Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
J\T:o 447 för R. o. Ad. föredrogs, hade en vidlyftig discussion förevarit, som slutats dermed alt Hr Landtm, ansett sig af grundlagen förhindrad alt för R. o. Ad. till godkännande framställa den volerts-propos., sorn StatsUtsk. föreslagit af de skäl, som Hr Landtnäs da afgifna yttrande innehållit, och hvilket Hr Landtm. 1111 (inge låta uppläsa.
Delta yttrande upplästes nu, så lydande: ”Ilr Landtm, yttrade, alt den propos.
, som vanligen framställdes på ett Utskts förslag eller utlåt., vore till bifall eller gillande af detsamma, och denna propos. vore äfven under discussionen begärd; men Hr Landtm, ansåg sig af 75 §:n Riksd.Oriln. vara förhindrad att vid detta tillfälle framställa den. R. o. Ad. torde måhända fordra, att Hr Landtm, äfven framställde de skäl, som vore orsaken dertill, alt han funne sig af nämnda § förhindrad att framställa denna proposition.
Vid hvarje tillfälle, då en fråga förekomme, hvars grundlagsenlighet kunde vara tvetydig, och då det kunde åligga Hr Landtm, att framställa sin tanke derom, hade han försökt alt från sig skilja all tanke på följderna af frågan, huruvida de kunde vara nyttiga eller skadliga, ändamålsenliga eller onödiga, och alt fästa sig dervid, huruvida frågan, enligt grundlagens ordalydelse, kunde för R. o. Ad. till bifall eller afslag framställas.
Så hade Hr Landtm, äfven vid detta tillfälle sökt göra sig reda för, huruvida de af StatsUtsk. föreslagna ifrågavar. voters:- proposir vore med grundlagens bud förenliga. y5 §:n Riksd.- Ordn. bestämde i allmänhet, att tre
Stånds mening gällde såsom R.
St:s beslut i en fråga, endast med undantag af de frågor, hvarom 66, 69, 70, 71 och 72 §§:ne Reg.F:n handla, eller då målen äio af beskaffenhet att icke kunna förfalla.
Hvad den sednare omständigheten anginge, eller huruvida målet vore af sådan natur, alt det icke kunde förfalla, så torde hvar och en af R. o. Ad:s ledamöter finna, att den ifrågavar. saken kunde förfalla, örn grundlagen i öfrigt med - 38 Den a Juni. gufve alt ett sådant mål finge förfalla.
StatsUlsk. hade ansett, att 69 §:ns Reg.Ftn föreskrift skulle bestämma att detta mål borde blifva föremål för omröstning i förstärkt SlatsUtsk. , och hade yttrat, att Utsk. ansåge denna fråga obestridligen röra Piiksg.conlts inkomster och således böra genom omröstning i förstärkt StalsUtsk. afgöras.
Frågan rörde visserligen Riksg.cont., men ordalydelsen af 69 §:n Reg.- F:n vore ”hvad till Riksg.contts utgifter och inkomster hörer, ” och hade Hr Landtm, svårt för att finna att ifrågavar, medel ännu hörde till Riksg.contrs utgifter eller inkomster.
Dessutom fick Hr Landtm, fästa R. o. Adis uppmärksamhet deruppå, att genom voter:s-propos:ns innehåll i ja-proposjn icke allenast i förstärkt StatsUlsk. förekomme votering örn Utskrs framställda förslag att tull-, saluaccis- och brännvinsbevilln. medlen samt den bland statsverkets behållna inkomster beräknade andelen af postmedlen skola till Riksg.- cont. inlevereras, utan och aliade villkor och iakttaganden, som Utsk. i utlåt.
W;o 355 derom föreslagit; bland dessa villkor och iakttaganden vore ”att Bevilln.Utsk. må få sig uppdraget att föreslå föreskrifter ang:de Stats-cont:s åligganden, att R.
M. må anhålla att författningarna måtte varda föreskrifna och kungjorda, att K.
M. täcktes i nåder meddela de stndganden och föreskrifter, som af fullmäktige i Riksg.cont. kunna anses ändamålsenliga och nödvändiga för ifrågavar. statsinkomsters redovisande neli controllerande.
