Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men med afsule på vigten deraf att EiksArkivet erhåller en förändrad lokal, vågar jag hemställa, huruvida icke E. o. Ad. skulle vilja bevilja det af K.
M. äskade anslag, med tillägg dock, att platsen icke blir den sora K.
M. föreslagit vid norra delen af Carl XIII:s torg.
Jag anhåller om propos. på denna min framställning.
Oaktadt den massa af förslag och olika meningar som här blifvit framstälda, har man ändock kommit så långt att man förenat sig om att icke yrka bifall till K.
M:s Propos. , enär. den ifrågav:de byggnadsplatsen af alla erkännes icke vara lämplig.
Men, mine Hrr! då man icke har någon grund att bygga på, synes det mig vara för tidigt att bevilja anslag till byggnaden, och för min del anser jag det icke vara skäl att under nu pågående financiela kris inleda oss i ett så vidlyftigt företag som detta, hvars omfattning man icke kan beräkna.
Ty om man anslår den äskade summan af 700,000 Edr till upförande af en byggnad, hvilken man icke vet hvar den skall upföras, kan det ju hända att K. M. vid en kommande Eiksdag förklarar, att han icke funnit någon plats.
Det kan visserligen vara skäl, att Ständerna i följd af en K.
Propos. bevilja anslag; men det torde dock icke vara för mycket hegardt, att K.
St;r dervid lemnäs i tillfälle att pröfva dels 701 Den 24 November f. m. lämpligheten af anslaget och dels dess tillräcklighet.
Det är långt ifrån mig att bestrida, vare sig angelägenheten eller behofvet af den ifrågastiilda byggnaden.
Jag har så tillräcklig kännedom deraf, att jag eljest under andra förhållanden 8n de nuv:de skulle med största ifver förorda anslaget.
Men jag påminner mig ganska väl då R.
St:r i en hastig vändning inköpte RiksArkivets nuvrde hus, och anser derföre att vi icke nu böra stante pede fatta något beslut.
Då K. M.s Propos. icke nu lärer kunna bifallas, torde vi väl kunna dröja till nästa Riksdag, då vi kunna erhålla en Propos. som kan bifallas.
Under erkännande af behofvet utaf en ny byggnad för RiksArkivet, får jag således, på grund af hvad jag nu haft äran anföra, afstyrka bifall till K. M;s Propos.
Jag anser mig böra besvara åtskilliga af de anmärkmr som af Herr Cederschiöld blifvit framställda.
Den värde talaren har sagt, att det f. n. är omöjligt att taga reda på de äldre handlingarne i RiksArkivet; jag ber dock att få erinra, att det är de vid Arkivet anställde tjenstemäns åliggande att ordna dessa handlingar så att de blifva tillgängliga.
Jag har förut yttrat, det jag trott att RiksArkivets belägenhet i närheten af öfriga embetsverk vore tjenlig; men jag anmärkte tillika, att det torde blifva svårt att erhålla en plats som är centralt belägen, och vid sådant förhållande anser jag att det är bättre att få en plats som är något aflägsen, än att Arkivet fortfarande skall inrymmas i det nuv:de huset.
På denna grund instämmer jag med Frih.
Stjernstedt och förordar hans förslag på det högsta, isynnerhet som jag, i motsats mot Gr.
Sparre, anser det alldeles nödvändigt att något beslut fattas vid denna Riksdag.
Hr Cederschiöld har visserligen haft ett ganska humoristiskt anförande; men jag anser att det icke haft med saken att göra.
Ingen lärer väl förneka, att man bör hafva ett RiksArkiv, och att det nuvule huset är otjenligt
Då jag således förutsätter att alla härom äro ense, torde man också böra medgifva att det är angeläget, att ett nytt hus bygges; ty, sage hvad man vill, så blir det aldrig någon uträkning att dertill använda ett gammalt hus; ty det snarare ökar kostnaden för Statsverket.
Sådant hafva vi redan erfarit genom inköpet af RiksArkivets nuv:de hus.
