Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag instämmer slutligen med de värde .Ledamöter , sorn begärt remiss till Qonsiitutions^ Utskottet. fjfn 30 September e. m, Hans Excellence Herr Grefve Mörner, Adoph Göran :
Då frågan om publiciteten här förevar, visade nian icke samma nit att följa ©rdaly delsen af Regeringsformen och RiddartmsOrdningen, som vid ett annat tillfälle ansetts vaxa af yttersta vigt.
Det står likväl i RiddarhusQrdningen, att RiddarhusFiscalen skall tillse, det ingen obehörig person må vid Riddorskapets och .Adelns öfverläggningar inträdas och rättigheten att justera sina ordalag finnes der äfven hvarje talande Redamot förvarad.
Sådant oaktadt babandlades frågan, såsom ett oecoaomicum, oberoende af författningar»
I anseende till de betänkligheter, som deraf hos flera Ståndets mediemrner yppstodo, tror jag det skulle vara nyttigt bereda saken' sa, att frågan, utan kränkning af gällande föreskrifter , må kunna vid en kommande Riksdag afgöras.
Jag anser Ridderskapet och Adeln nu ej behöfva fatta något beslut, om de önska-offent* lighet vid sina öfverläggningar, eller icke, utan blott, att Ridderskapet och Adeln, i anledning af den nu i allmänhet väckta frågan om publicitet, anser; sig böra vidtaga sådana förberedande åtgärder, som sätta Riksens Ständer l tillfälle, att vid en kommande Riksdag pröfva ämnet i hela dess vidd, och hvarigenom följaktligen äfven MedStåndens rätt i detta afseent de bevaras, Jag förenar mig således i anhållan om rQ; miss till ClonstitutionsUtskoUet. X)en 30 September e. m - 503 Friherre Cederströmt
Det mä gerna vara Herr Printzensköld förbehållet, att tro, det jag ej kan bevisa att citationenaf den forst uppläste §. var origtig, utan att uppläsa andra.
Jag tror mig hafva ådagalagt, att Herr Ceder-, schjöld olämpligt velat änvända 75 §•
Riksdagsordningen; och hvad den sist åberopade £,8 §•
Riksdagsordningen angar, kan den vär' de Talaren referera sig tili sitt eget yttran: de, att som ämnet nu ej är detsamma, som förut varit afgjordt, kan ej eller det förra beslutet upprifvas genom den åtgärd, som i afseende på denna fråga nu vidtages, Herr von Hartmansdorff:
Det å’r, efter mitt omdöme, ett origtigt sätt, på hvilket denna fråga senaste gången blifvit behandlad, och hvilket föranleder fortfarande stridigheter mot formerna.
Det är i den Nådiga skrifvelsen Icke föreslagit, att offentlighet vid RiksStåndens öfverläggningar skall äga rum; utan blott sagdt, att om offentlighet varder beslutad af Riksens Ständer, har Kongl. Maj:t för sin del ej något deremot, så vida nemligen alla fyra RiksStånden sig derom förena, i hvilken hant delse Kongl. Majit önskar, att en stadga i afseende derå, förut må uppgöras och stadfästa?.
Frågan kan nu icke vara att göra offentligheten gemensam för alla fyra Stånden, sédan den redan af tvenne under Riksdagens lopp, blifvit afslagen, utan blott att söka göra sättet för verkställigheten enahanda och gemensamt i framtiden.
Men då det icke tillkom? $04 Den 30 September e, ra - mer oss eller nigot karsk 1!t Ständ, att besluta hvad de öfriga, i afseende å ordningen vid deras sammankomster skola göra eller icke; sa synes mig tillräckligen bevist, att frågan åcke är af beskaffenhet att tillhöra
Dig- samt Allmänna Besvärs- och QeconomieUtskottens utan ConstitutionsUtskottets behandling.
Så framt saken nu icke rent af bör förfalla, hvilket efter min tanka vore det lämpligaste, utan den Kongl. Skrifveisen måste besvaras, så anser jag följakteligen remiss till ConstitutiunsUtskottet vara den mest syfteseniiga btväg att vidtaga.
