Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Som 70 § i Regerings - formen uttryckligen stadgar, att dä Summan sorn genom Bewillning bör utgöraS, blifrvit bestämd, Beivillnilms - Utstottet stall författa Förslag till Summans fördelande; och hwaraf följer, att Summan bör wara bestämd förr än nägot annat kan tillgöra-, sä anser jag nu och sä länge Ständerna icke pröfwat beloppet af BewillningS - Summans storlek, all annan pröfning, om grunden och fördelning af en Summa som Den 10 October. 4057 som ingen tvet och känner, wara alldeles förtidig; hwarföre jag ock wördsammcligen hemställer och för hälsosamt anser, om icke Stats - Utskottet, sedan alla Stater blifwik reglerade, mä uppgifwa hwad Staten i Mwillning bchöfwer, hwarefter pä Ständerna ankommer att widare peöfwa Stats - Utskottets Förslag; och sedan detta skett, men icke förr, inträffar den stund dä fördelnings - grunderna kunna komma i fräga.
Herr 6 y I l e n r 2 m, Öar!
Astolf, nippläste följande anförande till Protocollct.
Att en Bewillning mäste utgöras, det lärer ingen sätta i fräga — att grundernas bestämmande, hivar, efter den skall ukgä, 'och Summans numerära belopp, ärv twcnne saker af skiljaktig beskaffenhet, det lärer ock wara gifwit.
Anses nu grundcrne till en sak, det will säga förbcredelserne, anses de rigtige och man gillar dem, lärer wäl deraf ej följa alt sjclfwa hufwudsaken äfwen kan anses bifallen.
Om man säledeS med tillämpning af denna slutsats pä närwarande fräga, anser» och stadgar att Statens behof skola fyllaS genom sädana afgiftcr som utgä i mohn af förmögenhet och ärlig inkomst, om man i följd deraf säger: att den blifwande Bewillnings - Förordningen derefter bör regleras, sä följer wäl ej deraf att sjclfwa Bcwillnings-Summan är gifwen och beskattningen gjord, och jag inser sälcdes ej hwaruti faran bcstär att nu bestämma deste grunder.
— Summans fixerande beror ju i alla fall pä Riksens Ständer, och ett Beslut derom är dem lika öppet som förut.
Med stadgandet af wiste principer binda Riksens Ständer stg c) tvid annat än en wist form, hwarpä de willja grunda sitt framdeles tagande Beslut, och denna form är pä sjclfwa Beslutet intet werkande.
Det är och blir Rikssens Ständer alltid fritt.
Man Den io October.
Man säger det wara emot 70 § Regeringsformen, om deruti skulle.finnas nägot som man will anse lägga hinder i wägen för nu i fräga warande Beslut; wet jag bock c) huru denna Z med fullt skäl kan lämprS pä nä>warande
Den börjades i en tid dä Skaken och med den äfwen dest grundordnins gar nästan wörö upplöste — Nye Stadgar ärs tillsy p-de, och man kan nästan anse denna Riksdag säsom cn beredning för det som i kommande tider skall ragtwgaS.
Alldrig har ett Stats , Utskott haft, och jag hoppas att det alldrig mätte fä, sä stora och bekymmersamma göromäl som nu, och om Det i ett sädant förhällande ej wore i ständ att sä tidigt uppgifwa Statens behof som Regerings - Formens 70 § synes hafira för afsigt att det bör ske, dä under den till Riksdagens fortgäng utsatte tid sedermera skall medhinnas att uppgöra bäde nya Bcwilluings - grunder och bestämma en ny Summa som derefter skall utgä; ser jag dock intet, som kan hindra Riksens Ständer att tvid denna Riksdag, dä StatS - Utskottet troligen ej ännu pä längre tid kan med desi uppgifter inkomma, iförhand bestämnia grunderne, för den bcwillning som man framdeles will utfästa, dä dermed ej kan äsyftas annat än att sätta Dcwillnings, Utskottet i tillfälle att sä kunna arbeta, att blott tillämpningen eller fördelningen ätcrstär, när Stats - Utskottet, uppgifwet Statens behof och Riksens Ständer bestämt Summan.
