Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Proposition N:o 75. 33 verkställas, samt förslaget afser en för Inrättningen vigtig och synnerligen omfattande förändring uti gällande bestämmelser om dess fasta egendom, har Kongl. Majit ansett sig böra inhemta äfven Rikets Ständers beslut i ämnet.
På grund af hvad sålunda förekommit, vill Kongl. Majit härmed i nåder föreslå Rikets Ständer, att för deras del medgifva, att alla de Danviks hospital tillhörande hemman och lägenheter, hvilka äro upplåtna under sådan ständig stadge- och besittningsrätt, som, efter föregången undersökning, befinnes ostridig, må, när vederbörande innehafvare sig derom anmäla, af hospitalets Styrelse få till skatte försäljas, under följande vilkor i l:o att skatteköpe-skillingen må beräknas till ett belopp, motsvarande hemmanets eller lägenhetens till hospitalet utgående ränta för 10 år, samt, för de hemman, som tillika hafva skyldighet att till hospitalet framskaffa vissa lass sand, jemväl värdet för lika lång tid af detta åliggande; börande härvid iakttagas, att derest för hemman eller lägenhet den nu utgående ränta befinnes vara mindre än den, som i äldre årens räkenskaper för samma hemman eller lägenhet upptagits, på särskild undersökning och pröfning må bero hvad räntebelopp vid skatteköpet och för framtiden skall beräknas; 2io att, vid skeende försäljningar af hemman eller lägenheter, köparnes skyldighet att köpen hembjuda bibehålles, äfvensom hospitalets rätt till åtnjutande af rekognitions-afgift, i enlighet med Kongl. Brefvet af den 21 Juli 1813, i fall Hospitals-styrelsen icke finnér för godt hemman eller lägenhet inlösa; 3:o att hospitalets frälsemannarätt till hemman eller lägenhet qvarstår, så att hospitalet framdeles, som hittills, må kunna uppsäga räntan till leverering in natura eller till lösning efter auktions-medelpris; 4:o att, i händelse hemmanets eller lägenhetens egare, utan arfvinge eller utan att hafva derom i laga ordning förordnat, med döden afgår, hemmanet eller lägenheten utan lösen hospitalet tillfaller; 5:o att, om några särskilda, enligt besittnings-brefvet, hemmanet eller lägenheten åliggande skyldigheter förefinnas, dessa fortfarande skola af hemmanet eller lägenheten utgöras; 6:o att, om den till hemmanet hörande skog kan anses, med dess framtida bestånd, lemna större årlig afkastning, än som motsvarar hemmanets behof af byggnad, stängsel och vedbrand, Hospitals-styrelsen eger att med innehafvaren öfverenskomma om den särskilda ersättning, som, vare sig genom högre lösningssumma eller årlig afgäld, bör för sådant fall hospitalet tillkomma.
Derjemte och enär af ett hos Kongl. Majit anhängiggjordt besvärsmål inhemtats, att, oaktadt Kongl. Majit genom nådigt Bref den 1 Februari 1825 förklarat någon kronotionde icke böra åsättas de hemman och lägenheter, hvilka icke blifvit sådan påförd vid allmän tiondesättning i orten, Kammar-kollegium likväl Bih. lill R.
Prot. 1859 S; 1860 1 Sami. 1 Åfd. 2 Band 4 Häft. 5 34 Kont/l.
MajUs Nåd.
Proposition N:o 73. förordnat om kronotiondes bestämmande för ett till skatte försåldt
Danviks hospitals hemman på den grund, att den allmänna tiondesättning, som åren 1726 —1730 i länet blifvit verkstäld och allt hittills varit ländande till efterrättelse, icke lärer vunnit behörig fastställelse, har Kongl. Maj:t ansett lämpligt att, till köpares af
Danviks hospitals hemman betryggande i nämnde hänseende, må meddelas det förklarande, att hemmanen eller lägenheterna må efter skatteköpet tillgodonjuta den befrielse från kronotionde, som desamma förut åtföljt.