Herr Munck af Rosenskjöld:
Jag får förnya min anhållan att detta mål må varda till Constitutions - Utskottet remitterad), och utbeder mig, att i sammanhang dermed, få göra den Motion, att publicitet vid alla fyra RiksStåndens öfverläggningar må blifva för framtiden stadgad, och vid nästa Riksdag taga sin början.
Äfven anhåller jag, att sedan den' na Motion varit hvilande på bordet, densamma må blifva med de öfrige Respective Stånden communicerad.
Jag skulle ej tro, att jpan med fog kunde invända, att detta vöre att upprifva ett redan fa 11 ad t beslut; ty hvad sorn i detta amne vid innevarande Riksmöte blifvit beslutadt, angick blott offentlighet inom detta Stånd, utan att fråga då var derom, att en lika beskaffad offentlighet äfven skulle äga rum vid MedStåndens öfverläggningar.
Herr Printzenskjöld; Då jag sista gången Den 30 September e. rn.
503 yttrade att jag ansäg Friherre Cederström haf* va orätt uti sitt påstående, att Kongl. M.ijtt genom Dess Nådiga Propositioner skulle kun" na åter bringa å bane hvad som förut blifvit i Stånden afgjordt, var tnin mening ingalunda, att Friherren haft orätt i tillämpningen af satsen på ifrågavarande ämne , ty Ridderskapets och Adelns beslut i detta fall angick endast Ståndet enskilt, hvaremot den Nådiga Propositionen omfattar offentlighet vid alla fyra RiksStåndens öfverläggningar; utan att bestrida den principe Herr Friherren syntes vilja etablera, som skulle Kongl. Majit kunna när som helst bringa under ny öfverläggning mål, som redan blifvit afgjorda.
Herr Roos, Jonas Emanuel', Efter min tanka har denna discussion skridit allt för långt från det egentliga ämnet.
Jag tror frågan hufvudsakligen hafva till föremål ordningens vidmakthållande hos RiksStånden, i händelse pu» blicitet vid deras öfverläggningar skulle komma att äga rum.
Nu åter tvister man, örn publicitet skall äga rum eller icke.
Visserligen är det sannt, att allmänheten lifligt önskar publicitetens införande och jag tror att hvar uch en representant, sorn endast åsyftar det al 1 manna bästa, äfven deruti instämmer med den värde Talares åsigt, som ansett ordningsstadgan vid spectacler och concerter kunna jeta* foras med Stadganden i delta fall, kan jag icke förena mig.
Jag tror deremot, att vid allmänna öfverläggningar rörande Statens vigtiga-- ste angelägenheter, Ahörarne möjligen, genom Den 30 September e. rn. ett yttradt bifall eller missnöje, någon gang lunna störa den tystnad och uppmärksamhet, som af ämnets vigt påkallas, hvarföre åtskilliga reglementariska föreskrifter torde vara af nöden så väl till ordningens vidmakthållande, som äfven till bestämmande, huruvida tillträde bör lemnäs allmänheten vid alla frågors behandling, eller ej.
Jag anser således ett reglemente böra i detta afseende på förhand uppgöras och anhåller pä sådan grund att ärendet måtte till ConstitutionsUtskottet remitteras.
Herr von Hartmansdorff.- Jag ville blott fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet derpå, att den af Herr Munck af Rosenskjöld nu gjorda Motion om offentlighet vid Samt«- lige RiksStåndens öfvertäggningar, efter mitt begrepp, är af Grundlags natur, eller af egenskap att ej kunna inom något Stånd särskildt väckas.
Ty lika litet som vi skulle tillerkänna andra Stånd rättigheten, att väcka fråga om publicitet vid våra öfverläggpingar, lika litet lära vi kunna göra Motion om offentlighet vid deras.
Sådant är en enskild Stånds-sak inom hvarje
Stånd för sig.
Jag förnyar min vördsamma anhållan om sakens Öfverlemnande till Coust i t utionsUt skottet. 1 Herr Hjerta'.
