Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Mea mig synes att Spelkdft snarare böra beläggas med 100 procents liliij blott för att visa den mindre gynnande belägenhet Riksens Ständer hafva förs%öftgpéL': *fv •t* • * * * Herr Grej ven och Landt Marskalken gjorde proposition till bifall af den å Spelkort föreslagne Inkommande Tullpröcenf. '** ’ Ropades Nej. * — ^ ' ' r . ; Hvarefter Herr Grejven och Landt Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adelta önskade, att berörda Tullpfocent borde ifrån 30 till 100 förhöjas.
Ropades Ja. * J t i 4?Kreatur, Lefvande, Hästar ; Inkommande ”Tullprocent 25.
Utgående Tullprocent 1.” ”Kreatur, Lefvande, alla andra slag t Inkommande Tullprocetft 15.
Utgående Tullprocent 1.” Herr Cederschjöld:
Då vi förmodeligea hafva mindre behof af andra kreatur än af hästar utifrån, hemställer jag om det är lämpeligt , att belägga importen af hästar med högre tull än andra kreatnr.
Förhållandet torde snarare böra vara omvändt, så att Siastar beläggas med 15. och andre kreatur med 25 procents införseltuli.
Den 2o Augusti f. m Grefve Spens :
Om jag ej hörde galit det lefvande hästar.
Jag hemställer om det ickp är bättre stt taga bort ordet lejvande5 ing» andra lära exporteras eller importeras, 1 : V Friherre Wrangel: Jag.tror med få un dantag ej något land äga bättre hästar än Skåne; men nu sedan hästar fritt få införas, ; hafva Stuterierne aftagit.
För 30 år sedan funno i Skåne så utmärkta racer, att de kunde med alla andra jemnföras ; men sedan
Danska hästar fått införas hafva racerqe mycket .försämrats.
För att således åter uppmuntra Stuteri, erne, skulle jag tro, att 25 procent ej är för 'högt, snarare för litet.
Jag anhåller att den jirojecterade Tullafgiften mätte bibehållas. Herr Hjerta:
I anledning af den ifråga satte ändringen af redactionen får jag tillkännagifva, att i gamla taxan samma terme. förekommer, , och är nödvändig, emedan vid rubriken, kött finnes blott salt och torrt kött.
Denna blifver således, nödvändig för att skilja lefvande kreatur och färskt kött.
Hvad Tullen angar, som Herr Cederschjöld yrkat måtte blifva lika på hästar och andre kreatur, så anhåller jag få nämna några ord.
I Utskottets hulyudbetänkande står, att den recognitionsafgift, -sorn förr blifvit erlagd vid införsel , ej u.ndergått någon annan ändring, än att den blifvit uppsatt till 1 procent i stället för en-fjärdedels p,tocent.
Jag känner ej, huruvida denna punkt ät bland de hittills gillade; Bien när man förr icke betålt mera än 12 skt på 77^ -öc» ao Augusti fa m..
xop R:5r är det tillräckligt, om raan nu be5 Stämmer i procent'.
Då tiillsn hittills vari^ 5 procent, och man tillika vitsordat att raau lurendräjat hästar, så borde man snarare säuka än höja tullen.
Jag tillstår, att ej rättal raedlet att uppmuntra våra hästracer, är, att fcefordta införseln af häsfarj man man bör dock ttke sätta så hög tyll, att det lureodräjaa.
Friherre Tellj Gustaf PhilipJag är- huffi Vudsaieligen förekommen a£ Friherre Wrangeh Det yore inconseq.vent, att ej söka upp.- xätthålla de uppoffringar Skåne, gjort för hästr.
xacerne.
Då dessutom Kongl. Majy genom, införskrifning af goda hingstas, sökt befordra hästafveln, och man nu kan äga hopp, atjt framdeles goda racer kunna frambringas, hemställer jag, om. det vore ändamålsenligt, att genom låg. tull förqväfva denna industri.
Jag yrkar således, att tullen måtte förhöjas pa Danska hästar., enär deras införande i Landet icke, kan fprbjud»»* Då Kongl* Majtts. hög^ rätt att tillåta införsel deraf, bereder, tillgång, på Remopter för Cavajlerierna., intill dess; Landet fournerar till detta behof goda hästar , fjnnsr jpg ingen förlust, utan tvärt ona ali; vinst af denna TjuM* förhöjning* Grefve Frölich, David:.
Jag får blott til*-, lagga till hvad Friherre Wrangel* och Friherre.
Toll anfört, att, utom i, Skåne, äga vi äfven yti Vest,ergöthland ganska stor hästafvel, hvars, föl knappt kunna säljas., emedan Danska hästar införas, och; ehuru dej äro senare-,, köper. - • • * * v. ** .
, Den 18 Augusti /, m, 7?5 man deni, emedan de fås till bättre pris.