Dessutom är Bewillnkngs - Utskottet tillskapade före RcgcringS, formen, emedan Riksens Ständer genast wid Riksdagens början ansäg nödwändighctcn af en ny Bcwillning, och att ett Utskott som dertill skulle uppgöra Förslag behöfde en längre tid; wänne Regerings - formen, om dm än dertill ggf nägorr anlednings - Den ro October. 4059 ning, kan wara anwändbar pä en ätgärd, som börjades innan dm antogs?
Bewillningen lärer i närwarandc ögonblick ej kunna bestämmas innan Stats-Utskottet afgifwit befi yttrande rörande Statens behof, all fräga derom worc sälkdcs för tidig; men att etablera wiste principer, att derigenom sätta ett Utskott, som har c» den mödosammaste och kanske mäst otacksamma befattning, i tillfälle att, med nägot rökrum, kunna utarbeta ben blifwande Författningen, det torde hwarkcn wara för tidigt eller wädligt.
Dä dea wigtiga punkten akt bewilja sjelfum Summan ändä ä« tcrstär, kan man ju dröja dermed sä länge man behagar, till och med ända till dagen förut innan man will att Riksdagen skall sluta, och derunder bereda sig sä läng tid man önskar till andre angelägne ärcnders afstutande.
Om grundcrne förut "äro gifne, dä gär det an, ty dä är allt sä utarbcladt att Summans fördelande blott äkerstär Annorlunda blir fbrhällan dct dä grundcrne och Summan pä en gäng skola bestämmas, dä behöfwcr Riksdagen wara ännu en längre tid derefter.
Befaras äter akt Konungen sedan deste grunder, som jag nästan allmänt hört gillas, worc stadgade, skulle, med stöd af 109 Z Regerings - formen och sedan ben 11 Nowember inföll, Riksens Ständer Stskilja, blir följden deraf ingalunda swärare än att den gamla Bewillnings - Summan till nästa Riksdag fortfar, men Winsten blcfwe kanske, att den utgick pä billigare och rigtigare grunder.
Äfwentyrligare wore kanske, om enligt samma §, Bewillnings - Summans belopp wore bestämdt, men ej de sördelningsgrunder, med hwilka man nu önstar dröja, ty dä skedde denna fördelning efter förra Bewillningsförordningcn, och om det wore lyckligt, deröfwer wä. gar jag ej fälla ett omdöme.
Jag 4060 Den 10 October.
Jag skulle sälcdes anse, akt om de nu ifrägawarandr grunder för ben blifwande Bcwlllningen, befinnas goda och billiga, hwarbfwcr jag ej anser mig nog skicklia att döma, och hwilket jag till mera sakkunnige bfivcrlemnar, anser jag dock ingen wäda deri om de nu antagas.
Herr kotkliek, 0-1 kreäric, anförde skriftcligen till Protocollet följande:
Dä fräga uppstätt huruwida det är med Regerings-Formen enligt, att Bewillnings - U skottcrs Förslag till grundcrnc för en Bcwillning eller BewillningsFörordning, nu till pröfning upptages, eller dermed bör uppskjutas till desi Bewillnings - Summan blifwit bestämd, anhällcr jag ödmjukast att med fä ord bcrdfwer fä yttra mina tankar.
Den Z i Regerings Formen som kunde tydas wara stridande häremot, wore 70 §.
Här säges att dä Summan, som genom Bcwillning utgöras bör, blifwit af Riksens Ständer bestämd, skola de uttryckcligen uppdraga ät deras walda Bewillnings - Utskott akt för, satta Förslag till berörde fördelande och utgörande:
Detta stadgande har afseende pä sakernas wanliga gäng; men här söreskrjfwes icke att Riksens Ständer nödwändigt skola först bestämma Summan och sedan pröfwa grunderna för betz utgörande.
Sädant synes helt och hältet bero pä Riksens Ständer- eget »välbehag; och Bewillnings - Utskottet har uppä Riksens Ständers anmodan äfwen nu med betz Förslag inkommit, innan Summan blifwit bestämd, innan ben ens warit satt i fräga.
