Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att på förhand med någon säkerhet till siffran beräkna de, hufvudsakligen för lånets eller kreditivets kontraherande samt medlens indragning och förvaltning uppkommande omkostnader, som med provisionen borde betäckas, låter sig ej göra, men om räntan och provisionen för försträckningar från slats-lånefonden ej finge sammanräknadt uppgå till mera än högst två procent, efter år räknadt, utöfver hvad som för det utländska lånet eller kreditivet kommer att erläggas i såväl årlig ränta som provision, denna sednare fördelad på alla åren intilldess skulden, enligt Rikets Ständers beslut, skall varda återbetald, så borde, å ena sidan, den enskildes fördel i förevarande fall, sä vidt den låter sig förena med Statens skyddande mot förlust, vara skäligen tillgodosedd, samt enär berörda två procent synas blifva tillräckliga att betäcka de ifrågakommande kostnaderrte, äfven å andra sidan det allmännas rätt att för dessa omkostnader undfå ersättning blifva fullt betryggad.
Dä likväl nyssnämnda två procent utgjorde ett maximum, och utlåningsvilkoren böra betingas af den tillfälliga penningeställningen sarnt deraf beroende ökadt eller minskadt anlitande af fondens tillgångar, skulle räntans och provisionens belopp, med afseende å dessa omständigheter, inom det stadgade maximum jemnkas.
Deremot synas de förluster, som på sjelfva utlåningen tilläfventyrs kunna uppslå, icke böra tagas i beräkning vid bestämmande af den ränta jemte provision, som skall till Ranken erläggas, enär staten skall hålla banken skadeslös för hvad denna på låne-operationen kan komma att förlora, samt det icke vore med rättvisa och billighet öfverensstämmande, att räntan och provisionen fastställdes så högt, att derigenom den fullt säkre och vederhäftige låntagaren skulle komma att godtgöra hvad den osäkre ej mägtade alt betala. 196 Expeditions-Utskottels Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 203. E. K.
M.t har vidare, i afseende å fördelningen af de summor, som från den nya fonden efter behof och billighet böra såsom ökad lånetillgång meddelas de olika rörelse grenarne och låne-distrikten, ansett att, dä enahanda fördelning af den nuvarande Handels- och Närings-diskont-fonden i sista hand tillkommer Banko-fullmäktige, äfvten den nu ifrågavarande fondens fördelning lämpligast kunde uppdragas åt Fullmäktige, hvadan E. K. M:t i nåder föreslagit, att den nya fondens tillgångar måtte till utlåning fördelas mellan Bankens olika lånedistrikler på det sätt, som Fullmäktige, under ett samvetsgrann! afvägande af de olika orternas och näringarnes billiga anspråk och behof, kunna finna för ändamålet tjenligast.
Den frihet, hvarmed Fullmäktige, enligt detta nådiga förslag, skulle ega att vid fördelningen af statslåne-fondens tillgångar gå tillväga, hafva Rikets Ständer funnit vara både nyttig och nödvändig.
Det må nemligen betviflas, alt en fördelning af fondens tillgångar, hvarigenom vissa summor anvisades uteslutande för vissa näringar, låter sig uppgöras på fullt rättvisa och billiga grunder, och äfven om en sådan fördelning nu kunde åstadkommas, afpassad efter stundens fordringar och behof, skulle sannolikt densamma visa sig icke vara förenlig med de förändrade förhållanden, hvilka inom en icke aflägsen tidpunkt tilläfventyrs inträffa, men nu icke kunna förutses, hvadan det alltid bör vara Fullmäktige förbehållet att annorlunda disponera de särskildt afsatta sutninorne.
Då ändamålet med det utländska lånets eller kredilivels upptagande är att, på samma gång det bör kraftigt bidraga till återställande af det rubbade förtroendet, äfven underlätta penninge-ställningen och rörelsen i laedel, bereda nödigt förlag åt dess hulvudnäringar, såsom jordbruket, bergshandteringen och fabriks-iuduslrien, samt i allmänhet befordra sådana produktiva företag, hvarigenom exporten uppmuntras och vinner tillväxt, så bör ock det hufvudsakhgaste syftet, vid fördelningen af fondens tillgångar, blifva att befrämja hvad som med låue-operalionen sålunda afses.