Jag anser mig böra erindra denan, att första gången offentlighet vid våra öfverläggningar här var under discussion, uppstod fråga om remiss af ämnet till Constitu - Den 30 September e. m. 507 tlonsUtskottet.
Ridderskapet och Adeln ansäg ett sädant förfarande origtigt.
Man yrkade då ärendets hänskjutande till ConstitutionsUtskottet i synnerhet, för att få detta Utskotts Utlå. tande både oni sjelfva saken, och om de för* sigtighetsmått dess antagande gjorde af nöden.
Ridderskapet och Adeln fana likväl denna remiss ej böra äga rum.
Jag kan icke förena med begreppet om consequeris, att
Ståndet nu skulle ånyo besluta om publiciteten derföre, att den lånat skenet af allmän fråga, och derföre att vi nu handla för kommande Riksens Ständer, men icke för de närvarande.
Om frågan blir att i samtli' ga RiksStånden införa en stadigvarande offentlighet, bör stadgandet derom i Grundlagen in* föras; men om man icke vill detta, hvilket jag för min del anser vara otjenligt, utan om man önskar göra publiciteten till hvarje Stånds ensak för hvarje serskild gång; då tror jag ej någon annan åtgärd kan vidtagas, änden Grefve von Schwerin föreslagit.
Jag skall alltid bemöda mig, att noggrant följa Grundlagens bokstaflig» föreskrift.
Vid discussionen här om offentlighet vid våra öfverläggningar, förbisåg jag alldeles icke att RidderhusFiscalen fått sig uti RidderhusOrdningen ålagdt att handhafva, det endast lehöriga personer måtte få inträde vid^Ridderskapeis och Adelns sammankomster; men jag trodde och tror ännu, att hvar och en är t>e-, horig, sorn Ridderskapet och Adeln sjelf lernnar sitt tillstånd att inträda, Således kan jag 508 30 Septembei m. ej finna, att något skäl till afslag kunnat hemtas från denna omständighet, Hvad sedan angår den invändning, att pnbliciteien skulle lägga hinder i vägen för begagnande af justeringsrätten, är detta inkast så fullkomligen vederlagt af RiddarhusUtskottets Betänkande i ämnet, att jag ej behöfver med ett återupprepande af de deruti anförde skäl upptaga tiden- Saken synes mig varn tydlig och klar, uch inga tvifvel kunna uppstå, det ju hvarje Stånd har rättighet att sjelf förordna i denna omständighet.
Farhågan är blott för huller och oordningar, som af åhörares närvä* 10 vid våra ofverläggningar kunde uppkomma, eller, sorn en värd Talare, då ämnet härförevar, yttrade, att åhörarne, hänförde af värma, ej skulle kunna hindra sig från att högljudt gifva tillkänna sitt gillande eller ogillande af hvad sorn här föreföll.
Men jag vet icke, hvarföre man behöfver frukta sådant
För min del finnér jag endast det vara märkvärdigt, att man gifvit så mycken vigt åt saken, Jag underställer, om ett Riksstånd ville hål a sina sammankomster i ett Rum med 3 vaggar, och en Colonnad i stället för den 4;de, o,m detta vöre emot Grundlagen, eiler hvar der finnes ett ord om , huru Hus och Rum skola vata slutna, eller byggde, der RiksStån» den öfverlägga.
Jag har sjelf sett hforska NatiunalRepresentationen hålla offentliga öfverJäggningar, utan någon i sådant afseende gifven Ras» mea nät StorThinget beslutar, att Den 30 September e. m. 5 °9 dörrarne skola stångås, så blifva de stängda, utan att något hinder derföre lägges i vägen.
Dessutom hafva vi af BorgareStåndets beslut' erfarit att Grundlagens och Allmänna Ijagéns föreskrifter ärö för ändamålet så till räck 1 ige, att jag icke fean tveka ti lstyrka Riksens Ständer, att nästa gång de sammanträda, Ständvis, besluta på enahanda sätt.
Men att Vi nu ge* norn en Lag och ett Reglemente skulle lägga hand på kotntnande Ständers fria VaL huru de vilja tillvägabringa offentligheten, dertill kan jag aldrig samtycka.
