Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den Ater, som i och för anställande af historiska forskningar, vänder sig till RiksArchivet, behöfver vanligtvis att uppehålla sig der en längre tid, för att kunna utriitta sitt ärende; och torde således det för honom vara af mindre vigt om han en gång på dagen nödsakas gå något längre vägstycke.
Återstå således embetsverken, för hvilkas skull RiksArchivet skulle nödsakas hafva centralt läge.
Men äfven af dessa anlitas det mycket sällan.
Det embetsverk, som har lifligasfe kommunikationen med RiksArchivet, är Just.Revisionen, som vanligtvis en gång i veckan, — att sådant sker oftare hör till undantagsfallen, — derifrån reqvirerar handlingar.
Om nu Just.Revisionens vaktmästare blefve nödsakad att en gång i veckan tillryggalägga en längre väg, för att kunna hinna till RiksArchivet, torde derigenom icke något Riksvådligt upkomma.
Äfven om Archivet vore så aflägset, att man deraf blefve föranlåten medgifva Just.- Revisionens Vaktmästare att begagna åkdon vid sina besök uti Deri 21 Not ernber f. ra.
ItiksArchivet; sä skulle den utgift, som derför komme att drabba expensmedeln, icke blifva särdeles betydlig.
Af denna framställning torde det falla i dagen, att RiksAvchivets mer eller mindre aflägsenhet från centrum i sjelfva verket medför ganska ringa olägenhet, om ens någon, som förtjenar att nämnas.
Men i hänseende till kostnaderna för en ny ItiksArchive-byggnad, blir skillnaden mycket betydlig, för den händelsen att den placeras i centrum af staden eller mera aflägset på någon af malmarne.
I sednare händelsen kail man dessutom ega fritt val af byggnadsplatsen, så med afside å grundens fasthet, som å lokalens mindre eldsfarlighet.
Man har talat om Carl XIII:s torg, såsom lämplig byggnadsplats; men, då man har fritt val, är detta ställe, enl. min åsigt, för dvrbyggd att till KiksArchiv användas.
De undersökningar, som skedde i anledn. af väckt fråga om Musei anläggande derstädes, utvisade att eli säker grund der icke kunde åstadkommas utan särdeles betydliga kostnader.
Det vore således en stor misshushållning, att onödigtvis bortkasta betydliga medel på en otjenlig byggnadstomt, då man med lätthet kuride erhålla en tomt, med god och säker grund.
I fråga om Carl XIII:s torg tror jag, att man icke handlar betänksamt, om man, utan större och mera giltiga motiver, belastar det med byggnader.
Den platsen lämpar sig bäst till parkanläggning, hvaraf hufvudstaden torde vara i behof.
Skall den bebyggas, sä bör den reserveras för någon mera monumental byggnad; och behof deraf kan möjligen i en icke så aflägsen framtid upstå.
I sådant fall skulle det vara olägligt, om platsen redan förut vore ttptagen af en annan mindre betydande byggning.
Sedan jag nu, såsom jag förmodar, visat, att ItiksArchivet kan, utan någon särdeles olägenhet, men med stor besparing i anlägguings-kostnaderna, placeras aflägset från stadens centrum, anser jag mig böra fästa upmärksamheten på ännu en omständighet, som icke heller torde vara utan vigt.
Det är frågan, hvilken norm man bör lägga till grund vid beräkningen af den nya byggnadens storlek.
De förslag, som i detta af's:de blifvit gjorda, hafva troligtvis dervid afsett Archivets nuvide samlingar tillika med de tillökningar, som eli kortare eller längre framtid förmodas medföra.
Men äro verkligen alla, eller ens den stora mängden af de handlingar, som i ItiksArchivet finnas, af det värde, att det lönar sig, att för deras bevarande bygga dyrbara hus?
