Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
615. — om rättighet alt dermed liqvidera sin debetsedel.
Se Kronoutskylderne.
Speciemynt, om utvexling af efter en bestämd grund. II. 423. R. 621. III.
B. 102 8io. IV. A. 94.
P. U. 116. V. B. 137. A. 23g.
P. U. 287.
Spinnhusfonden, Revisorevnes berättelse om Revision af, år 1813. I. 27. R. gg. V. B. 1331. i562.
Stnckelbergs, Reinhold, Grefve, yttrande. VI. 164.
Stadga till ordnings vinnande vid Ridderskapets och Adelns sammankomster, uppläst. I. 10.
Stael von Hollsteins, Corfitz Ludvig, Friherre, yttranden. III. 267. 272. 281. 286. 317. 318. 322. 34g. 58g.
5go. 5gi. 62g. 681. 68g. 700. 702. 707. 710. 738. 768. 778. 784. 7g2. IV. 23. 3i. 34. 35. i48. 151. i53. i54. 164. 168. 170. 224. 2g5. 2g7. 3o6. 34o. 354. 35g. 376. 401* 4io. 422. 4f)9* 511. 5i2. 521. 54g. 63i. 643. 646. V. 57. g7. 107. i55. 175. 222. 228. 23o. 338. 353. 425. 428. 5or. 5o5. 5o6. 507. 5o8. 5og. 5ii. 57g. 5g3. 6i5. 641. 744* 75g* 761. 762. 767. 7g5. 7g8. 7gg. 801. 804. 807. 825. 82g. 864. 873. 880. 885. 88g. 8g5. 8gg. g 16. g27, io05. 1100. 1108. 1120. 1 i3o. 1134> 1240.1260. 1275. 1282. 1292. 1370. 1378. 137g. i38o. i382. i385. 1387. i38g. i3g4. i426. i432. i43g. 1441 - 14G3. 1477- *4^i. i485. 148g. i4go. i5og. 1512. 1514* i5i6. 1544- 4. 5. 6. 7. 28. 37. 55. g3. g4- 98. i33. i3g. 153. i5g. i65. 167. 168. 16g. ig5. 198. 212. 238. 266. 268. 103 Stampverk, om rättighet till anläggande af, till valkning af valmar och andra ylletyger.
IV. B. 663. V. A. 108.
Stamtaflor, om complettering af de i Riddarhus-Archivet befintlige. I. 78.
Stapelstadsrättighet, angående, för Köpingen Döderhultsvik. III. B. 731. A. 794.
Stat, angående, för H. K. H. Hertigen af Södermanland, i fall han sig förmäler. II. 642. R. 722.
P. U. 55. E. 5i3.
Statsbrist-summan, angående.
IV. B. 492* A. 510.
P. U. 824. 547.
V. B. 979. A. 1135.
Stats-Oeconomisk Journal, angående en. VI. E. 11 o. — Regleringen, angående skyndsamt inkommande dermed till Riks-SLånden. III. 652. — — project dertill. V. B. 709. A. 817.
P. U. 841.
— Rådets Protocoller, om fulländad granskning af. V. B. 707. P. 757. U. 902. B. 904. P. U. gg5. A. 1106.
P. U. 1171. E. 126g.
191. — — — angående tryckning af discussionerne inom Ridd. och Adeln om. VI. 13. — Utskott, förstärkt, om val af. V. 628. 664. — val till. V. 738. i499* VI. 177. —* Utskottet, om ökad betjening för. V. B. 533. A. 643. P. U. 661.
Stats-Utskottet, om renskrifvarelijelp för. V. B. 533. A. C42. P. U. 661.
— Utskottets Ledamöter.
Se Lista. — Verket, berättelse om revision af år i8i3. I. io. 1L 99.
P. U. 1264. i56o.
VI- A. 16.
P. U. 49. E. 54.
— Verkets inkomster, angående.