Grefve varl Schwerin:
Riddersfeapet och Adela torde föra sig till minnes, att när publicitets-frågän här var a bane, b!ef piuraliletens beslut, att hon var 6n Stånds sak.
Jag vill ock påminna mig, att när fråga uppstod om remiss till Constuut tonslJtskottet, yttrade Herr Grefven och LandtMarskalken, att sadänt ej behöfdes.
Hos oss var något annat icke att iakttaga, än att då RiddarhUsOrdnin - gen skall aF Kongl. Majit sanctioneras, borde förändring underställas dess stadfästelse.
Det ät bekant, att BorgareStåndet behandlat frågan såsom en enskild Stånds-sak.
Det är äfvert bekant, att Bo>gareStåndet i alla tider och äfven ännu i denna dag anser den på samma sätt, Och att publicitet der verkeligen äger rum.
Riddetskapet och Adeln lärer också ej kunna, genom en remiss af ämnet till ConstiuuionsHt-skottet, frånkänna BondeStåndet en rättighet, som det i lår,g!iga tider ägt och 510 Den 30 September e. m. utofvat.
. Genom Kongl.
Maj:ts Skrifvelse till llorgareSijårulet, har väl saken, sorn det synes, fått ett annat skick; men detta hindrar ej JRidderskapet och Adeln att förblifva vid sitt redan fattade beslut, att frågan rör hvarje Stånd för sig. ■ Till de Herrar, sorn finska publicitetens antagande, hemställer jag, hvad verkan en remiss till GonstitutionsUtskoitet skulle hafva; kan väl Utskottet betrakta saken annorlunda, än sern en Grundlags fråga?
Jag hemställer, om vi komma ändamålet närmare, så vida äm. net på det sättet behandlas.
Jag tror derföre, att otn målet skall ytterligare förevisas till Utskott, bör det blifva till Tåg- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskotten.
Väl har Ordföranden i det sednare Utskottet anmält orsaken, hvarföre Utskotten öfverskridit den stadgade tiden, med återlemnandet af den erhållne remissen; men tiden har emedlertid blifvit öfverskriden; och om målet skall förvisas, bör det ske till samma Utskott, som förut behandlat detsamma.
För min del är jag öfvertygad, att så väl publicitetens vänner som de, hvilka hafva egard för andras öfvertygelse göra bäst att endast lägga detta Betänkande till handlingarne.
Jag har trott att ett svar borde till Kongl. Majit afgå, innefattande underrättelse om hvad Bidderskapet och Adeln i ämnet beslutat.
Cederström har sagt, att ett k sådant jsvar vöre bestämdt olagligt.
Jag åter anser, att Den ) 30 September e. m. 5n öm man får en Skrifvelse, och icke svarar der» på, är sådant bestämdt ohöfligt* Herr Roos:
Då det ej lär kunna nekas, att vid allmänna sammankomster oordningar någon gång inträffat, torde äfven ett reglemente, hvarigenom de, så vidt möjligt är, förekommas, vara af nöden.
Det är derföre jag velat fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på vigten af en remiss till ConstitutionsUtskottet, hvarigenom kommande Ständer, vid hufvudfrågans afgörande, tunna hafva denna angelägenhet på föthand. afgjord.
Herr Munck af Rosenskjöld: Herr Hjerta har förmenat, att mitt nu gjorda förslag skulle lägga band på kommande Riksens Ständer.
Jag kan ej inse detta; ty de handla alltid oheroende af de föregåendes beslut.
Man måste noga skilja emelian hvad som är det rättaste, och hvad sorn är verkställbar.
Jag tror visserligen, att i likhet med hvad sorn. sker i kamrarne af Engelska Parlamentet, hvar. je Stånd äfven här skulle i detta afseende kunna handla oberoende af de öfrige.
Men nu har ställningen blifvit sådan, att Kongl. Majit förklarat sig icke vilja samtycka till offentlighet vid något Stånds öfverläggningar, så vida den ej blifver gemensam för alla fyra.
IJ» tomdess har Ridderskapet och Adeln för denna Riksdag vägrat publicitet vid sine öfverläggningar.
Jag förstår således icke huru män ntl skulle kunna tillvägabringa publicitet enskildt för ett Stånd, utin gemenskap med de öfrige.
512 Den 30 September e. m.
Vi Lafva nu blott valet emellan ingen publicitet, eller ock på en gång hos alla fyra RiksStånden.
Det är i afseende å denna sednare jag gjort Motion, och kan ej inse, huru man med minsta sken af skäl kan kalla denna Motion olaglig, derföre, att man anser hvarje Stånd äga rättighet, att härutinnan fatta beslut för sig.
Motionen lärer i alla fall komma att hvila pa bordet, och ej nu kunna till remiss föredragas.
Friherre Cederström'. 1 hvad Grefve von Schwerin sednast yttrat, att nemligen det är ohöfligt, att icke besvara en undfången skrif* velse Instämmer jag fullkomligen, om deri är af beskaffenhet att påkalla något Svar.
Den ifrågavarande är det i ett fall, om Riksens Ständer önska publicitet vid sina öfverläggningar.
Då blifver ett svar nödvändigt, och då följer äfven Kongl.
Maj:ts Nådiga sanction på beslutet.
Men annat är att besvara Kongl. Maj:ts skrifvelse, och annat att förklara, att man är hindrad af ett föregående beslut att vidtaga någon åtgärd i saken; ty detta är, jag Upprepar det ännu en gång, bestämdt olagligt.
Jag vill påminna mig, att då remiss första gången skedde af Kongl. Majtts Nådiga Skrifvelse i ämnet, yäckte Herr Lefren en lika beskaffad motiont soia den Herr Munck af Rosenskjöld nu gjort.
Dm 30 September e. rn.
513 Jag hemställer om det går an att nu upp. taga den sistnämnde, sedan Ridderskapet och.
Adeln förra gången förmådde Herr Lefrén, att återtaga sin motion.
Herr Grefven och Z-andtMarskalken tillkätimgäf, att Preste- och BondeStånden lågt Lag. och ÖeconomieUtskottens ifrågavarande Utlåtande till handlingarne.
BorgareStåndet åter hade återremitterat målet till Utskotten, med förständigande aU^ofördröjeligen, med Utlåtande i hufvudsaken till RiksStånden inkomma* Öm nu Ridderskapet och Adeln skulle finna för godt besluta, att remittera frågan till Gon* stitutionsUtskottet, komine densamma i ett be* synnerligt skick.
Herr LandtMarskalken tillstyrkte således, för dess del, att, i händelse Ridderskapet och Adeln ej skulle vilja, på sätt 0 refve von Schwerin föreslagit, lägga Utlåtandet till handlingarne, Ridderskapet och Adeln måtte förfara på enahanda sätt, som BorgareStåndet, samt återremittera frågan.
Herr von Hohenhausen i Efter den upp* lysning, Herr Grefven och LandtMarskalken iiu behagat lemna, förändrar jag min anhållan 1 så måtto, att jag begär ålerremiss till Lagsamt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskot* ten, i stället för remiss till ConstitutionsUtskottet, hvilken jag förut yrkat.
Herr Munck ef Rosenskjöld förenade sig med Herr von Hohenhausen.
Riddk #eh Ad- Prat VIII Band. %% Ji'4 Den 30 September e. m.
Herr Drefven 6ch LandtMarskalken héms ställde, om Ridderskapet och Adeln behagade,’ •under åberopande af dess den 33 sistlidne Maji eftermiddagen meddelte remiss, återförvisa målet till Utskotten, med förständigande att, i följd af nyssnämnde remiss, samt hvad Riksdagsordningen uti 33 §, och sista inomen* tet af 34 §• stadgar, ofördröjligen med Utlåtande i hufvudsaken till RiksStånden inkomma.
Ropades starka la, jemte några Nej, I anledning' hvaraf Herr Grefven och Randt - Marskalken förklarade, att som, efter hvad lian tyckt sig finna, Ja öfverröstat
Roredrdgs å hyo RancoUfskottets deri 20 - sistlidne Maji under N:o 14 afgifne, och den 27 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, i anledning af väckte motioner, rörande förändringar i Bankens inre Administration, dess Sedlars utgifvandé och beskaffenhet m, m» Herr Rosenblad, Bernhard:
Då jag för min del ej kan annat än instämma med Herdar Rindström och Hagander i deras uti d* Dm 30 September c, ni. afgifne Reservationer framstäldte yttrande ora beskaffenheten sf Bankens sedlar, med mera? och då i alla fall Riksens Ständers beslut om.
Fi nance
Regleringen föranleder till förändringar vid ifrågavarande Betänkande} så får jag anhålla om dess åter remiss, samt i sådant af« seende anföra följande.
Härefter uppläste Herr Rosenblad ett så lydande Memorial t (Se Bilagan N:o s>.)
Herr Grefven och Leta dt Mar svalken fråga» #e, om Ridderskap* och Adeln^ansåg Banco» Utskottets Betänkande böra, i anledning af Herr Rosenblads dervid gjorde anmärkningar», dil Utskottet ater remi t tetås.
Ropade* Sa. l?öredrogös
I nytt och. gsllädéä följande från nedannämnde Utskott in komne, samt dea a 7 dennes eftermiddagen på bordet lag de, tilla landen * it)"än StatsUtskottet*
Äf den so dennest Nto 478- I fråga oih Kronoutskylder* fees debiterande och qvittering m- nr *j i 5 J>cn 3*8 September e. m, Nio 470, I anledning af Kongl. Nådiga remiss i fråga^ om begrafningshjelp ef« ter Capitainen Carl Åke Sabelfeldt.
Bran Stats- Samt Allmänna Besvärs- och Oec6- nomieUtskotten:
Af deii i 5 dennes» N:o 486.
Om ändring uti de angående Mörums Krono Laxfiske utfärdade författningar* N;o 487, Om upprensning af Clara Sjön» Vid förnyad föredragning af StatsTJtslcoo» tets den 50 dennes under N:o 480 afiåtne, samt den 27 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, i anledning af gjord anmärkning vid Utskottets förut meddelte Betänkande, i fråga om accordsersättnings utgifvande till Öfverste G, Silfversköld; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af de öfrige 3:ne RiksStånden gilladt, fö£ dess del dervid låto bero.
Då nu nyo föredrogs Stats- samt Allmän'na Besvärs- och OeconomieUtskottens den a o dennes under N-'o 484 afiåtne, samt den 27 Den 30 September e, nit 517 derpå följd© eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande, öf. ver frågan om förseglade anbuds afskaffände vid EntreprenadAuctioner; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, enär sistnämnde
Be* tänkande redan blifvit af de öfrige S^ne Riks^ Stånden bifallet, för dess del dervid låta hero* Herr Grejven och ZiandtMarstålken yttrade, att, sedan Stats- och BancoUtskottens afgifne förslag till jemkning af RiksStåndens skiljagtige beslut uti åtskillige frågor, rörande finarice-regleringen, nu mera blifvit af Ridderskapet och Adeln afgjordt, dervid, någre frågor blifvit till Förstärkta Stats- och BancoUtskottens handläggning öfverlemhade, finge Herr LandtMarskalken hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln behagade å nästa Lördag den 4 nästkommande October förmiddagen utvälja tolf Ordinarie Ledamöter och åtta Suppleanter uti bemälte Förstärkta Utskott, Bifölls.
Hvarefter Herr Grefven och Landt-Marikalken föreslog, att å hvarje ValSedel måtte upp.' föras 2 0 personer, samt att de 12, hvilka ertalia de fleste Rtisterne, må blifva ordinarie 30 September e, m.
JLedameter, og-h de åtta sorn bekomma det stäö Ho. ^ntai, löstes,' 4ertiä%t va?4a. Suppleaate?» Ropade^.
Ja*. <«siss®--« •“‘'-»"-»sa.
Upplästes, och, iades pl bardet ioij-åncfs Irla n®da.on,äm.ode Utskott inko,nine Uiiåtandenj k £'um Stms,-, Lag-, samt Allmänna Besvärs,- pA O.eco,namie Utskott em Af dea, 15, deaaési K-.o, 4;g:7..
Angående ®ö friare IHftp®ftUi:ea .af Ekeäkagame. i Riket., Frän Lag Utskottet I Af deri, 26 (lenn£3:, Ht© 18& fritt* A.
I anledning af gjord® anmärkningar vid Utskottets förut med d eld ta Uetaakande,. öfver väckt fråga ©m ändring uti aa §• af Kong!» Förordningen den 13, Julii 3818 angående inteckning i fast egendom.
N'o ig6.
B, Öfver gjord® anmärk* ningat vid Utskottets förut afgifne Betänkan* de, angående dels ändring uti 13 §. af Kongl» Förordningen den 13 Juli i8u8 om inteckning i fäst egendom* dels tUlägg lii! denna Författning.
Den 30 September e. m. N:o t86.
C. I anledning af återiemiss å Utskottets förut meddeldte Betänkan** de angående föreslagen ändfirig uti 24 § af Kongl. Förordningen den 13 Julii 18i8, om Inteckning i fast egendom, N:o 186.
D. I anledning af gjor. de anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande , angående föreslagen ändring uti författningen örn inteckning i jord och fast egendom å landet.
Nto 186.
E. I anledning af giorde anmärkningar vid Utskottets förut under N:ris 67 och 69 afgifne Betänkgnden, angående yrkad ändring uti 23 §. och upphäfvande af 2 5 §. uti Kongl. Förordningen den 13 Julii 1818 om Inteckning uti fast egendom.
Frän Allmänna Besvärs* och Oeconom hUtskottet:
N;o 187.
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande i fråga om utvidgad frihet till VäderMjölqvarnars uppbyggande, med rättighet att derå mala föf Tull, samt upphörande af den omgång, sorn efter nu gällande Författningar erfordras för vinnande af tillstånd till anläggande af TullMjölqvarnar i allmänhet
Nto 188.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betan - 5 a o
Den 30 September «. m. iande rörande jemkning af Extra Eoteringen i Riket.
Justerades följande!
Utdrag af Protocollet, hållet hos Hög. loflige Ridderskapet och Adeln vid lagtima Riksdagen i Stockholm för-» middagen den 30 September 1823» S. D<
Eöredrogos å nyo och gillades följande från nedannämde Utskott irikarrine, sams den 25 dennes eftermiddagen på bordet lagd© Utlåtanden; Frän StattVtskottet', Af den 2 0 dennes?
Klo 476.
Angående Revision af Mann» fact urDiscontFondens förvaltning och raken» skapec för år 1822, Frän Bevlllnings- samt Allmänna Besvärs- och QeconomieUtsiotten’
Af den 15 dennes?
N;o 40. X anledning af gjorde Motioner om upphörande af Bötes-ansvar för de skattskyldige, sam från KronoUppbördsStämroor och af RegementsSkrifvare-utsatte UpphördsMöten fö* fall olöst yteblifva.
Den 30 September e. m. 551 Dan Lag* samt Allmänna Besvärs•* och Qeco» nomi eUt sko 11 en > Af den 17 dennes:
N;o i84.
I anledning af väckt fråga om Utfärdande af en Författning, sorn bestämmer ordningen för stadfästelse oeh ändrings-sökan. de i afseende på af Landtmätare verkställde gärdesgårds-delningar.
Angående väckt fråga ora Lagfarts beviljande å sådane Lägenheter, som blifvit inköpte för att derå uppföra Mechaniska Inrättningar.
Frän Allmänna Besvärs* och OeconomieTJtskottet:
Af den 15 dennes; Nto 186.
I anledning af uppgifvit förslag till förändrade grunder för ett nytt beskattningg-system.
Ut Supra. S. D. Då nu å nya föredrogs Stats- och BancoUtskottens den g3 dennes under N.-o 37 afgifne, samt den 25 derpå följde eftermiddagen