Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ofverlåggningen ansågs härmed vara fulländad, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att han, då meningarne endast i afseende på den första af nu ifrågavar:de voter:s-propos:r varit delade, finge särskildt och under åberopande af sin förut vid likartade tillfällen, i fråga om en sådan voter:s-propos:s lagenlighet, yttrade Den 3 Augusti. 125 mening, hemställa om R. o. Ad. behagade godkänna den uti förevai':de mern. föreslagna voter:s-propos. N:o 1.
Härvid ropades starka ja, blandade med nej, hvarpå Hr Landtm, förklarade det han trott sig linna att ja öfverröstat nej.
Uppå sedermera framställd propos., godkände R. o. Ad. jemväl den uti ifrägavar:de mern. föreslagna voter:s-propos.
Föredrogs och lades till handiingarne Const.Utsk:s d. 29 sisth Juli f. m. på bordet lagda mern.
N:o 31, med utlåt., i anledn. af Talmannens i RorgareSt. vägran att meddela propos. uti en om införselförbud uppkommen fråga.
Föredrogs och lades till handiingarne StatsUlsk:s d. 29 sisth Juli f. m. pä hordet lagda utlåt.
N:o 266, i anledn. af återremiss å mern.
N:o 215, ang:de de i Reg.Fms 63 § föreskrifna kreditivsummor.
Föredrogs och bifölls StatsUtsks d. 29 sistd.
Juli f. m. på bordel lagda mern.
N:o 267, ang:de arfvode för vården, utdelningen och redovisandet af de för innevar:de riksdag uppköpta skrifmaterialier m. fl. effecter.
Föredrogs och lades till handiingarne förstärkta StatsUtsk:s d. 29 sisth Juli f. m. på bordet lagda mern.
N:o 268, ang:de verkställd omröstning i anleda, af RiksSttns skiljaktiga beslut, rör:de åtskilliga till regleringen af RiksStatens åttonde och nionde hufvudtitlar hörande frågor.
Hr Gr. o. Landtm, påminte derom, att R. o. Ad. vid behandlingen af Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s hetänk.
N:o 66, i anledn. af väckte frågor om förändrad reglering af presterskapets löningssätt m. m., ansett pröfningen af den deri förekommande punkt Litt. C, ang:de upphörande af förhöjd tjenstårsberäkning, böra uppskjutas tills frågan om det af StatsUtsk. tillstyrkta anslag åt
Elementarläroverken och den deraf beroende ersättningen för de förhöjda tjensteåren blefve afgjord; hvarjemte Hr Landtm., enär förstärkta StatsUtsk:s nu till handiingarne lagde mern.
N:o 268, innefattade R.
St:s beslut rörtde sagde anslag, hemställde om R. o. Ad. ansäge förenämnde uppskjutne punkt af Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s betänk.
N:o 96, böra upptagas å föredragms-listan för nästa plenum.
Föredrogs StatsUtsk:s d. 29 sisth Juli f. m. på bordet lagda mern.
N:o 276, med förslag till andra afdelningen af det nya reglementet för riksg:s-kontoret.
Lagerbjelke, Gust.; Jag hemställer om icke fö - 126 Den 3 Augusti. redragningen af detta betänk, bör försiggå på så sätt att nummerföljden å hvarje punkt uppnämnes, men att punkten icke uppläses med mindre än att sådandt serskildt begäres.
Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. ansåge föredragningen af detta mern. böra tillgå på det sätt, att de i Utsk;s förslag förekommande §§ endast uppnämndes, och hvarken upplästes eller blefvo föremål för särskilda propos:r, såvida begäran derom icke blefve gjord.
Då härefter 21 till och med 42 §§ förekommo lemnades desamma utan anmärkn., men i fråga om 43 § yttrade sig Hr von Hohenhausen, Mich. Sil v.:
Jag har visserligen icke något att anmärka mot denna § sådan den blifvit föreslagen, enär den uppgjorts enligt vilkor, som hittills blifvit bestämde.
