Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Anmärkningen likaledes förut till förklaring
Up lagen. §. 16.
Att det hägn som Landets Religion bör njlita matte L h. uk uäckas genom följande tillägg: sä ros r derigenom icke tillskyndas mehn och stada för den rena Evangeliska läran, icke störes samwetes lugn rc. i4Z2 Den 21 December.
Dä alla band pä samwetet snarare tjena att tillkapa skrymtare, än rätta Christna, da twängct längt ifrän att skänka öfwertygelfc och förbättra hjerta», oska södt af sig fanatiska secker och blodiga förföljelser, dä ändtligen Religionen säkrast förswaras genom sin egen gudomliga kraft, anser Utskottet en fri Neli» gions ösning nied iakttagandet af de i §. söreskrifne förbindelser, ej wara wädlig för Religionens sämming, ej kunna beragas ett Samhälle der hwarje nyttig, lugn och laglydig medlem njuter skydd.
Äfrveir har en Högwördige Srändets Ledamot önskat otc r6. tz. matte säsom ett cchs frän förslutne barbariska tider, aldeles nkgi.
Denna §. är ock wisicrligcn ej ny.
Den är rediger»d i öfwerensstämmelse med 2 H. i 1720 ars Regerings» Form och utgör en del of den gamla babess corpus, som Britten sä högt »värderar.
Men Utskottet har trott alt en god lag ej föräldras, och an, om äfwen den personliga säkerheten skulle under en tvälwiljande Regent njutas ostörd, rikan att wara genom Grund» lagen befästad, skall Nationen dock känna sig mera trygg för en framtid, mera oberoende af »växlande grundsatser i styrelsen, dä hon ser genom ett uttryckligt stadgande bewarade hwarje individs personliga rättigheter, dest lif, dest frihet och wälsärd. §. -8.
Anmärkningen h<trwid har,i hwad dest första del angar, söranledt an redan asglfwit förslag till rättelse.
Deremot wägar Utskottet sa mycket mindre tillstyrka utländske mäns uteslutande frän Chefs beställningar pa Örlogsskepp , som utlännjngae möjligtwis skulle kunna »ned lika förmän nyttjas wiv Amiralitetet, som tvid Landt-Urmesn. §. 30.
Den sr December. 14ZZ §.
ZO. Att Consistori lla Församlingars rvalrält bsrde mera bestämde uttryckas.
Ordet bibchällne synes tydligen ut, rnärka, au Församlingarnes rättigheter förblifwa orub» bade i deras förra kraft. §. z8 Atr en Stats-Secreterare i det fall §. utsätter, ej mä anses pligtig, atr sttt Embete nedlägga >«.
M. Långt ifrän att ästadkomma oredor innehåller denna §. en kontroll, nödig för LagarneS helgd, dea personliga säkerheten och egendoms rätten.
Dä derutom Stats Seccekeraren bibehalles tvid sin lön och öfrige inkomster, torde han ej kunna anses bliswa lidan, de derigenom, akt han samwetögrannt upsyller sin stylvighet. §. 50.
Art da man hoppas det Riksgälds, Lontoirec en gang skall forswiima, detsamma ej borde i Rcgermgv-Lormen förewigas.
Dä Riksgälds,Contoiret ännu existe, rar, torde desi Fullmägtige ej anses innehastva ctt Mindre förtroende, än Fullmägtige i Banguen.
De wid ZZ §. gjorde anmärkningar mot ett Consticurions-Utffotts tilförordnande wid hwarje Riksdag och Desi widsträckta befattning, hafwa äfwen wid RtkSdags»Ordningen förekommit och as Utskottet blifwit beswarade; Utffotlet sär blott til» lägga, art dä frägors wäckande om ändringar i Grund, lagen är genom Lonstilulionen tilläkit, ffulle b-t mä 14Z4 Den 2i December. hända medföra wädliga följder, an omedelbarligen i Srändens Plena uptaga sädane frågor, hwilka deremot i ett
Ulffelt kunna med mera lugn granstas rch beredas. §. 86.
Att efter orden: emot tpdlig lag, gifweuare bervara, krmde tilläsistas: war rena Lvangeilffa Lärao helgd, goda seder rc.
Denna §. innehåller endast grunddragen till ämnen, som sedermera blifwik i TryckfrihetS-Lagen »störligen afhandlade. §. 96» Utskottet sar härwid åberopa hwad ost wansöre nll bcswarande as samma hos Högloft.
