Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det måtte väl ligga i sakens natur, då frågor upstå, dels om förändrade vilkor för en officers rätt till pension, när han efter sitt afsked erhåller civil tjenst, dels ock om ökadt anslag till Arméens pensionskassa, att Statslltsk. bör kunna i ett sammanhang granska dessa frågor.
Det kan hända, att Utsk. vid bedömandet af Eevisorernes anmärkn. föreslår åtskilliga vilkor för beviljandet af det utaf K.
M. äskade anslaget, i hvilket fall dessa vilkor komma att i ett sammanhang med anslagsfrågan pröfvas.
Behandlas frågan på detta sätt, så blifver deraf något helt, ett fullständigt förslag framlagdt för R. St., hvaremot, om återremiss beviljas, och Utsk. derefter afgifver Utlåt, serskildt öfver Revisorernes anmärkn. och serskildt öfver K. M. Propos. om det förhöjda anslaget till pensionskassan, utgången möjligen kan blifva, hvad kanske de flesta, som gjort sig reda för saken, troligen icke önska.
Jag anser Utsk. hafva ganska ligtigt förfarit och förenar mig alltså med dem, som önska bifall till Betänk.
Skulle punkten återremitteras till Utsk., så förorsakas derigenom ett onödigt upskof med denna frågas afgörande, hvaremot, om den nu slutligen pröfvas, Utsk. på sätt det äfven yttrat, blifver i tillfälle, att i ett sammanhang icke blott meddela Utlåt, öfver K. M:s Propos. om förhöjdt anslag till Arméens pensionskassa, utan äfven föreslå de vilkor för åtnjutandet af de utaf K.
M. föreslagna förhöjda pensioner, Utsk. kan finna lämpliga.
Hr Gr. o. Landtm:s härefter till bifall å förevande § framställda propos. besvarades med starka ja blandade med nej. hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade att han funnit ja öfvervägande. § 39.
Lades till handlingarne. §§41 till och med 49.
Biföllos. § 50.
I den nu uplästa 50 punkten af StatsUtsk:s Utlåt.
N:o 18 hafva blifvit föreslagna föreskrifter om hvad KammarR:n skall granska eller icke.
Enl. min åsigt är sådant obehöfligt.
Säkerligen finnas uti ifrågavar:de räkenskaper många anordningar, hvari flere småsaker förekomma, uti hvilka man icke kan intränga med mindre man känner till förhållandet, och Den 7 J a nu a r i.
33 och derinom lärer väl granskningen af sig sjelf inskränkas, hvadan sedan föreskriften synes mig obehöflig och oformlig, och jag är fullt öfvertygad, att det embetsverk, som granskningen tillkommer, har nog insigt för att bedöma hvad som bör uptagas till granskning eller icke, utan serskild för hvarje verks eller förvaltnings räkenskaper gifven instruktion.
Jag anhåller derföre, att, om Utsk:s Betänk, icke kan bifallas med uteslutande af sednare tillägget, sorn säger, huru förhållas skall vid granskningen, Betänk, måtte återremitteras till Utsk.
Hr M ontgommorie:
Den sisle talaren yttrade, att han i hufvudsaken ansåg Utsk. hafva rätt i sitt tillstyrkande, att KammarR:n bör granska Laridtbruks-Akademiens räkenskaper ehuru icke med den inskränkning Utsk. föreslagit.
I afseende härpå får jag nämna, att Utsk. betraktade Landtbruks-Akademien såsom en ekonomisk förvaltning, den der icke afsåg vinst utan hade till föremål att genom experimenter sprida kännedom om landtbruket, och såsom en nödvändighet häraf måste äfven följa, att förluster ofta kunna inträffa, och för att förekomma anmärkntr i detta hänseende, genom hvilka Akademiens verksamhet skulle inskränkas och möjligen förfelas, ansåg man nödigt att göra de föreslagna inskränkningarna.
KammarBtn, som har tillgång till handlingarna, kan vara både skicklig och lämplig att verkställa granskningen af Akademiens räkenskaper, men man kan icke begära att i denna Sätt skola finnas landtbrukare.
