Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
ConstitutionsUtskottet 1818 framförde sine önskningar, hvilka då antogos af Ständerne, och besvarades af Konungen.
Således är denna åtgärd sanctionerad af allt , hvad som kan gört*, den laglig.
Jag tror den saken vara gifven, och att man kan tydeligen finna, hvad som är Utskottets mening.
Men uti en sådan sak kan jag ej vara af den tanka, att icke principe och form kunna vara i strid med hvarandra.
Således tror jag
Utskottet hafva handlat rätt , då det gjort skillnad deremellan.
Jag ber att få påminna, att, då Utskottet yttrat sig öfver en del frågor med afseende på 107 §. 3 sådant skett under erkännande, att det icke vore värdigt ett folk, att för hvarje småsak begära afsättning af Styrelsens Ledamöter, då önskan om rättelse^ varning och påminnelse ärq P096
Den 32 Julii e. m. obegagnade.
Då skulle från folket komma eli begäran, sorn Konungen måste afslå, -och detta är alltid ett obehagligt förhållande.
Men deremot tror jag, och Utskottets pluralitet har afven trott, att önskningar till Kongl* Majit kunde framställas.
Sådane äro pck fy-, ra uppgjorde uti Utskottets Betänkande Jag anhåller få påminna, att den Motion, som föranledt nekandet af proposition, var hvarken Grefve von Schwerins eller Friherre Anckarsvärds yttranden första dagen, då Con* stitutionsUtskottets Betänkande förevar, och innan det var afgjordt; i sådant fall hade frågan fått ett annat skick, och jag kan ej säga hvad Uiskottet då skulle hafva sagt.
Men det var en Motion , som sedan Betänkandet var afgjordt, uplästes af Grefve von Schtverin , uti hvilken han framställde en fråga, uti likhet med Utkottets Betänkande, mén tre, hvilka som önskningar deruti ej voro upptagne, han framställde denna Motion såsom helt afsöndrad, den påföljande dagen, och så mycket mera af* söndrad , som deruppå begärdes remiss.
Under sådant förhållande är det, som, efter min och Utskottets mening, formen blifver helt olika och origtig- Vi böra komma ihog, att bär till exempel kunna göras anmärkningar emot Ministrarne; men huru? jo, under den form, att de mäste förseglade hit inlemnas: och förseglade gå till ConstitutionsUtskottet.
Om den formen försummas, hjelper det icke, om en sak är aldrig så rigtig uti sio Den q 2 Julii e. m. 1097 principe.
Således kan en sak vara rigtig i sin principe , men ändå förkastas, såsom oriktig i form.
Detta tror jag vara så tydligt, att hvar och en, sorn uppmärksamt läser Utskottets Betänkande, skall finna det; då hvarken Utskottet eller jag vilja vara kände för att vara de, som ej anse folket kunna gå med pårninnerlse till Styrelsen, Huruvida detta är klart utredt, eller med spetsfundighet, lemnar jag åt den värde talaren att bedomina, Grefve von Schwerin; Jag anser sorn en tillfredsställelse för mig , att kunna i Ridderskapets och Adelns minne återkalla, att, då. jag var den förste, sorn yttrade mig öfver CongtitutionsUtskottets Betänkande rörande granskningen af StatsRådels
Protocollerjag föreslog att en afskrift af Betänkandet skulle till Konungen öfverlemnas, Uti mitt svar på Friherre Lagerbjelkes yttrande, nämnde jag, att alltid en afskrift af Revisorers Betänkanden öfver deras granskning af underordnade Räkenskapsverk, öfverlemnas till Konungen.
Då jag tillstyrkte att förfara på enahanda sätt med ConstitutionsUtskottets Betänkande, efter dess förrättade granskning, ville jag af grannlagenhet ej utvecklat skälen, Den 2 Z Julii e. ni.
Jag hade trott , att detta var det mest loyala sätt, då man ej nämnde sakerne, trien blott framlade för Konungens ögon resultatet af granskningen.
