Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 148 framstälda förslag till reglering af lönerne för Professorerne vid Upsala Universitet, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, bifalles StatsUtskis berörde förslag, med den förändring att lönerne för Professorerne vid de verldsliga fakulteterne jemte Bibliothekarien och Riintmästaren bestämmas till 4,500 Rdr Kmt. Sedan härefter Hr Gr. o. Landtm., som befann sig illamående, hade bortgått och Ordf:de-platsen blifvit intagen af främste närvrde ledamoten Fullmäktigen för Grefliga ätten N.-o 8 Oxenstjerna af Korsholm, Erih. Åkerhjelm, Johan Carl, företogs voteringen och vid dess slut befunnos rösterne hafva utfallit som föijer:
Den 20 November f. m. 511 Ja — 22, Nej — 32.
Hr Frih. o. Ordf:dens härefter i afs:de på den del af förevule punkt, som angick lönerne för Adjunkterne, framstälda propos. till bifall å Utsk:s förslag, besvarades med starka Nej, blandade med Ja; hvarpå Hr Frih. o.
Ordf:den hemställde om R. o. Ad:n, på sätt Ii Exc.
Sparre yrkat, behagade bestämma lönerne för de 8 äldste Adjunkterne till 2,500 ltdr, och endast för de yngre till 2,000 Rdr ltmt, samt sedan denna propos. blifvit besvarad med starka
Ja jemte åtskilige Nej, förklarade det han ansåg
Beträffande sedermera det uti förev:de punkt omförmälda förslags-anslaget, framstäldes propos. först till bifall å Utsk:s förslag, hvarvid ropades starka Nej, blandade med Ja, och sedan till bifall å H.
Sparres yrkande att detta anslag måtte bestämmas till 30,0 00 Edr Ernt, hvarvid svaren utföllo med starka
Ordfulen förklarade att han funnit den sednare propos:n besvarad med öfvervägande Ja.
Den sedermera framstälda propos:n till bifall å förev:de punkt i öfriga utan anmärkning lemnade delar, blef med Ja besvarad.
22:dra punkten, ang:de anslag lill löne-förbätlring för 3 Professorer och 13 Adjunkter vid Lunds Vniversilet.
I enlighet med E, o. Ad:ns nyss fattade beslut anhåller jag, att lönerne till hvardera af de 3 Professorerne måtte bestämmas till 4,500 Edr, och att hvardera af de 8 äldste Adjunkterne mätte erhålla i lön 2,500 Edr, samt att punkten i öfrigt bifalles.
Den först till bifall å denna punkt framstälda proposm besvarades med Nej jemte ett eller annat Ja; hvarefter R. o. Ad:n, på sätt H.
Sparre yrkat, bestämde lönerne för ifrågav:de 3 Professorer till 4,500 Edr, samt för de 8 äldste Adjunkterne till 2,500 Rdr och endast för de yngre till 2,000 Edr, samt i följd deraf den ifrågav:de anslagssumman förhöjdes till 20,200 Edr allt Ernt. 23:dje punkten, ang:de löneförhöjning för Bibliothekarien och vice Bibliothekarien vid Lunds Universitet.
Härvid förekom först och bifölls Utsk:s tillstyrkande rörande lönen för Bibliothekarien.
Då sedermera förekom Utsk:s hemställan angående lönen för vice Bibliothekarien, yttrade Hr Cederschiöld:
I fråga om Utsk:s motiver, vill jag göra några anmärka-.
Utsk, har nemligen sagt, att Biblioteket i Lund är af mindre omfattning än i Upsala.
Jag, som vistats vid båda Akademierne, måste helt och hållet bestrida denna motivering.
512 Den 20 November f. m.
I Upsala är väl bibliotheket vida större än i Lund, men i Upsala var åtminstone fordom förhållandet, att bibliotheket der af den akademiska ungdomen nästan alldeles icke anlitades, då i Lund deremot ett alldeles motsatt förhållande ägde rum; och bibliothekets sal 2:ne dagar i veckan var nära nog full af lånsökande studenter.