Men när nu en ålerremiss blifvit af R. o. Ad. beviljad, och äfven från andra Stånd, enl. hvad mig blifvit berättadt, hvilken återremiss, för den händelse att något eller några af de öfriga Stånden skulle i ämnet likväl hafva annorlunda beslutat, kommer, att pä denna fråga hafva inflytande, vill jag hafva reserverat mig emot en förändring i denna §.
Med anledn. af Hr von Hohenhausens anmärkn. anhåller jag, alt få fästa såväl hans som Ståndets uppmärksamhet derpå, att denna § afser ett af R.
St. beviljadt lån till staden Warberg, och att om den fråga, som R. o. Ad. för några dagar sedan återremitterat, nemi. om nytt lån till staden Warberg, skulle, sedan betänk, till Ståndet återkommit, bifallas, kommer en ny § att intagas.
Jag tror således att något hinder icke möter antagandet af denna §, och anhåller således om bifall å densamma.
Hr von Troils yttrande kan ega sin grund, och jag afslår således från hvad jag förut i ämnet yttrat.
De öfriga §§:ne af Ulsk:s förslag lemnades utan anmärkn.; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. bifölle StatsUtsk:s förevande mern.
N:o 276, samt denna propos. blef med ja besvarad.
Föredrogs och bifölls StatsUtsk:s d. 29 sisth Juli f. m. på bordet lagda mern.
N:o 277, i anledn. af väckt motion, ang:de försäljning eller utarrendering af kronohemman.
Föredrogos och lades till handlingarne Förstärkta StatsUtsk:s d. 29 sisth Juli f. m. på bordet lagde mern.:
N:o 278, i anledn. af verkställda omröstningar, ang:de tullbevillningen; och N:o 279, ang:de verkställd omröstning i anledn. af RiksStms Den 3 Augusti. 127 skiljaktiga beslut, rör:de ifrågastäldt löneunderstöd till reparation af hamnen vid Westerås.
Vid föredragning af StatsUtsk:s d. 29 sisth Juli f. m. på bordet lagda utlåt.
N:o 281, i anledn. af erhållne återremisser å vissa punkter af betänk.
N:o 30, aug:de statsverkets och andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning åren 1842 och 1843, lades detta utlåt, ånyo på bordet, uppå begäran af llr von Hartmansdorff, Aug., och Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr.
Föredrogs StatsUtsk:s d. 29 sisth Juli f. m. på bordet lagda utlåt.
N:o 282, i anledn. af erhållne återremisser å betänk.
N:o 206, ang:de dels II.
St:s Revisorers år 1847 afgifna berättelse om statsverkets och andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning, dels vissa uti 1845, års enahanda berättelse förekommande frågor.
Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. behagade godkänna Utsk:s i de 5 första punkterne af detta utlåt, afgifne yttranden samt ansåge 6:te punkten ej erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarne.
M:s nåd. remiss å kammar-colhi berättelse, ang:de Sala silfververks ränte-ersättningsfond för redogörelsetiden från och med den 1 November 1842, till samma dag år 1846.
Föredrogos och biföllos BankoUtsk:s d. 29 sisth Juli f. m. på bordel lagde mern.:
N:o 87, med förslag till åtskilliga förändrade föreskrifter i 5:te artikeln af gällande Banko-reglemente; N:o 88, ang:de instruction för R.
St:s BankoUtsk. vid nästkommande riksdag; och N:o 89, i fråga om kungörandet af de förändrade stadganden som uti Banko-reglementet komma att intagas. Föredrogos, men lades på begäran af Hr von Hartmansdorff, Aug., och Hr Löwenström, Joh. Jakob, ånyo på bordel BankoUtsk:s d. 29 sisth Juli f. m. på bordet lagde mern.:
N:o 90, i anledn. af RiksStms skiljaktiga beslut, ang:de utlåt.
N:o 75; samt N-.o 91, i anledn. af RiksScns beslut, rör:de utlåt.
Föredrogs BankoUtsk:s d. 29 sisth Juli f. m. på bordet lagde utlåt.
N:o 92, i anled, af erhållen återremiss å utlåt.
N:o 80, 128 Den 3 Aug usti.