Det torde vara tydligt och obestridligt för hvar och en, alt sådana villkor och iakttaganden icke kunde blifva föremål för votering i förstärkt SlatsUstk. och icke liörde till sådana mål, som i 66, 69, 70, 71 och 72 §§:na Reg.Ftn aro omnämnda, utan vore af beskaffenhet att böra förfalla.
Hr Landtm, ansåg sig således af 75 §:ns Riksd.Ordn. bestämda föreskrift vara förhindrad alt framställa propos. till gillande af TJtskis förslag lill voter;s-propos. i den omfattande form, som den för det närvar, ägde.”
Hr Landtm, fortfor derefter och yttrade, alt den af Hr Landtm, sålunda vägrade propos. då af åtskilliga ledamöter blifvit yrkad och votering i anledn. deraf anställd, hvarvid
Ståndet med betydlig pluralitet godkänt Hr Landlm:s mening.
Då R. o. Ad, så fattat beslut i detta mål, ansåg Hr Landtm, icke alt målet åter kunde upptagas eller att nugot vidare beslut derom för R. o. Ad. kunde komma i fråga att fatta, utan torde R. o. Ad. finna, på sätt äfven flere ledamöter under discussionen i dag begärt, att den sednare delen af StatsUtskts nu föredragna mern.
N:o 542 icke kunde erhålla annan åtgärd än att läggas till handlingarna.
Jag har nogsamt i minnet den behandling, som denna fråga fått hos R. o.
Ad. specielt genom Hr Frih, o. Landtmrs föranledande, och det var vid hugkomsten Den a Juni. 39 deraf jag belt enkelt instämde med Frih.
Tersmeden utan att ingå i någon vidlyftig discussion ofver ämnet.
Denna sak tillhör historien, och jag har blott begärt ordet nu för att få nedlägga min reservation i R. o. Ad:s protocoll.
Äfven jag anhåller att i prot. få nedlägga min reservation emot behandlingen af detta mål, och kan ej annat än beklaga, att i en fråga, af beskaffenhet som denna, Talmännen i olika Stånd haft så olika åsigter om grundlagen.
Sista gången denna fråga förevar, reserverade jag mig emot den behandling, sorn frågan då undergick; men anser nu, att så väl Hr Frih. o. Landtm, som Ståndet ej hafva kunnat behandla den annorlunda än som skett, till följd af det beslut, som Ståndet tillförene fattat.
Föredrogs ånyo Sta!sUtsk:s den 29 sisth Maj och dea 1 dennes på bordet lagda mern.
N:o 54g, med anmälan om RiksSttns skiljaktiga beslut ronde föreslagna voter:s-propos:r angtde handels- och sjöfartsfonden.
Förhållandet med detta mål är ungefärligen detsamma som med det föreg:de.
Två Stånd hafva ogillat voter:s-propos:n.
Deraf kan således icke bernias någon anledn. till alt bereda Eiksg.cont. större inkomster, än som redan är o för detsamma beräknade.
Sådant vore ock onödigt, sedan Riksg.conlts behof blifvit uppgifna af StatsUtsk. samt R. o.
Ad. pröfvat dem, godkänt Utsk:s förslag, samt gifvit Riksg.conl. sin behöfliga och beskärda del.
Det må väl vara rätt, som Hr von Hartmansdorff sagt, att denna fråga är af samma beskaffenhet som den förra, och det lärer således vara fåfängt alt kunna erhålla någon annan behandling deraf, än som lemnades åt det föreg;de betänk.; men orsaken, hvarför jag nu begärt ordet, är egentligen den, att jag ej velat lemna Hr von Hartmansdorlfs yttrande obesvaradi, att Riksg.cont. fått hvad det behöfver.
Delta synes förutsätta, att som Statens medel, hvilka äro af Ständerna fastställda att utgå, skulle vara egentligen alla sådana, som icke behöfdes för Riksg.- cont.; så skulle Ständerne icke hafva med dem något att skaffa.
Jag får, i motsats härtill, förklara, det jag tror, att till de anslag, Ständerne beviljat, hafva ganska tillräckliga medel blifvit anvisade lill samma anslags fyllande, och att de medel, som komma att ingå på detta sätt till Riksg.- cont:s cassör, äro utöfver hvad Riksg.cont. behöfver, och att således rätteligen dessa medel hort ingå till nämnda cont. såsom det förvaringsrum, der folket äger de medel i förvar, som icke behöfvas.