Och härigenom måste äfven arbetet för tjenstemännen vid bibliotheket i Lund blifva vida mera betungande än för dem i Upsala.
Då jag har anledn. förmoda, att det af mig upgifna förhållande ännu qvarstår, tycker jag, att Utsk. skäligen kunnat för vice Bibliothekarien i Lund tillstyrka samma förhöjning, som hans medbroder i Upsala undfått, men om ingen förenar sig med mig i anhållan derom, vill jag icke påyrka propos. i detta afseende.
Utsk:s ifrågav:de hemställan blef, uppå härefter framstäld propos., bifallen.
24:de punkten, ang:de anslag lill uprällande af en ny lärostol inom Medicinska fakulteten.
Under anhållan om bifall till Utsk:s förslag i afs:de på inrättandet af ifrågav:de lärostat, hemställer jag, att E. och Adin i enlighet med dess nyss fattade beslut ville bestämma lönen till 4,500 Edr, så att 3,000 Edr utgör lön och 1,500 Edr löneförhöjning.
Efter först till bifall å denna punkt framstäld propos., som besvarades med Nej, bifölls Utsk:s tillstyrkande, med den deri af H.
Sparre yrkade förändring, att anslags-beloppet bestämdes till 4,500 Edr Ernt, att i staten upföras med 3,000 Edr såsom lön samt 1,500 Edr såsom tillökning. 25:te punkten, ang de anslag lill inrättande af en ny Profession vid hvarldera Universitet i Nordiska språken.
Då jag väckte ifrågav:de motion, lade jag särskildt vigt derpå, att Svenska språket skulle blifva bearbetadt.
Hittills har Svenska språkets grammatika blifvit ganska litet bearbetad, så att man i tvetydiga fall saknar all auktoritet till ledning för sitt omdöme.
För att i någon mån afhjelpa denna brist, föreslog jag, att vid universiteten måtte inrättas särskilda professioner uti Svenska språket.
Och ansåg jag, att sjelfva namnet på professionen borde tillkännagifva ändamålet eller Svenska språkets utarbetande och utredandet af reglorna för detsamma.
Denna benämning syntes mig lämpligare än den, som sedermera adopterades i den K. Propos:n eller den af Profession i Fornnordiska språk.
Men som för grundlig kännedom af modersmålet fordras äfven studium af dessa språk, från hvilka vårt nuv:de modersmål härleder sig, tror jag att det af mig åsyftade mål äfven genom det nu tillstyrkta sätt skall i viss mån vinnas, jag vill således icke motsätta mig den af K.
M. antagna benämning, utan anhåller, att E. o. Ad:n i enlighet med dess nyss fattade beslut ville för denna Profession bestämma lönen till 4,500 Edr. H.
Den 20 November f. m. H.
I så måtto instämmer jag med den siste talaren, att lönen för ifrågav:de profession måtte bestämmas sålunda, att 3,000 lvdr blifver lön, l,500.Rdr löneförhöjning, så att liela lönen blifver 4,500 Rdr Rmt.
Efter först till bifall å förev:de punkt framstäld propos., som besvarades med Nej blef Utsk:s tillstyrkande bifallet med den deri af H.
Sparre yrkade förändring, att anslags-beloppet bestämdes för hvartdera Universitetet till 4,500 Rdr eller för begge Universiteterne till 9,000 Rdr Rmt, att i staten upföras med enahanda fördelning i lön och lönetillökning, som R, o. Adin i afside på nästföregående punkt beslutat.
2G:te punkten, ang:dt anslag för ordnande vid Universiteten af undervisningen i Ny-Europeisk Lingvistik, Modern Litteratur och Estetik, samt löneförhöjning för Språklärarne vid Upsala Universitet Då härvid först förekom Utskis hemställan angide berörde profession, anförde: H.
Vördsamt anhåller jag, att R. o. Ad:n äfven här måtte bifalla Utskis förslag i fråga om inrättande af en ny profession i Ny-Europeisk Lingvistik, Modern Litteratur och Estetik, och att lönen bestämmes till 4,500 Rdr, med vanlig fördelning emellan lön och lönetillökning.