Jag tror dessutom dels att allmänheten skall blifva ganska obelåten med att, under striden om platsen för Arkivet, handlingarne förfaras, dels att en verklig fara hotar hufvudstaden genom det nuv:de huset, hvilket, beläget i den tätast bebyggda statsdelen, till sin grund är osäkert och dessutom försedt med högst bristfälliga eldstäder samt upfyldt med så lätt antändliga ämnen som papper.
På det emellertid äfven Ständerna må kunna hafva sin röst vid bestämmandet af platsen, i så matto att man uttrycker den åsigten, att den föreslagna norra ändan at Carl XIII:s torg är olämplig, anser jag det vara skäl att antaga Den 24 November f. m. 70& det af Frih.
Stjernstedt framstälda förslaget, men i öfrigt bör det öfverlämnäs åt K.
M. att välja den tomt lian anser lämplig.
Detta är ingenting nytt; så skedde nemi. med NationalMuseum, och dess vackra läge visar att K.
M är bäst i tillfälle att bedöma dylika saker.
Det finnes visserligen ännu en utväg att för ögonblicket afhjelpa saken, nemi. att bifalla Utskis hemställan; men jag fruktår verkligen att 11.
St:r toge för mycket på sitt ansvar att Riksdag efter Riksdag undanskjuta denna (råga och derigenom för framtiden göra otillgängliga så vigtiga och för rättsförhållanden nödiga handlingar, sorn de, hvilka förvaras i RiksArkivet.
Då K. M:s Propos. i detta ämne förra gången törevar hos R. o. Ad. var jag nära nog den ende som framstälde a 11 marku:r deremot, med afs:de å den föreslagna grunden för byggnaden.
Vid detta tillfälle bemöttes mina anmärkn.-r på ett sätt, som hos motsidans talare tycktes tillkännagifva, ehuru det icke sades bestämdt, att mitt anförande utgick från ett motiv föga bättre än klandersjuka.
Jag grundade mitt yttrande på den omständighet som var för handen då fråga var om Carl XIILs torg; och ehuru det är en tillfredsställelse att min åsigt vunnit framgång, tagnar det mig likväl, att R. o.
Ad. åtminstone till en del är ense med mig.
Hvad beträffar faran af att nu stanna vid ett instämmande i StatsUtsIcs Betänk, och således indirekt afslå K. M:s Propos, tror jag att denna invändning från de talares sida sorn framställt den, härrör från en nog liflig och måhända upskrämd inbillningskraft.
Man har sagt, att handlingarne i RiksArkivet genom ett upskof till nästa Riksdag af frågans afgörande, skulle äfventyras och till och med förfaras.
Jag må bekänna, att till dess jag fått några mera bestämdt faktiska skäl för denna förmodan, drager jag den i tvifvelsmål, så framt man ej antager att RiksArkivets hus rent af skall sjunka ned i grunden.
Hvad beträffar eldstäderna i nämnde hus, känner jag också att kakelugnarne spricka; men det lärer icke vara R. o. Ad. obekant, att detta är förhållandet inom en stor del af husen i Stockholm.
Exempelvis vill jag nämna alla hus vid Stora Nygatan, Lilla Nygatan och Munkbrogatan, hvilkas egare måste tidt och ofta låta uttaga dörrar, omsätta kakelugnar o. s. v.; men någon eldfara behöfver derföre icke upstå, såvida man iakttager behörig omtanka.
Det är sannt, att om man nödvändigt vill hafva ett nytt hus, så är det särdeles väl att man har några faktiska olägenheter i det gamla huset att åberopa; men dessa olägenheter äro dock icke så stora, att raan icke i nödfall kan berga sig.
Hvad beträffar förslaget, att till Kongl. Maj:t öfverlemna valet af plats samt ställa hela anslagssumman tili haus disposition, tror jag att det icke är nödvändigt.
Ty, om K.
