Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Pasievolance för 622 man Sjö - Artillerister a i R:d. Z2 si., sedan de i Nummer warande 12 Under-Officerare blifwit utesiutne, enligt Kongl. Brefwet den 4 Maj 1798 1,002: . — ^Ii6,oz7:i6: Arfwode ivid Rote Bätsmanö Compagnie I stället för Rese- och Boställs - penninaar Vestas " »
Den 14 Zebrnarii» 6«Z i Capitain wid Zkorra Roslags i:sta Compagnie 100:—> — l
Dito wid diko 2:dra Compagniet lvo: ^ 202: ^. Civil - Stat. i Compagnie - Srifware för de o:ne RoflagsCompagnierne, enligt Kongl. Brefwet den 4 Maj 1798 .50: — 2,442z Tunnor Sp-'l a R:d. 3,256: 8: — Penningar32^4: 47^4- S-a 35-661: 7: 4.
Än tillkommer:
Til Inqwarterings - penningar för dem det tillkomna bör upföres, enligt Kongl.
Brefwet den 25 Maj 7803 en Förflags-Summa, hwara besparings-förslag bör till Kongl. Stats-Contoiret ingifwas, 5,920: — Till Communion - win och Oblater upföres, likmätigt Kongl. Brefwet den 18 November 1822, för 865 personer a b- hwardera 27: 1:6.
2442 6s6 Den 14 Zebruarii. 2,4421 T:r Sp:l L iM.d. 3,256: 8: — PenningarZ8,ZZi: — i». S:a 41,587: 8: io.
Än upföres 25 procents lön-tillökning för Under-Officerare neml. för 4 med rov R:d. lön » 25 R:d. ioo: I Dito 7sR:d. 18:36:
. 5 Dito 66: L 16: 24: 82:24: . 28Dito 6o: L 15: 42a: . 26Dito Zv! L 12:24: 325:. . 62 Dito 40: ä io: 620: i Under-Officer i Nummer wid CoopvaerdieBätsrnans-Compagnier med 45 N:d. n:r2.'—- 12 Under-Officerare wid Sjö-Artilleriet dito 20 R:d. som Mön sterstrifware, L Z R:d. 6v: 50 Lotsar eller SkärgärdsStyrman dito 38: 9:24:— 361: .1,993: NanstapetS Tillöknings - gage 612 Sjö-Arkillerister inberäknad Under-Office rar - Den -4 Februaris 607 rame i Nummer a 10 r:st. i 90 dagar 9Z6: 12: — 506
Dito i 9 mänader 1.434:18:— Summa Pä denna Stat. 2,442z T:rSpaniiemal a R:d. 3,2Z6: 8: —> Penningar 42,720: 6: ro. S:r 45,976: 14: lv. Herr Åkerstein, klaralst.
Dä jag förut haft tillfälle akt genomläsa den i delia Betänkande före flagne Staten för Finska Artillerie-Regementet, och derwid ingen ting haft all påminna, får jag alle» nast anhätta om Herr Grefwens och Landtmarskalkens proposition till bifall ä Stats - Utfkolters Betänkande.
Herr kastlinan, Otto krestric.
Da Stats-Ukskottet första gängen förchade till beswarande Kongl. Majlls
Nådiga proposition om i fräga warande Corpsers öfwerflytkande pä Swensk Stat, war Staksregteriugen redan upgjord, hwarföre man icke säg nägon annan utwäg till desie Corpsers bibehällande, an att deras aflöning mätte ske af den Summa fom lill Spira Kligsbehof war päräknad- Detta^föreflogs altsä af Skats-Utskottet, som hwarken twiflade pä nödwändigheten af desia Corpsers bibehällande, eller Riksens Högloft- Ständers wilja att dertill bifalla.
Sedan i de Respeclive Riks - Ständen grundade anmärkningar harwid blifwit gjorda strödde
Ut - Ho8 - Den i4 Zebruarin flottet sig böra förestå ersättning för hwad till delta andamäl afgär de till Extra Krigsbehof förestagne medel, och har derföre nr, tillstyrkt, akt Kongl. Mast mätte af de besparingar, som kunna ste pä Allmänna Jndragnings-Staten, godtgöras derför.