Då nu redan i Upsala tinnes en profession i Estetik, och i Lund en uti Modern Lingvistik, anhåller jag att, till undvikande af tvetydigheten, de uti tabellen N:o 5 vid Utskis Betänk förekommande benämningar måtte jemkas i enlighet med K. M:s Propos. i ämnet, emedan i annat fäll K.
M. kan komma i förlägenhet vid tillsättandet af dessa tjenste!', hvarföre mig synes lämpligare, att ordalagen i K. M:s Propos. komma att bibehållas, så att det skulle heta: »för ordnande vid Universiteterne af undervisningen i Ny-Europeisk Lingvistik, Modern Litteratur och Estetik beviljas ifrågav:de anslag.»
Jag ber den siste talaren om ursägt. att jag upträder i motsatt syfte med honom.
Jag anser nemligen tjenster icke böra inrättas med mindre än man gjort sig full reda för ändamålet med desamma.
Här har Kansleren för de båda Akademierne medgifvit, att man icke så noga vet hvad den nya Professorn skall hafva att göra.
Man har sagt, att han skall sysselsättas med den nyare Europeiska Lingvistiken.
Denna term är ny åtminstone för mig, ty med lingvistik har man hittills förstått de gamla språken, Således är benämningen ganska sväfvande.
Vill man likväl antaga, att den Moderna Lingvistiken omfattar de moderna språken, så veta vi, att vid båda universiteten redan finnas särskilda lärostolar för de sednare, hvarigenom dessa kunskapsämnen icke i brist af lärare böra ligga nere.
När man vet, att en Professor i Estetik ovilkorligen måste förvärfva sig grundlig kännedom om de moderna språken, för att kunna meddela undervisning II H. 33 lien 20 November f. m. i sitt ämne, synes mig öfverflödigt att göra ett dupplikat af en lärostol, sorn redan finnes.
Dessutom är tiden för inrättandet af denna lärarestol icke särdeles väl vald, ty penningeställningen är allt annat utom lofvande.
En af Utsk:s ledamöter liar äfven uplyst, att en icke obetydlig statsbrist upkommit, och då It. o. Adin med 500 Itdr förhöjt Professors-iönerne vid båda Akademierne, är det väl mindre lämpligt att inrätta professioner, hvilkas göromål man till beskaffenheten icke känner.
Den siste talaren har rigtigt upfattat punkten N:o .Sfi, i fråga om en ny profession i Ny-Europeisk Lingvistik etc.
Visserligen finnes vid Upsala Universitet en profession i Estetik och Modern Litteratur, men deremot finnes ingen, som till egentligt föremål har att framställa eller föredraga de moderna språken.
Då i närv:de tid de moderna språkens studium ådragit sig allt större upmärksamhet, och de vid elementar läoverken allt mera och mera börja studeras, är det äfven nödigt, att vid Universiteten finnas lärostolar för dessa språk.
I Utsk:s Betänk, omtalas visserligen, att ifrågav:de profession skall omfatta moderna språk och modern litteratur, men då punkten derjemte innehåller, att K.
M. tillkommer ordnandet af dessa ämnens föreläsning, tager jag för gifvet, att detta ordnande sker så, att den ene Professorn skall föredraga Estetik och Modern Litteratur, så vidt den står i sammanhang med den förra, och den andra Modern Lingvistik.
Under sådan förutsättning skulle jag tro, att B. o.
Ad:n bör bifalla Utsk:s förslag om inrättandet af en ny lärostol och i likhet med sitt redan fattade beslut, bestämma lönen till 4,500 Rdr.
Just den af den siste talaren lemnade upgift, att K.
M. skall göra en fördelning af de läroämnen, uti hvilka de nya Professorerne skola undervisa, utgör ytterligare skäl för mig att bestrida det af Utsk. tillstyrkta anslaget.
Det måtte väl vara klart, att, innan man inrättar ett nytt embete, man måste göra sig reda för, hvad innehafvaren deraf skall få att göra.