Nidderskapet och Adeln sörekomne anmärkning blifivit au» dragit. §. 122.
Att dä, sä wäl i allmänna Beredningen, som i Högsta
Domstolen, halfwa anralet utgöres af frälse och den andra hälften af ofrälse, borde äfrven i Riks-Rätten enahanda princip gälla..
Ett sädant stadgande blomme i »verkställigheten omöjligt, emedan be Höga Embetsmän as hwilka RikSRätten utgöres, kunna wara jä wäl frälse som »» frälse. §. log.
Att den bär förestagne!7lämn» ben st?nes wara en obillig och wädlig inrärcuing.
Da Högsta Domstolens Ledamöter ä ena sidan förklarats inamvvibla, har ä andra sidan Utffotterlrolt deri Den 21 December. -455 den es! män na säkerheten och egendoms rätten sördra, att den sem kunde anses häfwa förwärkat det allmän» na förtroendet, utan att lagligt tilltal ägde rum, borde oek kunna af Ri/sene Ständer frän Em betet skiljas.
En skickelig och rättwis Ledamot af Högsta Domstolen, skal! säkert aldrig sä den allmänna rösten la emot sig, an Adelar as denna Nämnd, skulle för» klara honom hanö Embete orvärtig.
H tv8- Akr den förcslagne Tryck frih, tsLomirLen synes delo umbärlig, dels möjligr» rois skadlig.
Sedan Riksens Högloff.
Stander icke behagat antaga proiecret till en emellan Riksdagarne werkfam
Lag och HnehälluingS-Beredning, torde i desi ställe en Corporation böra gifwas till Tryckfrihetens ward.
Comiteen har ingen rättighet sig updragen att hindra skrifters tryckning; desi åtgärd är inskränkt inom yttrande, pä skedde sörsrägurngar, af Försättare och Boktryckare, huruwida älal a skrifter, enligt Tryck, srihctSlagen kan äga runi.
Den har ock, i fall Utskottets förslag riil en Trycksrihcryckag entages, sig up» dragit ett wigrigare åliggande, det nämligen: ari till Kongl. Swea Hos Natt asgifwa bestämda urlätanden j frågor om äralade skrifter. Wällofl.
Borgare > Ständer har förenat sig om följande anmärkningar: 1:0
Att det L 4 tz. förekommande uttryck:
Frälse eller Ofrälse.
Anätte förändras till Frälse och Ofrälse. tti - 1436 Den 2i December.
UtfkottetS mening har warit det Kamma,en bunde lämnas fritt wal att efter bästa öfwenygelse och med afseende endast fästadt pä skicklighet och sann förtjenst, antaga fine rädgisware.
Den yrkade ytterligare föreskriften blefwe för Konungen mä hända ett o» lämpligt band, och skulle derigenom medföra ett flagg förbud för hwarje Ofrälse Stais Råd akt emottaga Adelskap , hwarö tilldelande jämlikt Regerings-Formens Z?
§. bör wera en belöning för utmärkta försten ster.
Widare wägar Utskottet tro, hwad erfarenheten hittills besannat, ark ofrälse födde Militairer, sällan hinna tili den tjenstegrad, som torde fordras för beklädandet af dctza Ri, kers Höga Embeten, utan att redan haswa blifwit adlade.
För öfrigt lära Staudsftdeerna, fä litet möjligt är, böra underhållas genom distinktioner, helgade af sjrlfwa Grundlagen, hwilken twärtom öfwer alr asyftar skicklighetens och sällsynta personliga egenskapers företrädes-rälk. 2:0 Att r 12 §. kunde tilläggas att Stats, Secreterare» för Handels- och Linance ören, verne bör af Lonrmgen tillkallas i frågor angående Tractater med utländske Magter, hwari Swensta Handels Interestel inlöper.
Sädant ligger tydligen i sakens natur, såsom hörande till denna Stats, Secreterares föredragningsdetaille, och synes ej fordra ett uttryckligt stadgande.
Det torde wara nog att de nödige banden finnas i Sms-Författningen.
Utstottek anser dem ej blifwa starkare derigenom att de altid göras märkbara. Z.o
Att da i zo §. nänmas Lonsistoriella pastorat säsom de där försäkras »nr sin rval - Den 21 December.