IV. B. 252. P. 297. Å. 4o5.
V. U. 3o5. A. 493.
P. U. 5x9. — — skuld till Banken, om afskrifning af. II. 535.
P. U. 285. — — tillstånd, och behof, anmälan om ankomsten af Konungens Proposition angående. I. B. 102. — — utgifter, angående under: irsta Hufvud-titeln. III.
IV. A. i58.
P. U. 172. V. U. in. Ä. 244.
P. U. 246. VI.
E. 117. 2:dra Hufvud-titeln. III.
IV. A. 168.
P. U. 172. V. U. in. A. 243.
P. U. 288. VI. E. 117. 3:dje Hufvud-titeln.
V. B. 709. A. 811. E. 1164.
VI. E. 117. örte Hufvud-titeln. III.
IV A. 168.
P. U. 172. VI. E. 117. 8:de Hufvud-titeln. lil. B. 80g.
IV. A. 168, P. U. 172. VI. E. 117.
StecLingks, von, Victor, Friherre, yttranden. III. 722.
IV. 5o3. VI. 102.
Stedts, Claes, yttrande. II. 574. 105 Stengärdesgård, angående den lagliga höjden af. IV. B. 545. A. 648.
V. E. 54i.
Stenhoffs, af, Christian, yttranden. II. 120. 561.
III. 3g. 4°o. V. 705. 1277. 1283.
Stenkolsgrufvan, Skånska, om understöd för.
V. B. 979. A. 114o.
P. U. 1146. E. 1348- Sterbhus-utredning, om stadgande att Ordinarie
Domare ej får sig dermed befatta. I. 402. II. R. 76. B. 655. III. A. 58.
P. U. i32.
Stjernelds, Ludvig, Friherre, yttrande.
IV. a3i. — Samuel Larsson, yttrande.
IV. 70.
Sljernstedts, Carl Gustaf, yttranden. V. 78. 491. 1122. 1139.
Stjernstolpes, Johan Magnus, yttrande. I. 338.
Stjernsvärds, Carl Georg, yttranden. I. 266. 284.
Stockholms Barnhus-Inrättning.
Se Barnhus-Inrättningen. Krono-Uppbörds-Verk, om befrielse för Staden från allöningens bestridande dervid. V. B. 648. A. 685.
P. U. 728. E. 1164. U. 1224. A. 1238.
— Uppbörds- och Mantals-Commissarier, om afskrifning af en till deras aflöning afdrågen summa.
V. B. 65o. A. 689.
P. U. 728.
Stora Kopparbergs
Län, angående betalning för fångskjuts uti.
IV. B. 184- A. 352.
V- 3o8. 546. io6 Slrandridare-Boställen på Gottland, om underhållandet af. IV. B. 474* Å. 525.
P. U. 536. V. U. 524. A. 616. P. 13. 632.
Slrokirchs, von , Henning Adolph, Friherre, yttranden. II. 352. 486. III. i4<> Stråle, KammarRättsRådet, om befrielse för, från ansvarighet för en balance. V. B. 1157. A. 1238.
P. U. 1264. E. i34?.
Stråles, Carl Fredric, yttranden. I. nZ. 75. 76. II. 535. III. 386.
— Nils 'Willielm, yttranden. I. 348. II. 346. 351. III. 690. 693.
IV. 151. 398. 358. 36o. 362.
Strömfelts, Hans Fredric, Grefve, yttranden. IV. 529. VI. 37. Ståndens Cantzliers aflöning.
Se Aflöning.
Städerne, angående medel till befordrande af större sundhet uti. II. 706. III. R. 175. 217. B. 813.
P. U. i45. B. 984. A. 1139.
Städerna, om plantering af Färgstofter m. m. på den dera donerade jord. II. 468. R, 636.
Städernes rösträttighet vid Prestval, angående.
Stämningar huru de få verkställas, och huru de skola betalas.
IV. B. 192. A. 36i.
P. U. 383. V. E. 6.
Stämplade Pappers-Afgiften.
Se ChartasSigillatEE-Förordningen.
