Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Öagtadt assighationsrätten blifvit här innan sistledne Riksdag be* gagnad till en viss $ i åtskilliga orter icke så ringa, grad $ har m«n dock icke haft én hundradedel så många falska assignationer hos oss$ sorn jemförelsevis i England och icke ens så många, sorn jemförelsevis falska Banco- och Riksgaldssedlaf.
Deh söm vistats i England^ känner ganska väl, ätt inan vid växling alltid risquerar att få hvar sjunde eller åttonde skilling falsk; men derföre har dock ännu ingen bestridt nyttan af klingande mynt.
Till bch med i England är mer falskt metalliskt mynt, än pappersmynt.
Om man éj skall fortfara att Sätta en godtycklig gräns för industrien , så måste man tänka på utvägar, att Ställa RöfelscCapitalet i behörigt förhållande till en okad production och tilltagande folkmängd. t)en i Augustii J, m. ÖS fnängd.
Och så länge ej en realisation blifvit verkställd, är deo fria assigriationsrätten så mycket mer nödvändig, sorn myntcapitalef då annars ej kan ökas utan genom ny Sedelfabrikation , hvartill Banken hittills ensamt haft rättighet, men blott enligt det af Riksens Ständer godtyckligen bestämda belopp.
Jag tror att för ett lands tilltagande trefnad, det är lika vigtigt, att creditfriheten lifvas och vidgas, sorn att Handels- och Näringsfriheten hägnas
Och utsträckes, ty utan den förstnämnde, saknar den sednare ali kraft och verkan och produ-i ctionen skall förr eller sednare aftyna.
Hvad det ifrågavarande förslaget beträffar,* så förenar jag mig med de värda Ledamöter^ som ansett utgifvaren af ifivisningen, böra först lagsökas, ty om endo6sefttea skulle af sedelinnehafvaren först angripas , blefvé följden' öfelbart den, att ofta en mängd rättegångar uppi komme, som i förra fallet kunna förekommas.
I öfrigt hyser jag den mening, att assignationsrätten icke bör onödigtvis inskränkas mera hos oss, än i andra länder ; hvarföre jag anser, bå-5 de att assignationer under 20 R:dr och åtminstone till io R:drs belopp böra få utgifvas, och att den af Utskotten föreslagna räntan af eli procent i månaden* den jag tror vara alldeleå för hög, bör nedsättas till likhet med dert stad!- gade Öfverräntan i DisConterne.
I händelse Utskottens Betänkande återré-r Kidd, 0, Ad.
Prot. VII. Band. 6Q Den t Augustii f. m. mitteras , anhåller jag att detta mitt yttrande må få till Utskotten medfölja.
Herr Grefven och Landt-Marskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg State» Banco - och Lag-Utskottens förevarande Betänkande böra, i anledning af de dervid gjor-j de anmärkningar, till Utskotten återremitteras» Ropades Ja.
Herr Grefven och Landt Marfkalkcn hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade a nästa Måndag den 4 dennes utvälja de 12 Electorer af Ridderskapet och Adeln, hvilke, ge-i mensamt med de öfrige Ståndens Electorer, sedermera skulle äga, att, enligt 97 och 98 §$.
Regeringsformen samt 63 Riksdagsordningen, utse Riksens Ständers Justitieombudsman och dess Suppleant; och föreslog Herr Grefven bch Landt Marskalken, att utom bemälte 12 Electorer, 4 Suppleanter äfven kunde, på sätt för— ut varit vanligt, utväljas.
Bifölls? friherre Hjerta, Fredric'.
Det Sr icke föf alt vägra mitt bifall till Herr Grefvens och LandtMarskalkens nu gjorda proposition, mea med afseende derå, att vår tid är så dyrbar , och att hvarje val borltager nästan en Ben i jtugusti /. «>•
Fiel dag, sora jag vågar föreslå en utväg åtf
Vid ifrågavarande tillfälle återbesätta de ledigheter sora yppat sig inora Förstärkta StåtsUtskottet.