Ett bland de förnämsta vilkoren härför är, att medlen må blifva spridda till alla delar af landet; och då delta bör kunna befordras derigenom att de på olika punkter inom riket befintliga större pennihge-associationer, som erbjuda fullkomlig säkerhet, beredas tillfälle att, så vidt möjligt är, uppehålla penninge-rörelsen och i sådant afseende må kunna, vid inträdande behof, omedelbart undfå försträckning från Stalslåne fonden, för att sedermera i sin ordning inom orterna sprida de erhållna medlen, hafva Rikets Ständer ansett Fullmäktige desto hellre böra berättigas att, då de pröfva sådant vara för ändamålet nyttigt eller nödigt, meddela dylika försträckningar åt penninge-förvaltande verk och inrättningar samt större bolag och föreningar af förenämnda beskaffenhet, som derigenom bör kunna på ett verksamt sätt förebyggas de rubbningar och omslörtningar i landets penninge- och kredit-förhållanden, hvilka eljest af den närvarande förlägenheten lätteligen kunna framkallas, till oberäknelig skada för rörelsen i alla dess delar.
Denna mening öfverensslämmer med det förslag, beträffande formen för utlåningen, som i E. K.
Mås nådiga proposition förekommer, eller att utlåningen af ifrågavarande medel, hvilka i den ordning, som af Fullmäktige närmare bestämmes, ovilkorligen skola dragas ur rörelsen inom den tid, då den utländska skulden skall återgäldas, må, under Fullmäktiges tillsyn och kontroll samt enligt af dem meddelade föreskrifter, ulan hinder af de bestämmelser, som äro gällande för andra delar af Bankens låne-rörelse, besörjas af vederbörande
Diskont-direktioner, hvilka i den mån Fullmäktige finna sådant erforderligt, böra förstärkas med personer, kända för redbarhet och kunskap om ortens rörelse och affärsförhållanden.
I förevarande förslag om utlåningens besörjande genom vederbörande
Diskontdirektioner blefve lill en början någon jemkning af nöden, med afseende derå, alt, en - Expeditions-Utskoltels Förslå" till underd.
197 ligt ofvan yttrade åsigt, försträckningar till vissa penninge-associationer skulle kunna af Fullmäktige från Statslåne-fonden omedelbart lemnäs.
Beträffande derefter sättet för utlåningen, hafva Rikets Ständer ansett, i öfverensstämmelse med E. K.
M:ls nådiga förslag, att Diskont-direktionerne vid förvaltningen och utlåningen af Stalslåne-fondens tillgångar böra lemnäs full frihet att, efter eget bepröfvande och med rättvist afseende å de olika lånebehofven, förfara, utan att dervid vara bundna al andra än de allmänna föreskrifter, som Fullmäktige, i förut angifna syftning rörande medlens fördelande, må finna skäligt att besluta.
Likväl och då det är af största vigt, att försträckningar från Stats-låne-fonden icke lemnäs utan mot fullkomlig säkerhet hafva Rikets Ständer funnit sig, i fråga om beskaffenheten af de säkerheter, hvarå lån från ifrågavarande fond må företrädesvis utgå, böra meddela särskilda föreskrifter, dock med hufvudsaklig grund i lånets eller kreditivets syftemål att understödja de inhemska näringarne, på sätt bär nedan omförmäles.
Då angeläget är, att
Diskont-direktionerne i och för utlåningen af Stalslånefondens till Diskontverken öfverlemnade tillgångar må efter Fullmäktiges bepröfvande, kunna förstärkas med personer, som, jemte redbarhet och insigt i olika yrken, ega noggrann kännedom om orternes affärsförhållanden, böra Fullmäktige ega att åt dessa personer anvisa lämpliga arfvoden, hvilken rättighet äfven må Fullmäktige tillkomma med afseende å Diskont-direktionernes ordinarie ledamöter, helst utlåningen af de medel, hvarom nu är fråga, ytterligare ökar dessa Ledamöters göromål och ansvar.
Derjemte, och då de bestyr, som Slatslåne-fondens förvaltning kommer att för Fullmäktige medföra, blifva af synnerlig vigt och omfattning, samt det icke bör kunna annat än leda till sakens bästa, om dessa bestyr till större eller mindre del förberedas och besörjas af dertill inom Fullmäktige utsedde Deputerade, dock under Fullmäktiges gemensamma ansvarighet, hafva Fullmäktige blifvit bemyndigade att i berörda ändamål utse särskilda deputerade, emot åtnjutande af det arfvode, som Fullmäktige önna skäligt bestämma.
På grund af hvad nu i underdånighet blifvit anfördt och E. K.