Jag tror altså, att Utsk. gått tillväga med all nödig omtanka och anhåller derföre om bifall till Utsk:s förslag.
Den här föreslagna gransknings åtgärden inom KammarR:ns Ofver-Revisions-Dcpartem:t synes mig icke lämplig.
Jag anser nemi. att en Revisor, i händelse han finner förvaltningsåtgiirder vidtagne, som strida mot gällande föreskrifter, bör äga rätt att derom göra anmälan hos den domstol, som det tillkommer att hans anmärkn:r pröfva, likaväl, som ifall han uptäcker fel i sjelfva räkenskapen.
Till denna sednare omständighet skulle likväl enl.
Utsk:s förslag OfverRev.
-Departem:tets granskningsrätt vara inskränkt — en granskning, som i sjelfva verket är både likgiltig och t. o. m. onödig, ty svårligen kan man föreställa sig. det räkenskapsföraren vid Landtbruks-Akademien skall vara en så dålig räknemästare, att han icke förmår både att rätt summera och att rätt transportera.
Också är KammarRtns Ofver-Rev.-Depart:t inrättadt hufvudsakligen för att tillse, det gällande författningar efterlefvas af alla dem, som hafva förvaltning af allmänna medel sig anförtrodd.
Om således Ofver-Bev.-Depart:tet erhåller i yanliga termer föreskrift derom att Landtbruks-Akademiens räkenskaper der skola granskas, så har Revisionen sin rätt öppen att, på sätt jag nyss hade äran tillkännagifva, granska icke blott ziffran lil H. " 3 34 Den 7 Januari. utan sjelfva förvaltningen.
Deraf följer likväl icke, att någon anmärkn. bör eller ens kan upstå i fråga om det sätt, iivarpå Landtbruks-Akadeniien gått tillväga vid anställande af experimenter i landtbruksväg, så mycket mindre, som sådana just skola, såvidt ske kan, af Akademien verkställas; och skulle ändock i detta hänseende någon anmärkn. framställas, så är jag öfvertygad, att den domstol, som pröfvar anmärkntn, genast skall afslå densamma.
Man skall icke heller kunna bestrida nyttan deraf, att sättet för eller omfånget af granskningen icke i förväg bestämmes, utan att KammarR:ns instruktion likaväl här som vid Revisionen af andra räkenskaper bör lända till efterrättelse, och jag tillstyrker fördenskull, att man inskränker sig endast dertill, att i underd. skrifvelse anhålla, det K. M. täckes anbefalla, det Landtbruks-Akademiens räkenskaper skola i KainmarR:ns Ofver-Rev.-Depart:t på vanligt sätt granskning underskattas.
Till en början böt jag nämna, att Utsk:s ifrå ga var: d e förslag icke är föranledi af någon Revisorernes anmärkn. emot det sätt, hvarpå Landtbruks-Akademiens räkenskaper blifvit förda, tvertom äro de icke allenast ordentligt utan äfven på ett utmärkt praktiskt sätt upstälde.
Endast den länge förda tvisten om R St:s rättighet, att få dessa räkenskaper granskade, har framkallat frågan.
Som H:ne känna, liar man nemi. nnder loppet af mångå dr tvistat om det sätt, hvarpå Akademien erhållit sina medel. R.
St:s Revisorer hafva nu enl. min öfvertygelse på ett fullkomligt klart sätt visat, att Akademiens fonder äro grundade på Statsmedel.
Ur denna synpunkt ansågo också Revisorerne, att R.
St. borde uttala sina tankar i ämnet, och det har StatsUtsk. äfven gjort, då det föreslagit, att Landtbruks Akademiens räkenskaper skulle granskas; men på det Akade mien, som häremot alltid protesterat, icke skulle inskränkas i sin verksamhet, ville man gifva den underd. framställningen den forin, att icke ens den största finkänslighet deraf skulle såras, och af sådan anledn. tillstyrkte äfven Utsk., att denna granskning skulle inskränkas till ziffran och det formela af räkenskapsförliållanderna, men deremot det ekonomiska helt och hållet förbigås.