Då först förverkligar man hvad behofvet påkallar.
Nu åter vet man icke de nya Professorernes sysselsättning, utan endast att de skola ingripa i göromål, som tillhöra en annan redan befintlig lärarestol.
Att under sådana förhållanden inrätta nya tjenster, är ett slösande med statens medel, som alltid och i synnerhet nu bör undvikas.
Jag vidhåller min åsigt, att Professorn i Estetik bör och kan meddela undervisning i de främmande språken och jemväl examinera deruti, och att således den nya professionen är öfverflödig, och jag tror, att den kommer att bortgifvas till personer för deras egen, nini icke för vetenskapens skull.
Jag förnyar min anhållan om afsiag.
Ehuru det är föga värdt att inlåta sig i en strid med Hr Printzensköld, som alltid behåller sista ordet, vill jag likväl göra ett försök.
Jag påstår, att hvar och en, som Den 20 November f. m. följt undervisningen i Sverige, måste erkänna, att det är just i studiet af de lefvande språken vi ligga längst efter alla andra civiliserade nationer.
I)å det nu är allom bekant, att Professorn i Estetik icke löreläser moderna språk, och ieke heller kan åläggas detsamma, torde behofvet af den nya Professionen vara absolut bevisadt.
Jag bifaller Utsk:s förslag, med den af H.
Sparre yrkade förändring, att lönen bestämmes till 4,500 Rdr.
Det var i sanning en nyhet Gr.
Björnstjerna meddelade, nemi. att Svenskarne äro långt efter alla andra civiliserade nationer i kännedomen om utländska språk.
Hitintills hafva Svenskarne eljest haft det ryktet om sig, ^tt näst Hyska nationen äga den fullständigaste kännedomen om de moderna språken, och då en utländning anländer till
Sverige behöfver han knappt känna annat språk än sitt modersmål för att kunna umgås med bildade personer, hvaremot Svenskar, som företaga utländska resor, måste känna de länders språk, som de besöka.
Således ligger bevisningen om lärostolens obehöflighet på min sida.
Jag förnyar ytterligare min anhållan om afslag å förev:de puukt.
Det kan icke annat än glädje mig att språkkunskapen är så utbildad inom KammarRätten, men jag ber den siste talaren tro att så ej är förhållandet inom det yrke jag tillhör.
Jag vädjar till här närv:de kamrater.
Då intet eller nästan intet göres hos oss för inherntande af fremmande språk, måste de officerare, hvilka önska lära sig dessa, på egen bekostnad resa utrikes.
Inom andra Europeiska arméer är förhållandet i sanning helt olika.
Jag vågar icke föreställa mig, att genom bifall till Utsk:s förslag det mål skulle upnås, som Gr.
Björnstjerna antydt.
Förmågan att obehindradt och ledigt samtala med utländningar, tror jag icke så mycket vinnes genom åhörande af föreläsningar, utan snarare genom samtal med språkmästare, R. o. Åd:n har förut afslagit motioner om inrättande af professioner i utländsk Lingvistik, och det borde således icke väcka förundran, om hos en ledamot tanken upstått derom, hurula det K.
Förslaget bör bifallas eller icke.
Vid föreg:de tillfällen har jag instämt i den åsigt, Hr Printzensköld nu uttalat, att en dylik profession icke bör inrättas; men vid detta tillfälle ämnar jag likväl begära bifall till Utsk:s hemställan.
Man har nemi. nu tagit saken mera grundligt och omfattande, då man föreslagit, att professionen skall omfatta Ny Europeisk Lingvistik, Modern Litteratur och Estetik, och anser jag Utsk. hafva i detta hänseende förfarit på ett tillfredsställande sätt.
Ehuruväl jag således ej ser saken ur den synpunkt, som Gr.
Björnstjerna, förmodar jag anslaget böra blifva i annat afsule gagneligt; jag tillstyrker alltså Utskis förslag, dock så att lönen blir 4,500 Rdr.
Nödvändigheten eller nyttan af den utaf II.