Hr Gr. o. Landlm:s till bifall å detta utlåt, framställda propos:n besvarades med blandade ja oell nej; hvarefter Ilr Rosenblad, Bernh., anmälde sig och yttrade:
Så vidt jag bar uppfattat Riksd.-Ordn:s och i allmänhet grundlagarnas föreskrifter återstå för R. o. Ad. icke andra alternativet', än att antingen antaga Utsk:s betänk., som är likstämmigt med R. o. Ad:s en gång fattade beslut, med det lilla förtydligande likväl som BorgareSt. beslutat, eller ock, att R. o. Ad. ville vidblifva sitt beslut, och i sådant fall hemställer jag lill de Hrr, hvilka icke gilla det af R. o. Ad. fattade beslut, huruvida de icke skulle vilja hafva den godheten, att icke lägga hinder i vägen, att fä detsamma godkändt.
Hr Rosenblad har en så ljudande stämma att han öfverröstadt Ståndets öfriga ledamöter.
Uppå härefter af H r Landtm, förnyad propos. biföll R. o. Ad. BankoUtsk:s utlåt.
Föredrogs och bifölls BankoUtsk:s d. 29 sisth Juli f. m. på bordet lagda mern.
N:o 93, med förslag till åtskilliga förändrade föreskrifter i 8:de artikeln af 1846 års Banko-reglemente.
Ekon.Utsk:s d. 29 sisth Juli f. m. på bordet lagda utlåt.
N:o 108, i anledn. af väckt fråga om en extra krigshjelps erläggande af presterskapet.
Vid föredragning af Allm. Besv.- o. Ekon.Ulsk:s d. 29 sisth Juli f. ra. på bordet lagda betänk.
N:o 109, i anledn. af väckt motion om den till staden Sala donerade jords skiljande från tomterne, yttrade sig Gr.
Jag anhåller endast att få instämma uti Frih. Cederströms, Cl. R., reservation. R. o. Ad. biföll förevande betänk.
Vidare föredrogs och bifölls Allm. Besv.- o. Ekon.Ulsk:s d. 29 sisth Juli f. m. på bordet lagda betänk.
N:o 110, i anledn. af väckt motion om upphörande af den genom K. general-tullstyrelsens circulär af d. 10 Februari 1838 föreskrifna kontroll vid aflaslning från Norr- och Westerbottens län af sallad lax och smör.
Vid föredragning af Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s d. 29 sisth Juli f. m. på bordet lagda betänk.
N:o lil, i anledn. af väckt motion om ränteförsäkrings-anstalters inrättande i hvarje län och om husbönders tillförbindande, att uti dessa anstalter insätta ett visst årligt belopp för hvarje tjenare, yttrade sig Gr. !
Den 3 Augusti. 129 Gr. Ridderstolpe, Fredr.:
Elium jag ieke kan undgå, alt godkänna Utsk:s betänk., liar jag ansett mig böra lill prot. uttala den önskan, att uti en icke sä aflägsen framlid, denna motion mätte kunna af R.
I en lid, dä socknarna dömas alt föda sina fattiga, är det icke obilligt begärdt, att dessa socknar blifva förmyndare för dem af deras innevånare, som arbeta pä sin egen undergång.
Nyligen utkomna författningar hafva visserligen blifvit uppgjorde i den anda, jag önskat måtte blifva allmän; men de hafva likväl icke varit tillfredsställande.
Jag har således till prot. velat yttra det hopp, alt icke i en så aflägsen framtid denna motion måtte fä ett mera blidt öde än den nu rönt.
Förevaride betänk, blef af R. o.
Vid föredragning af Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s d. 29 sisth Juli f. m. pä bordet lagda utlät.
N:o 112, i auledn. af ålerreiniss å betänk.
N:o 92, ang:de väckte motioner om revision och reorganisation af Hospitals-anstalterna i Riket; fann R. o. Ad. för godt, att med frånträdande af sitt förut i ämnet fattade beslut, bifalla hvad Ulsk. uti detta utlät, tillstyrkt.
Föredrogs och bifölls Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s d. 29 sisth Juli f. m. pä bordet lagda utlät.
N:o 113, i anledn. afäterremiss utaf Uislcs betänk.