Ilr Montgommerie Cederhjelm har ganska rigtigt anmärkt, att med Akademien icke afses annan vinst än den, som i landtbruksväg kan vinnas af nya rön, hvartill fordras experimenter, och det är då äfven klart, att för en KammarR:ns Revisor icke kan blifva föremål, att tillse, huru många K:r mjölk, huru många T:r potatis blifvit sålda.
Sådant låter sig icke göra.
Endast för att förekomma missnöje å Akademiens sida har StatsUtsk. tillstyrkt R.
Strs antagande af den här föreslagna skrifvelsen.
Jag tror icke sorn Hr Printzensköld, att det är någon fara, att bifalla Utsk:s förslag och jag föreställer mig. att KammarR:n har så mycket omdöme, att den icke ingår i bedömande af den ekonomiska förvaltningen; men då Akademien Den 7 Januari. 35 tyckes befara att så skall ske, anser jag det rättast, att antaga Utsk:s förslag, så att denna fråga icke må göras till en partifråga. och derföre anhåller jag om bifall till Utsk:s Utlåt, i denna punkt.
Då härefter Hr Gr. o. Landtm, först framstälde särskild propos. till bifall å den del af förevar:de §, som hade afseende på granskningen af Kongl. Landtbruks-Akademiens räkenskaper, blef denna propos. besvarad med starka ja jemte åtskilliga nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade att han ansåg ja hafva varit öfvervägande.
Uppå sedermera framstälde proposir blefvo jemväl de öfriga delarne af förevar.-de § af K. o. Ad. bifallna. § 51.
Jag anhåller att få med dela ett par uplysningar:
En Direktinsledamot jemte Kamereraren vid Drottninghuset hafva meddelat en uti Revisions-Berättelsen intagen pro memoria.
Deruti är ett, visserligen ofrivilligt, misstag begånget.
Der säges i 6 punkten "alt Direktms Ordf., Hr Just.-Kansi. o. Ridd. av.
Koch, såsom säkerhet för den andel i balansen, som kunde "blifva honom ålagd att betala, till
Drottninghuset aflemnat en "förbindelse å 10,000 B:dr B:ko samt, såsom hypothek derför, "20 st. aktier i Östgötha Bank."
Detta är i så måtto origtigt, som min förbindelse, afgifven genast efter det
Möller afvek och innan balansutredningen insändes till KammarRin, var alldeles ovilkorlig och innefattades uti en till
Drottninghuset eller ordres utgifven skuldsedel på |- af del belopp
Drottninghuset genom Möllers tillgrepp komme att förlora, jemte laga ranta derå.
Min afsigt med en dylik förbindelses aflemnande då hade tvänne skäl.
Det var först hvarken med min embetsställning eller med mina tänkesätt förenligt, att låta åtal anställas emot mig för ifrågavide ersättning.
Jag lemnade derföre genast denna ersättning.
Mitt andra skäl för förbindelsens utfärdande i den ovilkorliga form, som skedde, var den önskan, att
Drottninghusets rätt emot mig skulle vara alldeles oberoende deraf, om jag aflider innan åial emot Direktin kan anställas.
Min förbindelse är derföre sådan att den gäller äfven mot mina arfvingar, om ock åtal aldrig emot mig sker.
Detta skulle ej vara fallet om innehållet vore sådant som den i Revisorernas berättelse intagna p. m innehåller.
Den upmärksamhet detta mål väckt, den skugga man utan att efterfråga hvad offentliga handlingar innehålla, sökt kasta på mitt handlig-ssätt i den sak, som nu är föremål för R.
St:s öfverläggning, har föranledt mig att begära en plats i E. o. Ad. 36
Den 7 Januari. prot. för denna uplysning.
Jag liar nemi. — icke af förakt för den offentliga pressens angrepp, men af brist på tid att inlåta mig i svaromål på de många angrepp hvarföre jag måste såsom allmän åklagare vara utsatt — icke bemött dessa angrepp.
De uplysningar StatsUtsk. meddelat hafva efter hvad jag här förnummit, icke funnits fullt tydliga.