M. vid nästa Riksdag med afs:de på angelägenheten af RiksArkivets flyttning, skulle framställa en Propos. i ämnet, hvaraf befunnes att en god plats blifvit vald, så borde väl ett bifall till densamma bero på att kost IX H. 45 70B Dea 24 Norember f. ni. unden icke blefve alltför stor.
Vid tiden för jernvägsfrågans behandling härstädes, och då en så utomordentligt vacker målning gjordes af landets ställning, tog jag mig friheten hemställa, huruvida man icke hade en aning om att andra tider vore i antågande; men detta ansågs då härflyta från en slags hysterisk inbillning som man icke borde göra afs:de på.
Jag vet att många af mina gamla kloka vänner, som eljest med mig dela tänkesätt, då betraktade på detta sätt mina aningar, Nu äro emellertid dessa förutspådda tider i antågande, och innan krisen blir öfverstånden är jag öfvertygad att den skall kräfva många upoffringar och många förändringar både i affärs-förhfillanden och lefnadssätt.
Det är en profetia som jag nu uttalar, den kan vara sann eller falsk; men rtog ser man tillräckligt, för att Anna att Ständerna böra vara varsamma.
Till slut synes mig att en talare har en något, öfverdrifven föreställning om ItiksArkivets nuv:de hus, då lian nemi. säger, att det är förenadt, med eldfara för hela Stockholms stad att ItiksArkivet befinner sig i detta hus.
Vi böra dock komma ihåg att det ligger helt nära sjön med fri plats på två sidor, och att sprutor lätt kunna anskaffas och röra sig på platsen.
Det är således i detta fall ett bland de bäst belägna hus i Stockholm, och huru det då kan sätta hela staden i lära är för mig oförklarligt.
Dr Lilljehöök; Jag ber att få fästa upmärksamheten på den stora mängd af byggnadsarbeten som under denna Riksdag erhållit dels fortsatta dels nya anslag, och jag tror att under sådana förhållanden det icke är skäl att öka deras antal, isynnerhet som man derigenom blott kommer att förorsaka stegring i materialkostnaderne.
Hvarje vän af hufvudstadens försköning måste alltid med glädje se, att den nu ganska fula fonden af Carl XlILs torg bebygges; jag säger »fula», ty något mindre skönt kan man näppeligen skåda än den husrad som finnes der.
Jag har således med ledsnad måst deltaga i StatsUtsk:s beslut, emedan jag, likasom alla talare som här upträdt, ansett denna plats olämplig för en sådan byggnad som den ifrågav:de; ty erfarenheten har visat, att hus, byggda på osäker grund, sjunka utan att vara försedda med sådana tunga massor som RiksArkivet.
Det synes således som om, då man icke är öfvertygad om platsens lämplighet, det icke är skäl att bevilja anslag för dess bebyggande.
Man har föreslagit annan plats för RiksArkivet och velat dertill anslå 300,000 Rdr.
Denna summa är oriktigt kalkylerad, ty är grunden fast kan huset upföras för 209,000 Rdr.
Jag kan således icke förklara, hvarföre man vill bevilja denna summa för byggnadens upförande på den sanka och mindre säkra grunden, hvilket man likväl velat undvika och vi alla bestrida.
Det synes mig alltså vara för tidigt att anslå någon viss summa, destohellre som RiksArkivet, enl. min åsigt, bör förflyttas till Riddarholmen, och jag går så långt, att jag önskar att alla embetsverk och offentliga samlingar böra dit förläggas.
Endast det, att RiksArkivets nuv;de Den 24 November (■ m.
707 lius är otjenligt, hafva vi fått utredt, men intet mera.
Det är likväl, sorn en talare sagt, icke bovist att ju icke detta lins kan stå ännu i 2:ne år, och inom denna tid tiafva vi åter Riksdag.
Ilr Frihm o.
Ordfm tillkiinuagaf att anslag blifvit utfärdadt till fortsättande af plenum kl. 0 e. m.