Ls Uppå derefter framställd propos. fann R. o. Ad.
Siats - 4® Den a Juni.
Utslits mern.
N:o 549 *c^e erfordra annan åtgärd, än alt läggas lill handlingarna.
Frölich, Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr., Hr Munck af Rosenschöld, Nils Rudolph, Frih. Sprengtporten, Jac. Wilh., och Frih. Cederström, Anders, reserverade sig emot det fattade beslutet.
Då nu ånyo föredrogos Lag- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.Utskms den 29 sisth
Maj och den 1 dennes på bordet lagda ullåCn: N:o 80, i anledn. af återremiss af Ulsktns förslag N:o 75 till sammanjemkning af RiksSttns skiljaktiga beslut, angtde lagstiftningen om fattigvården i Riket; och N:o 81, i anledn. af återremissen utaf Utskrns förslag N:o 73 lill sammanjemkning af RiksStlns skiljaktiga beslut ang:de ändring af författningarna rörtde sockenstämma samt om bildande af communalstyrelser; beslöt R. o. Ad. att godkänna så väl dessa utlåttn som de föreslagna voterls-propositionerna.
Föredrogs ånyo och bifölls StatsUtsk:s den 1 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 56o, i anledn. af erhållna återremisser å utlåt.
N:o 444- Hr Cedercrona, Joli.
Med anledn. af nu upplästa betänk, har jag ansett 111ig böra begära ordet, för att tacka SlatsUlsk;s ledamöter för detsamma; men i första rummet anser jag mig vördsnadsfullt böra hembära en Lack* samhetsgäid till Generalen Frih.
Sprengtporten, icke allenast å egna utan äfven på öfrige commendanters vägnar.
Sprengtporten, J a c. W i I h.:
I anledn. af hvad Hr Cedercrona behagat yttra, så, och ehuru jag hos honom stannar i förbindelse för den välvilja han för mig behagat yttra, får jag förklara, att jag icke skulle kunnat tillstyrka den åtgärd, som det ifrågavar. betänk, innehåller, såvida jag ej funnit densamma af billighet och rätt visa påkallad.
För min del måste jag reservera mig så väl emot det beslut, som Ståndet nu fattat, som emot det resultat, hvartill disk. kommit; ty jag anser klart, att om Konungen ansett ifrågavar. commendanter berättigade till den ersättning, hvarom detta betänk, handlar, så hade nog Konungen, då Han borttog de sporllar, som commendanterne förut åtnjutit, afgifvit en propos. lill Ständerna 0111 en slik ersättnings tilldelande åt bemälde commendanter.
Jag nödgas anmärka, alt det sätt, som Hr Cedercrona begagnat för alt uttrycka sin tacksamhet, är opassande.
Om en ledamot finner sig gynnad af ett beslut oell skulle äga att på detta rum, der han är representant, uppstå och enskildt tacka för den gunst han Den a Juni, han åtnjutit, så bör det icke heller vara betaget ilen, som kan anse sig hafva blifvit illa behandlad, att uppslå med enskilda anklagelser eller klagomål.
Det ena är lika oriktigt som det andra, och jag förmodar alt Frih.
Sprengtporten, sorn redan tackat Hr Cedercrona för complitnenten, men tillika uttryckt den känsla för det skickliga, som utmärker honom, instämmer med mig i begäran alt allt hvad som blifvit yttradt härom må Från prot. utgå.
Sprengtporten yttrade, att han gerna medgaf sitt yttrandes utgående ur protocollet.
Jag anhåller att det måtte qvarstå i protocollet.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att då en af de ledamöter, sorn yttrat sig, yrkat alt hans yttrande äfvensom de öfriges skulle qvarstå, så behagade R. o. Ad. finna, att sådant icke kunde förvägras.
Hr Rosenschöld har icke deltagit i complirnenterna, utan blott reserverat sig emot beslutet.
Flans reservation må icke förmenas att i prot. qvarstå.