Jag anser mig derföre böra tillägga, alt redan till
Drottninghuset influtit 16,000 R:dr b:ko af förut realiserade tillgångar i Möllers konkursmassa.
När till delta belopp lägges hvad som bör tillfalla Drottninghuset genom försäljningen af konkurs-massans landtegendom, jemte den der befintliga lösegendom, så anser jag mig med full visshet kunna antaga att Drottninghuset bör erhålla full liqvid af både kapital och ränta för hvad Möller tillgripit.
Såsom aktor i detta föga behagliga mål anser jag mig pligtig att vitsorda rigtigheten af allt hvad Hr Just.-Kansl. v. Koch nu yttrat. R. o. Ad. fann förevande g ej föranleda till annan åtgärd, än att läggas till handlingarne. § 53.
Lades till handlingarne. § 5 4.] Bifölls. § 55.
Lades till handlingarne. §§ 56, 57 och 58.
Biföllos. §§ 59 och 60.
Föredrogs ånyo och bifölls StatsUtskrs d. 30 sistl.
Dec. och d. 3 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 19, i anledn. af R.
St:s år 1855 församlade Revisorers Berättelse om granskning af de under Kongl. KommersColkii förvaltning stälda fonder.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, BankoUtsk:s d. 3 dennes på bordet lagda Berättelse N:o 8, angtde R.
St:s Banks Styrelse och förvaltning.
Hr Palmcrantz’s, Joh. Mauritz, d. 3 dennes på bordet lagda anför:de, ronde de Den 10 Jann ari. 37 i K. M:s Nåd.
Statsverkets tillstånd och behof till förmån för Landtstatens tjenstemän äskade anslag.
Anmäldes och lades på bordet följande från BankoUtsk. inkomne Mein.
N:o 9, med återlemnande af Hr J. G.
Wennerströms motion ; och N:o 10, med förslag till vissa förändrade föreskrifter, angtde medels emottagande på upp- och afskrifningsräkning.
H. K o. Ad. åtskiljdes kl. 2 e. m.
In fidem protocolli, Albert Munch. lördagen den JO Januari 1857.
Justerades 3 prot.-utdr. för d. 7 d:s.
Uplästes till justering och godkändes Exped.-Utskis d. 7 dennes på hordet lagda, under N:o 3 afgifna, förslag till R.
St:s underd. skrifvelse till K. M., angide godkända förslag till ändringar i Rikets Grundlagar.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgöride Banko” Utskrs d. 3 och 7 dennes på bordet lagda Berättelse N:o 8, ang:de R.
St:s Banks styrelse och förvaltning; hvarvid R. o. Ad. utan discussion biföll Utsk:s Utlåt, i 3 och 4 §§, samt tillstyrkandet af decharge för de af Bankofullmäktige vidtagna beslut och åtgärder, samt ansåg förevarrde
Berättelse i öfrigt ej erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarne.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, BankoUtsk:s d. 7 dennes på bordet lagda Mern.
N:o 9, med återlemnande af Hr J. G. Wennerströms motion. 38 Den 14 Januari.
Föredrogs och bifölls BankoUtsk:s d. 7 dennes på bordet lagda Mern.
N:o 10, med förslag till vissa förändrade föreskrifter, ang:de medels emottagande på upp- ooh afskrifningsräkning.
Hr Gr. o. Landtm, meddelade II. o. Ad. att, enl. tillkännagifvande af Intendenten vid Zoologiska Riksmuseum Carl Jakob Sundevall, detta Museum i Kongl. Vetenskaps
Akademiens hus hålles öppet Onsdagar och Lördagar kl. 11—2 middagstiden, förutom Tisdagar och Fredagar enl. annons i Stockholms Dagblad, så att Riksdagsmän förstnämnde dagar hade tillfälle att emot poletlens upvisande bese Musei samlingar. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 11 f. m.
Onsdagen den 14 Januari 1857.
Plenum kl. 10 f. m. Undert.
