 2 och 3 §§. i VII Art. samt 7 §. i VIII Art. böra således i anledning häraf förändras. 7:0 Vid 3 §. af IX Art. torde den förändring anses nödig, att TjenstehjonsStadgan uti mindre Format bör utgifvas, och likasom Almanackorna emot lindrigaste pris, Allmänheten tillhandahållas.
— Samt som sagt är, uti Husförhören kunnoggöras.
Sluteligen anhåller jag vördsammast att Betänkandet, jemte dessa anmärkningar måtte blifva till LagUtskottets åtgärd remitterat samt med de öfrige RiksStånden Communicerat; hvaröfver jag utbeder Högvälborne Herr Grefvens och LandtMarskalkens Proposition.
Uppå derom af Herr Grefven och LandtMarskalken framställd Proposition, blef OeconomiaeUtskottets Betänkande af Ridderskapet och Adeln gilladt, samt Herr Oxehufvuds Memorial till Lagutskottet remitteradt.
Föredrogs å nyo StatsUtskottets under N:o i3a afgifne, och den 7 dennes på bordet lagde Yttrande öfver gjorde anmärkningar vid dess Utlåtande, angående Arfvoden och Tractamenten för RiksStåndens och deras Utskotts Secreterare, Cancelliet’ och Vaktbetjening.
Grefve Posse> ClaiiSj Fredric:
Då jag liar 410 Den 11 April. anledning förmoda,, det de af Ståndet, hvilka såsom Ledamöter i StatsUtskottet öfvervarit denna fråga, af delicatesse icke velat tillstyrka att RiddarhusFiscalen må af StatsMedlen erhålla Dagtractamente under Riksdagen, och jag har hört alt BondeStåndet redan skall bifallit att berörde Tractamente äfven för RiddarhusFiscalen må af RiksdagsMedlen utgå; så får jag hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln skulle linna lämpeligt att med pröfningen af detta ärende finge anstå intilldess de öfrige RiksStånden deruti fattat deras beslut, samt att Betänkandet således måtte till nästa Plenum få hvila på bordet.
Som flere Herrar Ledamöter hördes instämma uti Grefve Posses berörde anhållan, blef densamma af Ridderskapet och Adeln bifallen.
Till pröfning företogs StatsUtskottets under N:o 135 afgifne, samt den 8 dennes på bordet lagde Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid dess Yttrande, angående indragning af TalemänsTafflarne.
För min del kan jag icke instämma i StatsUtskottets tillstyrkande, emedan jag icke anser det vara passande att Herrar Taleman, som äro Chefer för Rikets Representativa Corpser, icke skulle sältas i tillfälle att gifva Måltider ät sa väl Riks - / Den ii April. 411 Ståndens Ledamöter som Rikets högre Embetsman.
Dessutom tycker jag mig finna en motsägelse deruti, att StatsUtskotlet tillstyrkt att TalemänsTafflarne skulle indragas, men StåndsKlubbarne likafullt fortfara, samt de i och för Talmännens representation nödige utgifter af Riksdagskostnaderne bestridas.
Jag anhåller således om Proposition på afslag af StatsUtskottets ifrågavarande Utlåtande.
Flere hördes yrka Proposition i enlighet med Friherre Cederströms Yttrande.
Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde Proposition till Bifall å Betänkandet.
Hvarefter Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade afslå Betänkandet.
Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den 6 dennes afgifne, samt den 7 i samma månad på bordet lagde Memorial med anmälan, att i frågan om aflidne RegeringsRådet von Schewens Arfvingars fordran 2 Stånd bifallit, men nrne åter afslagit ifrågavarande fordran; fann Ridderskapet och Adeln att berörde fråga vid sådant förhållande borde till 412 Den 11 4pr il. det Förstärkta StatsUtskottets åtgärd öfverlemnas.
Utdrag af Protocollet, hållit hos Högloflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, förmiddagen, den ii April 1818. S. D. Vid föredragning af Högvördiga Preste-Ståndets och Vällofl. Borgare-Ståndets ProtocollsUtdrag af den 7 dennes, innehållande, att sedan Kongl. Maj:t, mecl tillkännagifvande att dess Krönings- och HyllningsCeremonier blifvit utsatte till första dagarne af nästkommande Maji månad, och att således denna Riksdag, ehuru lagligen tilländalupen den 6 i denne månad komme att fortfara intilldess nämnde Ceremonier ägt rum, tillika i Nåder täckts förklara, att Kongl. Majrts lifliga omsorg för Folkets trefnad och val gåfve Hans Maj:t rättigh et, både att hoppas och att begära det Riksens Ständer under den ännu återstående Riksdagstiden må fortsätta deras öfverläggningar med det nit, det lugn och den skyndsamhet, som Allmänna Ärenderne så väsendteligen kräfva, bemälde RiksSlånd beslutit att samtelige Riksens Ständers Utskott borde till behörigt iagttagande af Kongl. Majrts sålunda yttrade
Nådiga önskan meddelas samma Skrifvelses innehåll; fann Ridderskapet och Den 11 April. 413 Adeln för godt att, äfven för sin del, uti enahanda beslut instämma.
S. D. I anledning af derom vacht Motion, beslöt Högloflige Ridderskapet och Adeln gifva ConstitutionsUtskottet tillkänna Ridderskapets och Adelns önskan, det måtte ConstitutionsUtskottet låta till trycket befordra så väl de i ConstitutionsUtskottet hällne Protocoll sorn Handliugarne uti det till Utskottet remitterade Anmärkningsmål mot StatsRådet samt Konungens Rådgifvare i Commandomål för Flottorne, i afseende på de till Befälhafvarne för en i Nåder anbefalld KustbevakningsExpedition den 8 April 1817, utfärdade Ordres.
Vid föredragning af ConstitutionsUtskottets den 2 och 3 dennes afgifne 2:ne Memorial, det ena angående General Adjutanten för Flottorne Herr Friherre Rudolph Cederströms ställande under tilltal inför RiksRätt, samt det andra, i anledning af gjorde anmärkningar mot GeneralÅdjutanten för FJottorne, och Föredragande för KrigsÄrenderne; fann Högloflige Ridderskapet och Adeln, att berörde tvenne Memovial borde läggas till Handlingarne.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Con-, stitutionsUtskottets den 26 sistledne Martii afgifne, samt den 7 dennes på bordet lagde Memorial.
, innehållande ett föreslaget tillägg i §.
Riksdagsordningen; blef berörde Förslag I 414 Den 11 April. till den kraft och verkan 56 §.
RegeringsFormen stadgar, af Ridderskapet och Adeln godkänd.
Vid förnyad föredragning af ConstitutionsUtskottets den 26 sistledne Martii afgifne, samt den 7 dennes p° bordel lagde 2:ne Memorial, innefattande föreslagne tillägg uti 9 och 107 §§.
RegeringsFormen samt 29 §. i Riksdagsordningen, blefvo berörde Memorial, i anledning af dervid gjorde anmärkningar, till Constitutions - Utskottet återremitterade.
Föredrogos å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne,samt den 7 och 8 dennes på bordet lagde Betänkanden: 1:0 Från Stats- och LagUtskotten, under N:o i3o, angående Herr J.
D. von Engeströms Memorial, om årliga Lagsamlingar. 2:0 Från StatsUtskottet, under N:o 134, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, om Medels anslående till bestridande af Kostnaderne vid Hans Maj:ts Kröning.