M:ts nådiga proposition i öfrigt innehåller, hafva Rikets Ständer beslutat: l:o att af den genom det utländska lånet eller krediti vet beredda tillgång bildas en särskild diskonterings- och utlånings-fond, hvilken i Bankens räkenskaper särskildt upptages och redovisas under benämning af "Statslåne-fonden”; 2:o ali för de från denna fond beviljade först räck n ingar erlägges ränta och provision, som med tillsammans högst två procent för året må öfverstiga hvad som i ränta och provision för det utländska lånet eller krediti vet skall, efter år räknadt, betalas; börande räntan och provisionen, som vid försträckningarnes meddelande förskottsvis afdragas, af Fullmäktige lämpas och bestämmas med hänsigt till penninge-eflerfrågan, statens skyddande mot förlust i och för upplånings-, indragnings- och förvallninps-omkoslnader samt i öfrigt sig företeende omständigheter. 3:o ali åt Fullmäktige öfverlemnas att, under ett samvelsgrannt afvägande af de olika orternes och näringarnes billiga anspråk och behof, mellan Bankens olika lånedistrikler fördela fondens tillgångar. 4:o att Fullmäktige härvid böra hufvudsakligen afse icke allenast att medlen må, så vidt ske kan, varda spridda till alla delar af landet, för att underlätta och befordra den inre rörelsen och komma landets samtliga hufvudnäringar till godo, utan äfven att, genom den allmänna kreditens upprätthållande, lör hela riket eller vissa landsorter vådliga rubbningar i penninge-cirkulationens jemna gång må lörekotnmas; egande Fullmäktige, då de finna sådant vara för det angifna syftemålets vinnande nyttigt eller behöfligt, att anvisa någon del af fondens tillgångar såsom omedelbar försträckning till så - 198 Expeditions-Ulskottets Förslag till anderd.
Skrifvelse N:o 203. dana inom riket befintliga penninge-förvaltande verk och inrättningar samt större bolag och föreningar, som af Fullmäktige anses erbjuda fullkomlig säkerhet.
5:o att utlåningen af samtliga de medel, hvilka icke, i stöd af nästföregående punkt, kunna varda på annat sätt af Fullmäktige omedelbart disponerade, må, under fullmäktiges tillsyn och kontroll samt enligt af deni meddelade föreskrifter, hesörjas af vederbörande Diskont-direktioner; 6:o att vid denna utlåning må, ulan hinder af de bestämmelser, som äro gällande för andra delar af Bankens låne-rörelse, ofvanberörda i 4:de punkten upptagna allmänna grunder med afseende å medlens fördelning tjena till efterrättelse, under iakttagande, att lån företrädesvis lemnäs mot säkerheter, som antingen grunda sig på inteckning i fast egendom eller utgöras af förskrifningar, utfärdade af föreningar med solidarisk eller på annat tillförlitligt sätt garanterad gemensam ansvarighet, eller ock bestå af sådana i säkert förvar nedsatta varor, som antingen äro inom landet producerade, (dock med undantag af spirituösa drycker), eller utgöra råämnen för den inhemska varuförädlingen, äfvensom salt-upplag; 7:o att Diskont-direktionerne i och för denna utlånings besörjande må, i den mån Fullmäktige finna sådant erforderligt, förstärkas med personer, kända för redbarhet och kunskap om ortens rörelse och affärs-förhållanden; 8:o att
Fullmäktige må berättigas ali anvisa lämpliga arfvoden till dels de personer, med hvilka Diskont-direktionerne sålunda kunna varda förstärkte, dels de i dessa
Direktioner deltagande ordinarie ledamöter, för de ökade göromål, som genom utlåningen uppkomma, och dels äfven de deputerade, hvilka Fullmäktige må kunna inom sig utse för att, under Fullmäktiges gemensamma ansvarighet, besörja de, i afseende ä Statslåne-fondens förvaltning, åt dem uppdragna göromål och bestyr i de delar och på det sätt, som Fullmäktige finna lämpligt föreskrifva; egande Fullmäktige att jemväl anvisa de förvaltnings-utgifter i öfrigt, som i följd af ifrågavarande utlåningsrörelse blifva af nöden; och 9:o att alla ifrån Statslånefonden utlånade medel i den ordning, som af Fullmäktige närmare bestämmes, ovilkorligen skola dragas ur rörelsen inom den för det utländska lånets eller kredilivels återbetalande stadgade tid, eller 1860 års slut.