Exc. Gr.
Sparre föreslagna förändring inser jag deremot ej; ty genom bifall till Utsk:s förlag har man förutsatt, att undervisning skall meddelas i Den 20 November f. in. de 3 läroämnena, och icke såsom t. ex.'
Hr Olivecrona förmenat, inskränkas till någon del deraf.
För de nyare språkens vetenskapliga kännedom och språkforskningens bearbetande i mångsidigare rigtningar, önskar jag bifall å det förslag, jag nyss haft äran förorda.
Mitt sednaste yttrande afsåg att få tabellen N:o 5 i öfverensstämmelse med Utsk:s förslag, så att i st. för: »till en ny profession i Ny Europeisk Lingvistik» begagnades orden: »för ordnande vid Universiteten af undervisningen i NyEuropeisk Lingvistik» etc.
Emot Utsk:s förslag i öfrigt har jag intet att anmärka.
Hr Olivecrona: Erih.
Cederström har missförstått mitt yt trande.
Jag sade nemi. att jag instämde i Utsk:3 förslag, öfvertygad, att K.
M. ordnar de särskilda läroämnena på ett fullt tillfredsställande sätt, och jag tog för afgjordt, att ändamålet med den nya professionen skulle vara att meddela språkundervisning i högre mening, för att kunna bilda lärare i moderna språken vid Elementar-läroverken.
Under förhoppning att mina ord rätt upfattas, anhåller jag om bifall till Utsk:s förslag, dock så att lönen bestämmes till 4,500 Kdr. Sedan härefter Hr Frih. o.Ordf:den framställt, atti afs:de på Utsk:s ifrågav:de hemställan blifvit yrkadt dels bifall med den förändring, att för den nämnda nya Profession vid hvartdera Universitetet beviljades 4,500 Bdr eller tillhopa 9,000 ltdr Ernt samt beloppen fördelades i 3,000 såsom lön och 1,500 såsom lönetillökning, och med förklarande derjemte att ifrågav:de anslag i Tabellen N:o 5 bör uptagas under titel »Till en ny Profession för ordnandet vid Universiteterne i Ny-Europeisk Lingvistik, Modern Litteratur och Estetik»; dels ock af LIr Printzensköld afslag, blef propos. till bifall å Utsk:s hemställan först framstäld och besvarad med Nej; hvarefter Hr Frih. o. Ordf:den hemstälde om R. o. Ad:n, såsom H.
Sparre föreslagit, behagade bifalla Utsk:s hemställan, med den förändring, att för deri nämnda nya Profession vid hvartdera Universitetet beviljades 4,500 Kdr eller tillhopa 9,000 Kdr Kmt, samt beloppen fördelades i 3,000 Rdr såsom lön och I,500
Kdr såsom lönetillökning, och med förklarande derjemte, att ifrågav. anslag i tabellen N:o 5 bör uptagas under titel »Till en ny Profession för ordnandet vid Universiteterne i Ny Europeisk Lingvistik, Modern Litteratur och Estetik», samt efter denna propos:s besvarande med starka
Hr Pr i n tzen sk ö ld begärde votering.
Den som bifaller StatsUtsk:s i 26:te punkten af Utlåt.
N:o 148 gjorda första hemställan med den förändring, att för deri nämnda nya Profession vid hvartdera Universitetet beviljas 4,500 Kdr eller tillhopa 9,000 Kdr
Kmt, samt beloppen fördelas i 3,000 Kdr såsom lön och 1,500 Kdr såsom lönetillökning, och med Den 20 November e. ra. förklarande derjemte, att ifrågav:de anslag i Tabellen N:o 5 bör uptagas under titel »Till en ny Profession för ordnandet af undervisningen vid Universiteterne i Ny-Europeisk Lingvistik, Modern Litteratur och Estetik, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, varder förenämnde hemställan af R. o. Ad. afslagen.
Vid voteris slut befunnos rösterne hafva utfallit som följer: Ja — 16, Nej — 26.
