Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den 28 Junii J. mk dels förhållande säkert aldrig inträffad!, och fördelen deraf hade. troligen varit vida större än den inbillade vinst man hämtadt af våra Fabriker, 6ora tills vidare här i landet ej kunna anses för annat än parasitväxter.
Endast under, en fri handel kan man vänta en Större efterfrågan och ett högre pris på Landets producter.
Endast vid ett sådant förhållande kan Landets Fartyg och Sjömän finna sysselsättning och bergning, och endast under dessa vilkor kan man vänta att se lif och rörelse återkomma i Städerne och en större fokmängd derstädes vinna sin utkomst.
Men det är ej endast på Rikets handel , som FörbudsSystemet visat ett skadligt inflytande} verkan deraf på Folkets moraliska värde förtjenar kanske än mera uppmärksamhet.
En lång erfarenhet har visat omöjligheten, att å Sveriges vidsträckta kuster förekomma oloflig införsel af främmande vahror.
Enskildta, lockade af vinsten hafva i alla tider begagnat tillfället , att antingen tullförsnilla lofgifna vahror, belagda med hög tull, eller insmyga förbudit gods.
Köpmannen, säker om en hastig och lönande afsättning, har ej underlåtit att befrämja dylika företag, och allmänheten, som i valet af en vara, endast rådfrågat egen fördel, eller fåfängans fordringar, har med begärlighet tillhandladt sig de vahror, som blifvit inpractiserade och hvilka, i anseende till deras redbarare nytta eller vackrare utseende än Den 28 Juni i J. m, än de inhemska, ett allsmägtigf, * ehuru snart öfvergående mode gjort till behof för den mera bildade verlden, särdeles af qvinno* könet. på detta sätt har en stor del af Nationen befrämjat lagstridiga företag, och lärdt sig, att med liknöjdhet åskåda dessa economiskm lagbrott, för hvilka samvetet så lätt lemnar absolution.
Djupt är emedlertid helgden af Lagarnes värde såradt, och lätt skall det Folk, som vänjer sig att förakta en Lag, äfven öf-i verträda en annan.
Må vi derföre ej, obegränsadt, yrka fortfarandet af ett Systeme, som, utan att uppfylla hvad man deraf väntadt, kostar Staten betydliga penningeuppolfringar, medför en obehörig beskattning på en stor del af Statens medlemmar, hämmar utvecklingen af den naturiiga nationalindustrien, förstör loflig handel och Stadsmanna-rörelse och högst menligt verkar på hela Nationen® moraliska värde.
Sedan jag nu såsom medlem af Ridderskåpet och Adeln framstäldt mina åsigter af det ämne, som utgör föremål för öfverläggningen, anser jag mig, som blifvit hedrad med förtroendet att vara Ledamot af BevillningsUiskottet, slutligen, i anledning af de gjorda påståenden, att
Utskottet öfverskrida gränsorne af dess befattning, då Utskottet i det skick sorn skedt, till Rikets Höglofl.
Ständers pröf - Bil. till Ridd. 0. Ad.
Pr. V Band, 17 a3S Den 38 Junti /, mi nmg ofverlemnat det Förslag till Bevillning af Sjötullen, som är i fråga, böra anmäla, det Utskottet trott, att då, enligt 60 §. af RegeringsFormen Sjötullen utgör eller tillhör en del af Bevillningen, Utskottets åliggande vo-i re, att till Rikets Ständers granskning och bepröfvande föreslå grunderne för denna Bevillning; att Utskottet utan anspråk på ofelbarhet, sökt efter förmåga utfinna och föreslå en med rättvisa förenlig, på billighet grundad och både det enskilta och det allmänna båtande Tullbevillning; att Utskottet ej på minsta sätt velat genom de föreslagna grunderna förnärma eller inskränka Kongl. Majus höga rätt, att förbjuda eller tillåta vahror att införas till, eller utföras från Riket; att, likasom Kongl. Maj;f, utan afseende å den Tullbevillning & utgående varor, som nu vid förra Riksdagen, af Stäoderne beslöts, ägt att förbjuda utförsel af hvilken vahra sora hälst, af de i Förslaget till samma tullbevillning uppräknade vahror, Kongl.
Majtts höga rätt ostridigt, äfven nu är, att, derest Utskottets Förslag vunne Riksens Höglofl.
Ständers Bifall, förbjuda till införsel de varor Kongl. Msj:t i Nåder kunde finna för godt} att om åter Kongl.