I anledning af hwad en wärd Ledamot Herr LcbulrörcrantL anmärkt, sä instämmer jag fullkomligen riri rigtigheten deraf, men tror tillika, att Kongl. Maju ej lärer underläta alt för Finsta SjöArtilleriet i Näder bewilja samma underhäll, som för den öfriga Slö-Skaken as Ri sens Högloft.
Ständer hlifwer faststäld, Friherre Legerström, hugolf. Sedan StarsIltstottet yttrat att dest förslag ej fordrar nägon ny bewillning, uran att medlen böra iugä af den million, som af Stats-Werkel blifwit anstagen, tror jag ej arr nägot widare upstof i saken kan wara nödigt, utan anhäller om proposition pä Betänkandet.
Herr 8c!iut2ercrant7?
8 anförande lärer lämpeligast kunna hänwisas till den Committee, som till desta sakers Mredande är af Kongl. Majtt förordnad.
Friherre Ltgel von Illolstein.
Utan att ingä i pröfning, huruwida desta Corpser borde flyttas pä Swenst Stat, eller ej, tror jag allenast, alt dä det blifwit föreslagit, att medlen ställe hämtas af Jndragnings-Staten, borde sakens afgörande upstjuras till dest man efter granskning af denna Srat närma, re lärde känna hwad tillgångar som kunna päräknas, Herr Den i4 Kebnrarii.
Herr siälrlman.
Dct är wisierligen af högsta nödvändighet, att detta nu afgöras, ty, såsom redan förut är nämdr, kan Stats - Contoiret icke utbetala nägot pä besia Regemeniers aflöning, förr än Riksens Högloft.- Ständer beslutat deras bibehållande.
Betra ar också anledningen hwarföre Stats-Utskottet trodt sig böra upgöra Staten, ehuru den kommer att utgå frän annan Fond än de öfrige.
Oe la (Zarclie, jacobi. Finska Artillerit» Regementets Osficccare och en del af Truppen arv redan hitkvmne.
De kunna ej af Stats - Contoiret utså något det ringaste sä länge Ständerne ej behaga nägot fastställa.
Som ärlige män hofwa de studt för fosterlandet; de äga rätt till wär tacksamhet, wär största erkänsla och jag hemställer derföre om det skulle wara instämmande med den billighet och rättwisa, som altid bör utmärka Ridderjkapets och Adeln, att läka dem sakna det nödwändigaste för sitt underhäll och all säkerhet för sin framtida utkomst.
Herr Grefwen och Landtmarstalken gjorde derefter proposition ä bifall till Utskottets Betänkande.
Herr ZckutrmrcrLntr: yttrade det han trodde, att frägan om Finska Artillerie-Regementet särskildt kunde bifallas och den om Finska Escadren upstjutas.
Herr Larllielm QzcklenLMcl, Larl, förklarade att i likhet med de principer han förut i Stats-Uu skot - 6io Den Zebruarii. stoltet yttrat, wille han förena sig med Herr 8cknt Lercr-mtiL. Zerr Grefwe» och Landtmarstalken gjorde ä nyv proposition a bifall till Stais-Utskottets Betänkande i hela desi widd, hwilken befwarades med ett st-irkk Ja, men ett Nej.
Ständers Allmänna Beswärsoch Oeconomie - Urskotts Betänkande, i anledning af Herr Profesioren, Doctor Orl ^LkvenkelätL till Högloft.
Ridderskapet och Adeln ingifne samt derifrån kill Utskottet remitterade Memorial, innehållande förslag till winnande af en nödig och mera - . allmän Lakare-wärd pä Landet, sann Dictamen, innefattande tillägg och förklaringar wid nämnde förslag, jemte anmärkningar wid Medicinal-wärden för Armeen.
Utskottet, fyin icke kunnat misikänna den ädla Patriotisme, der sällsynta nit, och den werksamma menniskokärlek som ledt författaren as besia skrifter, har med serdeles nöje emotkagit ett förslag i hwars werkftyllighet
Utskottet förutser de lyckligaste och mejt bakande följder för samhället.