Hr Hjerta har sagt, att faran icke är så stor sorn man velat förespegla, men jag tror, att, om man än endast ytligt betraktar huset, man skall komma till annat resultat.
Man skall då finna sprickor af så vådlig beskaffenhet, att eldsvåda kan befaras.
Visserligen kan man lappa oell plåstra, men osäkerheten är dermed icke undanröjd.
Hedan vid sista Riksdagen omtalades nödvändigheten att bygga nytt hus åt RiksArkivets samlingar, toen frågan upskjöts och vi stå nu på samma punkt.
Möjligen kunna Statens tillgångar vara mycket medtagna, meri man har likväl beviljat medel till ändamål af mindre vigt än det fö revande, och derföre anhåller jag att en viss summa måtte ställas till K.
Till undvikande af flere propos:v instämmer jag med siste talaren.
Ehuru åtskilliga af mig frarn stälda frågor blifvit af män med speciel kunskap i före v: de ämne besvarade dermed, att det vore onödigt att besvara dem, anser jag det dock icke vara af ringa vigt att veta mängden af de handlingar sorn finnas, på det man må kunna bestämma utrymmet.
En ledamot af 11. o. Ad. har fästat min upmärksamhet på beliofvet af ett byggnadsföretag sorn står i nära sammanhang med IliksArkivet, och det är Bibiiot.heket, som nu har för ringa utrymme.
Meningen liar varit att Hytta det till NationalMuseum, mendet är olämpligt, och således får man snart bygga ett hus för Bibiio!heket som icke kan förenas med IliksArkivet.
Det vore serdeles lämpligt om Bibliotheket och RiksArkivet funnes isamma hus, emedan deskatterna hafva att slags slägtskap med hvarandra, och detta innebär en ny och genomgripande plan för byggnadsföretaget.
Mina iemnade uplysningar i det hänseendet voro grundade på special-kännedom, och om de innefattade något humoristiskt, var det utan min förskyllan och värdighet.
Det är något löjligt att vilja sanda handlingar endast för att begrafva dem under erkännande att de äro af intet värde.
Då jag trodde mig finna, att fråga vore om eu förändrad plan för byggnaden af RiksArkivets hus, hade jag ämnat föreslå en underd. skrifvelse med hemställan i det afs:det, men då så många dylika skrifvelser redan äro beslutade finner jag någon ytterligare tillökning åtminstone uti förev:de fall obehöflig.
Till undvikande af votering om koutrapropos. förenar jag tuig med Frih.
Stjernstedt. 708 l)en 24 November f. m.
Hr Frih. o. Ordfiden framställt, att numera, då Frih.
Klinkowström och Hr Fåhraeus »(stått från sina först afgifna förslag och förenat sig med Frih. Stjernstedt, i alside på StatsUtsk:s ifrågav:de framställning vore yrkadt dels bifall, och dels att, med afslag å den del af K. M:s Nåd.
Propos:, som föreslår norra delen af Carl XIlI:s torg till byggnadsplats för RiksArchiv, It.
St:r måtte bevilja en summa af 321,900 ltdr ltmt, till upförande af en ny byggnad till ltiksArchiv, blef propos. till bifall å Utsk:s framställning framställd och besvarad med starka Ja, jemte åtskilliga Nej; hvarpå Hr Frih. o. Ordfiden förklarade sig hafva funnit
Uplästes till justering och godkändes följande votcr:s-propos.:
Den, som bifaller StatsUtskrs i Utlåt.
N:o 148 gjorda framställning. att afstyrka It.
Stms bifall å K. M:s Propos. angide medels anvisande för ett nytt ltiksArchiv, röstar
Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, beslutar K. o. Ad., att, med afslag å den del af K. M:s Nåd.
Propos., som föreslår norra delen af Carl XIILs torg till byggnadsplats för ltiksArchiv, R.
St:r bevilja en summa af 321,900 Rdr ltmt, till upförande af en ny byggnad till ltiksArchiv.