Skulle Utskottet under 4 Mänader hafwa arbetat uti en sak som, i anseende till tiden för de§ företagande, wore mot Regerings-Formen, ffulle Riksens Slön - Den 10 October. 4061 Ständer utan Anmärkning kunnat sädant tilläta?
Dek är icke möjligt.
M>n om ock 70 Z, emot min tanka, kurtde uttydas pä sätt nägra wärda Ledamöter pLstätt, sä betogs likwäl icke för dct närwarande Riksens Ständer deras frihet, att när som hälst till pröfning upp, kaga i fräga warande Förslag, emedan Usstottct anmodades om dest afgifwande innan Regerings - Formen war antagen; och man kan wäl icke tillägga densamma nägon retroaciiv wcrkan.
Jag tror derföre att Riksens Ständer nu kunna obehindradt pröfwa grun, derna för Bewillning och dem antaga.
Summans bestämmande och fördelande är en helt annan sak, och därwid lärer icke nägot kunna tillgöras förr än StåtsUtskottet med dest flutcliga utlätandc om Stats - och Riksgälds - Mertens tillständ och hwad BewillningsSumma som erfordras till Riksens Ständer inkommit.
Om anmärkningar blifwit emot Förslaget gjorda, antingen till wista delar deraf eller till hela dest widd, skall bet owedersägeliaen till Utskottet äterremitteras:
Hwilka hinder förekomma däremot?
hwilka farliga följder äro deraf att befara?
Jag kan ätmin» stone icke inse nägra, men skall med nöje afhöra de gällande skäl, som skulle kunna hos mig werka en mot, satt bfwertygclfe.
Dittills tror jag, att genom grun» vernäs för Bcwillnings utgörande snara pröfning och antagande, mera winnes än förloras, dä wi päminna ost huru korrt tid äterstär innan Riksdagen mäste stukas, och huru stadeliga brädstbrtande Beslut till sinc^ följder kunna blifwa.
s Jag stall alltid till sista ögonblicket af min lefnad ifra för Grundlagens noggranna rfterfblgd, men nu finner jag ej minsta anledning förekomma - som kan leda till dest öfiverträdclse.
Gref» 4062 Den 10 October.
Grefwe stela 6 s1 st is, ^acob, uppläste ett victamen sä lydande:
Oä BcwilluingS - Utskottets projcet nu till öfwerläggning företages, synes mig det kan och bör deläg i twänne särskilde frägor, grunderne och dctaillcrnc eller anwändbarhcten; dä de förra bliswit antagne, dä först blifwa, enligt min Lfwcrtygclse, de senare ett Lfwcrläggnings - ämne; skulle äter de förre asstäs, blir i min tänka pröfningcn as de senare ett öfwcrflöd, endast ett onödigt upptagande af Ridderskapet och AdclnS dyrbara tid.
Dä Riksens Ständer genom förra Riksdagars ärfarenhet bliswit öfwcrtygadc om skadcligheten af den brädska med hwilkcn Dewillnings - grunderne oftast blifwit uppgjorde och stadgade, ansägo de nödigt att tidigt wid början af denne sätta ett Dewillnings - Utskott till nämnde grunders uppgörande.
— Utskottet har i följe häraf fullgjort sine Principalers önskan enligt bästa wett och öfwertygclsc, och jag wägar säga pä ett sätt, att redighet, enkelhet och rättwisa synbart winner för den skattdragande.
Lätt hade det för Utskottet warit att härwid (det är wid sjelfwa grunderna) stadna, men dä ett projeck af ben natur som detta, med olika lätthet fattas af dem, som bfwerwara öfwcrläggningcn, som inom en mindre krets antingen sjclfwe gjöra eller med uppmärksamhet afhöra de inkast, som för eller mot en sak gjöras, än af dem, svin endast dä det färdigt framläggcS, höra det en eller ett par gänger föreläsas, har Utskottet trott tjenligt läta medfölja Tabeller som innchälla betaillerne eller sättet att anwänba de fbrcflagnc grunder.