Riddarh.-Sekret. anmälde att från Hr Gr. o. Landtm, ankommit en så lydande skrifvelse:
Af sjukdom hindrad att infinna mig i det plenum, som är utsatt att i dag hos R. o. Ad. hållas, får jag, på grund af 27 g Riddarh.-Ordn:n. anmoda Ståndets främste närvarrde Ledamot att vid detta tillfälle, i mitt ställe, föra ordet.
Stockholm d. 14 Januari 1857.
I följd häraf öpnades plenum af Gr. Gyldenstolpe, Anton Gabriel, såsom Fullmäktig för Grefliga Ätten JSIto 55 Cronhjelm till Flostad.
Just. 2:ne prot.-utdr. för d. 10 dennes.
Uplästes till justering och godkändes nedannämnde från Exped.-Utsk. inkomne förslag till 11.
M. N:o 5, i anledn. af den genom R.
St:s Revisorer år 1855 verkstälda granskning af de under Commerce-Coll:ii förvaltning stälda fonder; Den 14 Januari. 39 N:o 6, i anledn. af K.
Propos., ang:de försäljning af f. d. Landshöfdinge
Residens tomterne i staden Piteå med å dem befintliga byggnader; N:o 7, i anledn. af K. M:s Nåd.
Propos., ang:de utbyte af Kronolänsmans-boställena Melby och Näsby emot Kronoskattehemmanel Bredinge på Oland; N:o 8, i anledn. af K. M:s Nåd.
Propos., ang:de disposition af 6 holmar i Götheborgs och Bohus Läns skärgård; samt N:o 9. i anledn. af K. M:s Nåd.
Propos., ang:de uplåtande af mark å Kronoparken Rådaås i Skaraborgs
Län för en vattenledning till staden Lidköping.
Föredrogs ånyo BankoUtsk:s d. 7 o. 10 dennes på bordet lagda Mein.
N:o 9, med återlemnande af Hr J. G. 'Wennerströms motion, och ansåg R. o. Ad. nämnde motion böra öfverlemnas till StatsUtsk:s behandling.
Företog H. R. o. Ad. val af de Ledamöter, hvilka å R. o. AJ:s vägnar böra deltaga i den Nämnd, som, enl. 103 § Reg.-F:n och 64 § Riksd.-Ordn. eger att döma. huruvida Högsta Domstolens samtlige Ledamöter gjort sig förtjente, att i deras vigtiga kall bibehållas, eller om vissa af dem kunna anses böra från utöfningen af Konungens
Domsrätt skiljas, och befunnos följande, genom de flesta rösterna hafva blifvit utsedde till Ordinarie Ledamöter:
Piper, Fritz, med 91 röster Hård, Fullm.
Gr. Sparre, E., med 88 röster.
Beckfriis, Corfitz, med 103 röster.
Leyonhufvud, Axel Gabriel, med 91 röster, von Höpken, Nils Albrecht, med 91 röster.
Palmstjerna Carl Otto, med 109 röster, von Kaulbars, Fullm.
Hr von Troil, Samuel Gustaf, med 90 röster, von Vegesach, Achilles, med 89 röster.
Gr. von Rosen, Gustaf Fredric, med 91 röster.
Aminoff, Johan Fredric med 89 röster, von Schantz, Malcolm Gust., med 91 röster.
Cederstråle, Fullm.
Frih. Posse, Johan åugust, med 91 röster.
Suppleanter: von Roxendorff, Fullm.
Hr Carleson, Edvard, med 88 röster.
De Geer till Leufsta, Fullra.
De Geer till Finspong, Louis Gerhard, med 88 röster.
N:o 46 Gr. — 78 a — 104 a — 26 Frih. — 161 a — 220 a — 231 a 379 a — 391 a 456 Hr — 1255 a — 1563 a N:o 243 Frih 253 a 40 Den 14 Januari.
N:o 1386 B.
Hr Adlercreutz, Axel, med 88 röster. — 142 Gr. von Saltza, Fullm.
Hr Sandels, Fabian, med 88 röster.