Mitt förslag ogillades af Rid-, derskapet och Adeln; man ansåg det otillbör. ligt, oell innehålla en reproche , då likväl ej linnes ett ord derom uti mitt yttrande, oell då jag trodde och annu tror , att det borde kunna anses som ett bevis på Nationens förtroende till sin Konung.
Då mitt förslag, afslogs och då under disCussionen det yttrades att man i önskoingsväg kunde vända sig till Konungen, ansåg jag för min skyldighet, såsom talande för andra, att göra , hvad jag annars fann mindre lämpligt , att nemligen exerpera och framställa da ämnen, hvaruppå jag trodde att man borde fästa Konungens uppmärksamhet.
— Det är blott för min enskilda tillfredsställelse som jag önt skat att häruppå fästa uppmärksamheten,„
Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf: Jag an, Kaller att i Protocollet få förvara min reservation emot det beslut, sorn i Utskottet blifvit fattadt, och att med några ord få göra redo för min åsigt.
Utskottet har grundat sin öfvertygelse hufvudsakligen deruppå , att frågorne orri 107 §.
's användande redan af Ridderskapet och Adeln blifvit förklarade böra förfalla, och således ej kunna å nvo upptagas, Jag har tyckt det vara klart, att det icke mera var samma frågor.
Det var nu ej mera fråga om entledigande af personer, utan om Den 22 Julii e, m. rättelser i principen for framtiden ; och sale.’ des borde den förra frågans nedläggning ej tunna hindra elen senares upgtagande.
Det är alltför möjligt, att jag illa fattat meningen af Utskottets Memorial, men sådan jag fattat den kan jag ej finna annat, än att vägen 1 allmänhet för dessa önskningar är stängd Motionen har ej b ifvit ansedd såsom en ny Motion , utan såsom föranledd af under Riksdagen förekomna händelser ; primitiva frågan har ej varit om, hvart remitteras borde , utan proposition har blifvit vägrad på sjelfva önsknings-frågan, innan fråga var om och hvart remitteras borde.
Nu hemställer jag, om det icke ä'r af vigt, att StatsSecreterare - platserne fyllas af ordinarie StatsSecreterare ; jag hemställer di, sedan pro. position på remiss blifvit vägrad , örn icke, enärett förslag göres, att Riksens Ständer ville förena sig i den önskan, att desse Embetsman förses med ordentliga fullmakter, proposition derom skulle, i anledning af den väckta Motionen, kunna göras.
Jag erkänner att jag sjelf begått en stor försummelse, då jag ej var närvarande, när dessa puncter uti ConstitutionsUtskottets Betänkande lades till handlingarna.
Jag finner väl huru man då genom Ridderskapets och Adelns pluralitet kunnat få be. bestämdt afgjordt, huruvida det ansetts nödigt och nyttigt att framställa en sådan önskan.
Jag hemställer nu orri det bör anses såsorn ett oryggligt beslut, att ej häruppå fästa 1100 Den 22 Julii e. m. afseende", då man kommer öfverens om nyt* tan, nödvändigheten och vår pligt att fästa uppmärksamheten på ett sådant förhållande.
Den andra frågan är vårt verkliga behof att af Styrelsen en gång få ett utarbetadt och ut* tänkt förslag om möjligheten af en representations-förändring.
Troligen lära få bland oss vara, som fej äro öfvertygade om nödvändig, heten af ett förändradt arbetssätt , och som icke anse en ändring af största behof, om friheten skall bibehållas och om landet skall hafva någon båtnad af våra åtgärder.
Huru skall en sådan önskan kunna framställas, då ConstitutionsUtskottet förklarat ingen önskan derom kunna ske.
Jag tror ej att remiss af frågan kan ske till OeconomieUtskottet.
Jag anser ConstitutionsUtskottet vara det Utskott, som bör pröfva nödvändigheten af en sådan önskan och utreda formen för dess framställandea.