107 Stängsel, om tiden då den bör vara i laggilt stånd. III. 177. IV. B. 539. A. 662.
V. E. 542.
Stängselskyldigheten, angående ändring och förklaring i vissa delar af Förordningen om.
V. B. 5a5. B. 531. A. 610. A. 616.
P. U. 633. B. 1329. E. i346. VI. A. i5.
P. U. 5o. Subsidierne, om redovisning för.
V. 85i. B. 977. A. 1135. P. U. 1146. E. 1347- ^ VI. U. 69. A. 173.
Sulvik, angående öppnande af en farled från, till Norrska Gränsen. V. B. 1158. A. 1262.
Sundhet, om medel till befordrande af större, i Städerne.
SundhetsCollegium, angående några begärda anslag å dess stat, V. B. 3oi. A. 510.
P. U. 520. E. 663.
Suppleant, JustitiaeOmbudsmannens, val af. V. 54o.
Svanshamrar, om rättighet till anläggande af. IV. B. 663. V. A. 108.
Svartklubben, angående inrättande af en fyrbåk å.
V. B. i38. A. x56.
Svedenstjernas, Eric, Thomas, yttranden. ^ V. 1384- 1442.
Svedjeland., angående tillåtelse att bränna, när och hvarest det kan lamp - 103 ligt synas.
IV. B. \6g. B. 470* A. 523. p. u. 534.
Svenska Historien, om förlag af allmänna medel till tryckning af samlingar uti. III.
B. 814.
IV. Å. 11. P. U. 67. Y. U. 531. A. 563.
P. U. 636. E. 1270.
Sydows, von, Landt-Räntmästare, Ballance, om befrielse från ansvarighet för.
V. B. n5y. A. 1238.
P. U. 1264. E. 1347- Sädes-Bank, om inrättande af en. III. 56g.
Särna Sockenboer, om eftergift af dem ålagd Bevillning. II. B. 34o. A. 6o3.
— Kyrkoby, om inrättande af en marknad uti.
IV. B. 194. A. 364- P. U. 384.
Särskilta Utskottet, om ökad betjening för. III. B. 749.
P. U. 75i.
Särskildt Utskott, om tillsättande af ett, för Reglering af löneförbättring för penliingelöntagare. I. 168. — — om tillsättande af ett, för pröfningen af vilkoren för Judars vistande i Riket. I. 353. II. 69.
— —i om tillsättande af ett, i afseende på yppighelen och allmänna hushållningen. II. 256. 277. A. 354. 447.
P. U. 607. yo5. — — om tillsättande af ett, till pröfning af hvad Götha CanalVerk rörer. II. 228. Y. 325.
Se Lista. 109 Söderhamns Gevärsfactori, om dervid nyttjade Rotskiften. V. B. 128. A. 281.
P. U. 288. E. 634.
Södertelje Canal, om understöd för. II. 739. III. 310. V. B. 527. A. 623.
P. U. 620. E. 795.
Yl. B. i2i. A. 122.
P. U. 186. T. Tackjernsliandel, rörande en fri. V. B. 657. A. 6g3.
Tacksägelseadress till Konungen och Kronprinsen, angående. I. 28.
P. U. 4°• 42* 43. 44- 56. 57. E. 65. 87. V. 1116.
P. U. 1170. E. i348.
Taffelpenningar, angående, för Presidenten i KammarRätten.
IV. B. 66a. V. A. 107. P. u. 145.
Tal, Konungens, vid Riksdagens öppnande, omtaladt. I. 26.
—- vid besvarande af den slöra deputation som frambar Riksens Ständers tasksamhet för den utländska gäldens betalande.
V. 1555. — på Rikssalen vid ett Plenum Pleonrum. VI.
243. — på Rikssalen vid Riksdagens slut. VI. 292. — till besvarande af Ridderskapets och Adelns AfskedsDeputation. VI. 311. — Kronprinsens till besvarande af den stora Deputation som frambar Riksens Ständers tacksamhet för den utländska gäldens betalande. V. 1556. 110 Tal, Kronprinsens, till besvarande af Ridderskapets och Adelns afskeds-deputation vid Riksdagens slut. VI. 315. — af LandtMarskalken, vid Riksdagens början. I.