14Z7 rvalrärts bibehållande, i sammanhang dermed borde tilläggas: likasom de Församlingar, hwilka haswa ju» pl«temsnäi eller där ju» pstronsius äger rum.
Hwad jas ksrronsius beträffar, behöswes ej därä nägon särskild stadfästelse, emedan denna rätt är i Regerings,Formens 114 §., jämte öfrige privilegier ät innehaswaren försäkrad.
Den ätföljer sjelfwa pvstetzionen, och en ofrälse som äger Säteri, har j och för detsamma frälsemanna rättighet.
De Conflstoriella Pastoratcrne deremot finnas ej i privilegier» ue nämnde, och af sädan orsak försäkrades deras »valrätt i ZO §. ^fu» gretenksnöi är en rättighet, hwilken till gobo njutes as innehafware» enligt uplätelst-breswel» innehall.
Ett absolut stadgande i detta afseende more således ej möjligt, men Utskottet tillstyrker bock, att wid §:ns flut mä tilläggas: likasom under hittills med» gifna wilkor ju» xrelsnrsnäi mä äga rum. q:o Att i ZZ §. handels - Agenter .mä nämnas bland dem, hwilka anses mnehafwa förtroende tjenstcr.
Ehuru Handels Agenter med klar analogie in» nebrgripas under Diplomatiska Corpsen, får Urskotlet likwäl, för större tydlighets skull, föreslå att orden:
Ministrar och Sändebud kill främmande Mäster förändras till Ministrar, Sändebud och Agentcr för Handeln hos främmande Magter. §.0
Att 6s §. kunde, med bibchällande af I4Z8 Den 2l December. of dest hu^wudsakcliga innehåll förändras till en annan j örest- gen lidelse.
Uti Regerings-Formen dit detta ärende mindre egentligen hörer torde en öswerflödig widjöftighct böra undwckas och blott grund,principerne finnas "för de ämnen, hwilka Riksdags.
Ordningen utförligare afhandlar.
I denna och detz ZO H. Har Utstottek af. wtt, föreflagit ett stadgande, öfwecensstämuiande med hwad af Wällofl.
Borgare-Ständet blifwit yrkadt. 6:0
Att i samnranhang med hwad 74 §. innehåller om crsiittning för underhäll till krigsfolk, boede i allseende tili Tåg» och Durchmarchcr den utkommande Tagordningen aberopas, hwilkcn wällost.
Borgare-Standee ön« skade mätte bestämma crsätmingcn wid dylika tiifallen efter ortens Zangbara pris. Utskottet som funnit anmärkningen, i anseende till Hwad densamma asyftarej sakna grund, har för fin del, heldre än alt Tagordningen äberopas, trott fig böra foresta det esker orden:
Denna gärd i 2 puncten af K. införes: äswensom ail slags förplägning. / 7:0
Att det i 77 §, intagne stadgande om Rungsgärdac och andre Aronolagenherer, att de stola forwalras ester de grunder Riksens Ständer derom sörestriswa, marce, för större tydlighels stull, salunda bestäminas:
De stola förwaltas och anwfindas efter de grunder m. dtvsr- för alt undanrödja alt twifwelsmäl rö» Dcn 2i December. 1459. rörande Riksens Sränders rätt i delta hänseende, får Utskottet blott hänwisa torv sörsta punkten as isrägarvar^nde §.
Dä Riksens Ständer förbehållit stq att gemensamt med Konungen kunna afhända Kronan de i §. uvräknade lägenheter, följer tydligen deraf, ait anivändande rätten är ät Riksens Ständer hewarad.
Widare förekonima till beswarande det Hederwärda Bonde-StandetS anmärkningar, hwilka blifwit sammanfattade och as Ständer gillade såsom dest allmänna ranka. 1:0 Wid 28 §.
Att i denna §. mätte tilläggas, art ingen till Ordinarie Lmbeccn och.
Beställningar ma kunna utnämnas eller pa förslagen dertill Upforas, än mindre njuta lön, förr än-han uppnatt rn alder af minst -8 är.
Med erkännande af denna erinrans grundlighet får Utskottet projettera ett sä lydande tillägg wid H:ns stutt jIngen mä till Mrlitaire ordinarie beställningar urnämnas eller pä förslag upföras, som ej uppnatt ib ars alder, ej eilet nägon till Civile Ordinarie rje st r föroddyas, son» icke fpllc 21 är och om der är Ordinarir Domare Embete 2; är. 2:0 §. 29.