De denna fråga tillhörande handlingar, hvilka äfven innefatta närmare upplysningar om upplåtelse till
Danviks hospital af ifrågavarande hemman och lägenheter, skola tillhandahållas det Utskott, till hvars behandling ärendet varder af Rikets Ständer öfverlemnadt; och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Datum ut supra. CARI.
Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Hörningen i Stats-Rådel pä Stockholms Slott den 30 December 1859.
Herr Justitie-Stats-ministern, Friherre De Geer, Hans Exc. Herr Stats-ministern för Utrikes-Årendena, Frih. Manderström, Stats-råden: fVållensteen, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten.
Departements-chefen uppläste härefter till justering ett i enlighet med Kongl. Kongl.
Proposition N:o 75. 35 Maj:ts förut fattade beslut uppsatt förslag till nådig proposition till Rikets Ständer, angående försäljning till skatte af de
Danviks hospital tillhöriga, med ständig städje- och besittnings-rätt på innehafvarne upplåtna hemman och lägenheter; och täcktes Kongl. Majit, på Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla detta förslag, sådant det finnes protokollet bilagdt, samt anbefalla, att nådig proposition i enlighet dermed - skulle till Rikets Ständer afgå.
Ex protocollo F. A. Dahlgren.
STOCKHOLM, typografiska föreningens boktryckeri, 1860.
Maj:Is Nådiga Proposition N:o 76.
I Auk. till Exp.-Utk. den 5 dan. 1860. kl. 6 e. m. Kong i.
Majits Nådiga Proposition till Pikets Ständer, angående pension från 'rikets Allmänna Indragnings-stat åt Adjunkten vid Skara högre Elementarläroverk.
Magister Johan /{osell: Gifven Stockholms Slott den 50 December 1859.
Hos Kongl. Maj:t har Konsistorium i Skara, genom underdånig skrifvelse den 14 innevarande månad, i underdånighet anmält, att Adjunkten vid Skara högre elementar-läroverk, Magister Johan Rosell, — sorn är född den 16 Januari 1818, med höst-terminen 1847 anställdes såsom Duplikant vid Mariestads skola och sedermera tjenstgjort i egenskap af vikarierande lärare vid stiftets läroverk, till dess han den 1 Juli 1853 fick tillträda en ordinarie Kollega-beställning vid läroverket i Alingsås och den 15 December 1854 utnämndes till Adjunkt vid det i Skara, — icke långt derefter blef, till följd af sinnes-sjukdom, urståndsatt att sjelf bestrida sin lärarc-tjenst, hvilken derföre måst uppehållas genom vikarier, till hvilkas aflönande Kongl. Maj:t sedan Rosell blifvit såsom ordinariefpatient ä Wadstena hospital intagen, genom nådiga Bref den 12 December 1856 och den 15 Oktober 1858 medgifvit, att bidrag finge tills vidare af allmänna medel utgå, så att de, inberäknadt fjerdedelen af Rosells egen lön, åtnjutit ett belopp motsvarande det för elementar-läroverkens lärare i lägsta lönegraden fastställda.
Genom ett Oonsistorii underdåniga skrifvelse bifogadt och af Ofverläkaren vid Wadstena hospital utgifvet intyg är nu styrkt, att Rosell, som efter nära fyra års vistande å Wadstena hospital derifrån utskrefs den 18 sistlidne Augusti såsom obotad, fortfarande lider af förryckthet med slöhet, samt är utan tvifvel att betrakta såsom obotlig, och har Konsistorium, — då det af flera skäl mäste blifva mera eller mindre ofördelaktigt för läroverket, att en lärare tjenst sålunda under en följd af år Bih. till R, St, Prof, 1859 & 1860.