I sammanhang härmed, och då Rikets Ständers i ämnet tidigare fattade beslut innehåller, bland annat, och såsom redan blifvit i underdånighet anmäldt, att så snart på fullt säker hand aftal om länet eller k redi ti vet blifvit träffad t, Rikets Ständers Bank må, efter behof och enligt Fullmäktiges bepröfvande, genast utgifva ett deremot svarande belopp i sedlar, hvilket förutsätter att, innan Fullmäktige ännu kommit i tillfälle att indraga någon del af omförmälda län eller kreditiv, sedlar kunna vara utgifna, som, saknande motsvarighet i metallisk kassa, beräknad på sätt 106 § i nu gällande Banko-reglemente bestämmer, således föranleda öfverskridandet af det för Bankens sedelstock stadgade maximum, derest ej åtgärd till förekommande deraf vidtages, hafva Rikets Ständer i sådant afseende meddelat följande föreskrift: att af det lån eller kreditiv, hvarom aftal på säker hand blifvit träffad t, må såsom metallisk kassa genast få beräknas så stor del, som motsvarar de, före lånets eller kreditivets indragning, från Slatslåne-fonden efter hand utgifna försträckningar.
Hvilket allt Rikets Ständer fä hos E. K.
M:t i underdånighet anmäla; framhärdande Rikets Ständer etc.
Slockholm den 30 Januari 1858. Ewpedilions-l] ti kottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 204. 199 HiO 204.
Uppläst oell godkändi hos Ridd. och Adeln den 30 Jan. isss. Preste-slåndet den so — — Borgare-ståndet den 30 — — Bonde-ståndet den s Febr. —•
Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition, angående anslag för geologiska undersökningar samt utgifvunile aj derpå grundade kartor, (Slats-Utsk:s Uthde N:o 203.) S. A. K.
Bland de ämnen, å hvilka E. K. M:t funnit sig böra fästa Rikets nu församlade Ständers uppmärksamhet, för att, genom deras medverkan, uppnå vigtiga ändamål, förekommer jemväl frågan angående sättet att kunna erhålla en fullständig geologisk kännedom om fäderneslandet, i hvilket afseende E. K.
M.t behagat under den 30 Oktober 1856 till Rikets Ständer aflåta nådig proposition, med anförande, hurusom geologien, utom det rent vetenskapliga intresse, densamma alltid hos sina idkare uppväcker genom upplysningar öfver de mångfaldiga förändringar, hvilka jordens yttre redan undergått oell fortfarande undergår, äfven på det kraftigaste, likasom de öfriga nalurvelenskaperne, ingriper uti det praktiska Ii tvet, enär bergshandteringen, byggnadskonsten, fyrfaldiga andra näringsgrenar, men framför allt landtbruket, på detta fält hade många vigtiga lärdomar, många nyttiga råd och upplysningar att hemta.
Tillämpningen pä det praktiska lifvets mångfaldigt olika ulgreningar af de lärdomar och upplysningar, hvilka geologien, stödd pä rent vetenskapliga iakttagelser, meddelade, vore således icke af ringa vigt.
En större utbredning af det geologiska studiet, en mera allmän kännedom om ett lands geologiska förhållanden och egenheter måste derföre ega det största inflytande på landets ekonomiska och maleriela förkofran.
Också 200 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 204. bade, enligt hvad i den nådiga propositionen omförmäles, detta från längre tid tillbaka varit insedt uti de flesta civiliserade länder, så att, på Statens bekostnad, icke blott tagits en närmare kännedom om de olika fasta berglagren och deras allmännyttiga användbarhet för ett eller annat ändamål, utan äfven egnats forskningar åt de i ytan liggande löst sammansvämmade vngsla jordbildningarne och dessas mer eller mindre fördelaktiga egenskaper i agrikullur-kemiskt och tekniskt hänseende.
På detta sätt hade inom dessa länder lid efter annan utkommit och vore ännu under utgifning mer och mindre fullständiga geologiska beskrifningar, åtföljda af en mängd general- och special-kartor samt profiler, hvaraf en, så vidt möjligt, trogen bild af hela landets skaplynne i denna rigtning blifvit uppdragen.
Genom de samlingar af berg- och jordarter, som blifvit under fortgången af undersökningarne tillvägabragta, samt sedermera uti en för allmänheten öppen lokal på ett lämpligt sätt ordnade och upplagda, hade resultaten af dessa forskningar fått ett ännu mera ökadt praktiskt värde, i anseende till de för hvar och en lätt tillgängliga upplysningar, som i nyssnämnda afseenden kunde sökas och erhållas rörande landets mest skiljda trakter.
Af de länder, som med afseende på andlig kultur och materiel utveckling intogo en mera framstående plats, vore Sverige ett bland de få, som ännu icke föranstaltat dylika mera omfattande special undersökningar af dess jord- och berglager.
Genom ett enskildt samfund, Bruks-socieleten, bade visserligen med berömvärd frikostighet åtskilligt i detta hänseende inom landet åstadkommits, men de af Bruks-socieleten föranstaltade undersökningar hade, till följd af sakens natur, i anseende till landets vidsträckta areal, de fä medhjelpare, som dervid varit att påräkna, och den jemförelsevis korta tid, som pä det helas utförande varit använd, icke kunnat vinna den utsträckning eller den special-rigtning, som vore nödvändig, utan hufvudsakligen inskränkt sig till framställandet afen mera allmän bild af landets skaplynne.
Del vore derföre också af omständigheterna högeligen påkalladt, alt Sverige, som genom Linné, Bergman, Schéele och Berzelius mer än en gång stått i spetsen för naturvetenskaplig utveckling i flera med geologien beslägtade rigtningar, och hvars med de flesta andra Europeiska länders olika naturliga beskaffenhet och egenheter otvifvelaktig! skulle föranleda många vigtiga företeelser, hvilka på geologiens framsteg komme alt utöfva ett ej oväsendtligt inflytande, snart vidtoge kraftiga åtgärder, för att, hvad geologiska forskningar beträffar, sätta Sverige i jemnbredd med öfriga i vetenskapligt hänseende framskridna länder.
Att öfvertygelsen härom inom landet vore temligen allmänt utbredd hade E. K.
M:t med tillfredsställelse inhemtat derigenom, att dels Upsala Läns Hushållnings-sällskap i underdånighet anhållit om statsbidrag till de geologiska undersökningar, som Hushåll— nings-sällskapet, för upprättande af en geognoslisk karta öfver länet, hade för afsigt att derstädes föranstalta , dels ock Bestyrelse!) för sjunde allmänna Landtbruksmöte!, enligt den vid mötet uttalade önskan, hos E. K.
M.t i underdånighet hemställt, att genom anslag af allmänna medel, i detalj gående geologiska undersökningar måtte, så fort sig göra låter, öfver hela riket tillvägabringas, samt geognostiska kartor i följd deraf uppgöras och utgifvas.
Landtbruks- och Vetenskaps-akademierna, hvilkas utlåtanden öfver dessa framställningar blifvit infordrade, hade äfvenledes sammanstämmande yttrat den åsigt, att en noggrann geologisk undersökning öfver hela riket vore högligen att önska, så väl i rent vetenskapligt, som i ekonomiskt afseende, men att statens mellankomst dervid nödvändigt erfordrades, dels i anseende till de stora kostnaderne, dels ock på det arbetet måtte efter en allmän plan och af dertill skicklige personer kunna med enhet och kraft verkställas, och på detta sätt en allmän geologisk karta öfver riket inom en jemförelsevis kort tid erhållas, till ledning och begagnande vid de undersökningar, hvilka blefve Expeditions-Utskottets Förslug tilt vndertl. Skrifvelse N:o 204.
201 blefve nödiga för serskilda landskap eller län, som sjelfva borde på sin bekostnad desamma förelagt» och ej heller torde, i den män de vunne insigt om den nylla, de deraf kunna hemta, undandraga sig de utgifter, sorn härtill blefve erforderliga.
Såsom plan för arbetets utförande var af Wetenskaps-Akadeinien föreslaget: att undersökningen af Sveriges allmänna geognosliska beskaffenhet och utgifvandet, till följd deraf, af en geologisk general-karta med beskrifning mätte uppdragas åt en dertill skicklig person, hviiken, såsom chef lör undersökningen, ensam skulle leda densamma på sitt ansvar; ali denne geolog, under de första åren, sjelf borde lägga hand vid undersökningen samt undervisa och bilda de elever, hvilka anloges, lör all derefter kunna såsom biträdande geologer användas; att derefter, i mån af tillgång till skicklige personer, fyra biträdande geologer mätte antagas samt att elevernes antal alltid skulle vara fyra; att, när biträdande geologer hunnit anställas, Chefen borde öfvervälta och leda deras arbeten; att dessutom till biträde måtte antagas en palajnntolog och att botaniska forskningar, emot serskildt arfvode, skulle uppdragas åt dertill skicklig person, äfvensom att de kemiska undersökningar, hvilka erfordras, medelst efter arbetets beskaffenhet lämpade arfvoden borde godlgörns; och ändlligen att, då de vid den sålunda bildade geologiska kommission anställde personer förutsättas vara sysselsatte med sina geologiska arbeten året om, en serskild lokal borde anskaffas, der de alla, under Chefens öfverinseende, förrättade sina arbeten å de tider, då rekognosceringar ej egde rum, och hvarest utrymme jemväl borde finnas för samlingar, instrumentm' och laboralioner; samt all Chefen mätte berättigas att erhålla erforderliga upplysningar från Topografiska Korpsen och Landtmäleri-kontoret.