N:o 81, aug-.de förändring i vissa föreskrifter uti inqvarterings-orduingen för släderne utom Stockholm.
Föredrogs Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s d. 29 sisth Juli f. m. på bordet lagda utlåt.
N:o 114, i anledn. af erhällne ålerremisser af Ekon.Utsk:s betänk.
N:o 91, ang:de folkundervisningen i riket.
1 punkten, ang:d,e 3 § af nu gällande skälstad ga.
Jag vill icke bestrida, att det ju icke kan finnas någon rättvisa för Ulsk:s förslag, ehuru tiden icke synes särdeles lämplig, enär, å de fleste orter skolhusen blifvit uppförde, ehuru liqviderne ännu icke blifvit fullbordade.
Det torde således vara tvist underkastadt, till hvad belopp de nu befriade hemmanen och lägenheterne skola i dessa byggnader deltaga.
Genom antagandet af delta förslag skulle det uppstå ett premium för sådana församlingar, hvilka uppskjutit sina skolhusbyggnader, emedan de fingo en hjelp i och för uppbyggandet, hvilken icke erhålles af de församlingar, som gått i författning med uppförandet af sina skolhus. Förslaget, som sålunda bordt uppskjutas, till dess att förhållandena kunnat närmare regleras, innehåller dessutom en ganska väsendtlig ofullständighet derutinnan, att posthemman äro befriade från alla körslor i och för kyrkobyggnad så att om byggnaden skedde på entrepenad, skulle äfven denna be8 H. 9 130 Den 3 Augusti. frielse iakttagas.
Huruvida någon skillnad i posthemmannens skyldigheter och rättigheter i detta afseende genom Utsk:s förslag uppkommit eller icke, kan af förslaget icke inhemtas, ty der lalas nu endast om dem som äro befriade, och såsom jag redan nämnt posthemman åtnjuta befrielse från körslor, men deremot icke ifrån andra afgifter.
Jag tror således, att detta förslag icke kan antagas dels derföre, att tidpunkten är illa vald, och dels derföre att förslaget är ofullständigt.
Lagerbjelke har börjat sitt anförande med ett erkännande af rättvisan och billigheten af det föreslagna stadgandet, men anmärkt att liden icke vore lämplig af skäl, att en del skolhus ännu icke vore uppförde, och att för de redan uppförde, liqviderne ännu icke voro fullbordade.
Sådant kan i alla tider komma att inträffa, enär en del församlingar alls icke bygga skolhus, och andra åter anställa reparationer å de redan befintlige.
När nu detta är ett önsk uiugsmål som från R.
St. ingår lill K. M., så lärer K.
M. äfven i den blifvande författningen meddela föreskrifter huru den skall tillämpas på hvad som redan är under arbete eller icke.
Tiden är lika lämplig nu som någonsin framdeles för vidtagandet af den na förändring, och ju förr densamma träder i verksamhet, dä den är grundad på rättvisa och billighet, desto mera nytta medför den.
Hvad beträffar åter Gr.
Lagerbjelkes yttrande om posthemman, så om deras innehafvare äro sådana smulgråter, att de sätta i fråga denna deras arbelsskyldighet, så kunna de nu draga denna deras skyldighet i tvifvelsmål.
Det torde väl äfven falla af sig sjelft, att när de som äro befriade från kyrkobyggnad, icke genom Ulsk:s förslag kunna tillförbindas, att uti skolhusbyggnaden deltaga, detta beror på R. författningar, hvilka böra lända till efterrättelse, utan att R.
St. behöfva i detta enstaka fall förestafva ordalagen för den blifvande författningen.
Jag tillstyrker bifall å denna punkt i betänk.
Ehuru jag måste gilla den arithmetiska billighetskänsla som ligger till grund för Gr.
Lagerbjelkes anmärkmr, måste jag likväl rådfråga min egen erfarenhet, hvilken visserligen är ganska ringa, såsom inskränkt till endast Westmanlands län.
Jag har deraf inhemtat, att de socknar, hvilka fått tillstånd, att dröja med uppförande af skolhus, undfått dessa tillståndsbevis endast på grund af omöjligheten, att genast med deras uppförande gå i författning.