1 Sami 1 A/d. 2 Band. 5 Haft, 1 Konc/L Maj:ts Nåd.
Proposition N:c 76. bestrides af vikarie, och (lii något annat läkarebetyg, sorn i bestämdare ord än detna företedda, förklarar Adjunkten Rosells sinnes-sjukdom obotl g, icke någonsin lärer kunna utfärdas, — i underdånighet hemställt, om icke Kongl. Majit skulle finna för godt att till Rikets Ständer aflåta nådig proposition om Rosells uppförande på allmänna Indragnings-staten till åtnjutande af en pension af 750 Riksdaler Riksmynt ärligen, eller tre ijerdedelar af den lön, som efter sednast beviljade löneförhöjning yngste lärare vid elementar-iäroverk nu innehafva.
Hvad sålunda förekommit har Kongl. Majit tagit i nådigt öfvervägande, och vill,'— med afseende å de äsigter Rikets Ständer i likartade fall förut uttalat, samt dä så väl billigheten fordrar, att den af sjukdom hemsökte må kunna äfven före uppnådd pensions-ålder erhålla afsked med bibehållande af någon del af sina löneinkomster. som ock för det allmänna är af vigt att icke tjenster under en alltför läng och obestämd tid endast af vikarier bestridas, — härmedelst föreslå Rikets Ständer, att Adjunkten Rosell mätte, sedan han på grund af vederbörande målsmans derom gjorda ansökan, från sin nu innehafvande befattning såsom lärare vid Skara högre elementar-iäroverk erhållit afsked, ä allmänna Indragnings-staten uppföras till erhållande under sin återstående lifstid af en årlig pension, motsvarande tre fjerdedelar af den lön, yngste lärare vid rikets elementar-iäroverk nu innehafva, eller 750 Riksdaler, att utgå frän och med månaden näst efter den. uti hvilken afsked varder Rosell meddeladt.
De till ärendet hörande handlingar skola hållas Rikets Ständers vederbörande Utskott tillhanda; och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med al!
Kongl, nåd och ynnest jstädse välbevågen.
Datum ut supra. (i A K L.
Proposition N:o 76.
Utdrag af Protokollet öfver Eckksiastik-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet, på Stockholms Slott den 30 December 1859.
N ärvarande: Hans Excellens, Herr Justitie-Stats-ministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Stats-ministern för Utrikes Ärendena, Friherre Manderström, Stats-råden: Wallensteen, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten.
Departements-chefen, Stats-rådet Herr Grefve Hamilton föredrog i underdånighet:
Skaia Domkapitels underdåniga skrifvelse den 14 innevarande månad, nied anhållan, det Kongl. Maj:t täcktes hos Rikets Ständer göra nådig framställning derom, att
Adjunkten vid högre elementar-läroverket i Skara, Magister J.
Rosell, hvilken, till följd af sinnes-sjukdom, en längre tid varit oförmögen att sin lärare-tjenst bestrida och, enligt läkarebetyg, utan tvifvel vore att betrakta såsom obotlig, mätte å allmänna Indragnings-staten uppföras.
Departements-chefen. som i underdånighet hemställde, att Kongl. Majit täcktes denna Domkapitlets anhållan bifalla, uppläste ett försåg till nådig proposition i ämnet:
Och behagade Kongl. Majit pä Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan, i nåder gilla detta förslag, sådant det finnes protokollet bi lagdt, och belallde att nådig proposition i enlighet dermed skulle till Rikets Ständer afgå.
4 Kongl. MajUs Nåd.
Skrifvelse J4i 77. . V" Ank. till Exp.-Utsk. deri 5 Jan. 1860, kl. 6 e. m. fio n t/ l. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer med öfverlemnande af uppgifter rörande. de af kommuner och ens/edda personer till lärare vid rikets elemmtar-läroverk gjorda donationer: Gifven Stockholms Slott den 50 December 1859.
Sedan Kongl Majit, ined anledning af Rikets Ständers uti skrifvelse den 25 februari nästlidet^ år gjorda hemställning, anbefallt vederbörande att inkomma med upplysningar angående de utaf kommuner och enskilde personer till rikets elementar-läroverk gjorda donationer och vilkoren. hvarunder de meddelats: har Kongl.