Maj:t i Nåder gillade den i underdånighet föreslagna förändringen i Rikets Tullsysteme, blefve deraf en gifven följd, att Rikets Höglofl.
Ständer agde att bestämma Tullen; och att vid sådant förhållande Utskottets Förslag skulle saknadt nödig fullständighet, i händelse det ej blifvit uppgjordt på sätt som skedt.
Den 28 Junii /. m, 25$ För öfrigt hyser jag den öfvertygelse, att om man vill enkelt betänka, det annat är att föreslå Tullafgifter, och annat är att förordna om varor få införas eller utföras, att det ena tillhör Ständerne och det andra beror a£ Konungen utan afseende å hvad Riksens Högloflige Ständer i underdånighet tillstyrka, Utskottet icke bör tillvitas att hafva öfverskridit gränsorne af sin befattning.
Friherre Skjöldebrand, Pehr Eria I anledning af Bevillningsutskottets uppi rättade Förslag tili en ny TullTaxa, byggd på den antagne grundprincipen att alla Jordklotets Handels- Fabriks- och Manufacturvaror kunna i Riket få intöras och blott begränsas af högre eller lägre Tullafgifter, utber jag mig att för en stund få upptaga Ridderskapets och Adelös dyrbara tid med en framställning, rörande detta vigliga ämne.
Allmänna rösten synes vara enstämmig, att ett förbud mot införfel af fådane varor forn icke tillika äro förbudne till bruk och nyttjande, innefattar, blott, å ena sidan, en uppmuntran för lurendrägaren till rikt lönande ehuru våg. samma företag och, å dan andra sidan, beröfvar Staten en betydlig
Tullinkomst af allmänt förbrukade varor j rmn Iramförallt fä star man sig vid det anmaiktsmgsvärda för - 2 6a Den 28 Junii f. m. hållandet att, hos oss, en del af till införsel förbudne varor, till drägter och uniformer varit förskrifne; och synes man hafva fattat den öfvertygelse, att alla Prohibitiv Sy [lerner Gro Jkad ■ lige och böra afskaffas
Med fördomsfri sakkännedom, lärer väl icke heller någon kunna bestrida, att sådane systemer, i hvad. de äro ftlaklige, och för ifver drif ne, böra rättas, likasom att näringsfrihet inom ett land bör befrämjas, så långt det med framtida förmohn och bestånd är förenligt; men lika obestridligt är, att de skadligaste af aila följder uppkomma af en för hastig, och en ej nog väl öfverlagd öfvergång, från en ytterlighet til! en annan af motsatt förhållande.
Erfarenheten bevittnar, att intet land vid första uppkomsten af Fabriker, Manufacturer och Näringar, genast uppnått fullkomligheten:
Huru har då denna vunnits?
till exempel i det märkvärdiga England, hvars Fabriksvaror väcka vår beundran, huru har msn uppkommit till denna fullkomlighet?
Jo derigenom, att det Enge’Jka, af m fann patriotistne lijvade Folket, jemte det de med en elern utmärkande natianaljlolthet, gijvit företräde åt f ne egne produeter, framför andra länders, änskönt de i sin början icke ägde lika förträfflighet och ett lika nedsatt pris, som sedermera vunnits^ och att under en längd aj tid man gillat och godkänt fn reprefentations- och fn Styrelfes oförändrade principer och åtgärder, att medelst aila möjliga slags uppmuntringar belöningar och exportpremier söka befordra en inrikes täflan till uppnående af Dsn 28 Junii f. ni. högsta konstfärdighet, äfven under tillåtelssnt af rudimateriers och visra oumbärliga handelsvarors införande från alia verldsdeiar, men deremot strängare prohibitiva systemer än vi någonsin haft, och med härda straff belagde Förbuder mot dels införsel af umbärlige, andra Länders Fabriks- och Msnufacturvaror, dels utförsel af egne behöflige rudimalerier , hvarigenom man grundlagt en varagfig framgång för egna Fabriker, och bertedt den industrieusa och driftiga Fabrikantens framtida säkerhet att, genom oafbruten afsättning, vinna ersättning för de stora kostnader , han i försök, mschinerier och förlsger nedlagt, och hvilket man utsträckt ända tili beviljande af uteslutande patentprivilegier Och sjelfva de NordAmericanske förenade Staterna hafva nu likt Enbland insett nödvändigheten af, och vidtagit stränga prohibitiva Författningar, för att bereda egna Fabriks- och Msnufacturlnrättoingaia uppkomst och framgång, hvilka under en förtidig concurience med utlänningen, omöjligen skulle kunna äga bestånd p’lere Europeiske Stater, såsom Spanien, Portugal, Preussen med flere, hafva tid efter annan fått röna de skadande följderna af att icke anskaffa och upprätthålla egne Fabriker.