Med den kännedom jag eger om lliksArchivets handlingar, svarar jag dertill obetingadt
Nej; och påstår att största mängden af dessa handlingar äro helt och hållet utan allt intresse, och att deras förvarande långt ifrån att gagna, endast medför olägenheter.
Det är nemi. icke nog att ega rikedomar, man måste äfven kunna disponera dem.
Att ega något, utan att kunna framskaffa det eller veta hvar det finnes, är för egaren alldeles detsamma, som att icke ega.
Men det inträffar ganska allmänt med samlare, att under fortgången af deras slräfvanden sjelfva samlandet blifver hufvudmålet, utan tanka på att någonsin njuta af de hopade rikedomarne.
Så har äfven ItiksArchivet hopat handlingar på handlingar, utan att skilja emellan dem af större eller mindre betydelse Följden har ock blifvit att man i anseende Deri 24 November f. m. 61*7 till de stora massorna, af värdelösa papper, alldeles icke eller blott med stor svårighet kan framleta hvad dyrbart der finnes.
Med det stora begär för onödigt skrifveri, som lior till lidens lynne, är det att befara att, i händelse icke någon åtgärd vidtages, RiksArchivet kommer så att öfversvämmas af handlingar, att icke någon byggnad blir nog rymlig att hysa dem alla.
Att handlingarnes mängd redan är öfverdrifvet stort, kan bäst inhemtas af de klagomål. man ständigt hör deröfver att dyrbara handlingar förmultna i hvalfvén.
På det man icke i framtid helt och hållet skall förgås i en syndaflod af papper, är nödigt att en utgallring sker, och de onyttiga samt intresselösa förstöras, hvarigenom de, som ega något historiskt intresse eller vigt i öfrigt, må blifva för forskaren tillgängliga.
Med anledn. af hvad jag tagit mig friheten yttra, är milt påstående att, innan man går i befattning om byggande af nytt lius åt lliksArchivet en utgallring af dess handlingar eger rum; samt att man, vid valet af byggnadsplats, faster mera afs:de å grundens fasthet samt lokalens frihet för eldsfara, än å tomtens större eller mindre aflägsenhet från stadens centrum.
Att det vore särdeles önskligt att så snart som möjligt erhålla ett fullständigt och väl ordnadt RiksArchiv, kan icke förnekas; men derföre kan icke påstås att man handlade varligt, om man bifölle det första förslag, som blefve framlagdt, blind för alla de olägenheter, som deraf kunde blifva en följd.
Man har visserligen såsom en invändning emot StatsUtsk:s påstående att grunden vid Carl X111:s torg vore olämplig, sagt att man vid de i och för National museum anställda undersökningarne, funnit denna grund ingalunda vara otjenlig.
Det vill dock synas som om, då man icke ville anlägga museum der, man insett platsens orenlighet; också har i K. M:s Propos. icke något annat bestämt stöd anförts för denna grund, än det att hus bakom densamma blifvit byggda, och att dessa hus hittills visat sig temligen säkra.
Men äfven denna erfarenhet synes mig icke tillräcklig, dels derföre att dessa hus, såsom hvar oell en kan finna, som betraktar dem efter några år fått ganska betänkliga sprickor, och dels äfven derföre, att, huru stora de än må vara, de dock icke kunna jemföras med en byggnad af den storlek som ett EiksArkiv.
Det har således icke blifvit anfördt något bevis emot tomtplatsens orenlighet, men hvad man deremot med säkerhet kan antaga, är, att kostnaden för en stor byggnads upförande derstädes skall blifva ganska dryg, och nyttan af att i våra tider nedgräfva stora summor lemnar jag derhän
I allt fall kan icke nekas, att, sedan penningarne en gång blifvit på detta sätt nedlagda, det nybyggda huset jemförelsevis står osäkrare, än om det blifvit upfördt på en af naturen fast grund.
Det ligger således i öppen dag, att StatsUtsk. handlat ganska riktigt, då Utsk. icke velat inleda Staten i ett dylikt för dess kassa vådligt företag.