Dtt Den i4 Zebruarli- 6n Det innehåller, efter Utstottets tanka, de enda - möjliga utwägar, att i wäkt »vidsträckta, glest bebodda och fattiga Land, winna en för alla Stålens medlemmar lika oumbärlig hälsowärd, samt att afhjelpa de stora brister och ofullkomligheter, som hittills wisat sig i de allmänna anstalrerne till hämmande af Benerista fnurran och andra farsoter, till wärdande af den arbetande Clasiens hälsa, och kill Armöcns förseende med stickelige Läkare, samt stureligen att utrota den djupa okunnighet och de stadeliga fördomar, som i synnerhet hos menigheten räda i kännedomen om desi egen kropps och hälsans wärd.
För »verkställigheten af detta förslag i hela sin widd tror Uistottct det »vara nödigt: arr sä »val lönerne för Pcovincial-Medici ökas af de stal och-pä det sätt Herr Profesior Irakvenkelt förestagit, som ock att Medicinal - Fonden märre förhöjas, för att kunna blifwa tillräckelig till stiftning och underhäll af ett Institut i Stockholm för sädane Aiglingar, svin ej hafwa råd att till Medicinsta gradens ernående uppehälle» sig wid Academierne, till stickelige Under-Läkares bildande för Armeen, samt till Stipendier för 50 Studerande wid Universitetcrne och lill fria Medicamenter för fattiga sjuka.
Dä det ar Statens owilkorliga pligt emot Lesia medlemmar att ombesörja en nödig och tillräckelig Lakare-wärd, anser lirstottet alla de medel som leda till detta ändamål böra kraftigt anwandas, och Utstokret twiflar icke att just genom ändamälets winnande kostnaden dertill mängfaldigt ersattes, sä mycket »nera som den sanningen icke kan bestridas, att ju mindre folkmängden är i afseende pä Landets widd ju -an - 612 Den 14 Zebruarii. angelägnare mäste dest bibehållande wara för Landers odling och forswar, men som besia ämnen e> nllhöra detta Utstötts närmare pröfning, sär Utskottet till Riksens Höglost.
Ständers eget godtfinnande öfverlemna, att widtaga sädane mait och steg, hwilka i detta afseende, bäst finnas tjenlig».
Dä Utskottet ar fullkomligen öfwcrtygadt sa »val om möjlgheten som nattan af den föreflagne föreningen einellan Prest- och Lakare-Studiernes idkande och luöfning, finnér Utskottet sädane stal ej allenast af Herr Profesor Irakvenlstlt, utan ock i hwad för öfrigt härom till allmän kunstap kommit, wara anförde emot de inkast som möjligen kunna häremot göras, att Utskottet anser det wara öfwerstödigt, akt för sin dcl något derwid tillägga; Utskottet har likwäl icke trydl sig böra tillstyrka denna förening såsom en ovilkorlig skyldighet eller ett willor för inträde i Prcstc-Ständet, emedan Utskottet anser detta icke kunna förenäs med den frihet i wal af yrken efter egen böjelse och naturlig fallenhet, som hwarje A igling bör wara obetagen, och hwarförutan någon lynnertig skicklighet tili det allmännas nytta, i hwilken Werkenstaps-gren som hälst, icke wvre att wänta etier pärakna och desiulom bet kunde inträffa, akt de A >glingar, hwilka ämnade söka sin befordran inom Preste Ständet, wore i sädane omständigheter, alt ett för den förestagne ckirurZios Ltuäioll Examens undergående nödigt wistande wid Kongl.
SeraphimersArdenS Lazarettet i Stockholm och ivid Academien eller ett blifwande Läkare-Institut i Stockholm stulle kunna afskräcka flera flickelige Prest-ämnen frän ut» wäl - Den 14 Zebrttarii. eig wäljandet af detta yrke.
Esler Utskottets tanka bör dek således bero af deras egna wilkor och böjelse som wilja blifwa Prester, att med delta Embete sörena Medicinsk befattning i sin kreis, och till minnande af detta goda och nyttiga ändamål tror Utskottet att nägon upmumran lampeligast torde bidraga.
Med sadan öfwertygelse sär Utskottet »vördsammeligen hemställa om icke de, som redan iniradt eller hädanefter inträda i andeliga Ständer och tillika undergå antingen LkirurAioe-Magisters eller Läesiicime.
Licentiat Examen, mage derföre wid befordringar i Prestwägen rakna meriter, för den förre arne och för den sednare z:ne är, samt om begge deste grader innehafwas, Z är tillsammans.