Fl vilken som återgår till forskningen af våra egna Fabrikers och Manufacturers uppkomst och framgång, lärer icke kunna bestrida att, om deras antal och ofullkomlighet ännu skulle befinna sig i samina förhållande sorn för too år tillbaka, skuile säkerligen, under en hos alla classer medborgaje tilltagande Dm 28 Junti f. m. luxe i klädsel vi nu skulle vidkännas, en förfärlig undervigt på vår handelsvåg och enskilda förmögenheten vara ännu mera sällsynt, än den nu befinnesj ty ehuru jag stundom hört den satsen försvaras, att ett
Land icke kan importera mera än det exporterar, emedan det sednare uppgifves vara enda utvägen för betalandet af det torra, tror jag likväl, att denna theoretiska sats är byggd påen gan* ska vacklande grund.
Första utvägen att betala importerade varor, är visserligen med vexlar för valutan af de exporterade; men då hos oss en stor del af, från närbelägna länder importerade varor, betalas med Bancosedlar, hvilka emottagas i Norrige, Finland.
Dannemark och flere Östersjöhamn*;:, då guld och silfver med ännu större begärlighet af utlänningen emottagas, och man vet huru den tiden våra silfver Riksdalrar voro tillgänglige, de tiil andra länder utsmygdes, inses häraf att, obsräknadt crediten, man med annat, än valutan för exporten kan betala importen.
Skadligheten af crediten blir dock ännu större; ty då en stor del af sådane oss påtrugade varor skulle blifva commissionshandel och öfversvämma Landet innan till utlänningen betalningen behöft utgå, skulle denna betalning långsamt utsuga alla under lyckliga conjuncturer blifvande tillgångar och borttaga den förhoppning att, om vår export en gång kunde komma att öfverstiga vår import , Utlänningen med Guld och Silfver skulle betala öfverskottet.
Det är igenom sådane medel som connon, hvilken i en längd af lid, annorlunda icke k&n styrag, små.
Den 28 Junii f. m; SÄ5 ningom skalle förbättras, och en realisation blifva verkställbar, utan att, för en stor del, redan i förlägenhet varande medborgare blifva förstörande.
Sedan införseln af en vara, en gång blif-. vit tillåten, skall man förgäfves igenom hög Tull söka begränsa qvantiteten af dess inkommande i landet eller förekomma Tullförsnillning, med en så vidsträckt öppen kust som vår och under omöjligheten af en tillräcklig kustbevakning, eller uppsättning af en TullBetjening fri från all frestelse af egen vinning, och fruktlöst skall man sedan söka inskränka allmän förbrukning af sådant, till in* försel och bruk tillåtit modkram,- ty modets välde är stort och massan af Nationen lockad af det omvexlande och utvändigt lysande, skall lätt förledas att bortlägga sin, i de sednare åren, öfver hela landet tilltagande konstflit och smak för egne tillverkningar, upphofvet till inhemsk luxe, hvilken i alla länder bör uppmuntras, såsom befrämjande varuväxling och penningens rätta circulation, samt ledande till allmänt välstånd.
Skadligheten .af ofta förändrads Författningar bestyrkes af alla tiders erfarenhet.
Må jordbrukaren blott erinra sig den tid, man enart sagdt vid hvarje Riksdag, jemte en hög bränvinspanneafgift, förändrade pannerymden och tillverkningsrättigheten; eller dess billig» knot, då för fullkomnade inrättningar till besparing af ved och tid, som bordt belöaas med pre - 864 Den 2&
Junii f. m. mier, han blifvit ålagd högre afgifter eller confiscation', må, vid hög afsättning, till nedfallne priser, på landtmannaproducter och Städernes ingrepp i jordbrukarens yrken och förädlingsrätt af sins producter, man derjemte icke förglömma, att Städerne och i synnerhet Fabriks- och HandtvcrksClassernc äro de säkraste afnämare af hvad jordbrukaren har att afyttra, och att, om efter vidtagande af sådane åtgärder, som bereda deras undergång, alla dessa armar äfven hänvisas till jordbruket, man sluteligen torde sakna köpare af landtmanna producter.
