Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Och denna Consumtion, huru kart den äga rum utan Commumcationer?Skola dessa vänta till en högre grad af Cultur, så efter visserligen Sverige är bättre odladt, hade äfven Carl XI orätt, att redan på sin tid anlägga Landsvägar, hvilka om all derå nedlagd kostnad blifvit bokförd, tordde visa den hafva stigit lika högt som fordrats för Canaler af samma längd, utan att hafva lemnat någon omede bar ersättning, att som ränta på nedlagt Capital uppbäras.
Den öfvervägande nyttan af deras anläggande är emedlertid utom ali fråga.
Efter alla dessa anförde grunder får jag sluta med den förklaring:
Att Götha Canalens vidsträckta sammanhang med Sveriges hela om - Den g Felruarii. *59 råde gör det mer än vid någon annan Canal omöjligt, att beräkna tördelarne af dess Oeconomiska följder; men att den just af detta skäl kommer att i detta hänseende stå framför alla andra i Verlden.
Jag har trott och skall alltid tro mig böra ställa de Oeconomiska fördeiarne af Götha Canal i främsta rummet, och derföre sökt utreda detta utförligt.
I Mercantiiiskt hänseende hänvisar jag blott till hvad jag Igoö härom yttrat.
Afgifo.;n i Öresund, bestående af omkring 1,000,000 R:dr Hamburger B:co , kan möjligen likaval till någon del tillfalla Götha Canalen, som Kielcr Canalen.
Jag har alldrig antagit det skäl för giltigt, som hämtas från en förmodad fartens långsamhet, alldrig att befara på Canal.-r, där Fartygen dragas af Hästar och tiden således temmeligen noggrant kan beräknas.
Skulle nu upptäckten af Ångbåtar bringa sådana i gång, så blir besparingen af tid ojemförlig, efter den vinnes lika på Insjöarne.
Götha Canal kan göra Scandinaviens Handel lika och mera oberoende af Fiendtlighc-ter, som Kieler Canalen rjent till frälsning för den Danska och andra Nationer.
Vid allt detta erkänner jag en möjelighet, hvarigenom Götha Canal kati bli af föga både Oeconomisk och Mercantilisk nytta.
Men beskyllom då hvarken Naturen eller Inrättningen, utan beskyllom då oss sjelfve, ty denna möjelighet är ganska visst blott en.
Med Närings-tvång innom oss, nied Handelstvång på Den g Febru arli. våra kaster, med deraf följande håglöshet och lättja, på ena sidan, med deraf följande öfverflöd, flärd , misshushållning, missförhållande och laglöshet å den andra} skall Götha Carsden blifva af löga bade Oeconormsk och Mercantilisk nytta} men hvad blir då Sverige? skyndom från dessa bedröfliga ursigter for att under ännu en hufvudsakebg syn punet betragta nyttan af denna Canal; , en synpuncts som om den ock hitt lis sällan och ofullständigt i det Allmänna varit nämnd, dock visserligen är högst betydlig, och som sådan ej heller varit glömd.
Denna är Rikets för sv ar.
Blidare öden och en stor Mans åtgärder och skyddande hand, göra att vi ändtligen en gång äter kunna tala och öfverlägga derom, och då dessa öfverläggningar redan börjat, ytttrar jag så mycket heldre häruti min mening, sorn jag, med all mojelig aktning för andras öfvertygelse, för ingen del kan dela vissa mörka utsigter om Scandinaviens svaghet och faror, så framt våra Försvars medel med behörig urskillning på rätta stället användas.
Genom Sveriges och Norriges förening, är Scandinavien i den lyckliga belägenhet 9 mastan mera än någon Stat i Europa, att innom af Naturen bestämda Gränsor äga ett område, ej för stort att af En Styrelse omfattas, dock visserligen tillräckligt att bilda en sjelfständig Stat, hellst om dess Folknummer och Cultur bringas tili hvad de kunna blifva.
Det Den g Félniariii är af dé få lyckliga Stater, sörsa ej utan förlust af sin Sjelfständighet, kan se sitt område förminskas, och söm ej, utan att försvaga sig* kan föröka det.
Kalfön bebos utaf en enda Folkstam, lika i Språk, Religion och Seder,’ hvilken med lätthet kan stiga till 233 gånger sitt nuvarande antal, utan fruktan att sakna lifvets hufvudsakeligä förnödenheter innom egit område.
Då frågan är om en såäafl Stats Krigs-Mäkt , faller af sig sjelf, att den bör bildas , trier i afseende pä försvar än anfall, och uti en så lycklig belägenhet, som vi helt hafva Föreningen att tacka, blifva alla hemligheter i ämnet onödiga, sedan Nationen i hela sin vidd insedt och afgjordt nödvändigheten att gemensamt och personligen försvara Fosterjorden.
Jag kan ej antaga den satts, att bredevid hvar en sådan Fosterlandets Försvarare fordras tvänne öfvade Krigare.
<Då, och endast då, vore verkeligen Frihetens Land att beklaga! uti Trakter som de Svenska, torde en vanlig
Skytt, genom sann frihet på Fosterjorden, lifvad att med sin sista blodsdroppa försvara den,- redan vara en dugtig Stridsman^ Vi kunna alltså fritt, med erkännande a£ Föresatsen ått villja vara fredade innom vårt område och utan åtrå att derutöfver herrska, anse hufvudsakeligå farad för vår Sjelfständighet endast kunna komma Öster ifrån,och Eu^ ropa skall erkänna öss för en vigtig förmur j hvilken det blir ett gerhensamt intresse atr upjF Ridd. och Ad, Prot. lil Bi 21, 2åi s62 Ven g jFebruarii. rätthåila.
— Om denna satts är mindre vigtig uti Europas nuvarande Fredslugn och dess Beherrskares vishet; så är det jnst dä Inrättningar e for lugnets bibehållande böra och kunna utföras hellst då alla våra förhållande göra att det kan ske , utan att väcka uppseende hos våra Grannar. —- Dessa betr3gtelser, jemnförelsen med vår och vår Östra Grannes Folkmassa, och våra vidsträckta, dess område närbelägne, i vertical sträckning mot anfalls Linjer, 130 mil länga kuster, visa omöjligheten af ett verksamt försvar på omkretsen, utan en alldeles öfvervägande Sjöstyrka, den man icke kan påräkna , då medlen till dess underhållande jemnlöras.
Vi ledas alltså lika som af sig sjelf, till den enda sanna grundsatts för Sveriges, och jag torde väl säga för hvarje Lands försvar, den, att grunda det på en medelpunct, eller som det nu för tiden kallas, Basera det.
Huru har icke denna satts blifvit bestyrkt i våra dagar?
Utom iakttagande af denna satts var det mägtiga Ryssland krossadt, och Frankrike föll, för det att
Dess ofvermodige Beherrskare, i medgångens stund, ansåg denna grundsatts soin en för honom onödig försigtighet.
En sådan medelpunct böra vi söka bakom en af Naturen danad Defenssions-Linia, ej för långt ifrån kusten, för att bidraga till dess undsättning, och ett första försök till Inkräck» iDen § Februarii. fårens afvisande, men ej så närä att den är utsått för första anfallet.
Denna Linia , Stark och vigtig i män af Sin längd, uti Vertical sträckning mot Anfalls-liniett; Ditmar hon vidare, i händelse äf olyc* ka, på det framför varande området, ett kraftigt medel för återtåg, ett oöfvervinneligt hirt». der för ögonblicket emot den förföljande:
Är hon betäckt på sina ändar af naturliga
Defiléer och hinder3 sä kati man ej begära meråi Finnes bakom denna Linia ert Naturlig fast punct, i hvars rygg Communicätionerrie med det frugtbaraste af Landet, äfvensom med Håfvet äro öppna} Så är en sådan punct, hvad man bör önska sig för medelpUncten af ett Lands försvar.
Der och ingen annorstädes, är naturliga läget för alla Krigsförrådet och Tyghus till Nationens beväpnande, hvaraf endast små Afdelningar för tillfället böra finnas på andra Ställen uti ett Land, där Berg, Sjöar och Skogär föröfrigt böra Vara de enda Fästningar; — En omständighet , Som genom dymedelst minskade beholver, ej är af ringa vigt. —* Dessa och långt flera förmåner har Varnäs vid Sjön Vetterns Vestra Strand, till en ypperlig grad.
Ett ö* gönkast på Scartdinaviens Charta öfvertygac oss härom ännu mera, här man vet att Vet* tern är den
Sjö i Sverige, sorn siSt af alla, och mångå år alldeles intet belägges med is, att på dess Noträ ända och Nordvest om den, danar Naturen för hvarje steg de starkaste Försvars-positioner; att dess Södra ända likaså be* Deri 9 Februarii. täckes af Massör, Berg, Vattendrag och Skogar; att, i Sydvest och Vester om den, ligger den rikaste Sädesbygd i Sverige, om den vinner behörig
Odling; att denna ställning åter i ryggen betäckes af Vennern, att Skärgårds-Flottan pä begge desssa Sjöar skapa nya osli hotande faror i ryggen på den Fiende, som skulle vilja tränga fram emellan dem; att i följd häraf Communicationerne med främmande Makter, dac hjelpen bör väntas ifrån, äfvensom, med Vermeland, Dahls och Bohus Läns Bergsbyggderne, dit sista tillflykten efter olyckor skulle blifva, behållas öppna och och nästan omöjeligen kunna afskäras.
Detta är den punct, omgifven af Berg, Skogar, Sjöar, Mässar, Kärr och Defiléer af de alldra förträffligaste belägenheter för all sorter Verkstäder, med Rudimaterier för dem i granskapet, omkring hvilken Nationen bör och kan samla sig, för att innom egna fördelar oemotståndligt förgöra hvilka Inkräcktare som helst; en punct, från hvilken vi som Schyternes sanna Afkomlingar skulle kunna emottaga en Darius, med den bekanta Enblemen af en fogel, en råtta och ett Strids vapen:
En punct, som starkast åt Öster, likväl har mer än vanlig styrka åt alla andra sidor, och om den genom Vintern kan något förlora af sin fasthet; så kan sä stor Fiendtlig styrka, som under Vintern skulle kunna utföra ett infall, alldrig bli farlig, om Nationen vill försvara sig och nödiga anstalter derföre äro tagne på detta ställe:
En punct, som utom alla andra förmåner, äfven förenar den af en ofantlig besparing, i alla hänseender af Militaire-Utgifter, hellst Den g Februarii. om, som der bör, Scandinaviska Skärgårds-' flottan stationeras, med afseende derå samt å närmast möjliga Communication med Stora Plot-, tans Hufvud-Station, då den alltid skall bli hotande i Flanquen för hvarje anfall, som ej ställes rakt på henne sjelf * och vid ett sådant är Götha Canalen ett helt oberoende medel för Skärgårds Fartygen till både Förening, Förstärkning och Återtåg.
— Men dertill hör, att Seam. dinaviens Försvars-Verk i alla afseenden bik. das efter båda Rikenas local, samt efter Nationernas lynne och tillgångar.
Varnäs är alltså med.dpuncten för Landets forsvar, och denna punct är upptäckt genom Götha Canal, den utvecklas med Götha Canal, den kan endast fullkomnas af Götha Canal.
Att dessa föremålen sedan 1809 så ansetts, bevisar bäst dåvarande Försvars-Comitéens Betänkande och andra dertill hörande Handlingar samt det nya, ehuru ej ännu fullbordade Väg-sy stemet.
’ Chartor öfver belägenheteime finnas, hvarförutan jag skulle kunna framställa vitnesbörd af Män, som ehuru ojäfaktiga i yrket, men skiljaktliga 1 nästan allt annat, dock på det mäst afgörande vis instämma i denna mening.
Långt ifrån att hafva utvecklat ämnet i hela sin vidd, sopa äfven med min otiLiräckeliga förmåga skulle leda för långt, tror jag mig dock hafva sagt, nog, för att efter allt detta åter upprepa den vid början framstälda fråga:
Hvad är Götha Canal? är den ett enskildt fö» *e.tag? eller ar den en grundval för Seandia*'» Den g
Dehuarii* vien, för dess försvar , sjelfständighet, trefnad celi förkofran?
Man lärer icke kunna neka, att företaget'; har ett stort och vigtigt allmänt föremål.
Det finnes deruti inner annat enskildt, än att det, till vinnande af drift och möjelig besparing är till en betydlig del anförtrodd ät Enskildtas omtanka och utförd genom Enskildtas medel, dem Staten eljest hade skolat ensamt bekosta, Flere Bevis torde vara öfverfiödiga.
För min del förklar ar jag mig öfvertygad om det sednare, Men äfven utan egen slutkonst skulle jag ej tveka ett ögonblick vid Carl Johans, Carl.
Augusts, Tolls, Adlercreutz^, Adlersparres och flere lefvaodes fullkomligen sammanstämmande meningar i ämnet, och jag ville antaga, att alla forntidens upplyste
Mans meningar härom kunde genom Scandinaviens förändrade ställning, hafva förlorat något af sin vigt, hvartill lör min del jag dock jutet skäl finner.
Och hvilka äro medlen man användt, för att befordra det stora ändamålet, sedan det med till-, hjelp af Utländsk erfarenhet blifvit utredt, så mycket omständigheterna tillåta; det vill säga, att man var fullkomligen och klartöfvertygad om utförbarheten och om det ovanligt lyckliga bi* trädet Naturen lemnade.
Detta biträde öfvergår allt hvad en af Englands första Mechanici* under all sin erfarenhet sedt, enligt det ojäfaktiga vittnesbörd Herr Telford lemnade, äfvensom han då redan utvisade de ovanliga förmå - Den 9 Februarii.
167 ner denna Anläggning skulle medföra.
Man har ofta gjordt en förebråelse af hvad då var en oundvikelig följd af omständigheterna, och som genast uti då känds och tryckta Handlingar gais tillkänna:
Det nemligen, att intet fullständigt och pål iteligt kostnadsförslag fanns eller kunde upprättas, efter man saknade nödig kunskap och erfarenhet uti ett alldeles nytt yrke.
En hvar alldrig så litet e-firen, lärer vara bekant med svårigheten att uppgöra ett säkert kostnadsförslag.
Directionen tror sig dock sedan lgiy hafva bevist, att den sökt de rätta grunder för ett sådant, och vågar tro erfarenheten hafva bestyrkt, att dess bemödande ej varit fruktlöst.
Om detta i tiden varit ett hinder, så var det dock väl ett af de alldra obetydligaste.
Alla Länders Statsklokhet har lärt, alla de visaste Regenter hafva funrit bästa sättet till ett Lands förkofran, efter stora National olyckor, vara publique arbeten i stor Scala.
Älven om de företagas med föga synbar allmän nytta, gagna de dock i hög grad, endast allmänna verksamheten lifvas, vore det än blott på föremål för Ostentation.
Må kostnaden föröfrigt ock synas dryg, blott dsn kommer tili Circulation i Landet!
Var då ej tiden inne för Götha Canalen, hvars nytta af ingen med skäl kan bestridas,, sorn Naturen så mägtigt biträder, lika väl som den elter 7-åriga Kriget var för Bedins och Potsdams uppbyggande?
För Marmor - Palatset?
Den vise Fredric den andra byggde dem jemte vldsträcta Canaler för 10 Millioner Riksdaler, just i ögonblicket då ett förödande Krig upphörde, som hotat att i 168 Den g Fehruarii. grund förgöra Hjnom och Dess Dand ?
Behcfyer man här utbreda sig olver Sveriges och Preussens fr mi. na belägenhet, för att styrka en evigt orygglig Stats-Maxime att ibland utvägar till spridande af Medel till Industri och Näringars jifVande, är altid ett verkeligt arbete det bästa, vicia framför Län, vida framför Gåfvor, vida framför Magazins Inrättningar tu. m. piter förströ rn da sättet mer än något af de amira, lerr.nar understödet direcfe till den Arbetande samt till deni, som producera hvad denne hehöfyer.
Härvid är i afseende på Sverige den omständigheten af ej ringa vigt , att dessa Arbetsförtjänster, äfvensom förbättrade Arbets-Methoder-, genom Svenska Armeens egfia Organisation, spridas till de aflägsna,ste behöfvande Landsorter.
Häröfver må Fredric den Stores anda höras, som ehuru Despote dock ej kan nekas hafva på ett alldeles Mästerligt sätt, innom en oerhördt kort tid, återställdt pcb förkofradt sitt Land, Men med allt detta var Sverige utbloftadt pch man borde ej glömma, och har ej glömdt ännu (ehuru tyvärr mänga fviflare stundom finnas) att Svenska fMatiqnen är benägen till sanna Patriotiska uppoffringar och har visat prof deraf, till och med utan ali utsigt till vedergällning!
Att Trollhättan tackar denna Patrio,- tismen för sin tillvarelse förbigår jig, efter dervid ändå var utsigt till någon, fast oviss inkomst.
Men aldrig kan jag glömma det bidrag af goojO.oo K:dr, sorn hela Svenska Nation, en hemb.ar |iä Fäderneslandets Ältare 1794$ Den g Februårii, I Öp och må den sorn ser driffjädern tili Götha Canal-Subscriptionen under den sämsta synpuncten, jemnföra den dertill tecknade Summa efter Varuvärdet, med föregående 800,coo R:dr, och lika uppmärksamt, som det är att förmoda, större delen af åtminstone de betydligaste Actie-Ägarne gjordt det före teckningen, genomjäsa Privilegiernej så skall han, jag är viss, med mig ej längre tvifla om Svenskar äga båg och kraft till Patriotiska uppoffringar.
Hvarföre då förstöra denna ädla känsla, genom otacksamhet och misskännande?
kanske den tungaste bördg för manniskohjertat att uthärda.
Vare för ofriot huru det vill, men fria Svenska O ■ * ’ Medborgare, spridde öfver hela Svea Område, hafva elter Fosterlandets och Lagstiftningens anmaning, fr villigt hemburit sin egendom till ett belopp af ungefär halfva kostnaden för det största National-löretag, som i Sverige möjeligen Iean äga rurp.
Är det, jag vill ej säga billigt, utaq är det klokt, sätta i fråga det dem hör bpröfvas den lagliga vinst, som utgör blott en liten de} af den kalla Ockrarens olagliga?
Men för att vara säker om tillgångar, och *lå det syntes så rättvist, enligt Konungens Egen Nådiga uppmaning ti i!
Riksens Ständer, att om ock det Allmänna saknade utvägar, att ensamt utföra det allmänt nyttiga, sä borde dock
Staten göra hvad han förmåddej och då redan långt för detta, uti Riket fanns en af Lagstiftningen gillad utväg till vinst, men denna vinst nästan helt lämnas till Enskifdta utan afl sort återtjenst till Staten, (ett förhållande. 170 Den g Februarii. sorn jag är öfvertygad , intill denna stund och kanske längre fortfarit, om ej Götha Cana! varit; så lemnades denna förmån till Göiha Canal Bolag, ej för att deraf sticka 23 proCent om året af sitt Capital i egen ficka, utan för att efter ett sparsamt utdelande af 5 proCent på Capitalet använda resten till Arbetets utföran. de.
Hvad är det nu som pä en gång gjordt allt detta Lands förstörande, som förut så Qklandrat ansågs?
Snart skulle man kunna tro, att förlusten af de 23 proCent vålla den häftigaste klagan, och jag spår, ehuru idag ej trodd , att den dag kommer, då man ångrar Pisconternes förstörande; åtminstone blir det då, när den, som nu i tysthet där insatt sina medel för 3 proCent, hvarifrån de utgått för 6, eller om man så vill, för 7 vid egen Cassakista och utan Rivahté af D.scanten kommer att fordra, med vanlig försigtighet och säkerhet, förmodeligen blott 6 proCent, fast med ett litet en och annan bekant tillägg.
Men erfarenheten , torde hända ännu Män-» niskornas enda sanna Läromästare, visade snart dessa Fonders otillräckelighet.
Den nogaste granskning i alla hänseenden föregeck, intet lemnades oupplyst eller oanmärkt af Lagstiftningen; alla utvägar och behof granskades, och derefter förklarade igiy års Lagstiftning, att företaget, såsom nyttigt och utförbart, borde fortsättas, efter en gång antagen plan; att Bolaget och Styrelsen i alla hänseender uppfyllt sina pligter; att
Staten alltså borrie komma till hjelp med fyllande af bristen, då Discont - Den 9 februarii.
Vinsten beräknades till en viss gifven Summa; och detta ej endast af rättvisa mot dem, som på god tro offrat sin Egendom, utan ock af Stats-klokhet, efter Verket annars skulle förfalla, de använde kostnademe gå förlorade, och de nu synbarliga förmånerne försvinna.
Vid allt detta fastades vilkor för Bolaget, sorn på det noggrannaste blifvit uppfyllde, Med dessa medel framskred Verket med Stora steg till sin utveckling under Fredslugn; och må man än antora hvad man behagar om att tidpuncten var olämpelig för ett sådant företag; jag skall ej upphöra att anse honom för den lämpeligaste, somoi Århundraden varit, sorn kanske kommer i drhundranden.
Riket hade den kännbaraste erfarenhet af att uti SjöCommunicationerne af sina kuster vara beroende af Grannar, Sverige var styckadt, dess enda frälsning och hopp hvilade på Scandinaviska Föreningen, och detta hopp har en blid Försyn uppfyllt; Landet behöfde hjelp, hvilken hjelp i denna väg är den bästa, är förutnämnt.
Och fast man på en gång ropade öfver Penninge-nöd och Rörelse Capitalets obehöriga förökande, får jag blott påminna, att väl åtminstone den delen af Rörelse Capitalet, sorn genom en Rörelse utkommer, mätte vara det sorn minst förtjenar detta klander, om annars sjelfva namnet har någon bemärkelse, Jemnförelser må en. hvar göra, när jag säger att Götha Canal* Discont papper, hvarmed den ökat Röjelse-Capitalet, kan antagas per medium hafva 172 Ben g Februarii. varit, uti löpande Assignationer R:dr 700,000 och uti 3 proCenrs Reverser nästan ingen under iooo R:dr 1,800,000 eiler tillsammans 2,500,000 Oeh på Canal-Arbetet är deremot utgifvit till dato öfver 4 Millioner.
Dessutom kommer under denna synpunct, äfvensom för företaget i det hela, ett medel i öfvervägande, ett medel, det vigtigaste af alla, utom hvilket företaget uti vårt Land är och förblifver åtminstone ännu i Århundraden en omöjlighet.
Jag menar Sveiiges oförlikneliga Krigshär, bildad med så sann känsla för Fäderneslandets och Krigshärens behof, af den Store Carl den XI, hvilken på en gång insåg Rikets kraft och Rikets förmåga!
Jag känner mig intagen af ta .ksamhet mot en blid Försyn, då jag tanker på att jag blifvit biträdd af desse tappre Stridsmän, som för att likna Roms oförgätliga Härar, genom Fäderneslandets värnande i Krig, och Fäderneslandets förkofran i Fred, hafva pä sin Konungs bud, med så utmärkt villighet och ihärdighet, följt mina ofullkomliga föreskrifter vid det sednare, och gjordt, jag hade nära sagt, det omöjliga möjligt för National-trefnad och Ära.
Må vårt bemödande skattas huru Sora hellst, evig tacksamhet skall hos mig bevara minnet deraf! trygg vädjar jag till Edert tysta vittnesbörd, j tappre Män! om J genom dessa arbeten blifvit mindre skickelige att motstå krigets besvärligheter, då val aldrig Trouppe varit samlad så läng tid med. mindre sjuka, ät) Vid Götha Canalen, oaktadt alla Arbetets ock Den 9 Felruarii. väderlekens besvärligheter, Jag frågar om J icke, just under dessa Arbets-Commenderingar , vunnit ökad vana vid Fiilt-lefnaden , dess vådor och omsorger.
Heliga hafva mina pligter varit mot Eder, för hvilka ej en sparsam och ringa utkomst, utan Fosterlands-känslan varit starkaste driffjäder! till oförtruten verksamhet!
Också skola de Minnesvårdar J upprest åt Öfverheten , Nationen och Eder Sjelfva , ej försvinna förr än Bergens grundfästen skakas.
Detta medel kan icke påräknas under Krigs-tiden, och dock när blir Canalen nyttigare än i Krig?
Men för öfrigt i frågan om rätta tiden , hvem är den med Gudomens kraft begåfvade, som kan förutse hvad tidsskiften förestå, under de tillkommande io åren, och dock är detta den minsta tidrymd, som för ett sådant företag erfordras.
Tiden må vara aldrig så gynnande vid början, den kan bli förkrossande innan slutet.
Man skulle då aldrig börja.
Emedlertid skall jag vara lätt tröstad, vid en i min tanka så ogrundad förebrålse, som den, att Canalen i otid beslöts och företogs.
Men det återstår att tala om erfordeliga medel för det ännu overkställda.
Det är fullkomligen bevist, att den häruti uppstådde brist på intet sätt kan tillvitas hvarken Bolaget, Arbetets förande eller felaktiga förslager och beräkningar , utan den är vållad endast af brottslingars åtgärd, hvilka uti sitt fall dragit med sig Sveriges allmänna Credit-Systeme, 174 Den 9 Februarii. hvilka kuniiat sätta sjelfva Bänquen med all siri soliditet i förlägenhet , om ej serskildta Författningar skyddade den, oell hvilken oväntade händelse, genom Canal Discontens förlägen* het, omintetgjordt en del af det bidrag, sorti iSt) års Lagstiftning fann böra lemnäs till företagets utförande.
Allt är i öfrigt uti sitt förra ordendiga skick, att skrida tili fortsättning, sedan Actie ägame åter erbjuda sig fortfara, på redan en gång föreskrifva vis, om Lag* stiftningen finnér för godt att bibehålla dem vid en gång förunnadt bidrag eiler full ersättning derföre, att genom temporaira åtgärder, hvarpå i det hela bör bli ringa, kanske alldeles ingen förlust, sätta Verket i stånd att afhjelpa den iråkade förlägenheten, på ett sätt, som hvarje upplyst man, antingen han ät serskildt iilteressetad deruti eiler icke, äidrig anrät kan än föredraga dert påstådda Banqueroutten, hvars alla olägenheter för både Borgenärer och Gäldenärer aro för väl kände, att har behöfva utredas.
Det enda nya , jag Vågar säga, på billighet äfvensom på klokhet grundade förslag är , att Actie
Ägarne måtte försäkras
Om en Ränta för gjorde uppoffringar, under den, hvilken Capätalisten öfver allt erhållet.
Kan detta hopp sä gaS öfverdrifvet för en anläggning af detta värde, af denna vigt, som till största delen redan utförd, starkt skrider till sin fullbordare då 12 proCent gafs dem i hundrade år, som 1740 iemnade medel till företag, hvilket totalt misslyckades?
Under farhåga för möjligheten, att utfinna tillräckehga tillgångar har man satt Arbetets indragning och långsamma Den g Felniarn. gång, till och med fortsättning, endast på eli sida i fråga.
— Jag får härvid vördsammast på» minna, att ett så vidsträckt Arbete, tili så betydlig del framskridit på en större Scaia, ej kan utan stora förluster reduceras till en mindre, an den sjelfva Arbetetsgångett föreskrifver.