Det är derföre jag trott mig böra reservera mig; jag skall med nöje låta mig öfverbevisas, om jag blott har den lyckan att kunna verka det goda, att en ny tanka, en ny dörr öppnas för framställandet af blott dessa tvänne önskningar angående StatsSecreterarnes förseende med ordentliga fullmakter och förberedande åtgärder till en representations förändring, Friherre Boye, Ludvig:
Ifrån första stunden af mitt inträde innom Uaghegreppens område, har jag känt, att der* former äro förutsatte, såsom vilkor för pröfningen af sak, efter princip, der ipåste formerne först vara upp - Den. 2 2 Julli e. m. noi fyllde, emedan annars befinner sig Domaren i den obehagliga ställning, att, med all känsla för sakens rättvisa, icke få komma till pröfning af densamma*
Men hvad har väl denne grundsatts, att skaffa rned förhållandet här?
För min del måste jag förblifva vid den mening jag här yttrade
Under öfverläggningen, rörande ministerens ansvarighet; ehuru samma mening ligger i rak motsatts till den Herr Grefve von Platen nu framställt.
Frågan vär då endast, om det steg, att vidtaga emot Ministeren, som BegeringsFormens 107 §. ger Ständerne, skulle vidtagas eller ej- Och när Grefve von Schwerin då föreslog ett annat steg att vidtaga, som utgjorde en modification, bestred jag hans förslag; icke på grund af modificationens beskaffenhet, hvilken jag fann vara ganska skälig; men derföre, att Grundlags-budet icke ger Ständerne magt till modificationer, eller tillåter oss, att, emot Ministerens personer, göra annat, än antingen anmäla dem till afsättning, eller också icke göra en sådan anmälan.
Grundlagen innebär, på ett annat ställe det uttryckliga bud, att alltid förstås efter ordalydelsen; och jag ansåg betänkeligt, att ett härsmon träda derutöfver.
Jag var likväl icke då återhållen af form , utan af sak, emedan der icke mer än en lag fanns, icke mer än en påföljd var gifven åt saken; och der denna lag, denna påföljd, icke fick användas, der förföll saken.
Och min öfvertygelse i denna del är så stark, att, oaktadt hvad jag nu hört Grefve von Platen yttra, tviflar jag dock att, om återremissen ägt i loa Dm aa Jula e. ni rum, ConstitutionsUtskottet kunnat tillåta eri modification i påföljd , väl grundad i mora» lisk billighet, men ingalunda af Lagen tillåten.
När åter, dagen derpå, Grefve von Schive, rin framställde samma förslag, såsom ny Motion, icke mera Tigtad emot Ministerens personer, utan endast emot principerne, så understödde jag förslaget, och begärde remiss derpå, till ConstitutionsUtskottet, dels derföre, att då fråga hade uppstått, om hvilket Utskott borde höras, jag trodde denna särskildta fråga bäst kunna af Utskottet besvaras; och dels derföre, att, ehvad utgång förslaget kunde anses böra få, dess upptagande och lagliga afgörande dock icke af någon enda af mig känd lag eller form hindrades.
Jag tillstår att jag var förundrad öfver Herr Grefvens och LandtMarskalkens vägran att gifva proposition, och ännu mera förundrad är jag öfver ConstitutionsUtskottets gillande deråt.
För mig är det skäl icke begripligt, som Utskottet nyttjar; ty aldrig förmår jag begripa, hvad brist 1 form Grefve von Sclnverins förslag skulle äga.
Han har tydeligen förklarat, att det var en ny Motion, söm ej* angick Ministerens ansvarighet, eller dermed bade gemenskap; och jag inser då ingen enda orsak, hvarföre icke denna Motion borde, såsom all annan Motion, upptagas och pröfvas.