Act da Statens behoffordrar <Ä möjlig sparsamhet och dermed förknippade indragningar, hwarwid Biskops Embeten torde böra komma i fraga syntes §. kunna såsom öfrverflödig utestutas. ^ OagtM Urffsttel för stn del anser Biffops ^ ' Sys - 1440 Den 2i December.
SySflor af flere skäf ej kunna umbäras finnér Utsko», tek sig mur ständ alt jnga i nägvk utredande as detta ämne, da anmärk,lingen, enligt hwad upplyst blifwir egenkeligen äsyfkar
Biskopölönernes indragning/ och da i §:n. sraga endast ar om rättigheten och sättet att nämna defia Embetsmän. z:o ? Z4.
Att för de i §:n uvräknade nya Embeten aflönings
Stat borde föreslås m. m.
Denna påminnelse, hwilkcn ej heller härtill
Ut« skottets upkagandö, lärer sedan löner nu mera blifwi» för Stats Mmistrarne samt Stats och JustitiL.Räden anstagna sörfalla. 4:0
Att 52 §. borde innebälla: det Bon» de-Gtändets Secreterare fktille wara ofrälse man, hwarjämre vrkas, acr Boude:Stäudet kunde fä upsätta ä förslag till Dalnnau z:ne Ståndets Ledamöter hwaraf Ronung-n sedermera kunde räckas utnämna en.
Hwad i afseende pa SecreterarcnS qualification blifwit erinradt, finneg j enlighet med RegeringsFormens N4 « Riksdags-.Ordningen bestämdt.
Widkommande äler del sednare yrkandet, sa emedan det äsyfiar cn förändring endast för Bonde, Stander och ej för Riks-Siänden i allmänhet, ganser Utskottet sig bundit as anmärkningens inskränkthet och sä medelst sig ej tillständig?, alt förestå en för alla R,kS«Standen gemensam förändring i Regerings Formen, och da en sädan förändring ej blefwe gemensam finner Utskottet stridande emot all principe, att tillstyrka den särskildt för ett Ständ, enär någor särdeles skäl för dettq Ständ, Dm 21 December- 1441 Ständ mer än för dr öfrige ej synes kunna anfö, ras. -5:0
Att i 77 §. ej Leeognitions skogar nämnas.
Dc innebegripas efter UtstottekS tan» ka under Krono ffogar. 6:0 82 §.
Art siucmeningen synes böra utlämnas, helst den kan anses lägga etc 0- lämplrgt band pä antagandet af en ny rotering, soln framdeles kan finnas nödig och billig.
En sadan ny eller förbättrad rotering kan wiHerligen cj förhindras, dä den enligt §:ns lydelse tillkommer genom Konungs 06) Ständers sam» . nranstämmande bestur.
Emedlertid har denna §. lämnat en säkerhet emot alla i annan ordning widtagan» be anstalter lill en nn eller förökad rotering en säkerhet den respecllve Nlks-Sränden sannolikt ej wille förlora. 7:0 I afseende pä hwad emot förordnandet af en Iustiti-L (Ombudsman andragit blifwit, fär Utstotlet wördsamr hänwisa till hwad
Detsamma anfört wid besvarandet af en dylik hos Högloft.
Rid» derffapet 06) Adeln gjord anmärkning. 8:0 §. log Akt om nägon Högsta Domstolens Ledamot pä det i hm nämnde sätt af» skedas, borde Konungen Med Gtatv-Räders till» styrkan wäl äga atr lämna honom penston, Fjerde Bander N:o 92 men »442 Den 2i December men dock endast i händelse hans wik or scholm stckndigheter
Set ounSwkkelrZcn tarfwade.
Utom det att
Embelsmän i allmänhet sällan äro r tillfälle att samla en förmögenhet tillräcklig för deras bergning utom tjenstcn, skulle ock den förestagne de« sti...tisncn emellan mer eller mindre förmögne werka «tt afseende som cj bör finnas, penstonen likna en almota och skicklige personer fiiuligen med största swaVighet finnas tilt beklädande af dctza wigkiga tjenster. y!ö §.