Vid närmare betänkande häraf torde man finna, att dessa medborgareclasfers förkofran och förökande flår i famband med landtmanncns egen för mohn.
Under våra Fabrikstillverkningars tilltagande och fullkomnande, skall äfven sluteligen den nedsättning i priserne vinnas, hvilken somlige så otålmodigt yrka, förgätande att patriotismens pligter kräfva tålamod, och äfven enskildte närvarande uppoffringar till vinnande af ett framtida, hela landets oberoende välstånd.
Våra KlädesFabrikers allt mer förbättrade tillverkningar torde kunna redan bevittna att, för vår klädsel vi icke äro i behof af finare kläden, än dem vi sjelfve äga, och ora jordbrukaren rättar ett hittills existerande misstag, att i större Schäfferier icke äfven underhålla grofullige, för vårt klimat mera passande
Får, kan äfven den, nu för Arméens behof stun - Dm 28 Junit f m. dom öfverklagade brist på gröfre kläden, inom Riket af egne rudimaterier fyllas.
Åtskillige öfrige
Fabriksiorättningar af månglalldige slag så väl inom sjelfva hufvudsfaden, som andra Rikets städer, torde äfven förtjena en närmare granskning, då af de fläste man torde erfara närvarande tillfredsställelse och framtida förhoppningar.
Af Konungens Befallningshafvande i Götheborgs och Bohus Lars afgtfne Fem års Berättelse befinnes huru, under det nu, i nättra Ir oförändrade för Fabrikerne förmonliga förhållande, frenne i och invid Götheborgs Stad, sedan 1817 anlagde och utvidgade Fabriker, gifvit en öfvervigt å berörde Stads handelsvåg af rnitifl en half million Riksdaler Banco ärligen, hvarjemte Portertiliverkningen och öfrige Fabrikers kraftyttring gifvit en nära lika summa , hvarmed förenas dan hugneliga underrättelsen , att
Fabriksvarorna redan utmärka sig för lika pris och godhet med de utländske, samt den välgrundade anmärkning, att om desfa Fabriker af Irijlande bi/tänd [kulle för Jior as, följden /hille blifva, att tufendetals per fonér bringades till tiggar/lofven och att fördubblade anledningar lemnäs lurendrägare» till bedrägerier och ropjstnad.
CommerceCollegii underdåniga berättelse om Fabrikers , Manufacturcrs och Näringars tillstånd i riket året 1S21, inhämtas upplysning om Fabrikernes framsteg och, huru Städernes tillverkningar af blott ylle.
Den s8 Junii f. m. bomull och silke för sagde år, enligt de lågt åsatte HallRättspriserne , uppgått till ett belopp af 3,140,930 R:dr Banco, eller kläden till 1,605,000 R:dr, Bomullstyger och Cattuner till 916,828 R:dr, Siden och halfsiden till 522,286
R;dr och Band till 96,809 Rtdr, hvilket allt, om det ej inom riket hade tillverkats, från utlänningen skulle hafva tagits-, och detta oberäknadt allt hvad sorn icke blifvit stämpladt af Städers och alla landsorters tillverkningar , hvilka, om de beräknas till deras i senare åren gå ansenligen tilltagande belopp skola bevisa, att inrikes Fabrikstillverkningar icke aftagit som man vill påstå, utan äro uti en beständigt fortgående tillökning.
Då inom en icke mångårig tiderymd, våra Städers Fabriker gjort så olörväntada framsteg, hvad kunna vj icke af dem för en framtid hoppas, om blott, igenom en för hastig öfvergång i principer och Författningar, vi icke undergräfva möjligheten af deras bestånd?
Men, icke ensamt våra Städer utmärka sig af denna Riksgagneliga förtjenst; en lycklig erfarenhet bestyrker, att, i de fläste Riket® landsorter, inom få år, hos snart sagdt alla klasser medborgare, smaken för egne tillverkningar och en allmän täflan till fullkomnandet deraf, gjort framsteg, hvilka böra väcka lika mycken tiilfredstäHelse sorn förundran, då man återkallar i minnet det motsatta förhållandet under det så kallade continentalsystemet och den då beviljade nederlagsfriheten i Carlshamn och Götheborg.