Om ConstitutionsUtskottet hade upptagit frågan, men, vid dess slutliga pröfning, förklarat densamma innefatta ett indirect upprifvande af beslutet i ansvarighets-frågan, så hade Utskottet dock i behandlings-sätlet icke felat; men nu kan jag ic - Hen 22 Juli! e. m, fce annat finna, än att Utskottet har mycket orätt.
Grefve Horn, Claés Predrik:
Fullikomligt instämmande med Friherre Anckarsvärd om nödvändigheten att till Kongl Maj:t inkomina med önskningar om ett förbättradt Statsskick, tror jag ej mera fräga böra vara om princip och form, och anser en remiss till Utskott öfverflödig.
Jag hemställer, om icke en sådan skrifvelse directe i Ståndet kunde författas, för att, likasom med en tacksägelse-adress tillgår, med de öfrige Jlespective Stånden cornmuniceras och i händelse instämma i Ridderskapets och Adelns beslut inför Tlironen nedläggas Herr von Hohenhausen , Michael '.
Då med anledning af 50
Riksdagsordningen det är hvar och en tillåtet, att yttra sig öfver lag-' ligheten af hvad sig här tilldrager, och att icke deruti instämma, så får jag först tillkännagifva, att jag äfven var ibland dem, som yrkade, att en adress i anledning af 107 §. ej vore laglig annorlunda, än samma §. föreskrif. yer; men jag har ej fattat Grefve von Plåtens mening, sorn han skulle ansett en sådan laglig; jag har ej förstått annat, än att han ansett en återremiss hafva kunnat ske, hvarigenom Utskottet kommit i tillfälle att pröfva saken.
Jag har ej haft tillfälle mera än blott afhöra Utskottets Memorial vid en ganska hastig genomläsning, och min fattning medgaf ict ke, att klart begripa dess innehåll, ii.o4 Den 2 2 Julii e. m.
Jag 'liar likväl trott mig finna, att
Utskotv tst på den grund gillat vägrandet af proposi* tion, att Motiorien innehöll samma anmärkningspuncter, som redan blifvit afgjorde.
Närdetta ämne förevar , yttrade jag mig ej instämma 1 saken, men ansåg en remiss detaf laglig, emedan jag ej ans-åg eller nu inser Motionen innefatta de anmärkningar, som från ContitutiönsUtskottet inkommit, utan särskilta önskningaf.
Det är Riksens Ständer tillåtit, enligt 6ö J.
Riksdagsordningen och 8g 2 Morn.
RegeringsFormen, att till Kongl. Majit framställa önskningar i hvilket ämne som helst, dock blott föreställningar och önskningar. 34 §.
Riksdagsordningen säger, att 0'm éfl sådan Motion vackes, och Ständerne finna tjenligare , att rernmittera den till ett annat Utskott, än OeconomieUtskottet, är det tillåtet.
Det står tydligen; Vilja Riksens Ständli' heldre, än att tillrsätta flere Utskott, remittera sådana mål, som till visst Utskott icke höra, antingen till 13eSvärs- och OeconomieUtskottet, eller1 till något df de öfriga förut tillsatte Utskott, varé samma Utskott pligtigt, att med dess Utlåtande, i enlighet med erhållen remiss, inkomma , och bestämma sjelfva ämnets beskaffenhet efter GrundLagen, men icke den hvarje Särskildt Utskott i allmänhet uppdragne befattning, huruledes ett mät, i enlighet med Riksens Ständers deröfver tillhört* ga beslutande rätt, bör afgöras.
Den 22 Julli e m» 1105 Jag tror således att Riksens Ständer äga rätt, att vända sig directe till ConstitutionsUtskottet , hvilket i sådant fail betraktas som Särskildt Utskott.
Jag kan icke finna någon annan grund, hvarföre Utskottet afslagit fram* ställandet af proposition , än att
Utskottet ansett framställningen innefatta dess förut af. gjorda anmärkningar, hvilken öfvertygelse jag med Utskottet på intet vis delar.