An den föreslagne censuren tvckes kunna lika wäl forrattas af någon här« Lvararande Embetsman, som af drn nämnde Lomitäen, hwUken fäsom öfwerffödig ej sones bära äga rum, och minst komma Srars-^Verket till last.
Dä trnckfriheten enligt Regeringsformen är en Grundlag synes Nationen sjelf böra genom stna Comrniterade halla wärd öfwer hwad den stislat.
Ustkot» tet tror för stn del att denna skatt mäste bcwaras, öm än någon Utgift derwid tillskyndas
Staten; an» kommande för öfrigt uppä Riksens Ständers pröfning hururvida arfwode för Comitsens Ledamöter bör äga rum. rols Den wid llt §. gjorde anmärkning äe » Riksdags Ordningen iakttagen och det yrkade stadgan» be derstädes insördt. n:o Hwad 114 §. beträffar kan Utskottet sä Mycket mindre förestå, som denna §. pä en gang skyddar Riksens Ständers rättigheter och tillika enligt hwad Den 2i December. 144; redan under Riksdagens lopp är bcwist, lämnar rum för öfwerenskommelser 06) eoncetzioncr, de enda lagli» ga medel att uphäswa eller förändra privilegier.
Slutligen, och dä uti ett eller annat R^ks» Srand blilwit äskadt, att de tvid Regerings-formen förekomne påminnelser mätte under denna Riksdag afgöras, sär Utskottet, som ej wäqar tillstyrk ett sädant undantag för något Ständ särskildt, »vördsammeligen hemställa, akt detta mustiga ärende mätte först tvid näst» infallande Riksdag i hela dest widd företagas.
Same» delfi skall i Utskottets tanka ej allenast genom en mera stadgad opinion och en längre tids erfarenhet, beredas säkrare grunder för decisionen och större lätthet att den tillämpa, utan äfwen det hela undwika akt, hwr.d annars möjligen kunde ske, wanställas och förlora sitt sammanhang genom delarneS abstraherade förändring eller mindre wäsendtliga tillsattser.
Stockholm den 29 Nowcmber 1809.
Pä ConstitUkionö Utskottets wägnar I..
A. kvlannerdeim» ^arl von UossnsteMvaoisi Lberstsin. /^nä.
Json tt/cksrr. l).
Ridderskcpet och Adeln fann detta Constitulions-Utffoktets uklätande w .ra af den egenskap att böra hrvila till afgörande wjd nästa Riksdag. Wik »444 Deri 21 December.
Widare uplästes eit af Constitutions-Utjkottet lnlämnadt sä lydande: Wördsamt Memorial!
Frän Högloft.
Ridderskapet och Adeln har till Constitucions UlKoktet blifwik remitteradt ekt Diktamen af Herr Mzansr^tLm, fokrn, rörande särskild förer skrift eller Instruktiv» för den..Tryckfrihets Comitse, foa» enligt Rgerings-sormens stadgande skall af Riksens Ständer wäljas.
Herr d^snnersksm anser att werkningskretsen för denna Cvyiitäe icke bör inskränkas inom gränsort ne af dest egenleliga bestänimelse, Tryckfrihetens ward; att den bör äswen i andra afseende» utan ny kostnad göra Slaten nytta, att den borde, sä widt tid och möjlighet medgafwe, ur insände eller Utkomne skrifter, till allmänt utbredande samla säkra uplysningar och resultater af flercS kunskaper 06) erfarenhet och derwid i synnerhet fästa sin upmärksamma åtgärd tvid gransk» nirsen af gjorde anmärkningar öfwer wära Lagar, Författningar, Publika inrättningar och deras grunder, dernäst wid underättelser om landels inre tili stan d, allmänna hushällningen, oeconomiska uptäckker m. m. och i denna afsigt sta i förbindelse och brefwäxling med redan warande och framdeles blifwsnde Hushålls Sällskaper, med Embersmän samt allmänna Werk och inrättningar.
Comiteen skulle härigenom wäcka allmänna eftertcmkan att sytzelsätta sig med och bland Allmänheten, sprida nyttiga medborgerliga kunskaper; Ven skulle utgöra en nyttig förenings punkt der deste samlades för att frän den samina med mera framgång bland Nationen ukgä.