Alt hwad Herr Profestor Irrakvenkelt i öfrigt föresiagit, angäende ny Jnstruckion för Prowincial-lVIecHci, reglor för det tillämnade Läkare-Institutets inrättning, förbättring as tAeäicinal-wä-den för Armeen och Flvktorne, Regements-Läkares- och Regements-Pastors-Systornes sammanstående, m- m. anser Utskottet wara af den beskaffenhet, att desta ämnen dels ligga utom kretsen af detta Utskotts Ledamöters kännedom, och dels fordrade en längre tid till utarbetning, an som för Riksdags-ärenders afflutande synes blifwa lämpeiig, hwadan Utskottet sär förestå, det en särskilt Committé, bestående af kunniga och erfarne Läkare och Prester samt andre för insigker uii Wetlenfkaperne kände personer mätte tillförordnas, att noga.granska Herr Profestoren Irakvonkelts i desta delar gjorda förslag, och resultaterne af samma granskning hos Kongs.
Mastt i underdäninghet aflemna.
Dock får Utskottet tillstyrka', att en författning ju förr dest häldre mätte ursärdas, som stadgade, att tvid de Regementet 614 Den 14 Zebruarir. hwarest Bakaillons-Fältskärerne hafwa Lndeld lön, densamma matte dem oafkortad till godo komma och ej som nu stundom inträffar af annan person upbaras.
Utskottet tror detta wara af sä mycket större wigt soin derigenom torde befordras tillgång pä mera stickelige Under-Läkare an som nu för liden wid flere Regementet finnas
Detta alt jemte ett af Herr Professor 'Ur-Uvenkelt till Utskottet inlemnade yttrande af de mest uplyste och skicklige Läkare häri staden, hwarä Utskottet fastat ett rattwist afseende samt nägra Ledamöters särskilda tankar som härwid pä begäran bifogas, får Utskottet till Riksens Högloft.
Sränders egen granskning och afgörande »vördsammeligen öfwerlemna.
Stvck-holm den zc> Januarii 1810.
Preste.Ständ, Ledamöters mägnar Lesamöters magnar ioki. 6- Oxenstierna.
LtaZnelius.
Pä Hederw. Bonde-Ständ» Ledamöters mägnar Ledamöters magnar L- Lcstänkrerr. 8.
Uricslon. k. 7. Netre!.
Utdrag af Prolocollet, hällit hos RiksénHöglofl.
Ständers Allmänna Beswärs- och Oeconomie^Utskott den zo Ian». 1810.
S- D. Wid justeringen af Ukffottets Betan» tande i anledning af Herr Professor Irakvenkelts M-- Den i2 Zebruaru. 6iZ Memorial om Läkare-wärden pä Landet m. m. erindrade Herr Borgmästaren Viökorin, att dä bestämmandet af merit-är, för Prester sorn tillika moro Läkare, uti Utstorlec afgjordes, medgaf Herr Borgmästaren, att för KIeälLM».Doclorer endast stulta beräknas g.ne är, af det stal, att Herr
Doctor dorsten med flere förklarat, att ingen kunde blifwa Icke» clicmos-Doctor uran att förut wara LtstrurZile-Magister, men som Herr Borgmästaren sedermera erhållit uplysning derom, att LKirurAiso - Magister Examen icke erfordras af alla dem, som wilja blifwa ^lesticmtL Doctorer, Utan desse begge grader endast böra wara förenade hos Regements-Läkare, sä wills han förändra sitt förra yttrande i Malek salunda, att för blotta ^leäicwW-Doetors graden symes 4 ärs meriter böra räknas, för LlstrurAiL-Magisters graden ensamt a:ne, men för begge tillsammans likwäl icke mera än 5 är.
Och som Utskottet detta oagkadt ansäg nägon ändring uti dest redan fattade och lin justerade beslut icke kunna häraf upkomma, swhöll Herr Borgmästaren att detta hans enskilda yttrande mätte till Refpeclive Riks-Ständen åtfölja Beran» kandet.
Herr öfwerste-Kammar-Junkaren m. m.
Friherre hamilton och Herr Borgmästaren Lclrenströln instämde tilt alla delar uti samma anförande, ob Luxra.
Lx Vrotocollo k. js. dletxe!.
Un - 6i6
Den r4 Zebruam.