Friherre Wrangel, Denning'- Hvarje med* lern af Svenska folkets representanter bör kän* na Gonstirutionens anda, men likväl gifve® tillfällen, då lagligheten är en hemlighet och då vägen är svår att finna till det sanna»
Man måste då tillita sitt sunda förstånd för att inse det rätta, söm är att önska eller icke» Vid det tillfälle, då Ridderskapet och Adeln lemnade sin decharge till Konungens Rådgifvare, behandlades ämnet med den loyauté och' den moderation, att jag af GonstitutionsUtskot* tet hade Väntat Understödjandet af den me* delväg, som blifvit Föreslagen, och att Utskottet icke skulle tvinga Representanterna, att gå en mera allvarsam väg, än de önska.
Föt min del ledes jag ej af något begär att klandra rådgifvarnes åtgärder?
sådant är icke mia Sak, men jag kan icke glömma att Vi styras Under en eonsfitutionel Statsförfattning, och i sådant afseende hade jag önskat, att
Goftstitu* tionsUtskottet lfcmnat oss ett annat resultat»
Jag har varit i mångå despotiska Stater, det Ridd. tock Åd.
VI Baud» 70 JDeri 2 2 Julii e. tit. det är sa
Val lägsta som högsta medborgareri tillätet, att få tillträde för Konungen, och derigenom tillfälle att klaga sin nöd inför Thronen.
Då är döt hårdt, att uti ett con-\ stitutionelt land sjelfva representationen icke får nalkas sin Konung.
För deil patriotiska Representanten, som ej hänföres, hvarken af passionen, hämd eller begär att tillskapa oro, är belägenheten alltid brydsam, då han är ställd emellan sina Gommitenters uppmark" samhet på samvetsgrannt uppfyllda pligter/samt den inre känslan, att ej såra, der man ej bör såra, att ej förvandla afsigter till fel.
Jag har äfven trott mig finna, att Konungens rådgifvare ej alltid lemnat dé råd, sorn varit till Statens nytta, och hade derföre önskat, att den begärda framställningen kunnat ske; och anhåller, att om ej annan åtgärd vidtages, än att Utskottets Memorial lägges till handlingarne, denna min reservation måtte få upptagas uti •protocollet.
För att förkorta discussionen, utbeder jag mig af Herr Gref-’ ven och LandtMarskalken den .proposition till Ridderskapet och Adeln, om icke Ståndet, u» tan afseende på 107 §., skulle pröfva i sin ordt ning, att till Kongl. Maj:t framställa den önskan, att Statssekreterare platserne hädanefter matte fyllas af StatsSecreterare på Stat.
Herr von Hartmansdorff, Augustt Om jag kunnat finna, antingen af Herr Grefvens och DandtMarskalkens proposition, eller af Utskot - Jo en 2 2 Jula e, m.' 1107 tets Memorial att deruti något yttrades, livar* Igenom Riksens Ständer förmenades, att framställa önskningar till Kongl, Maj:t, skulle äfJ, Ven jag reservera mig; men jag har ej kun'; hat märka något sådant* hvarken då frågan förta gången förevar, eller nu.
Fråga har blott Varit om den form, under, hvilken ifrågavarande ämne bordt behandlas.
Den har må* Ilända ej Varit så riktig, hvarföre Utskottet väl haft något skäl till sitt Memorial.
Men om saken i annan form framställes, till exem. pel* såsom Friherre Anckarsvärd yrkat, tror jag ej, att Herr Grefven och LandtMarskalken skulle vägra sin proposition, ej heller att ConstitutionsUtskotlet skulle hafva något att invända deremot, i händelse dess Utlåtande komme i fråga.
Sedan ConstitutionsUtskottets anmärknings-puncter blifvit afslagna och min begäran om återremiss af Utskottets Betänkan*' de icke bifölls, synes det likväl ej vara i sin ordning* att göra en ny framställning om hvad som redan är afgjordt.