Den 2i December. 1445 I afseende pä den uri RegeringsFormen Co» wileen älagdc cgemeiiga bestämmelsen, akk wärd» Tcycksriheten, kan, ester Utskottets tanka ingen annan Jnstrucrion för Comitecn behöfwas eller med skäl mfärdos, än den allmänna Tryckfrihets lag, hwilkeu as Konung och Ständer gemensamt tvid denna Riks» dag kommer alt stadgas.
Hivad ater angar dcn förestagne utwidgning af Tryckfrihets» ComiteenS skyldigheter; sa, ehuru Utskottet fullkomligt godkänner wigren af de nyriiga fö, remäl för allmän omtanka, deni Herr Mrnner5tam i sitt förslag asyftat, tror Utskotter likwäl icke att ändamålet pä detta sätt bör fokas eller kan winnås.
Ledamöternas ringa antal i Tryckfrihets-Cam »toen förbjuder, helst i början af deh tillwarelse, att, igenom mångdubblade omsorger hindra densamma att fullt up« fylla betz första och angelägnaste.
De personer, som kunna wara skicklige, uplyste wardare af Tryckfriheten, mäste mara weckeligr litteratörer, hos hwilka icke alkid, kanske äfwen sällan, finnes den stags erfarenhet, som fordras för att pröswa och bedöma oeconomiska upgifter, uptäckter och rön, med deras anwandbarhet i sänkilde orter af Riket.
Det samma gäller ttll äfwemyrs i manga frågor om Lagar, ZSr, fattningar, inrättningar och deras tillämpning.
Att utur ulkomne eller insände skrifter kungöra ostvan omförmälre nyttiga utdrag, det will säga utgifwa en Journal öfwer Juridiska, Oeconomiska och Statistiska ämnen, lärer icke heller böra äläggas en för helt andra affigter sammansatt Comitee.
Utsksltet waaar trs att det nyttiga äudamälet bäst 5446 Den 2i December. bäst och säkrast minnes, dä genom en stadgad Trnck, frihet den enskilda upmärksamhercn pä allmän i»fly» telse blir wäckt, liswad och underhällen; dä genom stadgandet af allmänna Riksmöten hwarje man af naturlig fallenhet eller hog för deltagande i allmänna ärender, stall känna stg uomumrad alt genom samlande af kunskaper bereda sig till desin ärenders behöriga wärdande, och dä en wis Regering, ät hwilken Grundlagen npdragik magten att besörja och afgöra vm alt, som kill allmänna hushållningen hörer, icke lärer underlåta akt skräcka sin Landsfaderliga onuanka till alla de St ttsrista och OeconomiM Undersöknin, gar genom hwilka säkra upgifker och bestämda grun» dcr för desi midt gmoe anstalkkk och författningar, endast kunna crhallas.
Af d sir Ml wagar UtMkter för sin del icke tillstyrka den af Herr kckanaerttsm söresiagne In» struckion.
Slockholm den 2Z Nowembcr 1829.
Pä Constitulisns, Utskottets wägnar D . /i. kekannerbsim. (fgri von Uosenrtein.
Danjel Lberslein. ^:roa I4^clrert I.
D. Valeriur. WegärdeS pä Border.
Ur, Den 2i December. »447 Utdrag af Protokollet hällir tvid Riksens Högs.
Sränders
M« män na BeswärS och OecsnomiB Urffoiks sammanträde, den 15 December iZvA.
'S D. Lät Utskottet sig ä nyo föreläsas det Memoria!, .som Riksdags'Fullmäktige Lrie 8vsn§son, Lärjs ^lä^-son, Olof kärsson, /äristrsss jnsson, Lc-n^r d>IjaIg8L0!i, och llsns /stncierssoo frän BohuLän samt kär karsson, ken§t kslirssnn och ?skc Olotsson frän Hallands Län hos Hederwärda BondeStänder ingiswlt och hwilket derifrån bliswir ti? detta Utskott rcmilteradt; hwaruri yikas, att de i berörde orter warande Kycko.'J»smclors tjenster mätte indragas:
Och skulle.
Utskottet,, iikstämmighet med hwad nyligen blifwit fsrestaqit i afseende pä Kyrko Inspcctorerne uti Skäne och Blekinge tillstyrka alt berörde tjenster äfwen i Hal« land och Bohus- Län kunde indragas, och sedermera med deras sörwaltande lillgä och pä samma satt soln Utskottets förut afgisne Betänkande innehäller.