Om nu, såsom Gr.
Lagerbjelke föreslagit, man skall uppskjuta med den af Lisk. tillstyrkta åtgärd, så förblifver frågan ändå på samma ståndpunkt sorn förut, emedan man derigenom endast skulle belöna dem hvilka fördröjt uppförandet af sina skolhus.
Jag anser hvar och en tänkande man böra på allt sätt söka stäcka den enda makt, som numera är farlig.
Jag känner inga andra despoter än tidningsredaktioner.
Dessa skola icke kunna skrämma gammalt folk såsom man förr skrämde barn med dunstbilder och annat dylikt, som icke existerar, så vida upplysningen vore mera allmän och i sam - Den 3 Augusti.
J31 ma mån, den så blir, kommer Sverige äfven i ett tillstånd, som aflägsnar detsamma från denna despotism.
Despotismen är en makt utan all ansvarighet, och denna makt ega nu lidningsredaktionerne; från hvilken makt vi skulle befrias genom upplysningen, och allt. hvad, som kan skyndsamt föra oss till den tid, då vi lösgöras från denna despotism, bör derföre vidtagas, och af sådan anledn. anhåller jag om bifall till betänk.
Utsk:s uti förevar:de punkt gjorda hemställan.
De öfriga punkterne af ifrågavartde betänk, blefvo, utan någon discussion, dels bifallne dels nemi., så vidt de angingo väckte frågor om utfärdande af ett reglemente för fristående gymnastik samt inrättande af serskild undervisning för flickor, lagde till handlingarne.
Föredrogs Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s d. 29 sisth Juli f. på bordet lagde betänk.
N:o 115, i anledn. af väckte motioner om nästa riksdags hållande i någon annan stad än Stockholm.
Ehuru jag helt och hållet godkänner det resultat, hvartill Utsk. kommit, anser jag likväl det vara af vigt, alt det uttryckes på något annat sätt och får jag uti det fallet instämma i den reservation, Hr Annerstedt afgifvit samt i öfverensstämmelse dermed anhålla, att Hr Gr. o. Landtm, täcktes framställa den propos., ”att R. o. Ad. med erkännande af vigten af de skäl, som föranledt motionen, likväl icke finnér dem böra till någon R.
St:s åtgärd föranleda, enär det, enl. 50 § Reg.Fin är Konungens ensak att, i sammanhang med R.
St:s fullmäktige i banken och riksg:s-kontoret utsätta annan ort för nästa riksdag, ifall omsländighelerne då skulle det föranleda, samt en vis och omtänksam styrelse ej lärer underlåta att vidtaga hvarje åtgärd, som finnes nödig för R.
St:s frihet och säkerhet”.
I öfverensstämmande med detta af Hr Rosenblads förslag, hemställde Hr Gr. o. Landtm., om R. o. Ad., med erkännande af vigten af de skäl, som föranledt ifrågavartde motioner, funne dem likväl icke böra till någon R.
Sirs åtgärd föranleda, enär del, enl. 50 § Reg.F:n är Konungens ensak att i samråd med R.
St:s fullmäktige i banken och riksg:s-kontoret, utsätta annan ort för nästa riksdag, i fall omsländigheterne då skulle det föranleda, samt en vis och omtänksam styrelse ej lärer underlåta, att vidtaga hvarje åtgärd, som finnes nödig för R.
Sirs frihet och säkerhet.
Anmäldes och lades på bordet ett från Bevilln.Utsk. inkommet betänk.
N:o 28, ang:de beräkningen af tullmedlen, salu-accisen, 9* 132 Den 3 Augusti. postmedlen , chart*-sigillal*-afgiflen och husbehofs-bränneri - medlen.
Då delta betänk, är af synnerlig vigt, hemställer jag, att det måtte blifva uppfördi i främsta rummet på föredragms-listan lill nästa plenum.
Uppå Hr Gr. o. Landtm:s i anledn. häraf framställda propos. beslöts att ifrågavande betänk, skulle uppföras främst å föredragniugs-listan för nästa plenum. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. till 4 e. m.