En talare har förmenat, att det icke skulle vara så ofantligt dyrt att bygga det ifrågastälda Archiv-huset, i fall man toge i be - 098 Dea 24 November f. m. räkning de besparingar, som kunde göras, och den värde talaren har i detta fall antagit att hela företaget icke skulle komma att kosta mer än omkring 80,000 Rdr.
Den värde talaren har likväl härutinnan begått åtskilliga misstag.
Han har nemligen ansett såsom besparingar både reparationskostnaden af det gamla huset, och den summa, som för detsamma kunde inbringas, i fall det såldes.
Ytterligare har man ansett att det skäl, som Utsk. anfört i afs:de på afbigsenheten, icke har någon giltighet.
Jag tror att den talare, som framställt denna anmärka, har rätt deruti, att aflägsenheten icke är af någon vigt för forskare och parter.
Men det fin-' nes andra, för hvilka det är vigtigare att Archivet befi tines i närheten.
Det är nemi. icke blott för Kansli-expeditionerna utan äfven för Collegierna ofta ganska maktpåliggande att utan dröjsmål erhålla handlingar, då det ganska ofta händer och äfven har handt att sakens afgörande beror på handlingarnas snara erhållande.
Afven i detta afs:de ligger således ett skäl mot KiksArchivets upförande på den föreslagna platsen.
Jag kan för öfrigt icke finna annat, än att Archivets handlingar gerna kunna förvaras på sitt gamla ställe intill nästa Riksdag.
Det nu,v:de huset är visserligen i dåligt stånd; dock icke så, att bandlingarne icke ligga lika säkert som förut, och jag kan derföre icke finna att någon så särdeles stor brådska är af nöden, helst då penniugebristen i statskassan är så stor som f. n.
Det kan väl också icke förnekas att det är bättre att erhålla ett RiksArchiv, som är val beläget och starkt byggd t, än ett, som i anseende till afbigsenheten är illa beläget och i anseende til! grunden mindre säkert, och som skulle förorsaka Staten en större kostnad än om det lades på ett annat ställe.
Jag afstyrker således K. M:s Propos. samt anhåller om bifall till Ulsk:s Betänk.
När det är fråga om anslag till så stort belopp, sora ifrågav:de, måste man se sig före, att det blir användt på ett sätt, hvarigenom det afsedda ändamålet vinnes.
Men osäkerheten i detta afs:de måste för mig vara så mycket mer framlysande, som K. M:s Propos. är alternativt inrättad, hvilket i allmänhet icke vanligt är, och tyckes vittna om någon tveksamhet i fråga om bästa utvägen till målets ernående. K. M. har nemi. föreslagit R.
St:r, att antingen anvisa en summa af 214,(100 Rdr
Bko för upbyggande af ett nytt RiksArchiv vid norra ändan af Carl XIILs torg, eller ock, i fall detta förslag icke vinner bifall, medgifva att nämnda plats må åt enskild person till bebyggande uplåtas emot högsta tomtöresafgift, som kunde betingas, och under vilkor, bland annat, att den blifvande byggnaden upföres i enlighet med den'ritning, som af K.
M. kan varda i nåder faststäld.
Om jag också icke kan tillmäta någon så särdeles stor vigt åt det motskäl, som StatsUtsk. ansett särdeles verkande, nemi. afbigsenheten, finner jag deremot det andra af Utsk. anförda motskälet desto vigtigare, nemi. att det icke kan vara lämpligt, att i hufvudstaden, der Staten eger så många goda och fasta grunder, förlägga en byggnad af så stora dimensioner, som den ifrågav:de, på en osäker grund.
Vi böra besinna, att Näckeström bar framflutit just på den plats, Den 24 November I. m.
Som här är i fråga att bebygga; oell man bör jemväl hågkomma, att kostnaden för pålningen torde på mycket bättre sätt användas.