Jag förmodar att han ej menade något annat äu att denna ej finge utgå.
Jag tror också, alt Hr Rosenschölds reservation kan och bör qvarta, emedan den ej har något sammanhang med Hr Cedercronas yttrande.
Orsaken hvarföre jag hegart ordet var den, att jag är öfvellygad att Hr Cedercrona icke menat något som skulle anses opassande, och att, då han begått elt misstag, han är den förste alt vilja rälla detsamma.
Jag uppmanar derföre Hr Cedercrona att sjelf tillåta att hans yttrande måtte utgå ur prot., ty endast på det suttet kan det derifrån försvinna.
Då jag tror det vara min rättighet alt anhålla del prot. må förblifva ostyrkadt, begär jag att så väl min reservation må få stå för min läkning som Hr Cedercronas complimenter för hans.
Hr Cedercrona:
Med anledn. af den disctission, som nu tillkommit, får jag gifva tillkänna, att jag visserligen icke bar sökt hvarken att såra grannlagenheten eller träda grundlagarna för nära.
Den anmärkn., som Hr von Hartmansdorff emot mig framställt, anser jag vara ganska riklig, och sedan jag blifvit uppmanad af en person, på hvilken jag sätter mycket värde, anhåller jag, att den s. k. complimenten måtte utgå.
Jag yttrade mig, lifvad af ögård och tacksamhet för StatsUtskottet.
Sedan Hr Cedercrona föll lara t sig villig tillåta att hans yttrande må Ur prot. utgå, hoppas jag alt Hr Munck af Rosenschöld derför ej kan lägga hinder i vägen, emedan det är hvar och en ledamot tillåtet alt utdö H. 6 4* Dan a Juni. taga sina yttranden, utom det alt Hr Rosenschölds reserva. tion slår alldeles isolerad oell utan allt sammanhang med hvad Hr Cedercrona yttrade, så att hans complinienter gerna kunna gå ur proh, under det atl Hr Rosenschölds reservation slår qvar.
Cederström, Jacob.: Hr Frih. o.
Landtm, har redan en gång rälteligen anmärkt, att grundlagen är tydlig och klar deruti, alt då någon ledamot -vill hafva sitt yttrande qvarstående i prot., så mäste så väl det yttrandet, som discussionen i öfrigt, qvarstå.
Det är klart sorn vatten, att det ej kan vara nog, att en ledamot hegar att dess yttrande må få utgå, och jag är öfvertygad att Hr Frih. o. Landtm, vidblifver sin en gång i detta fall afgifna förklaring.
För min del skulle jag tro, alt om någon ledamot finner sig hafva begått ett misstag, mätte det vara honom obetaget att rätta sådant, och på den grund anser jag Hr Frih. och Landtm, oförhindrad att framställa propos., det Hr Cedercrona må få ur prot.
Uttaga sitt yttrande.
Då Hr Munck af "Rosenschölds reservation är oberoende af den tacksägelseadress, som en ledamot för sin egen tillfredsställelse trott sig kunna göra, till tacksamhet för en viss åtgärd; så inser jag i sanning ej, hvarföre icke den framställda tacksägelsen må kunna skiljas ifrån Hr Rosenschölds reservation.
Att, med Ståndets begifvande, ledamöter äga rättighet alt ur prot. få taga sina yttranden, lärer svårligen kunna förnekas hvarföre jag äfven förenar mig i den anhållan, atl propos. måtte göras om utgående nr prot., så väl af Hr Cedercronas gjorda framställning, som af de yttranden, hvilka deraf föranledts, men hvartill ingalunda den af Hr Rosenschöld afgifna reservation kan räknas, och hvilken således alltför gerna kan i prot. för hans räkning likafullt qvarstå.
Cederström är jag öfvertygad, att Hr Frih. o. Landtm, vidblifver sitt en gång gifna gi undlagsenliga förklarande, och lika öfvertygad är jag, alt Hr Cedercrona icke yttrat annat, än hvad han för sin räkning kan låta qvarstå.
Hr Lefre'n, Joh. Pehr: 58 §:n Riksd.Ordn. säger: ’’Vid justering af prot. eller prot.utdr., kan ett beslut ingalunda ändras, men väl sådana tillägg göras, hvarigenom ingen ändring i beslutet uppkommer.