Jag ville nemligen hemställa det Herr ■Grefven och LandtMarskalken täcktes proponera Riddersbapet och Adeln, att, vid det förestående valet af Electorer, till utseende af Riksens Ständers Justitieombudsman, de Ledamöter, sora erhöllo de flesta rösterne till denna valnämnd, äfven matte få förtroendet att förstärka StatsUtskottet.
Vid sebaste sammankomsten i nämnde Utskott vörö blott 31 personer närvarande- Sedan den dagen har en Ledamot bortrest och möjligen komma flere vid nästa sammanträde att saknas.
Det är alltid obehagligt för de öfrige Ståndens Ledamöter att samlas och Sédån nödgas uppskjuta görömålen, och genoni 'det valsätt jag föreslagit, vunnes åtminstone en dag.
Grefve Spens, Cart Gr[ic<]5 Jag skulle tveka att bestrida Friherre Hjertås förslag, om icke 69 §.
RegeringsFormen innehöile: "htf i uppgifvet fatt, Stat slit[kottet fiall förökas med fä mångå Ledamöter af Riks Stånden, i vanlig ordning valde &c- Jag hemställer om dessa Ledamöter äro i vanlig ordning valde, når de 'egénteiigen ärö valde till Electorer.
Bjerta:
Det förutsattes naturligt? vis, att, om åf de 12 Ledamöter, soth utses iill Electorer, eiv eller flere skulle vara genom 68 Den t Augusti f. m. jäf eller andra omständigheter hindrade att inträda i Förstärkta StatsUtskottet, de närmaste Suppleanterne då borde i stället der ingå.
Jag försummade, då jag sist talade, att omnämna 63 §.
Der står, ”att JiiftiticeOmbuåsmännen (kall af Sikfens Ständer väljas genom tolf af hvarje Stånd, fer(kilt för tillfället nämnde Electorer.
Tydeligare kan man, efter min öfvertygelse, ej utsätta, att desse
Electorer icke kunna till någon annan befattning tillika kallas.
Som denna dis cussion har till föremål att bespara tid, får jag vördsamt underställa, om icke, ehuru det ej går an att taga ifrågavarande Electorer, eller dem, som till denna befattning fått fleste rösterne, att Förstärka StatsUtskottet, det dock skulle låta sig göra , att på samma valsedel med serskild öfverskrift införa dem, man ville i sistberörde Utskott invälja.
Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade* ätt, då Friherre Hjertås förslag, enligt Herr XiandtMarskalkens omdöme, icke vore fullkomligen öfverensstämmande med Grundlagen, samt Herr Lefréns nyss gjorde hemställan , att, sä till sågandes, genom en valförrättning verkställa tvenne serskildta val, lätteligen kunde föranleda till oreda vid båda valen, ansåg Herr Grefven och Landt Mar/kalk en för dess del, det vara lämpeligast, att Ridderskapet och Adeln, enligt dess redan fattade beslut* å nästa Mån* Den x Augustu f, m. dag endast utvalde tolf Electorer och fyra Suppleanter till utseende af Riksens Ständers Justitieombudsman och dess Suppleant; hvaruti Ridderskapet och Adeln äfven hördes instämma.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskilj— 4«S. klockan ett qvart till 3 eftermiddagen.
Fredagen den I Augustd* Plenum klockan 5 eftermiddagen.
Upplästes och lades på bordet, Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottets den 30 sistledne Julii under N,:o 153 meddeldte Betänkande, angående fortfarande understöd af Slaten för Höganäs Stenkolsverk.
Herr af Uhr, Carl Daviel-.
Sorn jag vid i&edlet af nästa veck», mäste jesa bort på 7a, Sen 2 Augusta nt. pigra dagar, och således, är osäker oia Jagtfår vara närvarande då frågan ora Skånska Stenkolsverket till Öfverläggning förekom,tjier^ anhåller jag om Herr Grefvens och LsndtMar* skalkens tillåtelse, att nu på förhand få meddela mina tankar r ämnet, i anledning af Stats-*, ytskottets på hordet hvilande Betänkande.
Hvarefter Herr af Uhr uppläste- följande-'.