4* — på RiksSalen vid Riksdagens början. I. 53. 6i. — såsom Ordförande för Ridderskapets och Adelns hälsningsDeputation vid Riksdagens början. I. 53. 68. — på Rikssalen vid Riksdagens slut. VI. 3o8. — såsom Ordförande för Ridderskapets och Adelns afskedsdeputation vid Riksdagens slut. VI. 311. — till Ridderskapet och Adeln vid Riksdagens slut. VI. 324. — af Grefve Oxenstjerna, Johan Gabriel, vid Riksdagens slut. VI. 320. — af Grefve Mörner, Adolph Goran, såsom Ordförande för Ridderskapets och Adelns liälsningsdeputation till de andra Stånden. I. 21. — af Grefve Liljencrantz, Johan Wilhelm, såsom Ordförande för Ridderskapets och Adelns afskedsdeputation till de andra Stånden. VI. 319. — af Ordförande för de öfrige tre Ståndens hälsningsdeputalioner till Ridderskapet och Adeln vid Riksdagens början. I. 12. 14. 17. — af Ordförande för de öfrige tre Ståndens afskedsdeputationer till Ridderskapet och Adeln vid Riksdagens slut. VI. 3oo. 3o3. 3o4» lil Talmans-beredningen om utseende af Ledamöter af Ridderskapet och Adeln hvilka böra deruti deltaga. I. 61.
Taxeringssättet för Akademierue angående.
Se Akademierne.
Thams, Pehr, yttranden. II. 723. III. 62. 116. 287. 4^9. 714* 789- IV. 69. 83. i55. 23o. 443- 4^4* 4^7* ^49* 55o. V. 54. 236. 356.
Theatern, Svenska National-, om ett anslag till understöd för. III. 535. V. 59. B. 845.
Å. 959.
P. U. 974. U. »557.
A. 4- P* U* 5o. E. 117.
Tidningar, att de ej måtte taxeras. II. 479- R.
609. — om portofrihet för. I.
4°4- H* 4§4* B. 616. 643. Å. 728.
P. U. 747* V. U. 53o. A. 624.
P. U. 629. E. 1347.
Tjenstedrängar, om upphäfvande af ett i Carlstads
Län utfärdadt förbud för dem att gå utom
Länet för att söka arbete. II. B. 343. A. 614.
P. U. 144- E. 663.
Tjenstefolks flyttningstid.
Se Flyttningstid.
Tjenstemän, om löneförhöjning för Statens penninge-löntagande.
Tigerschölds, Adolph Ludvig, yttranden. V. 1121. 1128.
Hällne hos Högloflige Rtdderffapet oH Adeln, Wid Urtima Riksdagen i Arebro Är i8io» >«S^SVS^<S-rLSV«AL OREBRO, Tryckt hos Nils Magnus Lindh, L8w> l8io.
Den 28 Julii. (^s^edan Hans Kongl. Maj-.t, i anledning af Hans Kongl. Höghet Kronprinsens Larl beklaganswärda frånfälle, och den deraf uppkomne angelägenheten af ett nytt Thronföljare wal, genom Nådigt päbud behagat kalla Riksens Ständer till en Urtima Riksdag, att den 2Z Julii 1810 hällas i Hnfwudstaden, men af förekommande anledningar Riksdagsorten blifwit genom särskildt Nådig Kungörelse förändrad till Orebro Stad; blef Riksdagen medelst öflige ceremonier ä berörde dag urbläst, samt af Hans Kongl. Mäj:t samma dag till Landt-Marskalk i Näder utnämd Ofwerste Kammarjunkare» och Commendeuren af Kongl.