Undertecknade, som genomläst Profesioren Doctok Larl Irakvonkelts Förstag och anmärkningar angående Läkare-wärden pä Landet, samt wid ArmLen och Florwrne, och pä hans begäran under författandet deraf med nöje meddelt de Underrättelser och anmärkningar han af ost askar, hafwa funnit detta ämne föreflagit och framstält pä ett satt, som enligt tvär öfvertygelse säkrast och med minsta kostnad för Staten stall upfylla desi stora och högst angelägna behof af förbättrad Lakare-wärd sä wäl pä Landet som ArmLen och Floktorne.
Stockholm den September 1809.
I). von Lckultöenlieirn.
Ist-nör. tstabn. 8.
Isteclin. ^sob. bagström, js. Ist..
Qistren. ^sacob Lerrelins. ^VeiZel.
O. ^s. Lkman. L. 6aäsline. kekr ak Ljerkön.
Likheten med det till Riksens Högloft.
SländekS A lmanna Beswärs- och Oeconomie-Ukstott inlemnade Original betyg, bestyrker Lx OKcio k. dlotieet.
Remitterades till Bewillnings. och Stats-Utskottet.
Up - Den »4 Lebruarii. 6r?
Utdrag af Protokollet, häller uki Borgare.
Ständets Plenum wid Riksdagen L Stock» holm den 14 Februarii 18 lo. S. D. Uti saimelige de öfrige Riks-Ständens beslut, atk Srats.
Utskorret ej af »agre Plena hos Ständen skulle hindras, art begagna de z:ne sista Söcknedagar i denna wecka kill fullbordande af sine ännu efterliggande göromål, instämde nu äfwen Borgare-Ständer för sin del; dock med tillagg af den önskan, att alla Söcknedagars förmiddagar, under hela nästinstundande wecka mä til! arbetet i RiksStändens
Plena oafbrutit fä anwändaS, dä samma dagars eftermiddagar deremot kunde lemnäs frie för samkelige Utskotten att deras ännu äterstaende göromäl och hwad under tiden kan blifwa dem updragir, behörigen affluta och expediera; Förmodande Borgare-Skandet, atr de Respeccive Med--Ständen benägit täckas med Stander sig härutinnan förena, rill befordrande af ett skyndesamt stur, ä de pä Gränbernes pröfning beroende wigtiga ärenden; och ffulle detta Prorocolls-U,tdrag häröfwer genast expedieras, kät Luxra.
Ilx krotocollo I.
IU ketorkon. Zerr Grefwen och Landtmarffalken gjorde propvjrtion att Ridderskapet och Adeln i detta Bor. gare-SländetS förslag mätte sig förena.
Bifölls. Z:te Band. sr-rg Afd. 43° FS - 6l8 Den !4 Februaru.
L nyo Lag -Utstottels den Z fistledne Februarii pä border lagda Betänkande, angående ästad förklaring öfwer Lagens rätta mening i fräga om efterlefwande makas giftorätt uti Jord ä Landet, som de under fästekiden, elter söre wigseln ge» mensamt och till lika stor del inköpt, ehwad
Vet stedt inom eller utom den andra makans börd.
L nyo Lag, Utstottets den s fistlednö Februarii pä bordet lagda Prorocolls-Utdrag inne, hällande ullätande öfwer anmärkningar som wid berörde Utstötts Betänkande, rörande Konungens magt att i wista Fidei^Commist, Författningar göra Dispense m. m. blifwir Urstottet meddelade Herr ak XImteberA, Willielm.
Jemte det jag med förbindelse anser Lag-Ukstoltets wisade wälwilja, att det» utan hinder af rre Ständs Beslut, till beswarande uptagit de hos Högloft.
Rid-derstapet och Adeln gjorda anmärkningar emot dest förut i ämnet afgifne Betänkande, finner jag genom dest nu upläste swar den hos mig upkomne betänklighet häfwen om Rättegängs-Ordningen wid upkommande twister om Fidei-Commist-Författningars rätta förständ, sä att dä meningen är, alt den samma vförändradt bibehälla samt med de öfrige frägor, hwilka kunna röra Fidei»Commist - stiftelser, kommer ait förhällas pä
Den r4 Zebru-rii- 619 satt tillförene ösiigl wani, bwilket således ej rubbat dylika Författningars brsiäiiö, enär de äro af den bejiaffeichek, arr deras mening och rätta afsigt kan utrönas och följas> jag för min del icke har nägot widare att anmärka emot bifall af Lag>Utskottels
Betänkande enior den deröfwer kill komne förkla» ringen.