Vid voteringens slut befunnos lösterue hafva utfallit som följer:
Beträffande härefter Utsk:s förslag, rörande undersökning, huruvida det nu af KommerseColl. begagnade hus å Riddarholmen; eller nåoon annan af de Staten tillhörande byggnader, ina vara till RiksArchivets inrymmande tjenlig!, yttrade:
Under discussionen om förra punkten uplystes af sakkunnig person, att KommersColhii luis vore olämpligt och dessutom behöflig! för det Verket.
Hvad angår de i nu föredragna punkten omförmälda, Staten tillhöriga hus och byggnader, anser jag icke behöflig! att derom besvära K.
M. med någon undersökning, emedan enhvar kan lätt räkna de ännu odisponerade, och jag anhåller derföre om afslag å denna punkt.
Den nu föredragna punkten synes mig hafva af misstag tillkommit.
Det är visserligen sannt, att KommersGölhii hus har en för ett RiksArchiv särdeles lämplig belägenhet, men man vet dock icke, om det förmår bära de tyngder, som der skola förvaras.
Detta, likasom många andra Statens hus, är upfördt af enskild person för helt annat ändamål än RiksArchiv, och lör att ett hus dertill skall vara tjenligt måste det ursprungligen vara bygdt för det ändamålet.
Någon skrifvelse i ämnet till K.
M. synes mig icke behöflig, enär K.
M. vid alla tillfällen visat, D e ri 24 November f, m. 709 att K.
M. särdeles omhuldat detta ämne, och man kan taga för afgjordt, att K.
M. vid nästa Riksdag afgifver nytt Förslag i ämnet.
Utsk:s ifrågav;de förslag blef, efter löist till bifall derå framställd propos., som besvarades med Nej, af K. o.
Ad. afslagef.
Vidkommande sedermera Utsk:s hemställan, ang:de förslaget om nplåtande af norra delen af Carl XIIJ:s torg till bebyggande af enskild person, anförde: Frih.
Utsk. har sagt, att vid sista Riksdagen afliit K. M. till R.
St:r enahanda Propos.-, som då afslogs; men huru tillkom detta afslag?
Jo! derigenom att frågan ansågs hafva förfallit.
Utsk. lemnade då enahanda afstyrkande som nu, hvilket godkändes af Borgare- och BondeStm, men icke af 11. o. Ad. samt PresteSt. R. o.
Ad. har således, genom sina föreg:de beslut, på förhand ogillat Utsk:s förnyade motivering. R. o. Ad. torde erinra sig. att vid förra Riksdagen hade till K.
M. inkommit förslag om bebyggande af denna plats i en ganska lätt och prydlig stil, för anläggande af en vinterträdgård, hvartill ieke mindre än 3 smakfulla ritningar blifvit upgjorda af utmiirkta arkitekter.
En talare har sagt, att den ifrågavule platsen skulle genom trädplantering blifva bast använd, emedan dess bebyggande vore i sanitärt hänseende icke önskvärdt.
Jag hemställer dock, om t. ex. det gamla de la Gardiska palatset i ringaste mån gjorde Carl XIII.s torg ohelsosamt, och om icke Stockholm har tillräckligt antal öpna platser, för att till någon del kunna undvara detta öpna torg.
Utsk. har måst erkänna, att husraden på andra sidan Enkhusgränden är ful, genom takens ojemua höjd.
Detta kan för ögat ingalunda afhjelpas genom trädplantering, ty träden skjuta, enl. all sannolikhet, icke så i höjden att de skymma taken.
Hvad angår Utsk:s yttrande: att platsen i sitt nuv:de skick företer både prydlighet och skönhet, tyckes Utsk:s mening i detta fall visa hög grad af smakens anspråkslöshet, Jag anser sistnämnda egenskap visserligen som en dygd i vanliga fall, men icke i detta.
Platsen, sådan den nu är, opartiskt betraktad, visar sig som en sandöken.
Der finnes icke ett grässtrå, icke ett blomster, idel tomhet och sand.