Norvstjerne-Orden, Friherre emes keikminZ, hwilken genast efter utnämnandet, samt det i Riddarhus-Ordningen förefkrifne mottagande af Riddarhus-Directionen, Riddarhus - Secreterare», och öfrige till Riddarhus-Canstiet hörande Personer, utsatte tiden förden första anteckningen af Högloft.
Rldderffapets och Adelns ankomne Ledamöter till nästföljande dag, Tisdagen den L4 Julii, klockan 10 förmiddagen.
Sedan första uppropet af denna anteckning dä för sig gätt, och det andra Thorsdags förmiddagen den 26 Juli, sammanträdde Högloft.
Ridderffapet och Adeln första gängen * * Sörda - en 88 Juli!. » » Lördagen den 28 Julii. klenuln kl. 10 f.
Nk. ^err Baron och Landt-Marstaiken, äskade ljud med klubban , och öppnade sammankomsten med följande Tal: "Högwälborne, Wälborne Herrar Grefwar, Friherrar, Riddare och Swenner!
Om framgången afmenskliga företag alltid wore följden af warm fosterlandskänsla, redlig wälrvilja och liflig ätra älska mennifför och att af dem älskas, sä skulle jag med trygghet möta det ärofulla men mänskliga öde, som bjuder mig, att i dag tala frän detta rum; men denna trygghet förswinner snart, wid ätankan pä det omfattande snille, den länga erfarenhet, det skarpsinniga och snabba omdöme, den' härdade sinnesstyrka och den lugna frimodighet, som fordras bland pligterna af det wigtiga kall Konungens
Nåd mig anförtrodt.
Dcsia egenskaper, omöjliga att förwärfwa under en vwerksam och enformig lefnad, och under den korta tid, soln förflutit sedan Fäderneslandets olyckor päkallade min ringa tjenst, neka mig sitt stöd i detta wiatiga wärf, hwilket sjelfwa desia olyckor twungit mig att emottaga, äfwen med den möjliga uppoffringen af min timliga wälfärd.
- Stödd mot denna Staf, uppflyttad pä denna höjd, der mcnniffans brister synas i den fullaste dag, lyfter jag min förtröstande blick till den Rymd, der den rättsinnige tror sig äga Ledaren af alla sina öden, och utgjuter mitt -.o. hjer - hjertås innerliga önskningar, att jag mätte äga framaäng och trast, art umom desta murar anföra Rikets första oStänd till de w.irdiga, lugna och eniga samräd, förutan hwilka, jag säger det öppenhjertigt, detta urgamla Rike stall nedstänka i den afgrund, som icke längesedan öppnades för detsamma, af den mest förstörande Statslära, och pä hwars yttersta bradd det flyttades, när döden bortkallade en Prins, föremålet för wär cwiga saknad, och hwars egenskaper naturen syntes hafwa särskildt danat till Sweriges upprättelse och sjelfbestånd. Zidle Herrar! samtelige Ledamöter af Ridderstapet och Adeln! jag egnar Eder frän denna stund, alla mitt förständs och mitt hjertås krafter, att ömt warda Eder lagliga rätt, Edert pä dygder och klokhet grundade anseende; jag lofwar Eder, att jag stall frän denna plats, under öfwertygelsens stadd, oafbrutit yrka enighet, lagludnad och ordning, och att jag stall redliat arbeta för allt hwad som gifwest mcnnistors lefnad etc wärdc, rättwisa, menniskokärlek och samfunds-wäl.
Jag äger ingen annan ärelystnad än den, att fä medwerka till ädla och nyttiga ändamål, jag söker ingen annan, belöning wid malet af min mödosamma bana, mera dyrbar, mera werkande pä min återstående lefnads sällhet, och pa lugnet af min sista timma, än den, att hwar och en ibland
Eder inä af erfarenhet och öfvertygelse tilldela mig det stöna wittnesbördet, att jag handlat som en redlig man.
Medborgare, Wänner och Bröder!
Jag nyttjar desta kära namn, som sa wäl uttrycka wär - "dWWWWMDMsss 23 Julii. wärdet och wigten af wara förbindelser, skänken mig Eder wälwilja och Edert förtroende.
De ffola harda mig mot mödorna, trösta mig i bekymren och bereda rättwisa ät mina affi,stier, äfwen om ögonblick inträffa, dä en olika öfvertygelse delar wära omdömen om medlen till det Helas wäl,de ffola bortskymma för Sdra ögon min ofullkomlighet och mina misstag, och genom denna öfverensstämmelse i tänkesätt och handlingar, ffola wi kanhända, genom mörkret, sergerna och bekymren uppsiefwa ljusare Lagar, eller åtminstone kunna hoppas, att kommande Slägier ffola wälsigna wär mull för den ständagtiahet och det mod, hwarmed wi kämpat och besegrat wära öden.
Det äro icke ord utan mening, icke förställda och pragtfulla uttryck, utan sanningens och hjertasis spräk jag talar, när jag innesluter mig i Ridderffapets och Adelns ynnest och wänffap."
Efter detta Tal, som med mycken bifallskänfla afhördes, werkffälldes den i RiddarhusOrdningen föreskrifva uppläsning af ^samma Lag, hwarwid fortfors till 18 tz stut, dä en Deputation ankom ifrän det Hederwärda BondeStändet, anförd af Riksdags Fullmägtigen ifrän Westmanland gollin lVIkignus hwil ken, ä sitt Ständs wägnar, helsade Ridderffapet och Adeln genom följande Tal: "Bonde-Ständet bastar , att genom Oss sina Deputerade fullgöra sin första skyldighet, af medborgerliga och upprigtiga hiertan wördnadsfullt hellsa och lyckönffa Rikets Första Ständ.
Mätte inbördes enighet och, förtroende lätta det hekym - Den 23 Julik. bekymmer, som trycker Konungen och Folket.
Mätte wära ömsesidiga bemödanden, att genom ett nytt Tronföljare-wal stadga ett kärt Fosterlands wäl, lyckas.
Bonde-Ståndet tillförser sig, hwarom det ock med wördnad anhäller, att äf Högl.
Ridderstapet och Adeln med ynnest, bewägenhet och förtroende omfattas."
Herr Baron och Landt-Marskalken be swarade detta
Tal i följande ordalag: "Rchderffapet och Adeln emottager med synnerlig fägnad försäkringarne om det Hederwärda Bonde-Ständets wänffap och förtroende, och gör sig förwisiadt att det Hederwärda BondeStändet fullkomligen inser, att inbördes enighet och wälwilja är det enda medlet, att rädda märt stakade och sörjande Fädernesland.
Äterfören redlige
Dannemän, jemte Nidderstapets och Adelns helsning, besia tänkesätt till Edert Ständ, säg det, att Ridderstapet och Adeln älstar Eder uprigtigt.
Säg att den som will öfwertyga
Er om motsatsen är fiende till Fäderneslandet, till allmänna sättheten, till det ädlaste som finnos pä jorden, frid och förtrolighet bland mennistor.
Sä tänkte äfwen
Han, den redlige, gode och mennisto-älskande Förste^, bwars bortgäng föranledt detta Riksmöte, sä stulle Han talat titt Eder, om det ännu wore Honom tillätit att meddela Er sina tankar, frän de rymder, der Han omaifwen af nödlidande, hwilkas tärar Han aftorkat, njuter belöningen för Den 28 Julli. för sina dygder, för allt det goda och nyttiga
Han i dödligheten uträttat.
Ja redlige
Danneman, räckom hwarandra handen, att wi ännu en gäng stola frälsa wart Fosterland; den Prins wi begräta, stall dä stänka ost sitt öfwerjordista bifall, när wi en gäng, hwar och en i sin ordning bortgä, att möta Honom i det landet, der inga suckar höras, och inga tärar
Sju tas. RiddcrstapetS och Adelns högsta önskan är, att alltid fä äga det Hederwärda Bonde-StänLets wänstap och förtroende."