Sedermera förekom och bifölls Utsk:s i förev:de punkt gjorda hemställan ang:de löneförhöjning för språklärare vid Upsala Universitet.
Högloft. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ 3 e. m.
In fidem protocolli, Albert ilunck.
Prämste närv:de ledamoten Erih. Åkerhjelm, Johan Carl, fortfor att i Hr Gr. o. Landtnäs ställe föra ordet.
Justerades pleniprot. för den 19 sisth September f. m.
Eortsattes pröfningen af StatsUtskis Utlåt.
N:o 1-48, ang:de regleringen af utgifterne under RiksStatens Åttonde Hufvudtite).
Härvid förekommo; 27:de punkten, ang.-de anslag för åtskilliga dels äldre, dels nyligen uprättade låro-anstalter vid Upsala Universitet.
I fråga om mom. a, ang:de arfvode åt Ofver-läkaren vid Upsala CentralHospital, emot förbindelse att hålla föreläsningar och SI 8 Deri 20 November e. m. meddela klinisk undervisning rörande sinnes-sjukdomarne och deras behandling, yttrade:
Rudolf Knut:
Jag får vördsamt anhålla om bifall till det af StatsUtsk. här tillstyrkta anslag af 1,500 Kdr till den lärare vid Upsala Universitet, som meddelar undervisning i en hittills alldeles försummad gren af läkarevetenskapen, nemi.
Psychiotrien.
Upoffringen å Statens sida är i sanning ganska ringa i jemförelse med den stora vinst, som för framtiden kan påräknas derutaf, att unga läkare få tillfälle att. studera sinnessjukdomarne under en skicklig lärares handledning. l!'rugav:de morn. blef uppå härefter framstäld propos. bifallet.
De öfriga momme af denna punkt bi fö
U os utan discussion. 28:de punkten, ang:dc Professor Carlsons motion om anslag för 2:ne Adjunkts-löner vid livarldera Universitetet, som icke skulle vara fästade vid vissa läroämnen.
Exc. Hr Gr. Sparre, Gust.
Jag tager mig friheten yrka, att den framställning, som i denna punkt blifvit af StatsUtsk. afstyrkt, matte vinna R. o. Ad:s bifall.
Utsk. har sjelft erkänt vigten af det med motionen afsedda ändamål och detsammas stora betydelse för Universitetens framtid torde icke heller kunna bestlidas.
Det är med insigt häraf som PresteSt. redan beviljat tvenne extra Adjunkts-löner å 2,000 lidi- vid hvartdera af Universiteten och jag anhåller nu, att 1!. o. Ad. måtte fatta enahanda beslut.
Hr Bildt, Didrik Gillis: Utsk. har, på sätt den siste värde talaren anfört, ingalunda förbisett vigten af att i tid fästa unga män med lofvande anlag och håg för studier vid akademierna, men skälen, hvarföre Utsk. icke ansett sig kunna tillstyrka bifall till den ifrågav:de framställningen, äro dels att K. M., vid afgifvandet af förslag till reglering af UniversitetsStaterne, icke äskat de ifrågav:de extra Adjunkts-lönerne, dels och hufvudsakligast, att Utsk. med fästadt afs:de på knappheten af de tillgångar, som för närv:de finnas att disponera, icke trott sig böra tillstyrka It.
St:rs bifall till anslag, som f. n. icke äro af oafvisligt behof påkallade.
Ty, mine Hrr, tillgångarne hafva redan blifvit så hardt anlitade, att det är till att tillse, att Statsbrist-summan ej upkommer eller blifver för stor.
Nu säger man att StatsUtsk. bordt redan långt, förut tillse detta, men man förgäter härvid, att då Utsk. afgafsina föregfde förslag ang:de statsregleringen, förefanns ej någon anleda, att befara upkomsten af någon brist i Statens tillgångar, och att det är E.
St:r sjelfva, hvilka i så betydlig mån beviljat anslag utöfver Ulsk:s förslag, att, i stället för den af K.
M. beräknade behållningen af omkring 1,200,000 Kdr, en verklig brist af omkring 58,000
Hdr för det närv:de förefinnes.