Det inträffade då, hvad man förut bordt förmods, Den 2<j Juni i f. m. 26,7 Tullförsnillning verkställdes på mångfalldigt sätt, nederlagsvaror till en ringadel förtullades eller åter utfördes, och tili största delen insmygdes, o förtullade, öfver hopa de hela landet och införde utländsk lux bland massan af nationen, ända till ds lägsta klasserne, och igenom den förlägenhet, hvaruti England då var bragt af de fleste Europeiske hamnars stängning förderas varors afsättning, påtrugades man sådana till priser, troligen vida under deras tillverknings- och transportkostnad.
1 de fläste Rikets landsorter sago tjenstepigor och allmogens hustrur och döttrar klädde'i oftast bräckliga utländska bomullstyger, förrätta sine gröfre syslor; de afvändes från egen konstflit, och ehuru man kände att i Rikets norra Provincer, Linculturen utgör en hufvudnäring , sorn hos en del af allmogen grundlagt välstånd och tillskyndat hela landet en betydlig vinst, öfvergaf man äfven denna, för den öfriga delea af Riket, till binäring så passande och så nödvändiga handtering och vinterns långa aftnar förnöttes i en maklig overksamhet.
Sjelfve den idoge Svenske Bonden nödgades ofta aflägsna sin önskan att inköpa en behöflig häst eller oxe, för hustruns mode-lydande begär att, för sig eller någon dotter, få en ny schaw! eller klädning af utländsk tillverkning.
Ett sådant förhållande, om det längre tid fått fortfara, skalle för allmogen, liksom för mindre bemedlade Ståndspersoner, blifvit helt och hållst förstörande.
Att Hans Majit Konungen personligen 268 Deri 28 Junii f. m. önskat befrämja och kraftfullt uppmuntrat inrikes konstfärdighet, hafva flere landsorter med underdånig tacksamhet fått erfara, och bevittnas af flere vid Rosersberg och Rosendal med inom Riket tillverkade tyger draperade nrnij likasom Hans Kongl. Höghet Kronprinsens, till meublerande af Dess rum i Kongl. Slottet, nu gjorde reqvhiiioner afinhämske tyger och från Södermanland af en klädning åt Dess höga Gemål, utgöra en ny och för framtiden lofvande uppmuntran: och må det äfven tillåtas mig att här göra rättvisa åt de enskilta personer inom det
Län, hvars styrelse blifvit mig anförtrodd , hvilka gifvit den mäst verkande framgång åt väfnads-skicklighetens allmännare utbredande och åt den hastiga öfvergången i tillverknings- och förbrukningsmodet.
Fruar af de högre klasserne hafva jemte sine döttrar, gjort sig ett nöje af att med egen hand i sine väfstolar tillverka väfnader, sorn tillvunnit sig, älven utlänningars beundran , och dessa prisvärda efterdömen, för hvilka hvarje sann patriot bör hemböra dem en gärd af tacksamhet, hade på deras tjenstehjon och allmogen en omskapande kraft, i återupplifvandet af arbetshågen, och i tilldanande af smak och skicklighet och snart såg man utländska Klädseln aflägga», och qvinnan i de iägre klasserne, täflan— de i väfnader af till största delen inhämske rudimaterier, skrytsamt bära egna tillverkningar.
Ett sådant återförande till industri och konstflit hos massan af nationen , kan på rikets handelsvåg gifva en öfvervigt af flere niillioaer R;dr, och har för Södermanland en - Den ig Jitnii J, m. samt, gifvit en årlig besparing i inköp af utländske tillverkningar af minst 300,000 R:dr Banco.
Vid öfvervägande af alla dessa förhållanden vågar jag tro, att, inom detta RiksStånd, hvilket i aila tider utmärkt sig för en sann pfiiriotisme och upprätthållande af allmänt väl, äfven med uppoffring af enskildte fördelar, man icke kan önska återkasta nationen under utländska luxens ok; och då hvar och en lärer inse nödvändigheten af att med all möjlig varsamhet företaga de förändringar, som kunna prötVa3 nödvändige, torde vid en sådan öfverläggning böra komma i beräkning, att den utländske, ofta så högt beprisade, varan icke alltid äger den förträfflighet, som ytan utlofVar; och torde man erinra sig, attfjelfva demländfke Kläden, hvarmed en del af arméen varit beklädd, stundom både i afseende på färgen och styrkan bevittnat svekfull sammansättning, och då tillfällen torde hafva inträffat när den Svenske
Fabrikörens anbud till stora lefverancer blifvit förkastade, och ett icke alltid förtjent företräde blifvit gifvet åt den utländske varan, bör man väl icke förundra sig, om detta föranledt den förmodan, man natron gång hört yttras, att den mfkildta vinninge forn af användandet kunnat tillfalla dm ellar dem, forn infärfkaffa fådane varur, Varit den hemligen mera verkande driffjedern, än den uppgijne brijien eller odugligheten af den inhämfke, samt att en sådan brist troligen snart skulle upphöra, om säkerheten för en varagtig afsättning letnnade hopp åt Fabri - syo Den 20 Junti f. mi körerne att vinna ersättning för de, i annat fall äfventyrlige stora förlager, de till anskaffande af grof
Ull måste vidkännas, och denna säkerhet skulle äfven försätta dem i belägenhet att bättre kuima betala den inhämske Ullen.