Utur ett prot. må vid justeringen, med Ståndets bifall och på den talandes eget begifvande, uteslutas dess egna uttryck och äfven deliberationer, som deraf följt; dock kunna ej sådana uttryck uteslutas, på hvilka beslutet tydligen sig grundar.”
Jag anhåller att denna fråga må hvila till dess justeringen af delta D’e n i Juni. 43 prot. äger rum, då tillfälle blir att lala om grundlagsenligheten eller icke grundlagsenligheten att ur prot. borttaga den discussion, soin förefallit med anledn. af StatsUtsk:s betänk.
N:o 56o.
Ilr Frih. o. Landtm, ytlrade, alt H. o. Ad. måhända behagade fiona, då Hr Lefre'n begärt alt denna fråga skall behandlas på säll 58 §:n Riksd.Ordn. föreskrifter, och olika meningar uppstått huruvida utur prot. skall utgå några yttranden, som här ägt rum, att delta mål borde hvila tills prot. ju st eri ugen förekommer.
Vidare föredrogs och bifölls StatsUtsk;s förliden gårdag på bordet lagda mern.
N:o 56t, om anvisande af ersättning till rolehållarne vid Norr- oell Westerbottens faltjägarecorpsen för rolefiihetsmedel inom Norr- och Westerbottens län.
Ånyo föredrogs och lades till handlingarna Revilln.- TJtsk;s den i dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 5i, i anledn. af äterremiss å betänk.
N:o 43, ang:de befiielse från bevillning för Lima sockens innevånare i Vester-Dalarne.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, sedan R. o. Ad. nu godkänt flera sådana voter:s-propos:r, sorn i förstärkt Allm.
Besvärs- och Ekon.Utsk. böra förekomma, och i slutet af veckan votering i sådant förstärkt Utsk. visserligen kon-.me att äga rum, men sedan R. o. Ad. valde ledamöter till detta förstärkta Utsk. åtskillige af de dertill valde från riksdagen n frest och ledigheter älven inom sjelfva Allm.
Besvärs- och Ekon.Utsk. ägt rum, om icke R. o. Ad. skulle anse nödigt alt välja några suppleanter lill nämnda förstärkta Utsk.; och hemställde Hr Landtm, allisa, om Ståndet, vid början af morgondagens plenum, skulle behaga företaga val af 6 suppleanter i förstärkta Allm.
M:s denna dag ankomna nåd. skrifvelse lill R.
St., i anledn. af deras förnyade und. framställning i fråga om ett förbättrodt myntsysleme; gifven Stockholms slott den 24 Maj i84i. R. o. Ad. fann denna nåd. skrifvelse å R. o. Ad:s sida icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarna.
Lades på bordet nedannämnda från Utskjn inkomna mern. och ullåttn, nemi. från Consli tutionsUtskottet: N:o 116, med förslag till ändring af Riksd.Ordnts §22; 44 P De ii a Juni.
Förstärkta StntsUlskottetl Nio 564, angide verkställd omröstning i anledn. af RiksStlns skiljaktiga beslut rörlde ett ifrågastäldt anslag för uppbyggande åfelt straff-fängelse efter PensyIvania-metoden; StalsUt.skottet: N:o 544, me<l förslag till ytterligare föreskrifter att intagas i reglementet för Riksg.contls framtida förvaltning5 N:o 545, med förslag till expectance- och pensionsstater vid Riksg.conloret; Nio 546, i anledn. af återremiss å mern.
N:o *5tg, med förslag till en voteris-proposit ion; N;o 547, i anledn. af återremiss å de i mern.
Nio 494 föreslagna reglementariska föreskrifter för Riksg.contls framlida förvaltning; Bevill ni ags- och LagUtskotten:
N;o 21, i anledn. af erhållen återremiss af betänk.
N:o 13, angide väckta motioner, dels om conlroller emot missbruk vid fribrefsrättiglietens utöfvande, och dels om fribrefsratt för länsman; Bevill nings-, Lag- samt Allm.