Vi hafva Riddarholmen, som förenar alla erforderliga egenskaper för att bilda plats åt en byggnad, sådan som den ifrågastiilda.
En omständighet, som Utsk. förbisett, men hvarpå den siste varde talaren fästat upmärksamheten, oell som äfven jag anser böra ihågkommas, är den, att norra delen af Carl XIILs torg på alla sidor är omgifven af hus, hvarigenom, derest eld utbryter, stor fara skulle upkomma för RiksArchivet.
Sannt är, att samina fara förefinnes nu; men det är icke någon mening, att RiksArchivet skall i alla tider qvarligga på samma mindre tjenliga plats, der det f. n. är beläget.
— I likhet med Gr.
Lagerbjelke tror jag dock, att det under blifva der det är.
Hvad Hr Cederschiölds förslag angår, att man icke bör bevilja några medel för detta ändamål, förr än en utgallring af handlingarne blifvit verkstäld; anser jag det icke antagligt.
Det må vara, att i RiksArchivet förvaras en stor mängd papper, som för ögonblicket kan synas icke ega någon speciell betydenhet för det allmänna; men jag har erfarenhet af, huruledes t. ex. den tili undersökning af grunden för städernas beskattning förordnade Komité kommit handlingar på spåren, rörande förhållanden under förflutna århundraden, på hvilka varit nästan omöjligt att i Härads- eller HofRättsArchiver få reda; och detta måste naturligtvis lättare kunna ske i ett verk, som har till sitt åliggande att sammanföra och i möjligaste måtto ordna de derstädes förvarade allmänna handlingar.
Förbehållande mig således, att när vi litet längre fram komma till det sednare alternativet i K. M:s Förslag, få derom yttra min mening, tror jag, att, då StatsUtsk. i denna del af förslaget hållit sig till afstyrkande af de begärda 214,600 Rdr Bko, R. o. Ad. gör val uti att gilla detta beslut.
Frih. Posse, Johan August: K.
M. har uti Sin Propos. såsom ett nödvändigt vilkor för anslag till ett nytt RiksArkiv framställt, att tomten vid Carl XIILs torg bör bebyggas.
Ar detta vilkor nödvändigt, måste jag för min del yrka afslag å den K.
Proposm och instämma i Utsk:s hemställan, på den grund att tomten är alldeles otjenlig för ifrågav:de ändamål.
De skäl som Utsk. framställt, äro hufvudsakligen att tomten är osäker och platsen aflägsen.
I afs:de på osäkerheten vill jag icke inlåta mig i något bedömande deraf, emedan jag icke förstår dylika saker; men beträffande aflngsenheten måste jag framvisa oriktigheten af de skäl som Hr Cederschiöld anfört.
Han har nemi. sagt, att RiksArkivet kan ligga hvar som helst inom tullarne.
För forskaren kan det visserligen vara ganska likgiltigt hvar det ligger, emedan han behöfver längre tid uppehålla sig derstädes.
Men RiksArkivet måste begagnas icke blott af KansliExped:na, utan äfven af Colleg:na, de der ofta måste på ögonblicket hafva tillgång till handlingarne, hvilket är omöjligt då Arkivet är aflägset.
Vidare är Arkivet äfven ur en annan synpunkt nödvändigt för StatsDepartin; ty, så 700 Den 24 November f. m. vida ickes hvarje Depart. skall hafva sitt eget Arkiv, är det gifvet att det skall vara högst obeqvämt att långa vägar transportera handlingar fram och åter, emedan de dels skadas och dels blifva mera otillgängliga.
Jag anser det således alldeles nödvändigt att BiksArkivet ligger i närheten af Bikets öfriga särskilde Verk.
StatsUtsk. har föreslagit, att något annat Kronans hus dertill skulle användas; sådant möter dock alltid stora svårigheter, emedan dertill erfordras alldeles ny inredning och till och med ombyggnad; en sak hvarom jag haft erfarenhet, då Arkivet flyttades till sin nuv:de lokal.
Jag vet att man icke ännu varit i tillfälle att bedöma, huruvida KommersColhii hus är tjenligt eller icke för detta ändamål; och jag skulle derföre anse bäst om R.
St:r kunde anslå medel till en nybyggnad; men dervid bör dådet vilkor fästas, att Carl XIILs torg icke bör väljas till plats derför, utan såvida icke något Kronans hus finnes tjenligt, någon annan närbelägen tomt, Jag tror dock, att i fall K.
St:r skulle besluta sig för att anvisa något af Kronans hus, kommer för reparation och ombyggnad att erfordras en vida större summa än StatsUtsk. föreslagit.
För min del tror jag att Utsk. icke kunnat komma till något annat resultat än som synes i Betänk.
Man har talat om att grunden på Carl XIILs torg skall kunna göras användbar; men man bör ihågkomma, att blott sjelfva undersökningarne kostat 20,000 Bdr.
De hus, som nu ligga i närheten af tomten, hafva ingalunda deri sämsta grunden, och det oaktadt hafva de satt sig, hvilket ännu iner är händelsen med dem som ligga vid Berzelii lund.
Då således denna plats icke är sämre än den, der BiksArkivet skulle komma att ligga, så är det klart, att det skall blifva omöjligt att utan stora kostnader derstädes upbygga ett hus tillräckligt stort för den mängd handlingar som der skulle förvaras.
Annu en annan omständighet måste tagas i betraktande.
Enkhnsgränden ligger icke vinkelrätt emot Carl XIILs torg eller Trädgårdsgatan.
Det hus som skulle byggas komme då att ligga snedt, och för alt det icke skulle blifva vanprydande måste det dragas ned åt torget.
Jag tror, att om norra ändarne af alléerna drogos ut och förenades genom en tvärplantering, skulle en ganska vacker prydnad upkomma.
En byggnad af den beskaffenhet sorn ett BiksArkiv bör dessutom ligga på en så fuktfri plats som möjligt: huruvida Carl XIILs torg med sitt sanka läge skulle upfylla detta vilkor, vågar jag betvifla.
Det ligger nemi. nedanför Brunkebergs torg, och man kan tydligen vid regnväder se huru allt regnet strömmar dit ner.
Slutligen har man sagt, att man genom försäljning af ltiksArkivets gamla hus kan få kostnaden för det nya ersatt; men dä under denna Riksdag medel anslagits till åtskilliga nya inrättningar, tror jag att det icke är skäl att försälja de hus som kunna blifva lediga och möjligen torde behöfvas.
Jag anhåller af dessa skäl om bifall till Utsk:s hemställan.
Erfarenheten har bibragt mig den öfvertygelse, att det ifrågavule byggnadsföretaget icke länge Den 24 November f. m. 701 kan upskjutas.
Huruvida åter, den tomt på norra sidan af Carl XIIDs torg, som i detta hänseende blifvit föreslagen, är lämplig eller icke, derom vill jag icke yttra mig; men jag anhåller att få gifva tillkänna, det jag fullkomligen instämmer med föregide talare deruti, att det icke ligger någon särdeles vigt uppå, huruvida- RiksArkivet har ett centralt läge.
Jag är tvärtom af den öfyertygelsen, att en sådan byggnad icke bör upföras i centrum af Kronans öfrige byggnader, på det att, i händelse af eldsvåda, icke allt må brinna upp.
I Utsk:s Betänk, förekommer; att Utsk. anser det KommersColhii hus skulle kunna användas till RiksArkiv.
Då jag under loppet al flera år varit boställsinnehafvare af en våning i detta hus, vill jag icke lemna tillfället obegagnadt att uplysa, det itrågavule hus icke, enl. mitt förmenande, är för ändamålet lämpligt, emedan trossbottnarne i de flesta våningarne äro sfi svaga, att de icke kunna bära tyngden af en sfi stor massa handlingar som RiksArkivet innehåller.
För min del är jag således benägen att bifalla det den af Utsk. föreslagna summan må ställas till K.
M:s dispo sition, för att, i händelse att en förändrad lokal för RiksArkivet al K.
M. godkännes, användas för flyttning och behöflig inredning.
Jag skall blifva kort och lemna å sido de byggnadsförslag, som här blifvit framstälda.
De fleste af de talare som yttrat sig mot beviljandet af detta anslag, hafva gjort det på den grund, att den blifvande Arkivbyggnaden skulle läggas på norra ändan af Carl XIIDs torg, och emedan de fruktat attén stor kostnad skulle erfordras för pålningen.
Jag har redan förut fästat upmärksamheten på resultatet af de undersökningar som vederbörande i detta afs:de låtit verkställa, och jag har äfven, för att häfva alla betänkligheter, tagit mig friheten framlägga ett förslag som jag anser vara både till RiksArkivets och det allmännas fördel, emedan det innebär garanti för att byggnaden icke skall upföras på en plats der fast grund saknas.
Jag ber att ånyo få upläsa detta förslag; det lyder sålunda: At.t It. o. Ad. täcktes afslå Utsk:s i denna punkt gjorda tillstyrkande, och i stället bevilja de af K.
M. äskade 325,000 Rdr till upförande af ett nytt hus för RiksArkivet vid norra ändan af Carl XIIDs torg; dock med vilkor att det nuv:de huset måtte försäljas och försäljningssumman ingå bland Statens besparingar.
Hr Lilljehöök har visserligen trott, och detta med mycket skäl, att det icke är nödvändigt att försälja det nuv:de Arkivhuset, emedan denna lokal kan behöfvas lör andra embetsverk.
Jag delar denna åsigt, men då, såsom jag hört, penningar fattas och R.
St:r böra hushålla, så bar jag af detta skäl tagit mig anledn. att föreslå denna besparing.
RiksArkivet kan då få en ny byggnad, hvilken är af behofvet högst påkallad.
De anmärkmr jag framställt på grund af speciel sakkännedom, hafva blifvit bemötta med allmänna fraser.
När man talar i allmänhet och utan hänsyn till sakernas speciela förhållanden, låter mycket säga sig som helt och 702 Den 24 November f. m. hållet förfaller vid granskning af det faktiska.
Jag hörde derföre också nied tillfredsställelse, att de åsigter jag uttalat gillades af en värd ledamot med sakkunskap.
Lagerbjelke som påyrkade nödvändigheten af BiksArkivets närbelägenhet, yttrade, att fall skulle kunna inträffa, då det vore så angeläget att hastigt erhålla en handling att en hal fihn mas dröjsmål vore för mycket.
Sådant torde väl kunna sägas, men jag vågar påstå att något sådant fall ännu aldrig inträffat, och, när man tager i betraktande hvilka handlingar som i RiksArkivet förvaras, låter ett sådant fall knappast tänka sig.
Jag vidblifver i allo de satser jag framstälde i mitt förra yttrande och förenar mig med den värde ledamoten som påyrkade en pappers rensnings-komité.
Får pappersmassorna obehindradt föröka sig blir deraf ett Augiae stall, hvilket endast af en Hercules kail rensas.
Men vid en sådan storartad rensningsåtgärd, händer lätt att guldet bortsköljes med slaggen.
Det var derföre som jag också påyrkade att en sådan utgallring skulle ske i god tid, och innan män upgjorde planen till en ny byggnad.
Bland de handlingar, som efter ett eller annat decennii förlopp, kunna utan förlust tillintetgöras, äro ^pluraliteten af Just.Revisionens handlingar, särdeles de som röra brottmål.
Dessutom Fånglistor m. ni. som för den kommande tiden icke äga något intresse; men hvilka utgöra stora massor och derigenom undangömma och begrafva de handlingar som liro af vigt och värde.