Hvad sjelfva saken beträffar, så tror jag, att då så mycket blifvit på Riddarhuset taladt om dessa anmärknings^ puncter, och då det synes otvifvelagtigt, att dessa yttranden ej uteblifva från Konungens kännedom, lärer Hans Majit icke underlåta, att derå fästa sin faderliga uppmärksamhet, om Han finner dem det förtjena; och i an-t nan händelse skulle det förmodeligen icke leda närmare till målet, att derom anhålla genom en särskild skrifvelse.
Hetr Grefven oah LandtMartkalken yttra - 11 o 8 Den 2 2 Julii e. m. de, att sedan ConstitutionsUtskottet, sorn vo; re den Autorité, hvilken, enligt grundlagen, ägde bedomina Herr Grefvens och GandtMar: skalkens ifrågavarande åtgärd, godkänt den-» samma uti dess förevarande Memorial, hvilket nu gifvit anledning till åtskillig© reservationer, ansåg Herr Grefven och GandtMarskalken berörde Memorial icke kunna föranleda någon annan åtgärd, än att läggas till handlingarne.
Hvad åter beträffade „ den af [Friherre Anckarsvärd begärda proposition, att Ridderskapet och Adeln måtte hos Kongl. Maj:t framställa den underdåniga önskan, att StatsSecreterare-platserne hädanefter måtte fyllas af StatsSecreterare på stat, underställde Herr Grefven och GandtMarskalken, huruvida en slik proposition kunde af Herr GandtMarskalken meddelas, enär just denna fråga varit en ibland de af Grefve von Schwerin framställde puncter, derå Herr GandtMarskalken, pä sätt i GonstitutionsUtskottets Memorial omförmäles, vägrat proposition.
Herr Grefven och LandtMarskalken hemställ» de således, att ConstitutionsUtskottets
Memo* lial måtte läggas till handlingarne.
Bifölls* Friherre Anckarsvärd .■ Jag har i det an« förande, jag haft äran uppläsa, omrört en annan sak, nemligen behofvet af en förändrad representation.
Sex Riksdagars erfarenhet har £sisat oss, huru olämplig vår nuvarande repre'
Den 32 Julii e. ni. sentatiori ar, och min öfvertygelse är, att behofvet af en förändring är oundgängeligt.
Jag hemställer således, huruvida den Motion jag i sådant afseende gjort icke kimde upptagas,, och till Ridderskapets och Adelns pröfning hemställas*.
Herr Ehrenborg, Casper.-
Om jag ej' missta»' git mig uti omdömet om ConstitutionsUtskottets yttrande, lärer egentliga orsaken, hvarföre Utskottet ansett saken ej kunna upptagas,’ vara den, att Motionen är framställd med hänsigt till Konungens, Rådgifvare.
Ali öfverläggning angående åtgärd emot dem måste anses slutad, sa snart Ridderskapet och Adeln icke funnit någon anmärkning emot dem, enligt 107 §., böra äga rum; men om jag ej; missförstått Utskottets Utlåtande, har Utskottet funnit det vara Riksens Ständer för öfrigt obetagit, att i afseende på hvilka ämnen sam helst föreslå underdåniga önskningar och framställningar till Kongl.
Majjt.
Med en sådan åsigt finner jag väl icke skäl att instämma lili reservationerne, i hvad angår Grefve von Schwerlns Motion, och så vidt den åsyftade någon åtgärd med hänsigt till Konungens rådgifvare; men om Ridderskapets och Adelns beslut skulle innehålla att Friherre Anckarsvärds, utan hänseende till rådgifvarne, nu gjorde Motion angående en underdånig anhållan örn StatsSecreterare Embetenas tillsättande, ej skulle kunna upptagas, finner jag mig af min öfvertygelse föranlåten, att emot ett sådant beslut mig reservera.