Majit efter det dylika upplysningar inkommit, låtit inom den i Ecklesiastik-departementet bildade afdelning för handläggning af ärender rörande allmänna uppfostran och undervisningen, verkställa den utredning af ämnet, hvartill berörde upplysningar kunnat gifva anledning, samt vili samma utredning i hvad den rörer de till lärare vid elementar-läroverken gifna donationer härmedelst till Rikets Ständers kännedom meddela. fT'"'
Majit förblif ver Rikets Ständer med ali Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
€ A R L Henning Hamilton.
Mgj:U:
.As 77. 5 rörande de af kommuner eller enskilda personer till förmån för lärare vid elementarläroverken gjorda donationer.
Sådane donationer finnas vid .'36 elementar-läroverk. nemligen: t norn Upsala stift:
Iso högre eieiueiitar-läroyerket i Gelle. I lönerna för Rektor och en af Adjunkterna är, enligt gällande stat. inheräknad ”afkomst af statsjord”, uppgående för den förre till Fyratio Riksdaler Riksmynt och för den sednare till Tjngutrc Riksdaler Sjutton öre.
Dessa af staden utgående lönebidrag lära emellertid endast grunda sig på en äldre plägsed, som utan att vara genom någon författning ordnad och fastställd, iakttagits vid dispositionen af den till Gelle stad donerade jord, att nemligen utdela den i smärre lotter bland borgerskapet och i staden boende tjenstemän till begagnande på lifstid.
Till följd häraf hafva sådana jordlotter varit sedan urminnes tid anslagna åt Rektor och Konrektor vid stadens trivial- eller sedermera s. k. högre lärdoms-skola.
Rektor har för de honom sålunda tillkommande tvenne tunnland statsjord i stället af stadens kassa uppburit en ärlig ersättning med Fyratio Riksdaler Riksmynt; men Konrektor har åtnjutit sin jordlott, vid pass 1| tunnland, in natura, hvadan ofvannämnda belopp, Tjugutre Riksdaler Sjutton öre, är beräknadt efter fyra procent ä taxeringsvärdet.
Genom ett af Gefle stads borgerskap fattadt beslut, hvaröfver underdåniga besvär blifvit anförde, men af Kongl. Maj:t ogillade, kommer förberörde utdelning af stadens donations-jord bland borgerskapet att upphöra med 1860 års utgång.
Vid nyligen inträffade ledigheter af Lands-sekreterare- och Lands-kamererare-beställningarne hafva dessas jordlotter blifvit till staden indragne utan ersättning; och det förmodas, att när nuvarande Rektorn äfvensom den Adjunkt, ä hvars lön stadsjord är anslagen, afgå från sina befattningar, fråga kommer att väckas, om dessa tjenstemän eg a någon bättre rätt, än de nyssnämnde, att bibehållas vid sina jordlotter eller den ersättning, som i stället utgår af stadens kassa.
2:o lägre elementar-liiroverket i Norrtelje.
Ar 1833 den 25 Juni testamenterade Handlanden J. N. Billborg till ”skolinrättningen i Norrtelje stad” 6,666 Riksdaler 32 skillingar Banko med föreskrift att räntan deraf skulle användas ”till aflöning för en särskild skollärare och öfriga inrättningens utgifter.”
Vidare erhöll skolan genom gåfvobref den 31 Juli 1835 af framlidne Advokat-liskalen J. P.
Almgrens efterlemnade enka, A. E. Billborg, en gård med tomt, (vänne åkerlotter om ett halft tunnland hvardera, samt tvänne ängslotter, hvilka 6 Kongl. Maj:U Nåd.
Ns 77. lägenheters afkomst jemväl skulle användas »till aflöning af en särskild lärare och öfrige inrättningens utgifter.”
Af nämnde donationer har tili läraren vid f. d. stads-pedagogien årligen utgått Fyrahundra Riksdaler Riksgälds-sedlar.
Båda fonderna hade vid sednaste bokslut ett kapitalbelopp af 13.263 Riksdaler 59 öre, och afkomsten under nästförflutne räkenskapsår utgjorde Sexhundratretio Riksdaler Tjugofem öre.