Dä detze Tabeller torde hända i flere fall täla granskning, ändring och jämkning, men ej rgenteligen utgöra sjelfwa grunderne, Den 10 October. 4065 ne, utan endast delar däraf eller rättare sagt bcwis om dcsses riktighet, syncS mig hufwudfdremälet för närma, rande ölwerläggning wara, att antingen gilla eller afstä grundcrne och sedan besluta om Tabellernes ätergäende till Utskottet, ätfbljde af alla de anmärkning gar, ändringar och förbättringar Ridder skåpet och Adeln finner för godt därwid göra.
Och det är härö jag hos H. H.
Grcfmcn ochLandkMarskalkcn wägar anhälla om proposition, sedan likwäl alla de, som i ämnet rörande sjelfwa grunderne wilja tala, först sine tankar yttrat.
Herr Grcfwen tilläde muntcligcn: hwad angär den af nägra Ledamöter yttrade mening att denna frägas upptagande skulle wara mot Regerings-Formeir stridande, för jag för min del förklara att jag derut! ingalunda kan instämma, ven 70 Z i Regerings, Formen säger ej att Ständerne icke kunna företaga granskningen af grunderna för Bewillningen, innan Bcwillnings-SummanS belopp är bestämdt, Dess mening är, enligt min tanka, endast den, att StatS-Utskottet, som fär förcslä Summan, icke fär göra fördelningen, utan att densamma skall firefiäs' af ett annat bertill waldt Utskott, Bcwillnings-Utskottet.
Om det, ta ärendes företagande nu wore stridande mot Constitutionen, sä skulle Riksens Ständer hafwa begätt ett vförlätligt fel, dä de lätit Bcwillnings - Utskottet i fp, ra mänaders tid opätalt sysselsätta sig dermed: och dä har äfwen Ridbcrskapct och Adeln ännu ytterligare fe, lat, som för ungefärligen fjorton dagar sedan formll, gen bestulit att Bewillnings - Utskottets Betänkande om grunderna skulle till öfwerwägande företagas 8 bagar efter sedan Skydds. Tabeln war uppläst.
Herr Den io October.
Herr 8c k ii txercrnntL, josian blerniLn, upplyste till Protccollet följande.
Ocn hufwudgrund
Utskottet lili sill betänkande till Bewillnings-Förordning antagit, att taxera efter behällen inkomst, anser jag wara den enda och fanna mättstocken för beskattning.
Ehuru jag sälcdcS fullkomligt härmed instämmer, uppstä dock hos mig nägre betänkligheter i wista ämnen, hwilka jag fär äran nu anföra:
Uti pag. omnämncs, att enär Z ärS erfarenhet bestyrkt, det den nu uppgifne
Beskattnings - method inbringat ärligen minst ^ del utsfwer faststälte beloppet, utffylderne finge nedsättaS de 2:ne paföljande ären m. m.
Skulle dplikt öfwcrskott inträffa, tror jag för min del bäst wara att ej nägon nedsättning derä skedde, ty förluster eller minskningar i päräknad inkomst kunde pä be 2:ne ätcrstäendc ären inträffa, dä man wore mycket beläten att hafwa tillgäng till öfwerskottet.
Inträffade äter ingen förlust, kunde med öfwerskottet flere af Rikets skulder wid nästa Lagtima Riksdag godtgbras, och förty Dcwillningcn öfwer allt nedsättas.
Hwad äter taxering af Caractere beträffar som förekommer uti 8 Mom. pag. 20*) sä kan jag ben för min del ej billiga, dä det alldeles strider emot ben antagne hufwudgrunden.
Det synes wara en stagS vrättwisa, alt sädane personer, ware stg Militairc eller Civile, hwilka pä deras wälförhällande i synnerhet under krig, ej kunnat (med afseende ä Rikets financcr) pä annat sätt uppmuntras och belönas än medelst förhöjning ä Caracteren, skulle för det be sä berömligt utmärkt sig, att Konungen till wedermäle af sitt nädi, ga wälbchag ansäg sig böra tid efter annan gifwa dem Det serlkildt tryckta Bewillnings-Utstottets Betänkande - Den 10 October. 4065 förhöjning af tjenstgradcr utan att med detsamma kun. na öka deras innchafwande lönings-förmäncr, just dcr. igenom äfwen päläggas en förökad afgift framför dem hwilka dels ej haft samma tillfälle att sig distingucr» och derföre ej avancerat, dels ock wäl utmärkt sig, men ej ägt tillfälle att flere gänger ådagalägga prof af skicklighet och tapperhet, och sälcdcs ej erhällit mera än en grads förhöjning.
Jag fär derföre yrka alt hela 8 Mom. som angär Caracterer mä fbrswinna.
Widare omtalar samma pag. uti z Mom. om afgiften för Hustrun denna afgift synes mig frän 16 till 17 Classen, och sä widare, wara för mycket ökad; dä jag för min och mia Hustrus samfäldta Egendom och inkomst redan erlagt Bewillning, synes Hustrun ej widare böra betala; men om denna afgift anses oum. härlig, bör densamma frän och med I7:de Classen ned. sättas till en mera billig proportion emot fbregäcnde
Cl asser.
Hwad äter 4:de och s:te Mom. eller afgiften för hcmmawarande Söner och Döttrar widkommer, anser jag denna afgift för stor.
Man bör sä mycket möjeligt är lindra deras utgifter som hafwa flera barn och ej derföre pälägga dem en nog tryckande afgift t bet hela. "> Pag. 26 förekommer:
Att grunden till Taxeringen blifwer föregående äretS vehällna inkomst; detta förhällande finner jag wäl wara ben enda grund tjenande till efterrättelse, men om nägre bctydeligare förändringar uti en persons wilkor sig till» dragit emellan MantalSfkrifningstiden och d. i derpä fbljan. 4066
Den 10 Ocrober. följande April, sä bör hwar och en öga rökl-ali de samma pä »vederbörlig o>t anmäla, tjenande till rättelse ivid de stora Taxeringarne; försummas denna Termin, förblifwe dä wid det som Mantalsskrifningen innchäller.
Flere bttydeliga förändringar kunna emellan denna tid inträffa, säsom, för ett Sterbhus enär mannen dödt och hustrun eller barnen i och med detsamma förlorat all inkomst; enär en i tjenst warande tager afsked dä lönen med detsamma upphör; enär ett berpdeligare arfwode förswinner m. m. bet wore dä smärt att i dplika händelser fä betala för hivad man r) njutit- — Skulle äter sädane förändringar inträffa efter den irsta April, sä har man ändä uti z mänader ätnjutit ben päräknade inkomsten och bör säledes derföre för bet äret betala.
Med ben af Herr Santeson särskildt pttrade mening, angäende Bcwillning af Embetsmäns löner och inkomster, förenar jag mig sä mpcket häldre, som flere talande skäl för denna sats kunde anfbraS, i följe hwaraf Skpdds-cller Minimi-Tabellen ansenligen kan fbrkorrtas.
De felande §§ uti z Art. om Uppbörden och redowisningen torde framdeles fä förwäntaS, äfwcn fom nägon föreskrift om afkortningcns »verkställande dä äfwcn torde af Utskottet förefläs.
Herr kIink fp or, 6er6t, erinbrade att han ej trodde att anmärkningar wid Brwillnings-förslaget kunde förekomma, innan den frägan först wore afgjord, huruwida saken till ventilation kunde företagas, och ansäg han betz företagande stridigt mot 72 § Regerings Formen.
Herr Den 10 Octsber. 4067 Herr Lock, Lorfits iLusivist:
Det är mot (konstitutionen att tilläta en sädan ventilation.
Herr keck lin, ^oksn ^äolk:
Dä jag har en beffnfwen
Lag, kan jag ej annat än följa den.
Jag finner innehället af 70 och 7Z ZZ RegeringS-Formen sädant, att ingen ventilation öfwer detta ämne bör äga ruin, innan Bewillnings - Summan är faststäld.
Men jag will ej ingä i nägon widlöftig afhandling öfwer detta ämne, utan allenast anmärka, att saken, enligt min öfwertpgelse, icke nu kan emot deFa §Z:s fbreffrift afgöras.
Ätffilliga hördes ropa bifall härtill, samt att saken icke nu kunde afgöras.
Herr Grefwe» och Lanbt-Marsk olken:
Riddcrffapet och Adela torde wäl finna att det är mia rätt att läta ventilera ett ämne, och att deröfwcr göra proposition, hwilken det sedan är Ridderskapet och Adelns rätt att beswara.
Mänga röster hördes häri instämma.
Herr Lock, Lorfits LuäviZ:
Ja, om propositionen är enlig med Constitutionrn.
Herr Grefwe» och Landk-Marskalkenr
Jag har ännu alldrig gjort nägon proposition, som deremot warit stridande.
Herr Lernfi man, Ambrosius klarnu8, begärde propositionen i enlighet med 70 § i Regerings - Formen.
Fri - 4063 Den 10 October.
Friherr, Leäerström, ^scob, uppläste följande dicramen:
Som den af Bewillnings - Utskottet utarbetade grund till den nya Bewillningen med den dertill hörande Skydds- eller Minimi - Tabellen nu kommer alt till granskande hos Högloft.
Riddcrskapet och Adeln upptagas, sä fär jag förklara, att jag anser den af Utskottet projcctenidc grund, till Bcwillningens utgörande, om den antages, wara den första Bcwillningsmetod som i Swerige warit grundad pä billighet och rättwisa, och att jag säledes för min del tillstyrker betz antagande wid bi stämmandet af den Bewillning Riksens Högl.
Ständer framdeles komma alt för Riketupprätthällande fastställa.
Hwad äter Minimi - Tabellen beträffar, sä torde det tillätas mig att fä uppläsa nägra utdrag derutur, hwarigenom kan seS att den blifwit författad
Utan nägon annan bestämd grund, än ben, akt fä den Sumnia uppfyld, som Utskottet trott ber böra wara bestämd, samt utan minsta afseende pä likhet, billighet och rättwisa wid pcrsonerncs taxering.
R:dl. h. En Advocat - Fiscal i Banquen är där uppförd till — 26:
En Archivarius därstädes endast till 14: 16.
De hafwa likwäl lika stor
Lön, som enligt 1778 Ärs LöningS«förbättring stiger till 468: Z6. Herrar Fullmägtige i Banque» som hafwa svc> R:dl.
Arswo, de Den 10 October.
4069 de äro deremot endast uppförde till — — 14: 16.
Adjutanter wid Drabanter»?, Fanjunkare »vid samma Corps samt General Majorer m. fl. äro alla uppförde lill — —- ' 14: 16.
Huru sä mänga personer med v lika wärdighet och inkomster kunnat komma under samma rubrik torde endast den eller de af Utskottets Ledamöter explicera, som upprättat Tabellen.
En Capikain ivid Garbil är uppförd till — — Premier-Majorer tvid samma Rcgementcr äfwen till — Dä Premier-Majoren likwäl har större lön.
Secund Majoren ivid Gardet deremot till — — 4,:
Dä han likwäl har lika lön med Capikainer.
En Ryttmästare ivid Gardet till häst är uppförd till — 56:
En dito wid Indelt Cavallerie till 45- Troligen hafwa största delen Ryttmästare wid de In de! te Cavallerie'
Re gemcnlcrne st-»ne inkomster än de som ärs wid Gardet till häst.
Tredje Baird.
N:o 187, 188.
Bi - 4070 Den 10 Gctober.
Biskopen i Wcsteräs är uppförd till 2Zo: Och äfwcrste - Licutenantcn wid Gardet deremot till — 270:
Jag tror c) att nägon kan pästä att en Ses emid-Chef tvid Gardet har öfwer hälften sä stor in, komst som Biskopen l Wcsteräs, om hatt enS skulle hafwa sä mpcket.
I grund af de§a och otaliga dylika exempel som utur Minimi- Tabellen kunde utdragas, underställer jag om den ej kuttde rent af förkastas och Mskot, tet anmodas att uppgöra ett annai:
Minimi - Tabell som bestämdt utgjorde hälften eller ^ af hwars och ens enligt Taxeringen uppgjorda inkomst, hwilkct jag tror att Herr Grohhandlaren Santesson redan föreslagit, och dä blifwer dct en omöjlighet alt uti Minimi-Tas dellen blifwa högre uppförd än i proportion af werkelig inkomst.
Friherre ku st K o c k, ^iexanstek, uppläste ett anförande till' prokocöllet sä lydande.
Dä jag som Ledamot i Bewillnings - Utskottek der redan warit af olika tankar med Majoriteten, om den nu sörcflagne Bewillnings - principen, räknar jag för en skyldighet, att inför Högloft.
Ridderskapet och Adeln framställa anlcdningarne till de twifwelsmäl som föranledt skiljaktigheten uti min öfwertpgelse.
Sam den hittills utgäende Bewillnlngett warik ut! dctz utgörande ofta ganska tryckande, tror jag att dest nu projccterade belopp till nära dubbelt högre än hitintills, skall ofelbart möta ännu större swärighcter, hwil - Deri io Octobev. hwilka mäste esser den ml fö^stagne principen ej alle» nast i wärkstUlighctcn inträffa utan i följd deraf äfwcn medföra all möi-lig osäkerhet för Skåls - Merkel, i synnerhet uti ett Land der ett olyckligt kria utblot» tat bädemedel och en sä.belydelig del af dest Arbets» folk.
Jäg kan ej inse hwarföre Calculcrna blifwit fä högt uppdrifne utöfwer förra Bewillnings Sum, Man, innan ättnu Stats - Utfföttct kunnat uppgifwet och meddela Siatswcrkcls behofwcr, som jag anser wara en förtidig älgärd.
Enligt min öfwertpgclse kror jag att DewillNrngens utgörande häldre borde grundat sig pä werkellig förmögenhet, än pä oftast obestämda inkomster.
Om all skags förmögenhet Undcrgätt eN witz Elassification, halst i fyra Closter, och det skäligen kan medgifwas att det alltid blikwer wida lättare att kunna tajcera hwars och ens förmögenhet enligt en sädan Classificatio», än att bestämma hwars och ens inkomst, dä tror jag säkerligen att de för Staten be» höfweliga Intrader skulle pä mycket säkrare grunder kunnat päräkttas och i sitt ärliga förhällande bibel,ältit en pälitcligare likstämmighet, än l stöd af Ir.ve» näer, soM ej allenast äro beroende af olika Conjun» cturcr och mellankommande omständigheter, utan oftast wida Mer pä Administrationen, dä deremot förmögenheten mäste ojäfacktigt alltid förhälln sig enahanda äfwett uti hwars hand ben mätte komma.
En sädan, afgift grundad pä förmögenhet kan alldrig undergä nä» gra förändringar, ehuru ben ofta kan komma att utgöra?
af olika personer.
DS 4072 Den io October Dä Statens oundwiktliac behofwcr äfwen för,» dra tillssotter af Tjenstemän, finnér jag endast relativt till dcsta Medborgare att det nn uppgjorde projectct, kan wara tillämpcligt, emedan inga inkomster kunner bädc säkrare och lättare beräknas men för öfrigt önskar jag för min del och för Stats - Wcrkets säkerhet, att wcrkclig förmögenhet mätte blifwa den enda och rätta grunden, dä Calculernc kika läkt och troligen lättare kunna efter wista Classisica tioner uti ett lika progressivt fbrhällande bäde uträknas och bestämmas.
Herr Reuterhjelm, Larl:
Det är redan sä mpckct taladt i detta ämne, och Friherre kunck har sä nätt upp sagt hwad jag derifwer ärnät säga, att jag allenast dermed will mig förena.
Herr von 8 c k 2 nt 2 , Ivsr kHörie OrrKriej, uppläste följande Oictamen:
Att äfwcn jag wägat granska Bewillnings-Urstoktcts project torde fbrlätas mig, äfwen som jag utbeder mig ett bcnägik öfwerscende med de anmärkningar jag wägar framställa, dcräst te skulle finnas olämplige.—
Jag erkänner att till ett sädant arbete fordras andra kunskaper än deni jag ofullkomligt äger; men jag har dock ansett mig böra yttra de betänkligheter mot proj.ctet jag funnit äga runi, för att sjelf erhälla bättre upplysning derest jag misttagit mig.
Dä jag hörde omtala- en afgift för personligt skydd, gjorde jag mig derom ett helt annat begrepp, än det jag af den sä kallade Minimi-eller Skydds»Tabellen sedermera sätt.