J)en 12 Julii e. m - Friherr Böye.-Jag har yttrat mig angående salen; och villfnn blott gora den anmärkning, attehururigtig och skäligen grundad jag finnér Friherre Anckarsvärds framställning vara, tror jag flock, att den icke är oss tillåten att antaga.
Grundljagen har satt ConstitutionsUtkottet till högsta
Domare i hvarje fråga om vägrad preposition af Talemannen; och da Utskottet nu gifvit sin Dom; så mäste vi ovilkorligen ställa oss samma
Dom till efterrättelse, ehuru vi ogilla densamma, såsom origtig och saknande grundlighet, Herr von Heyne, Georg’ Jag var frånvarande i da ConstitutionsUtskottets Betänkande afgjordes.
Jag har med bekymmer under irenne Riksdagar funnit, huru ConstitutionsUtskottet behandlat 107 §•
a Morn origtigt, men jag anser sona min pligt, att här hembära 1823 års ConstitutionsUtskott min tacksägelse för det sätt, hvaruppå det hehandlat detta ämne, och för dess tolkning af 107 $:n.
Utskottett har fram-» lagt alla anmärknings-puncterne tillika med sitt yttrande deröfver till Ständernes bedömande^
Det ar enligt med cnnstitutionens apda., att så behandla anmärknings-frågor; men det är ock rigtigt af Riksens Ständer, att låta anmärkningarne förfalla, när icke högst vigtiga omständigheter fordra deras fullföljande.
Då nu sasken således är afgjord på det värdiga sätt, att decharge blifvit gifven, hvilket jag fullkomligen gillar, så tror jag, att, om den första anmärkningspuncten ej kan såsom Önskan framläggas, den sednare om förbättring i represen - Deri i% julli e. m tatlonen likväl kan till konungen framställas, hvarigenom Styrelsen framdeles kan lemna de upplysningar, hvilka kunna gifva en ledning för ett blifvande ConstitutionsUtskott vid na-, sia Riksdag.
Herr von Hartmdhsdorff *.
Jag anhåller blott, att få förena mig uti Herr Ehrenborgs yttrande.
Ehuru öfvertygad jag är om behofvet af en förändring i representationen, och ehuru öfvertygad jag är, att ingen förändring kan ske, om ej Ministéren låter den ligga sig om hjertat, tror jag dock icke att någon hemställan derom i denna väg kan göras till Kongl. Maj:t. 81 i Regeringsformen är tydlig; den säger, att frågor derom ej må uti Riksens Ständer Plena väckas.
ConstitutionsUtskottet ensam äger rätt att föreslå sådane ändringar.
Jag ser således uti bokstaf* yen ett hinder för en sådan önskan.
Till hvad den siste värde talaren yttrat, får jag ännu tillägga, att Regeringsformen stadgar, det endast sådana förslag till GrundLags-förändring skola framstå'!-! las, som anses möjliga att verkställa, Jag hemställer nu, om det är möjlim att, i enlighet med GrundLagens föreskrifter, göra en sådan förändring i Representationen, sorn den friherre Anckarsvärd tyckes åsyfta, då ingen förändring kan ske utan alla fyra 3112 T)en 22 Julii e, m.
Ståndens sammansstämmande beslut, och då intet St a ?! cl väl lärer vilja afstå sin representa* tions-rätt.
Jag tror således, att ©n slik förändring ej, kan verkställas utan genom revolution,, hvil* ken tidpunkt Gud, i det längsta nådeligen afJägsnet och kan ful jafctel igen ej tillstyrka, att Jfiksens Ständer skulle hos Kongl. Majh i un* derdånighet yttra någon önskan om en sådan förändring, Friherre Anckarsvärd t lag finnes- mig af ©refve von Schwerina yttrande tillrättaford, ©eh då jagser vägen för mig i denna sak utstå* kad, skall jag derom vända mig direct© till Coust it ut iöns U tsko,t te t.
Herr Lefrén i Johan Behr-: