Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid den landtegendom i Östergöthland, der Hr Schwartz en längre tid tillämpat detta goda sätt att behandla arbetarne, skola de hafva hos samme husbonde en längre tid qvarblifvit till ömsesidig belåtenhet och nu ega icke obetydliga sparpenningar, Hvarföre har icke ett sådant förhållande kunnat hos Utsk. verka till ett annat Utlåt, än det sorn afgifvits, helst saken icke kunnat vara för Utsk. obekant, då, såsom jag vet, Hr Sondén är Lektor i Linköping?
Då nu öfverläggningen förklarades vara fulländad, framställde Hr Gr. o. Landtm., att under densamma blifvit yrkadt dels bifall till Utskrs Betänk., dels bifall till det slut, hvari Utsk. stannat, men med ogillande af de dervid anförda motiver; hvarförutan en talare yrkat, att Utsk:s slutliga hemställan måtte bifallas med uteslutande af orden ”för det närvarande”.
478 Den 11 Februari.
Jag anhåller att Riddarh.-Sekret, måtte uplysa huruvida det är bekant hvad de andra Stånden i denna fråga beslutat.
Riddarh.-Sekret, att enl. ankomne prot.-uldr.
Den 30 December. tydligt Offer åt Staten af sin enskifta, icke uti Statens tjenst förvärfvade, utan ärfda Egendom.
Detta underställes Herr Grefvens och LandtMarskalkens samt Högloflige Ridderskapets och Adelns bepröfvande, med begäran att Memorialet med de öfrige Respective Stånden måtte communiceras.
Remitterades till Stats-Utskottet, hvarjem. te Communicafion deraf med de öfrige Respective Riks-Stånden blef Författaren tillåtem Herr af Därtill, Isaac * hade inlemnat ett sä lydande: ödmjukt Memorial!
Malmö Discont, vårdslöst och olagligt administrerad , hörjade Penninge - förlägenheten , hvilken blef allmän genom Götheborgs och Götha Canal Disconters inställda betalningar.
Malmö Discont-Contoir i Stockholm igenslogs, och om Måndagen den 29 sisth September, blef nämnde Disconts obestånd, genom Kongl.
Maj-.ts Nådiga Kungörelse, förklaradt.
Malmö 3 proCents Sedel-Innehafvare tröstade sig dock vid Kongl. Maj:ts Nådigst vidtagne anstallt, att, ifrån Onsdags förmiddagen den 1 October få dem i Banquen inlöste.
Denna Författning i Landsfaderlig afsigt tagen, ha- * ^ 602 Den 30 December. de dock den följd, att de som misstrodde
Dess fullkomliga verkan, och genast samma förmiddag , antingen genom ynnest eller styrka, kunde framkomma, fingo sina, äfven icke förfallna, Malmö Obligationer, både till Capital och Ränta, inlöste och att de, sorn satte fullt förtroende till Kongl.
Maj:ts Nådiga åtgärd, och alla de, sorn på Landet boende, icke kunde få deraf del, skulle blifva lidande om de ej åtnjuta lika rätt.
Mannamån kan ingen redligt sinnad fördraga, aldrarninst Höglofl.
Riddeiskapet och Adeln, som för alla sina omdömen och handlingar beständigt har äran till högsta Lag, och, genom Kongl, Maj.-ts Nådiga åtgärd, till allmänna Creditens upprätthålJelse, har Malmö Discont-Sedlar vunnit en Autorisation, den Ständerna kan vörda, då, i alla fall , ingen bör blifva lidande på Sedlar utgifne. af en Publik Inrättning, om icke af Ständer garanterad, åtminstone genom sjelfva dess tillvarelse gillad 3 allt hvarföre blott sättet, till de återstående Malmö Discont-Sedlarnes, så väl som Götheborgs och Götha Canal DiscontSedlarnes, inlösande, må blifva Ventilationsämnet!
Penninge-förlägenheten är Allmän, syn* nerligast i de omkring nämnde Disconter belägne Länen, som nästan endast hafva Diseontsedlar till Rörelse-Capital, hvarföre hjelpen bör blifva kraftfull, enkel och skyndsam, och bör, efter min oförgripliga tanke, Riksens Ständers Rjksgälds-Contoir förordnas, att gå i förskott för alla dessa Sedlars inlösande och de, emedlertid emottagas i Liqvide af Krono Utskylderpe.
Till styrka för denna tanka, har jag, vid Den 30 December.
603 detta vördsamma Memorial fogat en Bilaga, innehållande Landets förnämsta Intressen vid Penninge-föi lägenhetens afhjélpande, jemte Förslag af sakra Medel till Förskottets gäldande, hvilket allt jag ömkar, må Commaniceras med de öfrige Respective Ständen och Remitteras till Riksens Ständers Stats-Utskott!
Bilaga, Innehållande Landets förnämsta Interessen vid Penninge-förlägenhetens afhjelpande, jemte säkra Medel till det föreslagna förskottets gäldande na. m. 1:0
Vår Lagbundna frihet, är det Förnämsta Interesset för Samhället.
Men då vi, med egendom och hlod, vilja bevara denna Försynens bästa gåfva, borde Knst-forsyaret verksamt kunna förökas.
Härtill borde tillräckliga Medel framför allt kunna beviljas.
Utan säkeihet för vår Gräns, första villkoret för vår sjelfständighet beror vår frihet och ali vår välfärd af en inkränktande Grannes behag; men, utan förmåga till frikostighet, kan ingen Enskild följa sitt hjertås 'ädlaste böjelse och, utan medel till försvar, önskar ett
Samhälle förgäfves beständigheten af sin sällhet, Med Silfver eller Sedlar, som dermed fullt inlöstes, af en för liten Silfver-Fond, till RprelseCapital, skulle det stadna i allt för få händer, och förmågan minskas hos Allmänheten till Stadens uppprätthållelse:
Silfret skulle, till sto? \ 6J4 Den 3 o December. del, oaktadt alla försigtighets-mått utföras, så länge vår Handel är undervigtig, och skulle jemte Rikets sista styrka, åter försvinna i händelse af ett Krig.
Endast tvänne lofliga medel gifvas för hvar enskild till sjelfbestånd och förmögenhet:
Det första, att förvärfva, det andra, att spara.
Likaså för en Stat:
Det första att Producera, förädla Producterne och förmånligt förvexla dem} det andra att alltid Importera mindre än Exportera.
Sveriges Jord, om ock mindre bördig än våra sydliga Grannars, är så mycket mera tillräcklig :
I de lyckligast belägne Provincerne är föga mer än hälften, af den odlingsvärda under plogen, och i de öfriga knappast fjerdedelen.
Ängs* och Boskaps skötseln äro nästan allmänt försummade, och att hufvudorsaken till Moder-Näringens, och följagtligen Rikets, vanmagt, hvarken är Jordens ofrugtsamhet, eller Climatets stränghet, bevisar vår forntid och än i dag Norrbottens Län; men Moder-Näringen, Statens grundval, har, öfver tvenne Sekler, blifvit inskränkt af menliga Författningar, rubbad af de godas ostadighet, eller missbruk, och stundom hårdt skakad af Importen, i synnerhet af Spannmål, Bränvin och Victualier.
Sveriges öfriga Grund-näringar äro icke i det flor de borde vara; förädlingen af Natur-alsterne, ehuru i ansenlig tillväxt, såsom nästan beständigt gynnad framför Moder-Näringen, lider med henne gemensamt af Handeln, som, långe Den go December.
6Of ifrån att vara ställd till bägges fördel, och utgöra ett enda skönt samband till Statens styrka och förkofran, synes allt mer och mer upplösa, jemte sitt eget, det helas bestånd.
Öfverflödig
Import, Penninge-vingleii, Agiotage, Lurendrägeri och Landtmannens prejande, höra till ordningen för dagen.
Vinst grundas på det Allmännas bekostnad, rikedom på Medborgares förderf , och hjelpen synes aflägsnad så länge National-anda saknas, allmänna Medlen icke med sparsamhet användas, och Ernbetsmanna-interesset icke är närmast förenadt med Landtmannens. 2:0 Rättvisans oväldigt skyndsamma skipande.
Ett af de högsta Interessen för Samhället fordrar, att Statens Embetsmän skola vara väl lönte.
De onödige borde ytterligare uppföras på Indragnings-stat, och de nödvändige, utan undantag, få sina löner i Spannmål, förvandlad i penningar efter årets Markegång, som icke af ett Collegium bör kunna förändras.
Sedan böra Tjensteköp, eller Accorder, allmänt upphöra, och endast skicklighet, flit och redlighet gälla till grunder för befordran, i synnerhet vid alla Uppbördsverk. 3:0 Loflig Närings-frihet och säkerhet.
Dessa vilkor, för Samhälls-trefnad , hafva varit Moder-Näringen länge förnekade, och nästan vid hvart Riksmöte vacklande.
Afven, vid detta, väntar Landtmannen få veta om hans jord 6o6 Den 30 December. och grödor skola bibehålla eller förlora sina vardén, likväl de dyrbaraste för Staten.
Skrå tvång bör upphafvas och hvar och en, på Land och i Stad, få försörja sig ärligt efter sin kunskap, såsom säkraste medel till Bi-Näringarnes lifvande och fortkomst. 4-0 Tillräckligt Hör else-Capital.
Ett Theo* rem i Stats Läran, sorn kunde afgöra likgiltigheten elier fördelen af ett litet och reelt mot ett större och till viss del chimerikt Rörelse-Capital, kar icke lämpas till vårt Land:
Vill man anföra proportionen af 1 i silfver, i allt lika mot en gifven högre Ziffra i Sedlar, då silfret fattas, och visar ett Corollarium af yttersta fattigdom mot Folk-nummer och Production.
Med en Silfver fond, hvilken, ehuru icke för Allmänheten uppgifven, likväl är af alia som följt Finance Historien temligen nära känd, skulle hvar hufvudlott blifva obetydlig.
Vår, af Fosterlandet väl förtjente, Grefve von Schwerin har dessutom fullständigt bevisat: att begge de sista Realisationernes af åren 1765 och 1776, eller den efterlängtade mycket prisade Siifver-Perioden, till 1789, hvarken gagnade NäringS-Idkaren eller Staten.
Begge har jag belefvat, begge voro Stats-Bankroutter på 50 proCent.
Vid den första, under min spädare ålder, påminner jag mig blott att, året derefc ter, manga vördade Hus-Fader nödgades, för en ringa Penning, försälja sina gods, att hopar Årbets-folk utvandrade, och att en mängd
Fa^ briks-ldkare öfverförde' sina Väfstolar till Ryss.- Den 30 December. 607 land.
Med år 1770 börjades min bana, som Jordbrukare, och har jag, i min ringa krets, så väl som hvarje gammal Landtman erfarit, att hardt
Mynt verkade hård tid.
Landt-Egendom var då 1 vanvärde, Landtmanna-Producterne betaltes då aldraminst relativt till andra Nödvändighets-Varor, hvarföre han nödgades i det möjligaste minska sitt Lego-Folk som , i brist af förtjenst strömmade till Hufvudstaden3 Jorden sköttes svagt, inga odlingar kunde företagas, Productionen minskades och Importen fördubblades.
Ifrån år 1789, med Rörelse-Capitalets förökande, blef forhållandet olika och, redan i början af 1790-talet, ådagalades huru Riket skulle kunna umbära Utländsk.
Spannmål.
Vid otillräckligt RörelseCapital eli.minskad Numeraire, blir Landtmannens andel deri alltför knapp, tili aflöningar försitt Arbets-folk, hvars vilkor och dagspenningar ej i proportion kunna minskas, utan våda, sedande en gång blifvit höga, och till de mångfalldigadryga utskylderna, som drabba Landtmannen orättvisi, i den mån hans bevisliga skuld ej derå får afräknas.
Att 5 proCent af Interesset skall godtgöras, ar en af de Författningar, som fåfängt velat gynna den skuldsatte. 5:0 Lindriga Vtsiylder.
Hittills likväl, å det skuldsatta Jordbruket, vid hvarje Riksdag, ökade.
Landet kan ej ytterligare bära dem , med annat vilkor, än att det får bibehålla sitt Rö* telse-Capital alldeles oindraget* 6o3 Den 30 December. 6:0 Billig Pennin ge-ränt a.
Ibland de nyttigaste Författningar, tagna vid sista Riksdag, tills§Landt-Culturens upphjelpaode, voro Fastighets- och Uppodiings-lånen, ehuru med otillräcklige anslag.
I min ort är mera odladt de tvenne sista åren än förut på 10.
Af efterdömet från Herregårdarne, har plogen Varit i gång hos Bönder och Torpare, och Gräsfrösådd börjad.
Med tillräckligt Rörelse-Capital, vid lindrig ränta och säkerhet i sin Näring, följaktligen vid Jords och dess afkastningars bibehållna värden, vinner Landtmannen kraft, att förbättra sina tacksamma ägor, kraft art, dertill och till nya odlingar, använda alla händer, som finnas.
Äfven Gubbar, Qvinnor och Barn, så lange och så snart de någonting nyttigt Itunna uträtta, få förtjenst i arbeten, lämpade efter deras förmåga; orklösa och dock friska vårda d« bräcklige och de späda, som icke kunna komma från Hemmen, och föga någon Fattig försörjningsanstalt skulle behöfvas pa Landet.
Ett tillräckligt Rörelse Capital, som, i brist af Silfver, ägde andra silfver-värda Hypotheker, kan icke lyckligare användas än till Ri. kets försvar, till Statens upprätrhållelse, och till ökad Production, som, genom ett väl stäldt Handels-systeme, blefve enda tänkbara medlet, att få Landet oberoende, och att få den icke på Silfver hypothiserades Sedel-delen förbättrad, om icke realiserad.
Ett Den 30 December.
Ett tillräckligt Rörelse-Capital, för Landtmannen åtkomligt, skulle snart fylla Rikets behof af Spannmål och Victualier, och bespara de stora Summor nu förloras, synnerligen genom Finska Handeln, som ensam finge ali vinst af hvad slags Realisation, Sverige skulle för tidigt företaga.
Ett tillräckligt Rörelse-Capital medför axiornatiskt billig Penninge-ränta, fördelaktig för all Näring ; och tvärtom. 7:0 Mynt-Hepresentativets gångbarhet.
Orsaken hvarföre jag föreslagit Riksgälds Contoiret, såsom det Verk, hvilket bör begagnas till Fenninge-förlägenhetens afhjelpande, då likväl, vid första påseendet, det kunde, såsom ägande Banquens Creditiv och Vexlings-rätt, synas vara förblandadt med Banquen, är min önskan; att Banquen, med tiden, matte åter blifva Rikets enda Penninge-Verk, dess Credit och Sedel-värde uppehållas, och Riksgälds-Sedelstocken, tills vidare, tjena som Correctiv mot Banquens:
Förökas eller amorteras i samma förhållande som hittills gående Banco-Sedlar indragas, eller nya utgifvas, dock utan Amortissements-fond, hvarföre Anslaget dertill kan inga till Kust-försvaret.
Ehuru i Malmö Discont ingen Bolagsman torde förete någon Actie, måste likväl ej obetydliga Hypotheker och tillgångar gifvas, sorn, med försigtighet försålda, skulle minska Balan-:
Fröt. 1. B. 77, 73. 6lO Din 30
December. cen ock gifva flera proCents ersättning för det föreslagna Förskottet.
Förlusten vid Förskottet af Götheborgs och Götha Canal Discont-Sedlar, torde blifva ingen eller obetydlig, och Riket äger, sina Domainer, Boställen, Allmänningar och Skogar, en tillgång, hvilken, antingen betraktad såsom Hypothek för Sedelstocken, är af större värde än silfver, emedan Hypothek af jord gifver ränta och således är i beständig tillväxt ; eller successivt på öppna Auctioner, dels utbjuden till försäljning mot redbart
Mynt åt Utländningar, och deremot svarande BancoSedlar åt inhemske Penninge män, dels, under frihets-år, mot billiga vilkor till Skatte försåld, kunde ieke allenast till fullo ersätta föreslagne förskott, till Penninge-förlägenhetens afhjelpande, utan äfven föröka Banquens Fond, och gifva Rikets financer ett bättre skick.
Om Banquen hädanefter ej utgåfve någon Sedel under 100 eller 50 R:dr och RiksgäldsContoiret alla smärre Sedlar, skulle dess Credit uppehållas, ty det Mynt, som är i stundligt behof, kan icke förlora gångbarhet eller värde, äfven vid Publiciteten af dessa Verks Obligationers och Hypothekers belopp.
Förnämsta orsaken, hvarföre jag föreslagit , att de nu icke gångbara Discont-Sedlar. ne borde inlösas med Riksgälds-Sedlar, är de senares gångbarhet såsom Mynt.
Erfarenheten har tillfyllest bevisadt att Myntsedlar med ränta antingen gömmas, till Penninge-vingleri, eller förlora både gångbarhet och värde.
Stats* Den 30
December. gil obligationer med ränta blefvo detsamma , ellef Bankroutt på tid af hela Capitalet, om de ej skulle galla i Liqvide af Krono Utskylder och såll des icke man och man emellan , och hafva bristande Rörelse-Capital och Näringarnes äftynande till följd.
Men då Sedelstocken igenom föreslagne förskott , icke behöfde förökas, utan blott utbytas, borde den, inom Landet snarare
Vinna än förlora något af sitt närvarande förtroende eller värde.
Utom Landet, ar det, i brist af Silfver, blott Varubytet, som kail blifva till vår skada eller fördel, Då man icke bordt förmoda, det publika Låneinrättningar, vid högsta Prerogativer föf Penningemannen, dock skulle missbrukas , kunde äfven försigtigheten stundom blifva otillräcklig vid Banco-Disconten och Effect Låne-Inrättningar, hvars Vinst borde återspridas tili Förlag åt Näringarnej men puklique Lån-systemet, med sina brister , må dock hellre bibehållas än SedeUndragrtings-Strypsystemet, deri Ockret skuU le finna nytt fällt, efterlängtad skord och nya offer för sin gränslösa roflystnad, 8'0 Skyndsam, tydlig och verl foerad redovis* ning för allmänna Medlen, Riksens Ständers Herrar Revisorer hafva fullkomligt visat huru nödvändig den är, och återsiår blott Standernaä tacksamhets betygelse för deras Patriotiska Mö. da och omständliga Berättelse.
Det bör offentligen deereteras att dessa, af Fosterlandet väl förtjente
Män, njuta, så väl gemensamt, solli hvar och en i synnerhet, allmänt bifall, 612 Den 30 December.
Kronovärdiet af 36 sk. för en Tunna Spannmål bör hädanefter icke i någon räkning upptagas, utan Markegång*- eller Försäljnings-priserne visa rätta beloppet af Kronans ganska betydliga Intrader. 9:0 Product-afsättnings beqvämlighet.
Canalgräfningar och nya vägars anläggning, äro visserligen af stor nytta.
Jag är dock en ibland dem som anse Götha Car.al-arbetet företagit innan nödvändigare förbättringars följd.
De stora Summor det redan kostadt, och ännu fordrar, hade förmånligare kunnat användas.
Men nu vore det både skada och skam, om detta sköna arbete skulle inställas, hvarföre ett Banquens tillskott, ersatt genom Bevillning , icke såsom
Discont-bidrag, utan såsom Lån mot Hypothek, af första Inteckning i Canalen, med dess afkastning, borde fortfara.
Säkerheten för det närvarande är icke stor, men kan blifva det i följd af Landets uppodling. 10:0 Fabriqueme böra ytterligare fredas från utländsk Medtäflan.
Hvar patriotisk man och qvinna bör endast finna värde i hvad som är Svenskt.
Öfveiflödets flera missbruk äro redan på Landsbygden i märkligt aftagande, i åtlydnad af vär gode Konungs faderliga förmaningar till sina förvillade barn, och man bör hoppas att National-lynnet förbättras, om efterdömen af sparsamhet, gifvas frän dem de tagas begärligt.