Och hade, för verkställande af en så beskaffad allmän geologisk undersökning af Sverige, Vetenskaps-Akademien derjemte (ramlagt ett kostnadsförslag, upptagande: årliga arfvoden, tillhopa, R:dr R:mt 18,000: — resekostnadsersättningar och dagtraktamenten „ ,, 5,550; — arfvoden, för kemiska undersökningar ,, ,, 2,000: — ,, „ botaniska d:o „ ,, 250: — hyra m. m ,, 1,200: — Summa ärliga utgifter R:dr R:mt 27,000: — samt diverse utgifter för hela liden 15,000: — Varande af Akademien yttrad den förmodan, att hela landels geologiska undersökning, enligt den sålunda uppgjorda planen, skulle kunna medhinnas under loppet af 10 år, om ej förr, och att, dä derefter troligen 3 år erfordrades för berättelsens redigerande, jemte den sisla handläggningen och arbetenas tryckning, följaktligen efter 22 års förlopp den allmänna geologiska kartan öfver bela riket, jemte tillhörande Inskrifning, kunde vara •jtgifven; äfvensom Akademien slutligen tillagt, att, i anseende till brist på tillräckligt antal lämplige personer för undersökningarnes anställande, ett anslag af 15,000 R:dr för första året, 20,000 R:dr för andra och 25,000 R:dr för tredje året syntes tillräckligt, men att lör den följande tiden de årliga utgifterna torde uppgå till den i kostnadsförslaget beräknade summan af 27,000 R;dr, allt riksmynt; och vore dessutom sannolikt, alt af första årens anslag tillgång skulle kunna beredas för inköp af större delen af de behöfliga instrumenterne, i värde upptagna till omkring 5,000 R:dr nämnda mynt.
Med afseende å hvad sålunda förekommit, har E. K. M:t, uti högstberörda nådiga proposition, föreslagit, all Rikets Ständer till et början, lör nu ingångna Stals Bih. till R.
Erot. 1856—1858. 10 Sorni. 1 A[d. 2 Band. 26 202 Expedition s- ii tal o Hets Förslag till underd.
Skrifvelse IS:o 204. reglcrings-period måtte bevilja ett anslag af 60,000 R:dr, att, släldt till E. K.
Mits disposition, användas till otvanomförmälda ändamål, i enlighet med den af WetenskapsAkadernien uppgjorda, af E. K.
Mil jemväl godkända plan.
Det förslag till en omfattande special-undersökning af landels jord- och berglager, E. K.
Al:t sålunda nu täckts framlägga, har befunnits förtjent af största uppmärksamhet, helst med temlig visshet kan förutses, att landels maleriela utveckling härigenom i hög grad skall främjas och kostnaden snart nog måhända blifva betäckt af de nyttiga och välgörande frukter, landet deraf bör kunna påräkna.
Rikets Ständer hal va dock föreställt sig, att öfvertygelse!! om den verkligen stura nytta de flesta näringsgrenar kunna hemta af nu ilrågaslällda geologiska undersökningar säkrast och mera allmänt, än hittills varit fallet, skulle kunna bibringas och utbredas, om ifrågavarande undersökningar till en början icke’ föreloges i alltför stort omfång, utan inskränktes till någon eller några delar af landet, så all dessa arbeten hunne afslulas inom åren 1858, 1859 och 1860, och komma alt utgöra ett helt för sig, hvars resultat E. K.
M:t då jemväl loide låta meddela Rikets näslsammanträdande Ständer, hvilka således bäst blifva i tillfälle att pröfva och bedöma ändamålsenligheten och nyttan af dylika företag samt i anledning deraf lätta beslut för framliden.