Sedan genom serskilda lottningar blifvit bestämdt, dels hvilken af dem som erhållit 88 röster borde blifva Ordinarie Ledamot, dels uti hvilken ordning de öfriga, som erhållit nämnde antal röster borde såsom Suppleanter ingå.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utsktn inkomne Utlåt:n och Mern., nemi. från Stats-Uts kottet: N:o 24, angtde väckt fråga om uplåtelse af jord till Strömsholms Kanal-bolags disposition; N:o 25, i anledn. af väckt fråga om betesrätt för vissa hemman å Krono-Allmiinningen Mösseberg: N:o 26, i anledn. af väckt motion om uphörande af det utaf Kongl. KaramarCoIltm bestämda minimiarrende-belopp för kronofiskena Norrforss samt Spökfallet eller Spökkällan i Umeå eif:
N:o 27, ang:de ett ytterligare Kanslist-arfvode; Banko-Utskottet:
N:o 11, om utseende af Revisorer och Suppleanter för granskning af Diskontverkens räkenskaper och förvaltning. H. R. o.
Ad. åtskiljdes kl. f till 2 e. m. lu fidem protocolli, Albert Munck.
Lördagen den 17 Januari 1857.
Plenum kl. 10 f. in. •Just. ett prot.-utdr. för den 14 dennes samt pleni prot:n för d. 13 sisth Dec. f. och e. m. äfvensom för d. 17 i samma månad.
Denna justering hade blifvit afbruten genom ankomsten af Hr Stats-Rådet m. in. Gr. Carl Göran Detlof Mörner, som å K.
Den 17 Jalmati. 41 3VI:s höja vägnar aflemnade 9 Dess Nåd.
Proposir oell 5 Dess Nåd. skrifvelser till R.
St., och sedan justeringen blifvit afslutad, lät Hr Gr. o.
Landtm, upläsa följande anföride, sorn för att upliisas vid justeringen af förenämnde prot. af d. 13 dennes, blifvit inlemnadt af Frih. Toll, Gustaf:
Då jag i hufvudsaken fullkomligt instämt i de grundsatser som betrygga grundlaglig rätt för tryckfriheten, ulen icke fin ner förenligt hvarken med Nationens eller Lagstiftningens ära eller rådande rättskänsla, att på en gång och nu under minst 3:ne år vilja bibehålla denna Ordningsstadga som vid 1812 års
Riksdag säges tillkommen, och då jag ganska kort vid nämde Riksdag var närvar:de icke ägde ringaste kännedom derom, nu först kunnat förklara huru jag i sanning ansett denna såsom en utvext af mycken öfverdrift i spekulation, men onyttig till gagn, alldeles icke ämnad att styrka sanningen af 1809 års Grundlag och bestämdt antagna Tryckfrihetslag.
Jag protesterar emot de meningar som uttalat sig rörtde attentat emot sjelfva Tryckfrihetslagen, och erkänner mig upfatta den nu afslagne Kongl.
Propos., ensamt åsyftat att visa behofvel af Ordningsstadgans nödiga omändring, hvarigenom blott, som mig synts, man skulle vinna största säkerhet emot alla de vådor, olyckor och onödiga besvär som af missbruken fortgå att bardt drabba oskyldige, okunnige menniskor, och välförtjent bemödande att kunna fä lagen till sanning, nemi.
Allas likhet inför Lagen, hvars tillämpning i så många fall genom denna Ordningsstadga göres omöjlig, hvilket närmast bestyrkes af Hr Adelborgs anförtde.
Jag kan icke förena begreppen om forntida minnen af stora förljenster med närvar:de förtjenst att i Grundlags Helgd få bibehålla denna Tryckfrihetens Ordningsstadga och reserverar mig emot allt hvad derom kan hafva undfallit någon i ifver att verka på opinionen inom Ståndet.
Uplästes en från Gr. Posse, Arvid, ankommen sålydande skrifvelse:
Hindrad af enskilda angelägenheter att f. n. återvända till Stockholm, får jag vördsammast anhålla att, med bibehållande af min Riksdagsmannarätt, blifva entledigad från att vara Bänkman samt Ledamot af 11.
BankoUtsk. R. o.
Ad. leinnade härtill sitt bifall, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hrr Elektorer att sammanträda till val af en Ledamot i BankoUtsk. efter Gr. Posse.