Da Norrska hästarne blifva äfven osålde.
Naturligtvis är det goda priset endast verkande, då allt hvad remonter är, endast tillsättas af Danska hästar.
I afseende på hvad Herr Hjerta anfort, får jag fråga, om man ifrån Danmark, lurendrejat hit hästar.
Om så skett, tror jag, att det varit fråga om lurendräjande af de ädlaste racerne från Danmark , men jag har aldrig hort, att man lurendräjat in de dåligare hästarne från Danmark till Sverige, Således förenar jag mig deruti , att tullen måtte bestämmas till 25 procent, utom på hingstar, hvilka tordej böra beläggas med något lägre tull.
Grefve Cronhjelm: jag är förekommen a£ Grefve Frölich ; jag ville blott yrka, att racehingstar borde beläggas med iinga tull.
Friherre Wrangel* jag får upplysa, huruvida den åklagade Iurendräjeri-principen med hästar äger rum.
Det lurendräjades mycket, då införseln af hästar var alldeles förbuden , men sedan man fått införa dem mot tull , hafva mig vetterligen inga lurendräjats.
Genom lättheten att få in hästar ifrån Danmark, har man. åt våra hästracer skaffat sjukdomar, hvilka man förut ej kände.
Ofta hafva de
Danska hästarne medfört så smittossmma sjukdommar, att man varit tvungen döda sina egna hästar, för att ej sprida sjukdomen kring landet.
Jag hemställer, om icke äfven det är ett skäl , att 't möjligaste måtto hindra införseln» Hvad 776
Ben 2o Augusti J, m. ater beträffar en fri tillåtelse till Hingstars införande, så kunde jag ej hafva något deremot, men man skulle då införa sådane , för att sedan här förvandla dem , och det finper jag icke lämpligt, Herr Cederfchjöld ♦ Jag torde blott få erinra derom , att tullen hittills blott varit 5 procent, och hemställa, om icke det vore en för stark höjning att bestämma den till 25 procent.
Jag tror att det vöre nog, om den sattes till 15 procent.
Jag fruktår att om den bestämdes till 25 procent, skulle samma händelse inträffa , som den siste talaren sagt förp hafva ägt rum, nemligen att man skulle smyga in hästar, utan att betala några afgiftep till Staten.
Men om Ridderskapet och Adeln skulle finna, att afgiften bör blifva den sorn Utskottat föreslagit, får jag blott hemställa, om icke afgiften för alla andra kreatur äfven bör bestämmas till 25 procent, så mycket mera sorn jag tror att afgiften för ka\koner nyss blef bestämd till detta belopp, Herr Treffenberg :
Veterioaire-Inrättningen som hos oss betydligen stigit, och de anstalter, som blifvit vidtagne för hästafvelens upphjelpande , gifva anledning vänta, att vi snart skola få bättre hästracer.
Således tror jag att tullen bör ökas
Här importeras äfven hästar ifrån England.
De rikare blott införskrifva dem, och de kunna väl betala.
Herr Hjerta ; Uti den Kongl, författtun - nen Ig Augusti f. m. 777 gen om tullen för införsel af hästar är det skiljdt så, att i R:dr betalas för en hingst, 2 Ridr för ett sto och 5 R.dr för en YVallack.
Om man således skulle behålla samma proportion, torde friherre Wrangel vara belåten, Och mepingarne lättast samnjanjemkas, Friherre Wrangel; Jag tycker att jag hela tiden yttrat farhåga , att dea låga tullen skulle skaffa in för mångå Danska hästar.
Jag föreslår således 10 procent lör hingstar, 15 för Ston och 25 för Wallackar, Friherre Toll förenade gig med Friherre Wrangel.
Med den siste talaren förenar jag mig med undantag deraf, att j*g ej tror att man bör lägga så hög tull på race. hingstar.
Man har som skäl mot en hög tull anfort, att tullförsnillning vore att befara.
Men då man som princip antagit, att ju mera voJume eo artikel har, ju mindre kan tullförsnillning äga rum, så då vi förut lagt högre tull på varor af mindre volutne, än den nu ifrågavarande, tror jag till och med att tullen Kunde vara betydligt högre, men förenar mig puti hvad Friherre Wrangel sednast föreslagit.
I händelse det var mig, sorn den siste värde talaren mente, har han missförstått mig; ty jag har trott att en ökad tull skulle göra, att hästarkomme att insmygas, Friherre Wrangel:
Den farhåga, Herr
Ce derschjöld yttrat, kan visserligen inträffa, att 773 Ben 20 Augusti f. tthj det skulle blifva tullförsnillning, men elen t
K dea hästar lurendräjades, var antalet af inkommande hästar så litet att det ej verkade på våra Stuterier» och jag hemställer om icke erit hög tull blifver nödvändig på det vi ej skola blifva öfversvämmade icke allenast af Danska hästar, utan äfven oduglige Danska hästar, ty; utom.