Lördagen den 5 Augusti 1848.
Justerades 12 prot.-utdr. för d. 3 dennes.
Anställdes val af en Bänkman inom öde Bänkm:s-afd:n efter Frih. Cederström, Claes Rud., samt en Bänkman inom 8:de Bäukm:s-afd:n efter Hr Aminoff, Joli.
Fredr., men vid härtill förrättadt upprop inställde sig icke någon af de till dessa bänkm:safd:r börande ledamöter; i anledn. hvaraf Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf att val till återbesättande af ifrågavande ledigheter bland bänkmänneu ånyo komme att företagas i början af nästa plenum.
Företog R. o. Ad. val af sex Suppleanter för ledamöterne i Förstärkta BankoUtsk.; oell befunnos, efter valförrättningens slut och sedan, i anseende till lika röste-tal, lottning blifvit anställd, till bestämmande af den ordning i hvilken ifrågavande Suppleanter borde i händelse af behof, inträda, dertill hafva blifvit utsedde: N:o 2243.
Hr Hadorph, Daniel. — 216.
Ribbing; fullm.
Hr Rentersköld, Henrik Fabian. — 833.
Hr Werdenhoff; fullm.
Hr Tham, Sebastian. — 139.
Gr. Wirsén, Axel Emil. — 2316.
Hr Amilon, Adolf Anders Johan, och — 818.
Hr Réenstjerna, Abraham Alexander, hvilka alla erhållit Ellofva röster hvardera.
Den 5 Augusti. 133 Upplästes elt af Frih. von Kraemer, 11 o b. Fredr., inlemnadl sälydande meni.:
Hindrad af tjenstegöromål att längre qvarblifva som ledamot i StatsUtsk., får jag härmed afsäga mig detta uppdrag, med vördsam anhållan, att vid min riksdagsmannarätt varda bibehållen. R. o. Ad. lemnade härtill sitt samtycke; hvarefter H r G r. o. Landtm, med tillkännagifvaude, att Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr., såsom ledamot i StatsUtsk., erhållit 3 veckors ledighet, räknad från d. 8 dennes, samt Hr Gripensvärd, Jakob Elof, som varit suppleant i StatsUtsk. blifvit utsedd till ordinarie ledamot i samma Utsk., anmodade Hrr Electorer alt utse en ledamot i StatsUtsk., efter Frih. von Kraemer, en ledamot att i samma Utsk. inträda under den Frih.
Tersmeden beviljade ledighetstid, samt en Suppleant dersammastädes efter Hr Gripensvärd.
Lagerbjelke, Gust., uppläste en sålydande motion: L)e omkring
Riddarhusets bakgård befintliga byggnaders, minst sagt, icke prydliga beskaffenhet, har hitintills kunnat, om ej försvaras, åtminstone urskuldas genom deras belägenhet invid en föga besökt bakgata.
Sedan Stockholms stad nu mera beslutit, hvilket beslut äfven blifvit af K.
M. stadfästadt, att en jernbro skall byggas emellan Riddarhusgränden och Tegelbacken, så kommer ofvannämnde byggnader deremot, alt dels ligga utmed, dels blifva pä nära håll synliga ifrån en af stadens förnämsta kommunikations-linie, samt sålunda att blifva för hufvudstaden en verklig vanprydnad, en egenskap, som det torde vara med R. o. Ad:s värdighet föga förenligt, att byggnader tillhöriga Ståndet fortfarande får bibehålla.
Jag anhåller derföre vördsammast, få väcka den motion att R. o. Ad. måtte åt Ridd.Direkt, uppdraga, att gå i författning om upprättande af plan och kostnadsförslag till ombyggnad af de omkring Riddarhusets bakgård befintliga byggnader med hvad mera dertill kan höra, uppå ett sätt, som i möjligaste målto afser, sä väl Riddarhusets fördel, som yttre prydlighet, samt att
Direkt:n bör vid nästa riksdag inkomma till R. o. Ad. med fullständigt förslag uti ämnet.