Herr Grefwen och Landtmarstalken gjorde proposition ä bisall lill Lag-Utjkotlcis Betänkande.
Friherre bjerta, ^xol.
Öm meningen är, att alla Fidei.Commitzer skola Uphöra, kan jag för Min del ej bifalla, att Ridderskapel och Adeln skulle afsäga sig en sä dyrbar rättighet.
Friherre 8tael von wolstein fragade om detta Protocolls-Utdrag rörde uphäfwande af Fidei-Com» misier. Zerr Grefwen och Landtm arstalken uplyste, att det endast innehölle Lag-Utstottets förkla. ringar öfwer anmärkningar som blifwik gjorda wid Utffottets Betänkande rörande Konungens rätt, att i Fidei.Commisi - frägor göra dispense och hwilket
Be» tänkande redan af z Ständ more bifallit.
Herr kotkliob, Larl krerlnc, förklarade ytterligare förhållandet af Lag-Utftotteks Protocolls-Utdrag vch tillstyrkte bifall pä Utskottets Betänkande.
Serr Grefwen och Landtm arffalken förnyade fin proposition derom hwilken med Ig beswaradcs.
Fö. 6ro
Den 14 Zebruärii.
Föredrogs, ä nyo Stats-Utskotters den 21 De« cember pa bordek lagda Prokocolls-lltdrag, angående Bewillningen af Krut, Såcker och Alun m. m.
Friherre 8tse! von käolliein uplaste följande
Diktamen:
Den uplysning Kongl.
Kammar-Collegium lemnat Riksens Ständer om förhållandet af de olika upgifker af Bewillningen för Såcker, Krut och Alun, nemligen att den härrörde derifrån, akt den grundat sig pä de frän Lands-Conkoiren ingifna provisionella förslag, har jag längesedan insett icke kunna blifwa annorlunda och lika sä litet uplysande, som om ingen blifwit gifwen.
Orsaken härtill ar, att dä sa wal i Kammar-Cotlegium som Kammar-Ratten annu dels saknas dels ännu aro orewiderade Lands.Böcker och andra räkensiaper för flera är, sä kunna besia Collegier hwarken uplysa hwad Kronan rätteligen bordt hafrv.r, annu mindre hwad den fält.
Stats-Utskottet lärer annu icke företagit någon granjkning häraf, hindrad af mängfaldiga andra arender: af denna orsak projecrerade jag, att genom scrfkitte derk il! ursedde Ledamöter, företaga denna granskning, detta asllyrktes, och ar sörmodeligen orsaken, hwarföre man om sammanhanget ar i lika okunnighet nu som i början af Riksdagen.
Ingen ting synes likwäl warit enklare än ark först genom Taxenngs-längderne utröna huru myckel som blifwit debiterar, sedan af Upbördslängderne tillsedk hwad som influtit elter gårr till afkorrtning: af rewersalerna, frän de werk, som direcke till Riksgälds-Con tviret - Den r4 Abruarii. 621 toiret insända Bewillnings-medel, hade utan nunsua swärigher kunnat uplysas, hivad frän detza influtit.
Att all betsa fordrar rid medgifwes gerna, mea blir det ett giltig stal att derföre underläta en sadan granskning.
Det synes derföre nog besynnerligt, akt »vederbörande i Riksgalds-Contoiret icke sjelfwa »varit angelägna att bidraga kill uplysnings minnande i denna sak, som kastar sä mycken skugga pä dem, säsom ock att Stats-M skottek, dä det afböjt den projeckerade tillökning af Ledamöter, ej kraftigare satt anwändt, till andamälets minnande, än blott inhämtat andras yttrande; genom en ordentelig granskning hade dek säkert blifwit uplyst, som nu blir i mörker be, grafwit.