Sedan Deputationen afträdt, fullföljdes till flut Riddarhus-Ordningens läsning.
Ankom frän det Wällofl.
Borgare-Ständet en Deputation, hwars Ordförande, Riksdags Fullmägtigen frän Stockholm, Rädmannen lioclliseiiiiclr, afiade sitt Ständs helsning genom följande
Tal: "För HögwälborneHerr Baron, Landt-Marffalken och Cemmendeuren, samt Högloft.
Ridderstapet och Adeln, fär Borgare-Ständet, genom ost Deputerade, frambära sin första wördsamma helsning.
"Uti den djupa sorg, som föranlätit detta Urtima Riksmöte, skutte Borgare-Ständets lifliga deltagande snart öfwergä till nedslagenhet, em icke Borgare-Ständet erinrade sig de flere wädeliga tillfällen, dä, genom det första StänLets mogna rådighet och werksamma biträde.
Fäderneslandet äterwunnit sin sjelfständighet, inbördes frid och lugn.
Den 28 Julli?
Lifwadt af denna sanning, med kännedom af de storrverk, en Nations enhälliga bemödande formar, till gemensamt bästa, uträtta, kanner Borgare-Ständet sig lattadt i sitt bekymmer och styrkt i den tillförsigt, att ett »värdigt uppfyllande af det stora ändamål, hwarfäre detta Riksmöte är beramadt, bereder war älskade Konung, tröst, Swea Land, ett mägtigt stöd, och desi samtelrge innewanare, säkerhet och trefnad.
Matte endast det allmänna bästa utgöra ett odeladr föremål för Riks-Ständens öfwerläggningar; dä skall Borgare-Ständets hopp icke förfela, samt enighet och samdrägt wara en oswikelig borgen för Swea Lands sjelfständighet.
Under listigaste önskningar för allmänt wäl, anhäller Borgare - Ständet, att uti Herr Barons och Landt-Marskalkens samt Högloft.
Rldderffapets och Adelns ynnest och bewägcnher, warda inneslutit."
Detta Tal, blef af Herr Baron och LandtMarskalken beswaravt pä sätt som följer:
"Ridderskapet och Adeln, som alltid med upprigtig »vänskap omfattat det Wällofl.
Bagare-Ständet, kanna sig i denna stund , sä »nyckel rrrcra böjdt dertill, som det bysechdcn mest grundade öfwertygelse, att ett Riksständ, sa»nnmnsatt af sä upplyste och rättsinnige män, inser Fäderneslandets owillkorliga behof af enighet och inbördes wälwilja.
Rchderskapet och Adeln erinrar sig »ned särdeles hugnad den fullkomliga öfwerensstämmelse i tänkesätt och handlin - Den 28 Iulii. lingar, som under ett nyst skutadt Riksmöte, rädde imellan detsamma och det Wällofl. Borgare-Ståndet . samt bemtar derifrän bebagliga slutsatser till de förballanden kom nu midtaga, vcb förnyade anspråk pä det, Wällofl.
BorgareStandets mänskap och förtroende."
Deputationen afträdde, hwarefter Upplästes Stadgan till ordnings minnande i Högloft.
Ridderffapets och Adelns sammankomster.
Sedermera upplästes Riddarhus-Directionens och Adeliga Jungfru-Stifts Directicnens Riksdagsberättelser, hwilka skulle biifwa pä bordet hwilande intill dest Riddarhus-Utffottet hunnit förordnas. ^err Baron orb Landt-Marskalken tillkännaaaf, att som enligt 17 § af RiddarhusOrdn rmen, andra anteckningen för Högloft.
Riddcrskapet och Adeln, borde förrättas dagen före det forsta uiernnnUiknorum och Herr LandtMarffalken hade sig bekant, att Konungen ärnade utsätta detta stenum Utenorum till nästkommande Mändag den 30 Julii, sä komme berörde anteckning, att förrättas i morgon, dä första uppropet skulle börjas klockan 11 "förmiddagen, och det andra, klockan g eftermiddagen.
Ankom det Höamordioe Preste-Ständets helsnmqs Deputation, anförd af Herr Biskoppen och Commendeuren Friherre dlöl-ner, som, genom ett sä lydande Tal, uttryckte sitt Ständs tänkesätt.
"Inför Högwälborne Herr Baron och LandtMarstalken, samt Högloft.
Ridderstapet och Adeln, fär Preste-Ständet, genom osi, dest Deputera, de, frambära wördnadens och wänstapens helsning, ivid öppnandet gf detta Riksmöte.
Den anledning, af bwilken Swea Rikes Ständer, denna gängen blifwit sammankallade, är högst smärtande och bedröflig för hwarje redlig Swensk.
De händelser, hwilka nyligen innom Hufwndstaden inträffat, äro lika ryslige, som oerbörde uti detta Lands historia.
Det blifwer dä sä mycket mera angelägit för Rikets nu församlade Ständer, att genom ett wist och skyndsamt wal af en annan "Tronföljare, uti den afgängne Forstens ställe, gifwa ett nytt stöd ät Sweriges urgamla Thron, samt bereda lugn och trygghet inom Fäderneslandet.
Den förlust, wärt Land har lidit genom Hi-rill ^.ugusrs död, är kanhända oersättlig.
Hans stadgade alder, Hans mogna erfarenhet, Hrns genomträngande snille, Hans manliga klokhet, Hans starka känsla för den sanna^ äran, och Hans kärlek för Nationen, lära swärligen kunna äterfinnas hos nägon annan.
Denne sällsynte
Prins ffycktes wara född för att en gäng upplifwa wära störste Konungar, för att Återföra till sin fordna glans och ära, ett styckadt, ffakadt och blödande Fädernesland.
Han är nu död, och ingängen i det tysta, men hans minne stall blifwa odödligt, och sä länge en fri Swensk man ännu finnes pa jorden, stall desi älskade namn alldrig förgätas.
Pre - Den 23 Julli. Preste-Siandet wäntar, gemensamt med Nationen, af Rikets första Stand, ett starkt och utmärkt efterdöme af den kraftfulla enighet, som uti brydsamma omständigheter äro Rikens enda frälsningsmedel: efterdöme af den klokhet, som altid utmärkt Högloft.
Ridderffapets och Adelns beslut, af tillaifwenbet för Konung och Fosterland, och wi skole med H mmelens biständ, ännu en gang fä se de swartå moln skingrade, hwilka för det närwarande samlat sig öfwer wär bonz ont: se saknadens och sorgens tärar förlwundne fran war gode Konungs öga, och Folket ater hugnadt i hoppet om en mera säll och lycklig framtid.
Uti denna glada förmodan är det, som Deputerade, pä Preste-Ständets wägnar, ödmjukt wäna förklara dest oskrymtade fägnad öfwer Högloft.
Ridderffapets och Adelns ankomst trll detta Riksens Ständers allmänna sammanträde; hwarjcmte Ständet utbeder sig, att uti Högwälborne Herr Barons och Landt-Marskalkens, samt Högloft.
Ridderffapets och Adelns ynnest och wänffap alltid fä wara inneslutit."
I anledning häraf, yttrade sig Herr rsn ock) L-andt-Marskalken till Preste-Ständets Deputerade salunda: ^ "Ridderffapet och Adeln emottager, med utmärkt nöje, wänffaps-försäkrrngar af det Riks-Stand, som har religionens wärd till sitt högsta föremäl, och instämmer fullkomligen i dest nu fä kraftfullt och wärdigt yttrade tänkesätt.
Den som med ett hjerta, upprymdt för sanning och menniffo-wäl, med ett, af kunskaper, Den sS^uUr per, forskningar och erfarenhet, beredt omdöme, granskar Statslärans föreskrifter, skall alltid finna en ibland de skönaste af dem,, i en upplyst, i gerningarne werksam Gudsfruktan.