För hvarje anslag, som hädanefter beviljas utöfver Utsk:s förslag, ökas naturligtvis denna Den 20 November o. m. 519 brist, och ett sådant sätt att reglera Staten torde väl ej vara lämpligt.
Jag tror, att StatsUtsk,, genom att tillstyrka de betydliga summor för undervisnings verket i allmänhet, som i detta Betänk, finnas uptagna, visat ett tillräckligt stort intresse för bildningens sak samt att en beskyllning för afvoghet eller njugghet i detta hänseende är alldeles obefogad.
Jag ber att få förena mig med H.
Jag anser de ifrågasatta Adjunkturerna vara af stor vigt, enär det ofta inträffar att utmäkte vetenskapsmän måste under åratal vänta på befordran, emedan de ende platserne vid Universiteten, som tillhöra deras vetenskap, redan äro tillsatte med yngre personer.
Det händer således icke sällan att sådana, mycket lofvande ämnen, måst af omsorg för sitt ekonomiska bestånd öfvergifva studierna, för att ehuru ogerna rigta sin håg åt ett håll, som bättre tryggade deras utkomst.
Vid sådana fall skulle de nu ifrågasatta lönerna komma att användas i vetenskapens sanna intresse.
Man har emot det nu begärda anslagets beviljande gjort samma invändning som framstäldes på f. nr, nemi. att medel dertill saknas, och man har åberopat en inom StatsUtsk. uprättad kalkyl, ir.visande att statsbrist redan förefinnes.
Jag känner ej, huruvida denna kalkyl är fullkomligt tillförlitlig, jag har hört tvifvelsmål derom framkastas, och i allt fall kan det ej annat än förefalla mig något misstänkt, att statsbrist-spöket endast främhåiles, då det är fråga om smärre poster; hvaremot
Utsk. då frågan angår större utgifter icke tyckes hysa någon särdeles betänklighet emot deras beviljande.
I anledti. af detta Utsk:s sätt att göra besparingar, skulle man kunna fatta den förmodan att Utsk. uti financerna hyllade den homöopathiska läran, en förmodan, som tyckes vinna styrka, då man erfar att Utsk., ehuru, enl. hvad dess ledamöter här upgifva, tillgångarne skola vara så otillräckliga, anslagit till ett homöopathiskt sjukhus icke mindre än 8,000 lidr årligen.
Man talar om tidens materialistiska riktning och yttrar farhågor för densammas öfvervigt.
Det vore väl då skäl att försöka sig med något ideelt, och ifrarne för det materiella framåtskridandet kan jag trösta dermed, att allt som offras på det ideella bär tusenfaldig frukt äfven i det materiella.
En enda god idé uträttar ofta vida mera än tusentals dagsverken.
Det kan ingalunda vara min mening att, på sätt StatsUtsk:s ledamöter tyckas förutsätta, så snart man förordar en emot Utsk:s förslag stridande framställning, vilja tillvita Utsk. någon njugghet eller orättvisa; utan gör jag fasthellre full rättvisa åt Utslcs bemödande att iakttaga sparsamhet, när en sådan ansetts böra iakttagas; men jag tror derjemte, att om ett anslags beviljande anses vara af stor vigt för samhällets förkofran i ett eller annat hänseende, böra samhällets medlemmar underkasta sig de upoffringar, som för ändamålets upnående erfordras.
Skulle verkligen, såsom Hr Bildt förespeglat oss, en statsbrist-summa i Pen 20 November e. m. i alla fall oundvikligen upkomma, så synes det mig desto mindre vara skäl att göra afs:de på en lägre summa, då med densammas beviljande ett stort och vigtigt ändamål kan upnås.
Motionären har på ett i min tanke ovedersägligt sätt ådagalagt den stora vigten af sitt förslag; och endast det förhållande, att Adjunkternes antal är 17 men Professorernes 26, synes mig vara värdi vår upmärksamhet, och om icke ett tillfyllestgörande skäl att jemna detta förhållande, dock en anledn. att närma sig i någon mån dertill.