Uplästes och lades till handlingarne följande prot.:
Ar 1857 d. 14 Jan. sammanträdde den Nämnd, som eger att döma, huruvida Högsta Domstolens samtlige Ledamöter gjort sig förtjente att i deras vigtiga kall bibehållas, då öfver följande propos. röstades: 42 I> e n 17 Jann ar i.
Den, som anser omröstning böra, på det i 103 § Reg.-F:n och 64 § Riksd.-Ordn. föreskrifna sätt, anställas till uteslutande af någon bland Högsta Domstolens Ledamöter, voterar Ja; den del ej vill, voterar Nej; vinner Nej, blifva Högsta Domstolens samtliga Ledamöter bibehållna.
Och befunnos, efter voteringens slut, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, och en kasserad samt de öfriga voterings-sedlarne cipnade, rösterne hafva utfallit sålunda:
Ja — 1.
I följd hvaraf Nämnden ansett Högsta Domstolens samtliga Ledamöter böra vid deras embeten bibehållas.
Annerstedt. J. G. Schwan.
Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att Talmännen vid i dag hållet sammanträde öfverenskommit, att fästa RiksSt:ns upmärksamhet derpå, att då den i Reg.-F:ns 109 § bestämda tid af tre månader för Riksdagens fortfarande snart vore förliden, men Riksdags-ärenderne till större delen ännu icke hunnit till R.
St:s pröfning inkomma och således icke kunde inom nämnde tid blifva afgjorde, det vöre angeläget att till K.
M. ingå med underd. anmälan derom samt anhållan om Riksdagens förlängning med en månad; hvarjemte Hr Gr. o. Landtm, hemstälde om R. o. Ad. nu behagade besluta en sådan underd. framställning samt genom utdr. af prot. derom underrätta Exped.-Utsk. för upsättande af förslag till underd. skrifvelse i ämnet; hvilket bifölls. Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, StatsUtsk:s d. 14 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 24, ang:de väckt fråga om uplåtelse af jord till Strömsholms Kanalbolags disposiiion.
Föredrogs och biföllos StatsUtsk:s nedannämnde d. 14 dennes på bordet lagda Utlåt:n och Mein.
N:o 25, i anledn. af väckt fråga om betesrätt för vissa hemman å Ivrono-allmänningen Mösseberg; N:o 26, i anledn. af väckt motion om uphörande af det utaf Kongl. KammarColhm bestämda minimi-arrendebelopp för Den 17 Ja nu a i. 43 kronofiskena Norrforss samt Spökfallel eller Spökkiillan i Umeåelf; och N:o 27, ang:de ett ytterligare Kanslist-arfvode.
Föredrogs BankoUtskrs d. 14 dennes på bordet lagda Mern.
N:o 11, om utseende af Revisorer och Suppleanter för granskning af
Diskontverkens räkenskaper och förvaltning.
Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att enl. 7 § i den för Riddarh.-Direkt:n utfärdade Instruktion och ett dertill af R. o. Ad. d. 30 Juli 1851 beslutadt tillägg, nämnde
Direktion ålåge att hvarje år välja 2:ne af R. o. Ad. till Revisorer och en lill Suppleant uti R.
St:s Banko-Disk.-verk., äfvensom en Revisor och en Suppleant vid hvartdera af Låne-Kont:n i Malmö, Götheborg och Wisby, samt hemstälde derjemte om R. o.
Ad. behagade, med bifall till förevartde Mein., besluta att med ifrågavartde val må förfaras i öfverensstämmelse med hvad sålunda blifvit stadgadt ; hvilket bifölls.
Hr Palmcrantz, Johan Maurits:
Det är anledn. till anmärkn. mot StatsRådets Ledamöter: hvarom remiss begäres till Const.-Utsk. Sedan Hr Palmcrantz härvid aflemnat ett försegladt konvolut, med adress till Const.-Utsk., förklarade Hr Gr. o. Landtm, att denna anmärkn:s-anledn. enl. 59 § Riksd.-Ordn. komme att till nämnde Utsk. remitteras.