Denna motion remitterades till Ridd.Utsk. Föredrogs
Bevilln.Utsk:s d. 3 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 28, ang:de beräkningen af tullmedlen, saln-accisen, postmedlen, cliottae-sigiIlatai-afgiflen och husbehofs-bränneri-medlen.
Usta punkten, ang:de Tullmedlen.
Jag tror för min del att Bevilln.Utsk. icke haft rätt deruti, att det beräknat de blifvande lullinkomsterne endast efter de tvenne sista årens intägter, enär de derunder varit större än någonsin, på grund af de fördelaktiga handelsförhållanden, som då egt rum.
Att dylika omstän - 134 Den 5 Augusti. digheter skola under de kommande åren fortfara, synes mig ieke sannolikt, enär den nu valide allmänna liandelsstockningen utan tvifvel skall verka i motsatt riktning.
Under innevande är har erfarenheten likväl icke varit sådan, utan tullinkomsten uppgått till ganska betydligt belopp.
Jag vet icke bestämdt 0111 det är lika stort som under förra året, vid samma tid, men har anledning tro, att det så förhåller sig.
Orsakerne till denna betydliga intägt äro förmodligen att införskrifningen af de betydliga artiklarne socker och caffe blifvit gjorda förlidel år, dä 1848 års hvälfningar icke anades.
Nu hafva emedlertid varorna inkommit och till stor del jemväl blifvit förtullade.
Det lärer till och med hafva händt att laddningar, sorn icke varit ämnade till Sverige, utan till Tyska hamnar vid Östersjön, hvilka varit blockerade, hafva blifvit lossade i Sverige.
Derigenom har införseln blifvit ökad utöfver det belopp, som hon skulle hafva utgjord!, äfven om vanliga handelsomständigheter lyckligen fortfarit.
Nu hafva de bestämdt upphört och det är skälet hvarföre jag anser tullbeloppet vara för högt beräknadt.
Att bestämma huru högt det bör i stället upptagas för framliden kan jag icke tillåta mig, utan på grund af gifna zifferförhållanden, från en föregide tid.
Säger jag blott på förmodan, att tullafgifterna skola utgöra den eller den mindre summan, så kan min fruktan för brist sägas icke vara bättre grundad än en annans påstående att tullafgifterna skola utgöra så mycket som Utsk. förmodar.
Ehuru jag tror min mening hafva all sannolikhet för sig, vill jag, på det att hon icke mätte vara godtycklig, och på det att B.
St. i allmänhet måtte bestämma sådana förhållanden icke efter godtfinnande utan på grund af gifna zifferförhållanden, till R. 0.
Ad. vördsamt hemställa om icke det skulle vara lämpligt att beräkna tullhevillningen för de 3:ne kommande åren efter medeltal af hvad hon utgjort under de 5 föregide ?
Jag önskade nu uppgifva den bestämda summa, som dessa årens tullinkomster hafva utgjordt, men uppgifterna derom i Bevilln.- Utsk:s betänk.
N:o 37, för förliden riksdag äro olika emot de summor som K.
M:s nåd. propos. om statsverkets tillstånd och behof innehåller.
Hvilkendera beräkningen som är riktig vet jag icke, emedan jag icke varit i stånd att undersöka det under den korta lid som betänk, legat på bordet.
Men jag vill antaga att de tal som innehållas i K,. M:s nåd. propos. äro de rälta.
Om jag till dessa tal lägger hvad Bevilln.Ulsk. nu uppgifvit för de begge sista åren, så uppkommer för de 5 sista åren 1843 —1847 en summa af 18,953,000 r:dr.
Fördelas den emellan 5, så erhållas 3,790,600 r:dr eller nära 3,800,000 r:dr.
Denna summa förmodor jag vara den rätta eller åtminstone i det närmaste densamma.
Hon utgör omkring 200,000 r:dr mindre om året, än den som Bevilln.Ulsk. till beräkning föreslagit.
På sätt jag nyss yttrade, vill jag likväl icke bestämdt utsätta zilian, utan yrkar blott att R. 0.
Ad. måtte besluta att medeltal af tullbevillnings-inkomsten under de 5 åren 1843—1847 måtte läggas lill grund för beräkningen af hennes belopp under de kommande 3 åren.