Rac?rne frän de Kongl.
Stuterierne , äro. de öfrige af intet värde..
Herr Hjerta,:
Jag vill ej mera strida här om, men det synes dock orätt att lägga så betydlig tull på införseln, af hingstar och Ston..
Att hingstar skulle införas för att utskäraö, tror jag »j då hvar och en vet hvad man dervid vågar, och visserligen, lär man heldre be** tala några procents, tuli.
Jag kan således ej: annat än tro. att tullen på hingstar och ston bör vara låg.
Vill raan höja dan på Wallackare mk hi.ah gesna göra det., Herr Treffenberg^ Jag får endast nämna, att jag ej anser rådligt att nedsätta tullen på hingstar, ty man skulle då intaga sådane, och sedan låta Wallaeka .dea?.. Friherre WYangel\
Den risquefi att förvandla hingstsr är icke stor, då man later gö<- ra det när de äro unga.
Den enda modification vöre,, att om hingstar äro öfver 5 a 6 år, och äro racehingstar, tullen, då bör få vara. irjindr.e, annars bör den vara. 25 procent.
Grefve Spens :•
Jag hemställer, med full - Ben 20 Augusti /. ni, 779 fconnligt in»tämmande i deras taska, som yrkat |iögre tull på hästar, om det är nödvändigt att gora några undantag för racehingsfar.
Jag tror éj att det är på den obetydligt större kostnaden af 10 eller 15 procent för racehingstar-, aom man kommer att se vid anläggningen af Stuterier, utan det är möjligheten att få afsätta »in product, som man alser att få re v enne af »in anläggning.
Derföre då det är ganska afgjordt att skillnaden skulle gifva anledning till tullförfnilfning ^ trqr jag att tullen bör vara Grefve Cronhjelm*.
Den siste talaren täck-» tes erinra sig, att det ej blott vid Stuterier är af vigt att få Racehiogstar, utan ock vid Ca? vallerieRegemenferne, der Sqvadronshingstar bålla*.
Gra an norme af 4 år bestämmes, varunder de ej få var$, så äx allt missbruk förekom nxrf Friherre af Nordin:
För min del instäm-» mer jag uti den åsigt Herr Hjerta yttrat.
Man bör väl hafva afseende på Sfutcrierne i Skäne, men ock å de rusthållares interesse uti det öfriga Riket, som behöfva köpa hästar, hvilka DU hafva svårt att finna dera, och då det är ea nog svår tunga i sig sjelf att vara Rusthållare, måste man icke genom en uppdrifven tull diet ännu mer föröka, hvarföre jag föret)» r 111ig jped Herr Hjerta.
Friherre Toll:-
Uti principen att man skulle, iplöra Danska hästar för Caval,leriern.e, kaa 780 Den 18 Augusti/, m. jag ej förena mig, emedan Cavallerierne ef„ deraf hafva nytta.
Årligen inkomma sådana till stor myckenhet, men en tredjedel förfares å våra gräsbeten, och af de öfrige casseras flere vid påföljande årens mönstringar.
Det ligger i dessa hästar uppfodringsmethod en ren och, klar ordsak, hvarföre de icke passa som Remonter för Svenska Inde Idta Cavalleriet.
En värd ledamot har tillstyrkt låg tull derföre, att hästar vore bland de artiklar sorn tillhöra de rustningsskyldige..
Svårligen finnes någen artikel i Betänkandet, der ej stridiga interessen kunna förekomma,, Det är äfven svårt för de rustande att bekläda, manskapet, och det Engelska klädet kostar mindre än det svenska, likväl har man derå satt hög tull.
Medelvägen är häst, när stridigt intressen förefinnas.
Skulle den händelse inträffa, som Friherre af Nordin omtalt, att hästar för Cavalleriernes behof behöfde införas, «å äger ju Kongl. Maj:t rätt att nedsätta tullen.
Jag tror af detta skäl att man i, allmänhet ej bör sätta för låg tull-
I öfrigt äro, väl de Danska remontshästar, sorn inkomma, i anseende till deras vackra figur, mera begärlige än de Svenske, men de kunna ej i duglighet j emföras med de större hästarne i Wermaland och flere andre orter.
Jag vill blott nämna,, i anledning af Grefve Cronhjelms anmärkning,,.
Sen 20 Augusti j. m, 'att hästen verkar mera pl den Rustandes välstånd än några alnar klädes inköp, emedan hästen kostar ända till 200 R:dr B:co, och klädet endast några få plåtar.
I öfrigt är det stor brist på Remonthästar i norra delen af landet, som torde förtjena afseende vid denna frågas afgörande.