Huru kan man kalla detta prydligt och skönt?
Utsk. anser platsens utseende visserligen kunna förbättras genom en parkanläggning.
Detta är en from önskan, men som icke leder till något resultat.
Hvem skulle besörja denna parkanläggning, och hvarest skola penningar dertill erhållas?
Derpå är Utsk. skyldigt ett svar.
En reservant har ansett platsen nödig för militära evolutioner, likasom ett Champs de Mars finnes i Paris.
Möjligt nr, att detta törg dertill kan med fördel användas, men det har åtminstone icke under mångå år varit dertill begagnadt; det beträdes knappast af någon trupp, utom i förbigående, då den s. k. vaktparaden upföres, och då den hemförlofvade vakten återvänder till kasernen.
Man har sagt, att man icke kan förvänta en byggnad af vackrare dimensioner; men då byggnaden Den 24 November f. ra. icke får upföras annorlunda lin efter en af K.
M. lastst ii lid ritning, sedan likväl dessförinnan vederbörande auktoritet blifvit hörd, anser jag farhågan i det afseendet mindre befogad.
Men om något lämpligt förslag afgifves, som kan antagas och vinner bifall, får platsen fortfarande icke blifva öde, som den nu är.
Detta är en stor vinst.
Man bör åtminstone försöka åstadkomma något bättre än det närvide.
Platsens uplätande till en vinterträdgård synes mig i sanning särdeles lämpligt.
Sådana finnas i nästan hvarje stad inom norra Tyskland, en stor del af England rn. m.; och om då framför facaden plantera?
träd, vinner ju Hr Lilljehöök sin önskan.
Jag anhåller således om afslag på Utsk:s hemställan och bifall till K. M:s Propos.
Denna punkt i Betänk, utgör ett sorgligt bevis på den brist af skönhetssinne, som fanns i Utsk.
Jag hoppas dock, att detta Stånd icke frångår sina föreg:de beslut.
Cederström har redan lemont en historik öfver denna frågas behandling, och frågan om uplåtande af Carl XLIl:s torg ät enskild man är icke negon torn dröm eller något fantastiskt förslag, ty ganska vackra inkast till byggnader hafva upgjorts.
Jag har sett ett ganska vackert förslag till en vinterträdgård invid detta torg.
Skulle icke en sådan byggnad försköna detta torg, i hvars fond man ser en högst ojemn luisrad med tak, det ena svart, det, andra brunt och det tredje t. o. m. grönt.
Detta kan väl icke sägas vara prydligt.
Följer man torget från sjöstranden mötes man först af den fula platsen vid Operan, sedan af Jacobs kyrka, som, ehuru vacker i sig sjelf, dock blifvit förstörd af den bekanta skorstenen, och sedan man gått förbi LandtnniteriKont:s hus och det numera påbyggda huset, träffar man en gammal ful mur, som slutar med ett Schweizeri, och nedanföre den gamla orangeri byggnaden, samt fonden sådan jag nyss beskrifvit den.
Man skulle tro, att
Svenska nationen saknar sinne för skön konst, då man ser dess hufvudst.ads förnämsta plats så ringa vårdad.
Utsk. vill, att denna plats skall gömmas till monumentala byggnader, men icke desto mindre har Utsk. afstyrkt K. M:s Propos. ora byggande af RiksArchiv der, emedan grunden är så dålig.
Är detta konseqvent?
Icke vet jag, hvarföre ej platsen skulle kunna uplåtas åt enskild person; och om än i detta ögonblick ingen enskild är hågad alt bebygga den, kan likväl i framtiden hågen derför vakna.
Afven om IL o. Ad, skulle bifalla K. M:s Propos., och återremittera frågan, väntar jag föga bättre utgång i Utsk., emedan föga intresse fanns der för saken.
Emellertid anhåller jag om afslag fi Betänk, och bifall till K.
M:s Propos. Gr. Lagerbjelke:
Den siste talaren beklagade bristen på skönhetssinne hos Utsk.; men då han såsom bevis derpå sade, att Jacobs kyrka, med undantag af den der skorstenen, vore vacker, synes mig
Utsk. icke hafva saknat skäl för sitt afst.yrkande.
Hvad Stockholm saknar är en promenadplats, särdeles för dem, som hafva endast kortare tider att afstå för sina promenader; men i öfrigt är denna stad i naturskönhet den förnämsta.
Denna brist på promenader är skadlig, icke blott derför att ett nöje är beröfvadt den, Peil 24 No remb er t. m. 7)1 som deraf vill sig begagna, utan äfven för helsan.
Den, sorn besökt Europas större städer, vet, huru nyttigt och nöjsamt det är, att kunna hemta frisk luft äfven inom staden; och då man ser dessa skaror af barn, som vistas t. ex. i Tuillerierna, kan man icke förneka nyttan af en vinterträdgård.
Någon sådan finnes icke i vår hufvudstad, och för att erhålla denna nyttiga inrättning bör Carl XUI:s torg dertill uplåtas.
Man har sagt, att upförandet af ett hus på detta torg icke skulle medtaga mycket af platsen; men skalidet vara till någon nytta, måste det väl hafva någon bredd till sin höjd, ty icke mätte meningen vara att der ttpiöra en hög mur.
Ett hus mäste väl innehålla 3 å 4 våningar, och följaktligen ega bredd i förhållande till sin höjd, hvarigenom det ändamål förfelas jag åsyftar, Man har äfven sagt, att, om träd planteras i fonden af torget, dessa icke växa så fort, att de bortskymma bakomliggande husen. som äro ojernna och fula.
Det må vara; men säkert är i alla fall, att dessa träd blifva långt vackrare för ögat, än just dessa hus med sina mångskiftande tak.
I alla fall kan en vinterträdgård anläggas i latt och luftig stil, hvarigenom platsen får ett vida vack rare utseende än den nu har.
I anledn. af en föregide talares yttrande får jag erinra, att en författning finnes, enl. hvilken offentliga platser icke få utan särskildt tillstånd bebyggas.
I öfrigt förenar jag mig med dem, som yrka bifall till Betänk., och anser det vara af stor vigt, att kunna få en parkanläggning, som jag anser särdeles nyttig.
Carl XTII:s torg har man kallat Stockholms barnkammare, hvilken är i behof af försköning.
Hvad angår frågan att uplåta platsen åt enskilde, så har jag viserligen sett åtskilliga ritningar upgjorda för det ändamålet, men jag tror det ieke låter sig göra.
Lämpligast är väl att inrätta platsen till vinterträdgård.
En talare har velat göra den till excercisplats; men sedan år 1848 hafva trupper der icke varit samlade.
Jag yrkar bifall till Utskis förslag.
Man har här sagt, att Carl XIILs torg vore up låten endast till promenadplats för Stockholms barn.
Om jag än medgifver att så är, hemställer jag, om utrymmet inskränkes derigenom att norra ändan af torget bebygges. leke var det åtminstone förhållandet så länge den gamla orangeribyggnaden fanns der.
Mig är likgiltigt till hvad ändamål platsen bebygges, endast det sker, så att den fula norra delen deraf blir undanskymd.
Jag vet visserligen, att icke R.
Sur, utan ÖfverlnteudentsEmb. tillkommer att granska husen, men 11.
St:r tillhör det dock att försköna vår af naturen så vackra hufvudstad.
Jag förnyar min anhållan om bifall till K. M:s Propos.
Alströmer: Gr.
Lagerbjelkes konklusion är grundad på en oriktig premiss.
Han sade, att Carl XIILs torg borde göras
Den 21 November f. m. till en parkanläggning.
Detta synes mig oriktigt, emedan jag anser det af vigt för en hufvudstad att ega en öppen plats, och om torget skall planteras, blir det i hcg grad fuktigt, så att det endast undantagsvis skulle kunna begagnas till promenadplats.