Deras verkan, fastän långsam, är mera säker och varaktig än af en Öfverflöds-Förordning, som genast elluderas, snart Den 3 o December. föråldrades, beröfvade Kronan Tull-Inkomst, och ökade Lurendrägeriet.
Större delen af våra Manufakturvaror hafva nått den godhet, att de Utländska kunna umbäras.
Alfvarliga föresatser, i alla Landsorter, till a flaggande af utländsk Tillverkning, böra underhållas.
I i:o Handeln och Sjöfarten böra förnämligast grundas på Export:
Ali afgift å våra Export articlar upphäfvas; saknade nödvändighetsbehof hämtas ur första hand", all Spannmål och alla Victualie-varors Import beläggas med hög Tull, hindras och förbjudas, i samma mån Landet deraf ägde tillgång, och Importen af Luxe-articlar skulle minskas i samma mån de saknade afsättning. 12:0 Jordbruket bör framför allt skyddas!
Vid hvarje handling bör icke förgätas; att all Landtmannens förlust, eller vinst, är tillika Statens; att ifrån ett förmonligt Jordbruk leder sig Manufacturernas, Handelns och all annan Samhällsstyrka , och att goda Financer blifva deraf en otvungen följd.
En Forntid har gifvits då Sverige var mägtigare än sjelfva England.
Häfderna vittna huru vi förlorat jemförelsen; huru, efter menliga Författningar, alltid följt Jordbrukets förfall; och huru, efter förlusten af Nationens frihet, alltid följt vådan af Rikets undergång.
Vår milde Konung har återskänkt Nationen : högsta väl.
Vår store Kron.
Prins har återskänkt
Den ettTicke mindre: ära och trygghet*
På vår högtälskade ArfFutste hvilar vårt Giq Den 30 December. hopp om beständig sällhet.
Den är icke vard namn af Svensk, som icke tacksamt erkänner dessa Försynens underbara välgärningar, efter en tid, då detta vårt urgamla namn
Var nära att utrotas.
Sverige må ännu skatta sig lyckligt, i mån# ga afseenden, framför andra Länder!
I silfver och guld består ej dess välfärd; men dess redan odlade mark kan bringas till högre Cultur; dess stora ödesfält till bördiga ängar och åkrarj dess manga natur-alster och ofantliga skogar erbjuda åt odlingsflit, industri och kölar, vinst till tarfligt sjelfbestånd och ärbar förmögenhet.
Men jordbruket bör skyddas, med allmänna medlen hushållas, goda seder vördas , flärden åtföljas af åtlöjet, yppigheten af föraktet, och Fosterlandskärleken förena olika intressen.
Herr von Schulzenheim , Daviel, (den äldre) anförde skrifteligen:
Vördsamt Memorial ' Vid 181? års Riksdag hade jag äran underställa Högloflige Ridderskapets och Adelns upplyste pröfning, om ej angeläget vore att lära känna Rikets Rörelse-Capital, i jemnförelse emot Arbetsstyrkan och Varumängden, och att i följe deraf Banco-Sedelstockens belopp, ej Den 30 December. mindre än Riksgälds-Sedlarnes förhållande , uppgifvas borde.
Denna Underställning vann under den 5 Julii nämnde år Högloflige Ridderska* pets och Adelns, förutan all votering, enstämmiga bifall; och det oagtadt dåvarande BancoUtskotts pluralitet, så väi som de frenne respective Medstånden, redan förut ansett denna Publicitet om Banco-Sedelstockens belopp förbetänkeliga.
Uti Oeconomiska och Statistiska Mål kan ett Utskons eller ett Stånds beslut vid den ena Riksdagen, icke vid ett följande Riksmö te, uppå mera vunnen upplysning och öfverty. gande erfarenhet, hindra Målets olika bedömmande.