N:o 22, i anledn, af RiksStins skiljaktiga beslut, angille föreslagna förändringar uti K. föroi duingen till förekommande af oloflig införsel eller utförsel af’ varor af den 12 Dec, 1835; BancoUt skottet; N;o 182, med förslag till åtskilliga förändrade stadgandet] uti 5 artikeln af nu gällande bancoreglemente; N;o t8ö, med förslag till åtskilliga förändrade föreskrifter uti 6 artikeln 1 och 2 afdelningarna af nu gällande bancoreglemente; Nio 187, i anledn. af H, R. o. Adis återremisser å Utskls under Nlis 176, 177 och 178 afgifna utlåtanden; Nio 188, i anledn. af RiksStins beslut i följd af Utskls uti betänkma Niis t58 oell 15g framställda förslag till reglering af bankens lånerörelse i åtskilliga delar; Nio 18g, med hemställan om gralificalion lill en af bankens commissarie!' för Ulsk. lemnadt biträde.
Upplästes ankomna prot.uldr, från de öfriga RiksStln , nemi. från Prest.St. af den 26 och 2g sisth Maj samt den 1 dennes, från BorgareSt. af den 26, 27 och 2g sisth Maj, och från BondeSt. af deri 27 och 2q sisth
Maj samt den i dennes.
De ii a J un i. 45 Justerin}<*s pleni-protm för den 5 sisi).
April e. 111. och den 6 April f. 111. H, R. o. Ad. åtskiljdes kl. 4 till 3 e. m.
In fidem pr«tocolli, F. O. Silfverstolpe, Tliorsdagen elen 3 Juni 184x •
Plenum kl. £ till 12 f. m.
Företogs val af 6 suppleanter till förstärkt Allm.
Besvärs- oell Ekon.Utsk,, och befunnos, efter valförrättningens slut och sedan lott ning om ordningen blifvit verkställd emellan dem, som erhållit lika antal röster, dertill hafva blifvit utsedde: N:o a245.
Hr von Hedenberg, Carl August, . a4 röster.
„ 2013. B. Hr Rosenblad, Bernhard, ... 24 „ ,, 23oo. Hr Sandelhjelm, Paul, 24 ,, „ 818.
Hr Reenstjerna, Abraham Alexander, 24 ,, ,, 23og.
Hr af Dalström, Gustaf Jacob, . . 23 ,, „ 2268.
Hr af Wannqvist, Fredrik, ... 23 „ Hr Frih. o. Landtm, lillkännagaf, att från Statsrådet m. m.
Ihre till Hr Landtm, ankommit följande skrifvelse:
Jag får äran underrätta Hr Baron o. Landtm, till dess och H. R. o. Ad:s kännedom, alt H. K. H.
Arffursten, Hertigen af Skåne, uti Deras Majestäters och Deras K.
Högheters närvaro kommer att undergå förhör i Dess kristendomskunskap i morgon Fredagen den 4 Juni kl. 6 eftermiddagen uti röda salongen i nedre våningen å K. slottet.
R, H.
St. blifva vid detta tillfälle representerade genom deras Talmän och 3:ne deputerade af hvarje Stånd, hvilka Stånden dertill behagade utse.
Lördagen den 5 Juni kl. 1 e. m. kommer H. K. H. att uti K. slottscapellet confirmeras samt följande dagen, Söndagen den 6, att likaledes uti K. slottscapellet för första gången begå H. H.
Nattvard, då gudstjensten börjas kl. 12 middagstiden.
Begge dessa dagar äro platser för R.
St. utsedda i slottscapellet, dit de behagade begifva sig directe ifrån sina respective samlingsrum.
Stockholm den 3 Juni i84>.
På nådigste befallning Alb. Ihre. 4G Deu 3 Juni.
Hr Fril), o. Landtm, hemställde i anledn. häraf, om R. o. Ad. vid början af morgondagens plenum behagade utse de 3:ne deputerade, som skola vara närvar, vid H. K. H. Alffurstens, Hertigens af Skåne examen ; hemställande Hr Landtm, derjemte, om Ståndet behagade på vanligt sätt utse dessa ledamöter genom vallistor, innehållande hvardera 3 namn.
Jag hemställer vördsamt till Hr Landtm, och Ståndet, om icke det må öfvei lemnäs till Hr Landtm, alt utse de personer, hvilka vid ifrågavar. tillfälle böia vara närvarande.
Sprengtporten, Jac. Wilh., samt några andra ledamöter hördes häruti instämma.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att då förtroendet att vid ifrågavar. tillfälle föreställa R. o. Ad. vore en utmärkelse, hvars hela betydelse berodde derpå att R. o. Ad:s majoritet gjorde valet, ansåg Hr Landtm, att ett utseende af dessa deputerade, på det sätt Gr.
Frölich föreslagit, genom Ilr Landtm, personligen icke skulle vara så lämpligt; och måste Hr Landtm, undanbedja sig detta förtroende af R. o. Ad., och förnyade Hr Landtm, nu sin hemställan om R. o. Ad. genom val på vanligt sätt behagade utse dessa deputerade.
Upplästes till justering och godkändes Exped.Utsk:s förslag N:o 361 till R.
M. om iakttaganden, då delägare i tackjernshytta äskar att få idka stång jernssmide.
Justerades 9 prot.utdr. för förliden gårdag.
Föredrogs ånyo förstärkta StatsUtsk.vs den 2 dennes på bordet lagda mein.
JN:o 563, om inträffadt hinder för votering rör;de extra-statsregleringen.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att, då voteringen förliden gårdag ägt rum, R. o. Ad. torde finna att mern.
N:o 563 icke erfordrade annan åtgärd än att läggas till handlingarna.
Ånyo föredrogs Coust.Ulsk:s den 2 dennes på bordet lagda meni.
N:o 1 16, med förslag till ändring af Riksd.Ordnts § 22. R. o.
Ad. antog det framställda grundlagsändringsförslaget till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag.
Vid förnyad föredragning lades lill handlingarna förstärkta StatsUtskts den 2 dennes på bordet lagda mern. Wto lJ c i> 5 Ju n i. 47 564, anglie verkställd omröstning i nnledn, af RiksSt:ns skiljaktiga beslut rör:de ett ifrågastäldt anslag för uppbyggande af ett strafF-fängelse efter Pensyl\an:a-metoder.
Föredrogs ånyo StatsUtsk:s don 2 dennes på bordet lagda mein.
]V:o 544, med förslag lill ytterligare föreskrifter alt inlagas i reglementet för Riksg.cont:s framlida förvaltning.
Jag vet icke om någon punktvis föredragning af detta betänk, kan vara egentligen af behofvet påkallad; men vid 4 Får jag göra en anmärka.
, ehuru denna § i det närmaste öfverensslämmer ined det gamla reglementet, ty det är alldeles på sidan om hvad som ske kan, att det blifvit A lagd t landträntmästarne, i händelse de icke ställa sig till efterrättelse de för Piiksg.con!:s styrelse meddelade föreskrifter, alt icke få beräkna något remisslage, enär Riksg.cont:s styrelse icke kan meddela några föreskrifter för landträntmästarne.
Ställa desse sig icke till efterrättelse föreskrifter, sorn vederbörligen blifvit dem meddelade, eller, om de för Riksg.cont;s styrelse lemnade nya föreskrifter varda af styrelsen godkända, så måste sådant genom landshöfdingarna meddelas lill landträntmäslarnes förständigande.
Det är slutmeningen, eller orden — '"eller vid hvilkas redovisning och leverering de af Riksg.conlts styrelse landträntmästarne härom meddelade föreskrifter icke blifvit iakttagna,” — sorn jag skulle tro borde förfalla.
Då likväl delta redan förut står i gamla reglementet och icke kan leda till annan påföljd, än att, om Riksg.cont, på sidan om riktig ordning, skulle meddela sådana directa föreskrifter, räntrnästarne då kunde få hos K.
M. sådant anmäla; så må det, för alt ej uppehåll må förorsakas i riksdagens gång, få passera, men oanmärkt hosR.o.
Ad. bör icke ett sådant stadgande få qvarstå.
Det är möjligt alt Frih.
Cederström har rätt deruti, att den af honom anmärkta § icke är ovillkorligen öfverensstämmande med hvad reglementet förut innehåller.
Jag erkänner alt jag icke baft tillfälle att så noga jemföra dem, men är förhållandet sådant som Frih.