Utskottets afsigt har visserligen varit god, ur den åsigten betugiad, att man, till lättande af andra bördor, önskat förskaffa Staten en större Tullinkomst.
Äfven jag delar med Utskottet samma önskan, och säkerligen skall en på rätta grunder byggd förändring i Tulltaxan kunna åstadkomma en förökad Statsinkomstj men om densamma icke skulle uppgå till hel» det belopp Utskottet påräknat, vågar jag tro, att ingen patriotiskt tänkande
Nationens representant skulle vilja tillköpa sig en sådan högsta möjliga närvarande Tullinkomst, med en så oersättelig framtida förlust, sorn den att un' der en för tidig coneurreace med utläuningen, inom få år se alla våra Fabriks- och Manufactur-inrättningar förstörde, och coursen uppgå till 2 å 300 skil för 1 R:dr Hamburger Banco; och jag är öfvertygad att, om i England, der man ofta under försvårade conjuncturer, för att vinna afsättning på ofantelige varulager och frälsa sine Fabriker och handeln från total undergång, sökt påtruga andre nationer sine varor, med ända till 50 procents förlust å tillverknings eller inköpspriserne, man kände att ett sådant project för tillåten införsel af alla deras Fabriks, Manufactur och Handelsvaror mot de nu föreslagne Tuiiafgif - iVen 28 Juni i /. mX 271 ter, voro under öfverläggning hos Sverigeg Ständer, skulle sjelfve Engelske M'nistéren, för antagandet af detta så kallade liberala sy-, steme, eller rätteligen för utförandet af dett» slags krig mot all vår inhämska industri och alla våra Fabriks och Manufactur-inrättningar, icke befinnas obenägen, att bevilja oss en ansenlig subsidiesumma, hvilket äfven vore en utväg till en ny Statsinkomst, men hvars framtida följder jag öfverlemnar åt hvarje sakkunnog och sann patriot att bedöma.
Den store Konungen i Preussen Fredric den 2:dra, efter att på allt sätt hafva befrämjat Fabriksinrättningar i sitt Rike, trodde sig böra göra ett dylikt försök att, till vinnande af prisernes fällande och täflan till fullkomnande , sätta Fabrikörerne i concurrence med de utländske; men snart erfor han sitt misstag, och återsatte allt i sitt förra skick, likväl efter flere Fabrikers, under denna mellantid inträffade undergång.
Vare det dock långt ilrån mig att vilja försvara en mängd , under vårt närvarande förhållande existerande missbruk, olägenheter och felagtigheter, och må man ej göra mig den orättvisa att tro, det icke äfven jag 1 ifvås af liberala principer, så långt de utan hela landets skada och vissa medborgareklassers förstörande kunna utsträckas. jag bestrider visserligen icke, att hos oss finnas Fabrikörer, som af 3 å 4 Väfstolar pretendera en så stor vinning , att deraf hämta tillgång till bekostande af eleganta våningar, 272 Dm 28 Junit f. m. lysande eqvipiger och ett yppigt lefnadssätt; jdg gillar icke eller, att utan bemödande att fullkomna sina tillverkningar, man skall tro sig äga rätt att tvinga oss att dyrt betala förfuskade varor; Nej, mine Herrar! jag underlåter icke att opartiskt lasta hvad lastbart ärj jag erkänner äfven att vi hafva stora fei i nu gällande Författningar, dem vi böra önska få rättade, men det är igenom dessa rättelser vi böra söka närma oss till något fullkomligare än det vi nu äga, icke igenom att hoppa från en felagtig extravagance till en annan af blott motsatt art men med större framtida faror.