Jag fortfar uti mitt yrkande, att R.
St:r icke f. n. eller' förr än BiksArkivets handlingar blifvit genomgångna och alla onyttiga, odugliga och värde saknande afskiljda, måtte anslå medel till nytt hus åt RiksArkivet; och torde det tillåtas mig ånyo uprepa mitt påstående, att, i fråga om belägenheten för en ny BiksArkivbyggnad, föga eller ingen vigt ligger deruppå huruvida den blir på kortare eller längre afstånd från stadens medelpunkt.
I afs:de på det förslag, som sedan jag sist yttrade mig, blifvit framstäldt, ber jag att i korthet få yttra min tanka.
Sannt* är, att behofvet af en annan lokal för BiksArkivet icke kan af någon förnekas; men de skäl som blifvit anförda derför äro icke af den tryggande beskaffenhet att jag för min del kan gilla dem.
Att, enl.
K lin k (urström s förslag, B.
St:r skulle uttrycka deri önskan, att byggnaden borde förläggas på en fast och säker grund, vore väl fördelaktigt; men man liar derigenom icke precaverat sig för faran att den kan läggas på en eldfarlig plats.
Vi veta t. ex., att Tyska kyrkan ligger på stenfast grund; men jag tror icke att vi skulle vilja hafva RiksArkivet der midtibland trångt hopbyggda gårdar och hus.
Hr Fåhraeus har sagt, att man icke bör förlägga Arkivet till Riddarholmen, emedan en eldsvåda der kunde samtidigt förstöra Riks- och KammarArkiven m. m.; men jag tror att, för sådan händelse, man just genom att hopa skatterna inom en trång krets, bättre skall kunna koncentrera krafterna för att rädda dem.
Om det nemi. skulle hända Stockholm detsamma som det 1843 hände Hamburg, att af en allmän ödeläggelse genom eld hemsökas, så vore det önskvärdt att man Den 21 November /. m. 703 blott på en plata af inskränkt omfång behöfde rikta sina krafter till bevarande af våra allmänna arkivförråder.
Jag åsyftar ingalunda ett afslag å K. M:s Propos., utan örn ett bifallande, men särskildt motiveradt svar, deruti It.
St:r uttala sin önskan, att byggnaden måtte upförast på eli plats som icke är sank, eldfarlig o. s. v.
Frih. Stjernstedt, Au g. Wilhelm:
Den sora tagit kän nedom af EiksArkivets nuv:de lokal, torde latt inse behöfligheten af en förändring deraf.
Men jag tror, att Utsk:s förslag icke medför ändamålets uplyllande, utan att det blott är ett palliativ som för framtiden icke skall befinnas tillfyllestgörande.
I afs:de å KommersColhii hus har Hr Fåhrteus uplyst, att trossbottnarne äro så svaga att de gunga vid dans och dylika tillfällen; de kunna således omöjligen uthärda bördan af de pappersmassor som förvaras i EiksArkivet.
Jag tror derföre, att Utsk:s förslag är olämpligt, oeh att man snarare bör upskjuta åtgärden tilldess man kan erhålla ett förslag, som icke är halft och som ej gilver anledn. till något sådant missuöje, som upstod då Ständerna inköpte EiksArkivets nuv:de hus.
M. föreslagna platsen för det nya EiksArkivet, nemi. norra ändan af Carl XIILs torg, instämmer jag med denj, som på grund deraf att denna tomt befanns otjenlig för EiksMuseum, äfven anser den mindre passande för den riu ifrågavar:de byggnaden.
En talare har omnämt, att vid Trädgårdsgatan finnas flera hus som sjunkit till följd af dålig grund, och jag vet ett nytt hus som redan har flera betänkliga sprickor.
Häraf synes att hela denna grund är olämplig, vare sig för upförande af ett EiksMuseum eller ett nytt EiksArkiv.