(Se Bilagan N-.o i.)
Uhr tilläde derefter mun teligeni Med anledning af Qeconomie-Ut skottets nyss. uppläste och på bordet Lagde Betänkande,, fin jag tillägga:
OeconojnieUtskottet delar till iullo, samma öfvertygelse sorn Siats-Utskottet, om den allmänna nytta Stenkolsverket tillskyndarLandet och näringarne, och anser att Staten, derföre bör bidraga till
Verkets upprätthållande i dess närvarande svåra belägenhet, men? skiljer sig från, StatsLJtskottet i afseende på sältet, samt föreslår att Bolagets återstående skuld, å de sedan sista Riksdag lyftade 51,000» R-.dr, nu utgörande omkring 2-2,000 R;dr, boede få erläggas i 5, år med L.del, af betalning, ärligen och Bolaget deremot, hädanefter, sorn, förr, uppbära, prsrniemedfen,.
Äfven fö resi ås,, att 2 2, 3.°o,o R;df årligen af Statsmedlen, borde utgå till bgrrniagsforsök.y men, härvid föreskrifves tillika så svåra vilkor, att denna föt.i mon, icke kan antagas» O-écaacraicHts.kottct vill> att försöket! sko - Den 1 Augustii e, m, 71 la verkställas af någon utaf Kongl. Maj:t i detta yrke utsedd kunnig person", men endast vid Stenkolsverket finnes tjenlig redskap dertill och kännedom derom, äfven borde försöken anställas icke blott vid Höganäs och trakten deromkring, utan och å andra ställen i Skåne, hvarest lofvande anledningar till Stenkol visa sig* Jag får härvid upplysa, att ett sådan borrhål kostar nära 1000 R:dr, och att summan således blir otillräcklig, att på en sådan utsträckning företaga förgöken, hvilka också blifva utan ändamål och utan all nytta, om man icke tillika förenar skyldigheten att fortsätta arbetet till den undra kolfiötsen.
Sä länge, på sätt som nu sker, arbetet endast bedrifves uti öfre delen af Grufvan, behöfves icke något understöd, detta lemnar ea säker vinst, men inom korrt tid är dermed slut och hela rörelsen afstadnar.
Om derföre dessa partiella bidrag icke förenas med skyldighet att bereda sig arbetsrum på undra flötsen, blifva de samma en ren förlust för Staten, utan nytta för framtiden.
Jag kan således för min del icke tillstyrka bifall å Oeconomie-Utskotlets Betänkande, men tror också, att någon återrcmiss dit, icke behöfver göras, emedan det endast tillhörer StatsUiskottet att yttra sig i hufvudsaken eller bestämma medlen, som för ändamålet kunna angläs och beviljas, samt förnyar derföre min redan gjorda begäran om återrcmiss till Stats^ •ji pai i /Ittgitslii e. jn.
Utskottet, till besvarande af mitt nu uppgifne förslag.
Föredrogs å nyo Herr von Hobenbsusens den 2,9 sistledne Julii eftermiddagen på bordet lagde motion, angående val af Suppleanter till Ridderskapets och Adelns fullmägtige i Backen och RiksgåldsContoiret.
Herr Thum, Wollrath; jag instämmer till alla delar uti Harr von Hohenhausens förs åg, och får endast hemställa, örn man ej med deija val kunde hafva anstånd till någon dag j nästa vecka; det torde vara för tidigt , att göra det i dag; ty man önskar först atl fie hvilka sorn np blifva valde.
Således anhållejr jag, att detta val måtte uppskjutas till en an nan Jämpeligare 4&g Friherre Ceda flröm, Jacob: Det finne? visserligen icke j Grundlagen något hinder stt i förväg välja Suppleanter, i stället för att låta ersätta vacancer bland fullmägtige genom Riddarhus-Directiocen; men jag finner ock ej någon egentejig fördel deraf, utan det är blott tidspillan af 4 val i stället för 2; ty samma förhållande skall väl iagttagas för RiksgäldsContoirets fullmägtige.
Jag tror ej att det är nödvändigt, och när Ridderskapet och Adeln Den i Augusta e. ni.
75 utser skicklige personer uti RiddarhusDirectio^ nen, lär D rectionen ej utse andra, än de som äro lämplige. 2 öfrigt är det för Revisorerne Stadgadt, att de skola deltaga i valet, då vacance inom dem inträffar.
För dem kunna således ej Suppleanter väljas, och deraf finner jag anledning, att, äfven i afseende på ifrågavarande val, icke eller så må ske.
Grefve Spent, Carl Gustaf:
Jag vill blott göra den sista värde talaren uppmärksam deruppå, att det stadgande han åberopat, att nemligen Revisorerne med Riddarhus-Directionen skola deltaga i val till ersättande af ledigheter inom Revisorerne, väl fanns uti förra Instruetionen för Riddarhus-Directionen, mi-n blef ändradt vid sista Riksdag, såsom vidlyftigt omförmäles uti Revisprernes berättelse af år 1822.
Herr von Francken, Augujl: Uti Friherre Cederströms mening, att tidspillan borde hindra o s från väljande af Suppleanter, kan jag ,ej förena mi. 3 utan önskar, att på tidsspillan ej må göras afseende, i fråga om en nyttig sak.
Jag tillstyrker dock att valet af Suppleanter ej må iöretagas förr, än några dagar ibfter, Fullmägtigs-valet lör sig gått.
Herr Grefven pcb Landt-Marskalken hemställde om icke med pröfningen af Herr von Jdohenhauseps motion, kunde tills vidare anstå, Bifölls. 74 D«n l Luguslii et m.
Hvarefter Herr Grefven och Landt-Marjknlken föreslog, att valet till Ridderskapets och Adelns Fuilmägtige i Banken , måtte på förmiddagen, samt valet till Fuilmägtige i Riksgälds- Contoiret, pä eftermiddagen i morgon verkställas.
Bifölls. Företogs till pröfning
Bevillningsutskottets den 16 sistledne Julii under N:o 21 afgifne samt den 19 derpå följde eftermiddagen, på bordet lagde Memorial, rörande sättet för kostnadernes bestridande till Hans Kongl. Höghet
Kronprinsens förmälning och verkställde utrikes resa.
Grefve af Ugglas, Gnjlaf:
Jag får under ställa Riddefskapet och Adeln till hvad ändamål dan af BevillningsUtskottet föreslagna remiss till StstsUtskottet skulle tjena.
StatsUtskottet har från början behandlat målet.
Det bl ef dit återremitteradt.
Utskottet svarade, och Riksens Ständer stadnade uti lika beslut.
Utskottet har sedan sökt, att sammanjemka besluten.
I anledning af det sista jemknings, förslaget» har Bonde-Ståndet yttrat, att ”Ståndet i så måtto godkände förslaget, som Stänget biföll, att redactionen af Riksens Ständers ”expedition må, i likhet med Preste - och Bor”gareStåndens beslut, innehålla: dels att 300,000 ?’R;dr skola af Saltpstterfonden utgå, icke såsom Den i Augustii c, m, 75 ''förskott, utansäsom en utgift, derför ingen ersätt* ”ning fonden tillflyter i dels ock, att den summa ”Riksens
Ständer i underdånighet erbjudit, skall ”utgifvss med berörde 390,000 R;dr af Saltpeter* ”fonden och de öfriga 300,000
R;dr (sorn Iplif— J,vit anviste att förskottsvis erläggas af Riks”gäldsContoirets medel, till den del, somafre» ?’dan varande tillgångar icke kan bestridas) ”tagas i beräkning vid den hlifvandc RevilR "nings summans bestämmande, utan att någon Vsärskild brölloppsgärd må äga rum.”
Jag kan ej för mig göra fattligt annat, än att tre Stånd beslutat att Saltpetterfonden skall tillskjuta de 300,000 R:dr; och att de öfrige böra vid Bevillningen iagtiagas; men Bonde-Ståndet har tillagt: ”att som BondeStåndet, vid dess ifra-, ”gavarande bifall fästat det vilkor, att förstnämnde 3oo,ooo R:dr borde vid bevillnin”geqs fördelande, ersättningsvis komma jord-* ”bruket och Städernes jord tillgodo, genom re”partition å andra näringar eller articlar, så ”skulle sluteliga afgörandet af nämnde vilkorj, ”betragtadt såsom en Bevillningsfråg*, framdeles, sedan B.evilloings-Utskottet deröfver ”blifvit hö,rdt, öfverlemnas till Riksens Slängder» Bevillnings-Utskott, i sammanhang med ”öfrige Bevillningsgrunder.”
Jag kan således icke inse att annat af saken återstod att afgöra, än Qm Bonde-Ståndets, vilkor skulle blifva beståndande, att nemligen lindring i Bevillningen skulle lemnäs jordbruket, eller om detta vilkor skulle försvinna.
Detta mätte ovedersägeligen tillhöra Bsvillnings-Utskottet, för att sedan komma till Nämnd, om Stäuden sig Den i Augustii c, ml iake förena.
Att de två öfrige
Stånden ej öfverlemnat frågan till Bevillnings-Utskottet, kommer sig derutaf, att de ej gjort någon erinran vid jemkningsförslaget.
Men sedan BondeStåndet beslutit en sådan remiss, är det ej något hinder för Bevillnings-Utskottet att, i anledning deraf, framställa sin tanka.
Jag får derföre ödmjukast anhålla, att Betänkandet måtte återremitteras till Bevillnings Utskottet, på det Utskottet må yttra sig öfver denn^ fråga.
Då BondeStåndet ensamt, gjort det vilkor, att jorden skulle f& ersättning, men intet af de öfrige Stånden deruti instämt, tror jag ej, att Bevillningsutskottet pä förstnämnde Stånds ensamma begäran, kunnat dermed befatta sig.
Dessutom är det ej verkställbar!, ty Bevillningen måste först beslutas innan den kan reparteras, och mankan, väl ej besluta afdrag af en bevillning, som ännu ej är fastställd.
Detta har varit orsaken till Bevillningsutskottets framställning.
Skulle nu en återremiss beslutas, lärer Utskottet förmodeligen inkomma med det svar, att
Utskottet ej kan repirtera något sorn ej är beviljadt.
Man kan ej eller rabattera något på bevillningen, ty då uppkommer Statsbrist.
Det är ej fråga om här att Utskottet skall repartera eller icke repartera något, Jag instämmer deruti, att det vöre högst svårt, att ställa så till, sorn BondeStån™ det yrkat, men hela frågan reducerar sig der^
Den i Augustii e. irt, 77 hän, huruvida en sådan lindring bor eller kan existera.
Då nu en sådan fråga framställes och skall efter ett Utskotts Utlåtande afgöras, så hemställer jag, om ej det är ett mål, sorn sorn af Bevillningsutskottet bör föreläggas Ständerne, enär detta Utskott lämpeligast kan framställa skälen för eller emot den begärde lindringen.
Herr Grefven och Lcmit MarJkalken frågade om Ridderskapet och Adeln ansåg Bevillningsutskottets Memorial böra i anledning af de utaf Grefve af Ugglas dervid gjorde anmärkning gar, till Utskottet återremitteras.
Föredrogs å nyo BancoUtskottets den 24 sistledne Julii under No 38 afgifne samt den »9 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, rörande decharge för Herrar BancoFullmägtige, i afseende på deras efter sista Riksdag öfver BancoVerket förde Styrelse.
Friherre Cederfiröm , Jacob:
Då BancoUt skottets nu uppläste Utlåtande, börjar med ett tillkännagivande om en anmärkning emot Full.' mägtige , är det väl nödigt att Ridderskapet och Adeln tager kännedom af anmärkningen, innan Ståndet sluteligen beslutar om dechargen.
Jag hemställer således om icke antingen Utlå - Dm i Augusta e. M, fandet bör återremitteras, så att man får vetä anmärkningens innehåll, eller ock, i händelse den finnes upptagen uti Utskottets Betänkandö rörande byggnaden vid Bancohuset, öm ej detta Utlåtande, i sammanhang med Byggnads^ Betänkandet bör pröfvas.
Friherre Rålämb, Claés: Såsom Ledamot älf BancoUtskottet, får jag tillkännagifva, att anmärkningen finnes upptagen uti Utskottets Betänkande angående byggnaden vid Bancöhuseh Herr Grefven och Landt Mav /kalken hemställde, i anledning häraF, om icke BancoUtskottets den 23 sistledne Julli under N:o 37 afgifne samt den 29 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, angående den för Bankens räkning verkställde påbyggnad å dess så, kallade
Archivi hus jemte bebyggandet af deri angränsande Kyselska tomten, finge i sammanhang med BancoUtskottets
Utlåtande om decharge för Herrar BancoFullmägtige nu äfvefi till pröfning företagas, Bifölls* Härefter upplästes BancoUtskottets Utlåtande N:o 37, Friherre
Cedirjlröm:
Utskottet har först anmärkt, att, i afseende på byggnaden, ej någon bestämd skillnad blifvit gjordt emellan dea gamla reparation och den nya byggnaden; mea Den t Augustii e, rit; den omständigheten är redan af förra Ständer granskad och hörer således icke till närvarait-, de BancoUtskotts pröfning.
En annan omständighet saknar jag , nemligen, huruvida de af professor Gjörvell uppgjorde ritningar och kostnadsförslag äro behörigen granskade af ÖfverIntendentsEmbetet.
Om de behörigen godkände, hade blifvit öfverlemnade till BancoStyrolcen, sä skulle jag icke hafva trott att så störa missförhållanden hade kunnat äga rum.
Det är af Utskottet ytterligare anmärkt , att en stor del dagsverken genom bristande tillsyn åtgått £ men Utskottet tillägger , att denna tillsyn egenteligeö tillhört Banco-Commissarien Kjel-; lin, Och icke Fullmäktige.
Det vöre interressant att Veta , i hvad form instructiöa för BancöCommissarien
Kjellin är utfärdad, för att erfara, öm Fullmäktiges åtgärd ej kunde sträcka sig längre.
Utskottet har vidare vitsördat, att räkenskaperne varit till ziffran riktige och försedde med vederbörlige verificatiönet, och att således icke med hopp om framgång, någon anmärkning kunnat ske.
Detta yttrande förutsätter att Utskottet
Vät tror anmärkning äg* rum, ehuru formen hindrar dess beifrandé. jag skulle tro att der ej ett beifrande i laglig våg kan ske, der bör ej eller anmärkning Framställas, emedan den ej då kart göras bevislig.
Det förefaller ock uti Utskottets anförande, att åtskilige arbeten blifvit förrättade om ttätterne.
Jag har svårt föreställa mig,' att arbeten behöft ske om r.ättefne; Contröllert är då svårade.
Det vöre väl om Utskottet hade upplyst, hvaruti sådane arbeten bestått, 8o Den x Augustii e. m, och om sådant af Fullmäktige varit tillåtit uti Kjellins instruction.
Jag skulle ock önska, att om Ridderskapet och Adeln återremitterar Betänkandet, Utskottet måtte lemna mera specifique uppgift på de anmärkningspunkter, vid hvilka det fästat sig, och att
Utskottet dervid måtte utlåta sig öfver de föreskrifter, Fullmäktige erhållit af föregående Ständer, om instructionen för BancoCommissarien Kjellin, i hvilket afseende han gått utom denna instruction eller uragtlåtit tillkännagifva att kostnaden öfverskred förslaget; om han lemnat en sådan uppgift, hvad åtgärd Fullmägtige vidtagit; och om han icke afgifvit den, hvad anstalter Fullmäktige gjort för att komma till kunskap om ett sådant förhållande, då requisitionerne på penningar, utvisade kostnadsförslagets öfverskridande.
Jag underställer om ej Betänkandet med desse anmärkningar bör återremitteras, och i sådant fall tror jag ej eller att frågan om decharge nu Kan afgöras.
Rolamb:
Till besvarande af Fri herre Cederströms anmärkningar, får jag ärari1 anföra: att orsaken, hvarföre Utskottet, som vid revision af räkenskaperne för Bancobyggnaden, funnit dem ordentelige och till ziffran väl förde, det oagtadt, gifvit anledning till anmärkning varit, att sedan den nya ByggnadsDirection blef organiserad, lät Utskottet genom Herrar Fullmäktige föranstalta; det en besigtning genom ÖfverlntendentsEmbetet skulle företagas å den verkställde delen af byggnaden jemte gransk-' Den I dugusiii e. m - 81 ning af förslaget på den återstående delen.'
Som denna åtgärd var af en sednare dag än Betänkandet och resultatet således ej kändt, ansåg Utskottet denna mening böra inflyta, i händelse frågan om någon ersättning kunde uppstå.
Hvad instructionen för BancoCommissarien
Kjellin beträffar, så är dess befattning grundad på äldre BancoOrdningar och sednast på 1800 års beslut, der RevisionsCommissarien äe uppdragit, besörja om allt hvad till byggnad och reparationer hörer.
I afseende på Frågan, huruvida Herrar Fullmägtige uppfyllt den instruction, de af föregående Ständer bekommit, så finnas alla de åtgärder, Herrar Fullmägtige vidtagit, utveck-i lade och anförde i de Bilagor, som åtfölja Betänkandet, men hvilka ännu ej blifvit uppläste.
Herr Cedsrfchjéld, Pehr Guftaf: En vård Ledamot har funnit underligt, att man låtit arbeta om nätterna, och trott att sådant bordt ske endast om dagen.
Jag har väl ej någon egen kännedom om förhållandet i Banken; men jag kan likväl lätt föreställa mig alt reparationer och förändringar kunna vara nödige i de rum, som dageligen begagnats, och att således nätterne måst dertill användas.
Ridd, o, Ad, Prot, VII, Band. 6. 82 jyen x Augustii e. ni.
Härefter blefvo, uppå Friherre Cederstroms begäran, de vid BancoUtskottets Utlåtande N;o 37 fogade Bilagor uppläste.
Friherre Cederjlrom:
Af den nu uppläste samlingen af Fullmägtigeg Protocoller, och Commissariernes skrifvelser samt Professor Gjörvells promemoria, har jag funnit den väsenteliga anmärkning , att på Commissariernes anmälan om nödvändigheten af byggnaden , utfärdade Fullmägtige ordres om uppgörande af ritning och kostnadsförslag; men en sådan ritning finnes ej af handlingarne vara godkänd.
Tvärtom inhämtas att orsaken, hvarföre ej entreprenad-auction kunde anställas, var den, att ritningen ej var fullständig.
Det förekommer ock att en besigtning och värdering blifvit gjord af Herr Westin, BancoCommissarien Kjel» lin och Professor Gjörvell; men ingenstädes finnes upplyst, huruvida denna besigtning befunnit förhållandet rigtigt.
Sedermera har en annan besigtning blifvit hållen af Herr Sandberg, Herr Westin, f, d. Talemannen Lars Olsson, med flere; men äfven då följde icke något sakkunnigt pröfvande och godkännande.
Herr Westin fick sedan uppdrag att taga kunskap om byggnadens fullgörande; men resultatet af denna uppsigt finnes ej af nu uppläste handlingar.
Det befalldes af Fullmägtig, att eerskilte räkningar skulle föras öfver reparations- och cybyggnadskostnaden ; likväl innehåller Utskottets Betänkande, att sammanblandningen af räkenskaperna gjorde controlien omöjlig.
Derefter antyddes, på Revisorernes befallning, D en i Augustii e, ut, §3 Professor Gjörvell att uppgöra en fullständig ritning och kostnadsförslag, så att det återstående af byggnaden kunde på entreprenad upplåtas.
Professor Gjörvell inkom i anledning deraf med åtskilliga frågor till Fullmägtige, och tillstyrkte att arbetet skulle ske efter räkning, men att tillika en stor del skulle sättas på beting.