Dessutom eger skolkassan sedan år 1810 ett kapital af Etthundra Riksdaler Riksmynt, skänkt af Handlanden E.
Grönstedt, med föreskrift att ärliga räntan skall »tillfalla den som skolmästare-sysslan i staden förrättar, tili förbättring i dess knappa lön.” Enligt Kongl. Brefvet den 29 sistiidne April har det nya elementar-läroverket i Norrtelje frän och med höstterminen innevarande är trädt i verksamhet, samt läraren vid stads-pedagogien, hvilken från samma tid upphört, erhållit lärarebefattning vid elementar-läroverket mot åtnjutande af den för kollega ä stat uppförda lön, Ett tusen Riksdaler Riksmynt, hvari likväl ofvanstående donations-medel äro inberäknade, men icke de Tvåhundra Riksdaler nämnde mynt, hvilka staden å sockenstämma den 8 April 1838 utföst sig att såsom ersättning för presterlig tjenstgöring till bemälde lärare utbetala.
Inom fjittköpintj.* stift: högre elementar-läroverket i Linköping.
”För att på något sätt afhjelpa bristen på tillfälle för ungdomen att erhålla, ”undervisning i de lefvande språken, kameralverket, bokhålleri, handelsböckers och ”korrespondensers förande, geografi m. m.” skänktes den 10 September 1802 af Kamererare!!
Mårten Meurling ett kapital af Ett tusen Riksdaler Riksgälds-sedlar. ”att användas till inrättande af en s. k. schola popularis i Linköping”.
Sedan fonden ökats till Fem tusen Riksdaler Banko, anslogs genom Kongl. Brefvet den 23 Februari 1842 Tvåhundrafyratio Riksdaler Banko af räntan till lönebidrag ät tredje apoiogisten vid Linköpings skola.
Enligt nu gällande stat ingå dessa Tvåhundrafyratio Riksdaler i frenne adjunkt-löner vid högre elementar-läroverket i nämnde stad.
Fonden utgjorde vid sednaste bokslut Tiotusen Fyrahundra Riksdaler Riksmynt, och lemnade under nästförflutne räkenskaps-är en afkastning af Fyrahundrafem Riksdaler samma mynt.
4;o högre elementar-läroverket i Norrköping.
Genom testamente af den 9 December 1790 förordnade Grosshandlanden i Stockholm O. M. Nyström, att, sedan vissa dispositioner af tillgängarne i hans efterlenmade bo utgått, skulle r'B:del af återstoden tillfalla ”Norrköpings storskola”, och räntan deraf utdelas ”till fattige i skolan”.
Ursprungliga beloppet af det sålunda donerade kapitalet har icke kunnat utrönas: men en i läroverkets arkiv förvarad handling upplyser, att fonden den 15 Februari 1797 uppgick till femtusen tvåhundra Riksdaler Species.
Icke långt derefter lärer den hafva utgjort Sextusen Tvåhundratrctio Riksdaler En skilling Banko, hvartill, enligt Kyrkorådets protokoll för den 16 Mars 1850, ytterligare lades ett besparadt kapital af Etthundratre Riksdaler Femton skillingar samma mynt. så att besagde fond numera utgör Sextusen Trehundra Tre tiotre Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse NI 77.
Riksdaler sexton skiilingar Banko, utom En Riksdaler Tolf skill ingar
Ett runstycke samma mynt, som alltsedan 1840 balancerats från år till är i läroverkets räkenskaper.
Betr,äflande användningen af den å kapitalet fallande räntan uppgifver ofvannämnde handling, att samma ränta vid den tidjen utgick dels med Etthundratjugo Riksdaler till tolf stipendier, nemligen fem å Atta Riksdaler, fyra ä Tio Riksdaler, och tre å Tretton Riksdaler Sexton skiilingar, dels till arfvoden vid privatundervisning i tyska, franska och engelska språken, i naturalhistoria, musik, dans. ritning, skrifning och bokhålleri, med en lika summa eller Etthundratjugu Riksdaler, dels till premier och lärobocker åt nämnde privatister med Tretio Riksdaler, dels slutligen till premier åt läroverkets lärjungar i allmänhet med Sjutio Riksdaler, allt Riksgälds-sedlar.
Men då sedermera den 12 Februari 1812 Kongl. Maj:t biföll kyrkorådets underdåniga anhållan att till inrättande af en högre apologistklass lii använda Trehundra Riksdaler Riksgälds-sedlar al omförmälde räntemedei, upphörde utbetalningen af arfvoden för ali annan privatundervisning än den i violinspelning och ritning, hvartill ännu utgå tillsammans Etthundrafemtio Riksdaler Riksmynt ärligen, äfvensom anslaget till premier och böcker indrogs.
Räntan ä Nyströmska donationen användes alltså för närvarande på det sätt, att Etthundrafemtio
Riksdaler dela mellan lärarne i violinspelning och ritning, Etthundratjugu
Riksdaler utgå till tolf stipendier af ofvan angifne belopp, samt Trehundra Riksdaler till en af läroverkets Kolleger, i hvars å stat uppförda lön de äro inberäknade.
År 1803 den 12 April testamenterade dåvarande Rektorn J.
Thilander till Norrköpings stads trivialskolefond Ett Tusen Riksdaler Riksgälds-sedlar, med föreskrift att årliga räntan skulle ”delas lika mellan Docenterne i 3:dje och 2:dra lä" seklasserna; så att de få hvardera Tretio Riksdaler nämnde mynt årligen.”
Dessa donationsmedel utbetalas fortfarande till tvänne Kolleger vid Norrköpings elementar-läroverk. hvilkas af tatsrnedel utgående löner äro med motsvarande belopp minskade.
Dessutom har stadens kassa tili hvardera af de tvänne äldre kollegalönerna lemnat bidrag med Sextiosex Riksdaler Tretiotvå skiilingar Riksgälds-sedlar, och till f. d. apologistens lön med Etthundratretiosju Riksdaler Tjugufyra skiilingar samma mynt.
Af dessa lönebidrag synes likväl endast det tredje böra betraktas såsom donation, emedan de tvenne förstnämnde jemlikt Kongl.
Resolutionen den 7 April 1856 biefvo staden älagde såsom ersättning för upphörandet af den besvärliga, sä kallade socknegängen. öro högre elemeutar-Iäroverket i Westervik.
Staden har frivilligt åtagit sig att årligen öka skolans tillgångar med tjugu tunnor spanmål till lärames aflöning.
Någon vidare upplysning har härom icke vunnits, än att berörde åtagande, som omförmäles i Kongl.
Maj:ts nådiga stadfästelseresolution å ett af Domkapitlet i Linköping uppgjordt förslag till förändrad organisation af Westerviks skola, skett före elen 12 Februari 1812, då högstberörde resolution utfärdades.
6:o lägre elemeutar-Iäroverket i Wimmerby.
1 Rektors-lönen ingår afkomsten af en åker om högst en half tunnas utsäde äfvensom af en beteshage, en kålgårdstäppa och ett äng-stycke, hvilken afkomst, beräknad efter medium för de sednaste tio åren, uppgifves hafva utgjort, för åkern Femton Riksdaler, för hagen Tretio Riksdaler, för kålgården Sex Riksdaler och för 8 Kongl. May.ts Nåd.
Skrifvelse Ni 77. ängen Fyra Riksdaler.
Behållningen elter afdrag af kostnaden för egornas Ofredande, anses kunna uppskattas till Femtio Riksdaler ärligen.
Huru Rektor kommit i besittning af nämnda egor, om genom donation af enskilde eller af staden, har, i saknad af donations-handlingar, icke med visshet kunnat utrönas.
Det sednare är likväl sannolikast, enär bland skolans äldre handlingar äfven befinnes en ansökning af Rektor, daterad den 31 Mars 1722, hvari han hos Magistraten anhåller att i stället för en ödelagd och sandig åkerlycka vid vestra tullen bekomma en bättre, hvarpå resolverats, ”att en dylik skulle erhållas, endast lian sjelf genom ”Borgerskapets undersökning kunde utvisa , hvarest någon fördelaktig mark befun”nes, som vore duglig till någon god åkerlyckas uppodlande.”
Den åker, som nu af Rektor disponeras, är också belägen något utom stadens norra sida.
Besagde jordegor äro icke lagde i öretal och draga ingen skatt till Kongl. Majit och Kronan; men till stadskassan erlägger Rektor för deni, såsom egoskatt, en ärlig afgift, som för närvarande utgör En Riksdaler Fyratio öre.
Årliga åtkomsten af såväl jordegorna som
Rektors boställsrum äro i dennes ordinarie lön inberäknade med ett belopp af Etthundra Fyratio Riksdaler Riksmynt.
7:o lägre eleuientar-läroverket i Söderkoping.
Utom den i stadens grannskap belägna så kallade rektorsjorden, sorn förmodas vara en donation af stadsförsamlingen och hvaraf årliga a thomsten, uppskattad till Tio Riksdaler Tretiotvä skil lingar Elfva runstycken Banko, sedan år 1847 ingått i lönen för Bektor vid Westerviks elementar-läroverk, ända tills densamma, jemlikt Kongl. Brefvet den 18 Mars innevarande år. anvisades såsom lönebidrag åt Rektor vid Söderköpings skola, eger sistnämnde läroverk tvänne till aflöning förlärare bestämda donationer, båda gifna af Häradshöfdingen Forseman.
Den första, ursprungligen Sextusen daler kopparmynt eller Trehundratretiotre Riksdaler sexton skillingar Banko, skänktes år 1793, med föreskrift att halfva räntan, Tio Riksdaler, skulle tillfalla, ”tertius eller infimus collega,” mot skyldighet för denne att hvarje onsdags- och lördags-eftermiddag undervisa skolungdomen i botanik.
Den andra hälften af räntan skulle delas i frenne lika delar, sä att hvar och en af skolans klasser, som den tiden voro tre, men snart derefter ökades till fyra erhölie
Tre B iksdaler
Sexton skillingar till täilings- och belönings-penningar förde, lärjungar, som visat största flit och gjort de bästa framsteg.
Förenämnde undervisning i botanik har frän och med höstterminen 1837 till och med vårterminen 1856 varit helt och hållet inställd, emedan skolan endast haft en lärare utom rektorn.
Denne lärare, som sedan höstterminen 1856 enligt förordnande skött den i testamentet påbjudna undervisningen, har likväl, med afseende å det ringa arfvode! af högst Tolf Riksdaler Riksmynt årligen, numera afsagt sig detta uppdrag.
I enlighet med testators uttryckta önskan hafva berörde donationsmedel icke inberäknats bland elementarläroverkets lönetillgångar.
Den andra donationen består af frälseutjorden Thylcetorp och frälseqvarnen Byqvarn, hvilka är 1795 anslogos ”till inrättande af ett nytt kollegat vid Söderköpings skola,” för att bereda ungdomen tillfälle att erhålla undervisning i skrif- och räknekonsten, ”äfvensom i de mest nödvändiga lefvande europeiska språk, tyskan, ”franskan och engelskan, samt. om tiden sådant medgåfve, i de första grunderna af ”kemien.” Förmedelst denna donation erhöll skolan år 1809 en ijerde lärare, men genom Kongl.
Brefvet den 1 November 1839 förordnades att den förutvarande lär doms-skolan - Kongl.
Maf.ts Nåd.
NI 77. 9 doms-skolan skulle förvandlas till apologisti med rektor och en lärare samt kantor.
Emellertid har endast afkomsten af Thyketorps utjord, för närvarande utgående med aderton tunnor spannmål och med Tvähundratjugosex Riksdaler Åttatio öre, inberäknad i lönen för en lärare vid Söderköpings skola, blifvit af statsverket disponerad.