Och aldenstund all uplysning om förhällan, det tyckes wara aflägsnad, genom den undflykt, arr sammandraget grundat sig pä defla provisionel?a förslag frän Lands-Contoiren, men här gifwes andra medel, som insändas directe säsom till exempel Bewillningen för ben del af Socker som stämplas wid Hall-Rätterne och hwilka medel frän General LanbtTulls
Directionen insändas; Sä får jag anhålla det Riksgälds-Contoiret mätte äläggas afgifwa förklaring, af hwad orsak beloppet af dessa medel äro wida mindre uptagne i sammandraget, än man af erhällne upgifter frän General Landt-Tulls
Directionen finner böra wara influm.
Neversalerne, svin antingen böra finnas i Riksgälds - Concoiret, Kam, mar-Collegium eller Kammar-Rätten stulle ulwisa Summvrnes storlek, tiden dä de biifwir aflemnade och derigenom gansta lätt utrönas om seler finnes hos Riksgälds - Contoiret eller hos General Landt» Tulls Directionen.
Fri - 6rs
Den 14 Zebruarii Friherre 8tael von wolstein tilläde munteligcn, att hwad de medel anginge som ifrän Ränterierne lill Riksgälds^Conwiret inflyta, more förhållande sä, dant, att sammanhanget dermed swärligen kunde ut? redas.
Deremot trodde han att för de wedel som inginge ifrän General Landt-Tulls
Directionen en fullständig redogörelse kunde erhällas.
Grefwe löfvenhielm, Larl, anhöll ark uplysyingswis fä namna det Landt - Tullarne lefwererar 7,200 R:d Zerr Grefwen och Landtmarffalkcn upre, pade innehållet as Stats-Utstolrecs Prolccolls-Utdrag. rlllaggandes arr deraf syntes tillrackeligen uplyst Hwad ytterligare kännedom öfwer detta amne stöde qtt erhälla, Härefter anmäldes och infördes Hof-Cancelleren Friherre ak äVstterlleöt, hwilken till Herr Grefwen och Landrmarffalken öfwerlemnade Kongl. Maj.ts Nädiga proposition till Riksens Stander, angäende en ny och förbättrad Kyrko-Handbok, hwarefler Herr Hof-Cancelleren pä lika sätt som wid inträdet heled-? sagad, afträdde och öfwerläggningen fortfor, Grefwe klörner, ^Zolpti 6öran.
Detta yttrande af Stats »Utflotter, gär ut pä att wisa hwad Riksgälds-Contviret haft att göra wiv i sräga wa-- rande sak, afwensom det innehåller ett förslag om fastställande af en säkrare Controll för framtiden.
Stats-Ukstottet har ej kunnat göra annan granskning M af Riksgälds-Contoirets Handlingar z
Atl sträc - Den i4 Aebruarii. 6rz ka sig till Lands-Contoiren, har aldeles legat mom desi befattning.
Jag ser således ej att wid denna sak är något annar att göra, an att enligt hwad Herr Grefwen och Landtmarskqlken proponerat bifalla den förestagne Controllen.
Stael von klolllem.
Jag anhäller allenast arr Ridderskapet och Adeln märre göra afseende pä min begäran, att Riksgälds Comoiret mätte »plysa, hwarföre sä litet för de i fräga warande Articlar blifvit upfördt i Räkenffaperne frän LandkTulls
Direcrionen, emedan här icke warit fräga om provisionella förslag.
Mit tyrkande inskränker sig inom att af Herr Grefwen och Landrmarskalken begära proposition, der denna fräga mätte blifva RiksgäldsContoirer förelagd Grefwe ve la 6aräie.
Det har ingalunda kunnat undfalla Bewillnings-Utskottets upmärksamhet, hwad Friherre Stael nu anmärkt, och der han intet litet ökadt Bewillnings Utskottets arbete, ar: behöfwa granska de ofullständiga upgifter det erhållit.
Ett nytt sätt till Conkroll har nu blifwit upgifwit, ty jag will lrotksa hwcm fom hälst att af de ifrän Riksgälds-Contoiret inkomna Tabeller med säkerhet kunna saga hwad den förra Bewillningen mgjordt.
Hela denna fräga synes mig stä i sädan gemenskap med hwad Bewillning Utskottet i detta afseende förestagit att jag för min del anser bäst att dröja med alt beslut deröfwer intill desi Ridderskapet och Adeln granskat Bewillnings-Utskottets förslag.
Gref - 624 Den 14 Februari!.
Grefwe lllösven!,jelm, Larl.
Ingen Ledamot af Högloft.