Or 8u^r3.
Lx kro'vco!lo k. dlstLSi.
Begärdes pä Vordet.
Utdrag af Protokollet, hallit hos Allmänna BeswärS och Oeconomi^ Utskottet ben 2Z Nowember 1809.
S. D Dä Utskottet, till minnande as ordning och 1448 Den 2i December. och skyndsamhet, med uptagandet as de nial, som tift Utffottet äro eller kunna bli'wa as Iiikjens Högloft.
Sländer återremitterade, ansäg nödigt att erhålla uplysning i hwad skick de ärender för dek närwatmids finnas, hwilka af Utskottet lgjfwit hemstäldke, tittin att underrättelse ankommit frän alla Respcctivs Skä»< den huru Utjkottets Betänkande» i beha nial blifwit ansedda; beftöt Utlkottet att till hwarje Respeclive Ständ särskildt, jäinke detta Prokocolls Ukdcag aslämna en förtekning pä be uttalanden, som af detsamma ännu icke bliswit beswarade, med wördsam anhållan, det Utskottet om de Beftnt, loin derom dlifwit ragne, mätte warda undecrättacr.
Or Lu^ra. Lx krotocollo ?.
I4errsl.
Utdrag af Protokollet' hällit hos Riksens Högloft.
Ständers Banco-Uttskott ben 2 December 1809.
S. D. Walofl. Borgare-Standet har till Ban« eo-Utjkottets Utlåtande förwist, Herr Radmanen och RiksdagS-Fullmägtiqcn bllcrrclskrömr för afledne Borg» mästaren keijers Sterbhus, för afledne Rädmannen kstliLsrbsrgs Enka, för Radmannen 8kenbsrx, ^Im«keär och liilftbsrA samt för Wägmästaren Oxslbsrz j wälbemäldte
Ständ ingifne ansökning om befrielse ifrån dem ädömd ersättning, af bristen ä ett pä selag - Den si December. 1449 agtig wag»attest, till afwekne Bruks patron tallen-- Lr-2u«2 utgängit Banco>Län.
O mer förberörde Balauce nial ha^wa Herrar Banco ^ustmäalige, jämte Banro-Fiscals Embete;, deras uiläkandcn afgifwit.
Deras uplyscS:
Att sedan afwekne Bruks,Patron lkallc-ncrsukr ar i8oi pä en os Arbäga Magistrat och Wågmästare, a derstädes inlämnadt stä! utfärdad wag-amst, i Banquen utbekommit län, till eik belopp af 1,41 A. R:v Specie, hade wid den ä Banquens sida Verefrer i Wägen skedde undersökning befunnits, att Bunkarnc i ställe för Scäl, innehöllo smärre jernbitar och odugeligt jernskräp; äfwenlom derwid blifwit ulredt och medgifwit, att wäg^arrestcn utlärdadts, Utan akt Wägmästaren eller Aiagistratens Ledamöter, genom någon enda Bunkes öpnande, om ivarans beskaffenhet chort sig förwistade.
Genast deruppå, war till Bänts uens säkerhet, intekning uti wcderbörandeS fasta cgclidoniar sökt och bewiljad, äswen som all deras fasta och lösa egendom, i samma ändanal, bkifwit med quarstad belagd; hwilkcn sistnämnde befunnilS upgä till ett sammanräknadt belopp af 2241 R:d 4 tz. 4 rst. men sastighskerne deremot, öfwer deras wärde, förut med incekningar graverade till Kongl. Maj.rs och Kronans säkerhet ej allenast för innehållet af Kongl. Kammar Rättens anmärkningar wid 1796 och 1797 arens räkenskaper för Arboga stad, utan ock för en annan Kronorbklance, upgifwen till 2,886 R:d44§ 4 rst. Gr. 14)0
Genom pantens försäljning hade influtit R:d 451: 29 st. 8 nst. och såsom utdelning ur, l-la!Iencieuk^s Concoms, 4ig R:d 22 fl. 5 rst. hw-ireflsr Banquens äterstäcnde fordran, in beräknad den a målets bcw^kning anwände kostnad, Utgjorde wid 1806 ars stur, i,7«i R:d Zg sir n r:stn Specie kill hwars gäldande, i anseende till Kronans wida större, prfo« riterade sordriilgar, ej »agon tillgång sig företer.