En upplyst Ledamot af Ridderskapet och Adeln, må jag ock nämna honom, nu varande Lands-höfdingen, Friherre Jacob Ce derström, instämde vid denna • öfverläggning om nyttan af Sedelstockens Publicitet, och örtskade att Ridderskapets och Adelns Beslut så bomme att uttrycka den tankan, att vid en blifvande Riksdag våra Mfd-Ständer må erhålla förnyade skäl att betänka frågan, och tilläfventyrs si g deri förena.
(Se Protocollens g:te Band. p. iffo,) Som ock flera värde Ledamöter då förklarade sig af samma öfvertygelse, vågar jag i jemnlikhet dermed, nu vördsammast anhålla att Herr Grefven och LandtMarskalken samt Högloft.
Ridderskapet och Adeln åter täcktes upplifva och behjerta detta högst vigtiga Statistiska
Mål, och å nyo deröfver inhämta nu varande Högloft.
BancoUtskottets Betänkande, samt med sitt kraftiga förord hemställa ärendet till de högst respective Med-Ständernas fördomsfria öfvervägande. 6 iS Den 30 December Den Privilegierade Engelska Banquen , måste årligen till Parlamentet uppgifva Sedelstockens »belopp.
Svenska Banquens Tysthets-Ed tjuder icke förtigandet af Sedelstockens storlek, utan blott, att för ingen något må upptäckas som kunde förorsaka Verket någon skada.
Sorn jag trott mig kunna urskilja hvad som för både Banco-Verket och Riket vore nyttigt att bekant göra, så har jag blott förtegat det, som jag om Banquens förhållande ansett Riksskadeligt att yppa ; jäg har således alldrig uppgifvit den varande redbara Fondens verkliga belopp.
Huru mycken hemlighet om Banquens sanna tillstånd må man ock förvänta vid de ofta ombytte Banco Revisorer och Banco-Deputerade af alla Stånd, vid våra täta Riksmöten ?
Se vi icke j mångå Riksdags Memorial och i flera tryckta Skrifter Banco-Sedelstockens belopp nära uppgifven ?
I Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om allmänna Penningerörelsen , finnes ock Sedelstockens förhållande vid flera nästförRutne år till ziifran uppdagad; hvarföre må då icke Banquen , till förekommande af all förvillelse , med full Authenticité besanna det verkliga beloppet ? Svenska Banquens Stiftare och Privilegii-Utfärdare, Högstsalig Konung Carl XI och alla följande Sveriges Konungar , hafva visligen afsagt sig al' Befattning och Styrelse af Banquen 5 vä! vetande , att alldrig någon Banque, som står under en Regents omedelbara inflytelse och disposition, kan hafva ett varagtigt bestånd, eller vinna Allmänhetens förtroende; men en annan ting är, att Rikets Öfverhufvud eller höga Husfader för de conecterade Hushåll Den 30 December. 617 len , som utgöra Riks-samhället , bör känna beJa Rikets och dess Penninge-.Verks tillstånd, då denna utkorade Öfvermakt skall vaka öfver Myntvärdets upprätthållande , och hvar mans dervid förenade säkerhet, för så tillhörig fast som lös Egendom.
Utom Publiciteten för hela Samhället om Banco Sedelstockens belopp, vågar jag derföre nn tillika proponera , att Hrr Banco-Fullmägtige instrueras, att, årligen efter slutadt Bokslut, uti en förseglad Skrift enskildt , uti Kongl.
Maj:ts egna händer , uppgifva ett kort Utdrag af Banquens hela tillgång och skuld.
Då jag nämner detta Rikets Majestät , menar jag , och jag hoppas vi alla mena , vår högst vördade åldnge Konung och tillika Dess rådgifvande Herr Son, Kron-Prinsen, hvilka väl utgöra tvenne physiska varelser; men i moraliskt och politiskt hänseende till vår välfärd, ett enda helt, som ömsidigt tillräckeligen i detta Tidehvarf lärt känna så Mångväldets som Enväldets skadeliga ytterligheter och ingalunda sträfvar efter en större Husbonda-magt ej mindre heligt iaktager hvad 72 §. i anseende till Banco-Verket utstakar, än Rikets Ständer visligen lära förekomma att ej deras Banque framdeles ma med sin hemlighet blifva en vådelig Status in Statu.
Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus.