Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter uppläsning af Friherre -Anckarsvärds deruti intagne skrifteliga anförande, anmälte sig Hans Exce/lence Herr Grefve Mörner-, Adolph Gör an t samt uppläste följande: 4 (Se Bilagan N:o 3.) Åtskillige yttrade härtill deras bifall.
Herr Danckwardt, Magnus Georg, anförde skriftcligen:
(Se Bilagan N;o 4.) f £3-8 Den 17 April e, m. Friherre Anekar svärd.
Carl Henric.
Jag inskränker mig för det närvarande blott till en hemställan till Herr Grefve Mörner, om han icke misstagit sig i afseende å mitt yttrande, då han anfört, att 1809 års olycks-epok varit af mig framställd som en jemförelse med närvarande tid.
Jag har sagt för 10 år sedan, och detta inträffar på år 1810.
För öfrigt förbehåller jag mig att framdeles få yttra mig så val öfver detta som hvad Grefve Mörner i öfrigt anfört.
Fortsattes justeringen af Pleni-Protocollet för den 25 sistlidne Martii eftermiddagen intill slut.
Upplästes oell lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden:
Aj den 12 dennes:
N;o 109*1 anledning af en utaf Casseurerne uti CredilSedel Verkets SmasedelsCassor, J.
Tingberg och F.
Hellström gjord ansökning om förhöjning i missräknings-penningar.
N:o 1 10, I anledning af Hr Mich. G. Anckarsvärds Memorial, innefattande förnyad anhållan om ändring i de vid i8l5 års urtima Riksdag fastställde grunder för liquiden af Svenska Ministern Herr Joli, Claes Lagersvärds fordran, Den 17 April e, m„ iog härrörande från andelar uti RiksgäldsConloirets fordna lån i Genua.
Af den 26 sijtlidne Martil: N:o 27.
I anledning af gjord hemställan, att vid förändringar i oeconomiska författningar, verkställigheten ej måtte för mycket påskyndas.
Angående anläggande af en Köping i Frycksände Socken af Wermlands Län, N:o 29.
Angående regleringen af den till Lunds Academie Stat anslagne Spannemål.
Angående yrkadt förbud för Bergmästare att utfärda oeconomiska författningar.
Angående öfverklagad underlåtenhet af sådane skyldigheters fullgörande, som innehafvare Bf Bergsmanshemman åligga.
Af den 2 dennes: N:o 02.
Angående Herr Doctor Stenhammars motion om indragning till besparing i RiksStaten af Tjenster och Embeten.
I anledning af yrkad lindring i KronoBrefbårings-skyldigheten.
I anledning af väckt fråga om åt - Den 17 April e. m. gårders vidtagande till förekommande af stegring i Tjenstehjon»- löner.
I anledning af väckt fråga om en Stads anläggande i Kronobergs
Lån och om rättighet till årlige fri-marknaders hållande i Wrigstad, Rydaholm och å strandplatsen Stenunga.
Angående Riksdags-Fullmågtigen Carl Fredric Bergs motion, om åläggande af skyldighet för Pastorer, att årligen till vederbörande LandsContoir och DomCapitel insända Utdrag af Kyrkoböckerne öfver döde och födde, N:o 57.
I anledning om yrkadt tillstånd för Kyrkohemmans åboers, uti Skåne, Enkor och Barn, att företrädesvis till sådane Hemman erhålla åbo rätt.
Aj den 12 denne t: N:o 5i.
Angående väckt fråga om närmare bestämmande af Fjerdingsmåns . skyldighet ter m. ra, N:o 52.
I anledning af väckt fråga, rörande skyldigheten att in natura lefverera HÖ och Halm till Kongl. HolS tallet i Stockholm. 4f den i4 dennes: N:o 55.
Angående förbättrad reglering af Postgången.
Angående ständiga Tionde-sättningar för de Räntegifvare och Räntetagare, emel - Den 17 Jpril e, rn. lan hvilka någon öfverenskommelse i detta hånseende ej kunnat träffas.
Upplåstes till justering och godkändes följande från ExpeditionsUti kottet inkomne förslag till Riksens Stånders underdåniga skrifvelser till Kongl. Maj;t:
N;o 29 Angående ett beviljadt förskott å den summa, som till godtgörande af kostnaderna vid Hans Kongl.
Höghet Kronprinsens utrikes resa m, m. framdeles kommer att bestämmas.
No 5o.
Angående medel till bestridande af kostnaden för tryckning utaf vissa Committerades förslag till en förändrad organisation af åtskillige Rikets Styrelseverk m. m.
Utdrag af Protocollet hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen den 17 April 1820. S. D. Upplåstes de öfrige Respective RiksStåndens
ProtocollsUidrag ajf den 4, 7 och 1 x dennes, innefattande anmodan till samtelige Utskotten, från Fråste- och BorgareStånden, att hädanefter till RiksStånden insända sina Betånk&nden och Utlåtanden skrifteligen, så ofta de icke , åtmindstone inom åtta dagar ifrån justeringen, kunna tryckta meddelas; samt från 442 Den 17 April e, ni.
BondeStåndet, att ovilkorligen aflemna nämnde handlingar i skrifna exemplar; och emedan Piidderskapet och Adeln, på sålt dess ProtocollsUtdrag af den 2 5 sisth Januari utvisar, redan i sitt första heslat om tryckningen af Bihanget till RiksStåndens Protocoll vid denna Riksdag, och expedifiorissåttet af Utskottens Memorial, Betånkanden och förklaringar, förordnat, att dessa handlingar borde till Riks-Sfånden ingifyas i tryckte exemplar, endast fä länge det utan uppehåll i göromälens gång lämpligen kunde jke, samt genom ProtocollsUtdrag af den 1 r eistlidne Mars, med anledning af en ExpeditionsUtskottets hemställan, och sedan Med-Stånden deltagit uti nyssberörde beslut, å nyo påmint samtelige Utskotten, att ställa sig sådant till efterrättelse; fana Ridderskapet och Adeln, roed åberopande af de sålunda gifna föreskrifter, i följd af hvilka det berodt på Utskotten att tillse, det göromålen icke genom expeditions-såttet uppehållits, sig nu böra i Preste- och BorgareStåndens ofvanberörde anmodan till Utskotten instämma, Ut supra. S. D.
Föredrogos å nyo och gillades följande från Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet inkomne, samt d. 7 och 11 dennes eftermiddag garne på bordet lagde Memorial och Utlåtanden :
Af den 24 sistlidne Martil: N:o gå, i anledning af väckt motion angå - Den 17 April e. m. 445 emie den åfventyrliga hastigheten vid de så kallade Kungsskjutserne.
Af den 26 sisllidne Martil: N:o 25, i anledning af Kongl. Magts Nådiga Proposition, angående behofvet af en fond till understöd för Jordbrukare, sorn genom frosteller hagel-skada förlora vexande gröda.
N:o 2 5, I fråga om sättet till utgörande af den till Upsala Academie anslagne samt annan Krono-tionde-spanneniål, som ånnu icke genom tionde-såttningar blifvit till beloppet bestämd.
N:o 26, angående sårskildte Markegångars bestämmande för öfre och nedre Dalarne.
Aj den 8 denries: N:o 49.
I anledning af gjord motion om indragning af Minister-platser vid främmande Hof, utom i Petersburg och London samt Diplomatiske Årendernes besörjande i öfrigt af Chargé cTAffaires och Consuler.
S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Stats- och BancoUtskottens den 29 sistlidne Mars afgifne, samt den 11 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, angående dels förment oriktig tillämpning af hvad uti Reglementet för utredningen af för detta FilialDisconterne stadgas, i afseende på öfver-råntan ä förfallne lån i desse Disconter, dels ock på grund deraf yrkad rätt 444 Den 17 ripril e. m. lör gåldenårerne, att återfå hvad de i öfver-rånta skola för mycket utbetalt.
S. D. Vid förnyad föredragning af Banco.
Utskottets den g dennes afgifne, samt den i4 derpå följde på bordet lagde, Memorial, i anledning af någre från Bankens FiscalsEriibete väckte frågor om ändring och undantag i några allmänna lagar och författningar, för betryggande af BancoVerkets säkerhet; blef samma Me. morial af Ridderskapet och Adeln till Lagutskottet remitteradt.
Föredrogs å nyo och gillades StatsBanco- samt Allmänna Besvärs och OeconomieUtskottens den 2:dra dennes afgifne, och den ii;te derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Betänkande N:o o5, rörande väckt fråga om bestämmande af allmänna grunder för ettStatshushållnings-systeme.
Vid förnyad föredragning af Statsutskott tets d. 10 dennes afgifne, samt d. [4 derpå följde på bordet lagde, Utlåtande N;o ioo, i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln gjorde, anmärkningar vid Utskottets den 6 sistlidne Mars meddelte Betänkande, rörande löneförhöjning åt Bataillons-Läkare efter 8 års tjenstgöring; fann Ridderskapet och Adeln för godt att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af de öfrige trenne RiksStånden gilladt, för dess del dervid låta bero.
Föredrogos å nyo och gillades föl - Den 17 April e. m. 445 jande från Stats-Utskottet inkomne, samt don i4 dennes på bordet lagde Utlåtanden; Af den 10 dennes: N:o 102, angående medels anslående till befordrande af Växel-undervisningen.
N:o io3, om användandet af Djeknepenningar i Hernösands Stift. N:o io4, angående inlösen vid RiksgäldsContoiret af u stycken skadade Creditsedlar.
Af den 12 dennes:
N:o io5, i anledning af våckt fråga om förskotts anvisning å den summa, Riksens Ständer komma att anslå till kostnadernes godtgörande vid Hans Kongl. Höghet
N;o 106, om inköp för StatsVerkets räkning af åtskilige trähus i Götheborg.
Då nu å nyo föredrogs StatsUtskottets den 12 dennes afgifne och den 14 derpå följde på bordet lagde Utlåtande N:o >07, i anledning af de hos BondeStåndet gjorde anmärkningar, vid Utskottets den i5 sistledne Mars meddeldte Betänkande, angående de så kallade TalmänsTafllarne; fann Ridderskapet och Adeln att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit 446 Den 17 April s. m. den s5 sistledne Mars af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde låggas till Handiingarne.
S. D. "Vid förnyad föredragning af StatsUtskotfefs den 10 dennes afgifne, samt den i4 derpå följde på bordet lagde Utlåtande N:o 108, om anslag å Stat till inköp af Astronomiska instrumenter åt Observatorium i Stockholm, blef samma Utlåtande, i anledning af de utaf åtskilige Ledamöter dervid gjorde anmärkningar, till StatsUtsfcottet återremitteradt.
Ut supra. S. D. Remitterades till Bevillnings-, Lag- samt Allmänna Bef varsäck Oeconomie-Utskotten:
Friherre Wrangels, Henning, Memorial, innefattande förslag till ett IndustrieReglemente. Stats-Utskottet", 1) Herr Berghmans, Ambrosius Magnus, anförande, innefattande anmårkuingar emot Statsutskottets den 7 dennes eftermiddagen återremitterade Memorial N:o 76, angående hemställan , det åtskilige till Utskottet remitterade Memorial, måtte till det Särskildta Utskottets handläggning få öfverlemnas.
Friherre Focks, Berndt Wilhelm, den n dennes förmiddagen på bordet lagde Memorial, angående Allmänna MagazinsDirecfionen; Den 17 April e, m. jemte de af åtskillige Ledamöter i anledning deraf, så vål den x 1 dennes förmiddagen som denne dag, afgifne yttranden.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den 17 April 1823. S. D.
Remitterades till Stats- och BancoUtskotten: Grefve Hård», Carl Gustaf, Memorial, innefattande anmärkningar emot FinanceComitténs Betänkande.
S. D. Vid förnyad föredragning af RiddarhusUtskottets den 5 dennes aflåtne, samt den 11 derpå följde eftermiddagen på bordet legde Memorial, angående Bånkmåns afskafFapde; blef samma Memorial, i anledning af de utaf åtskilliga Ledamöter dervid gjorde anmärkningar, till RiddarhusUtskottet återremitteradt.
Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan | till 11 om aftonen.
Lagerheim. 4^8 Den 22 April f. m.
Upplästes ett från Riddarhus-Utskottet inkommet så lydande Hörsammaste Memorial:
Hos RiddarhusUtskottet har RiddarhusDirectionen anmält, att Konungens tjenstgörande förste LifMedicus, vice Ordföranden i Kongl. SundhetsCollegium, Riddaren af Kongl. Wasa Orden samt af Kongl. Preussiska RÖda Örns Ordens 2:dra Class, Medicinae
Doctorn och Chirurgie Magistern Eric Edholm, hvilken under den 5 Juni 1821 blifvit af Kongl. Maj:t i Nåder upphöjd i Adeligt stånd, med antagande af namnet af Edholm, hos RiddarhusDirectionen anhållit, att såsom Adelsman vinna introduction å Riddarhuset, samt att han, med företeende af Kongl, Maj:ts för honom utfärdade Nådiga
Di. plome i original, visat sig hafva fullgjordt alla de för erhållande af en slik introduction föreskrifne prestanda; och får RiddarhusUtskottet i anledning häraf, samt med stöd af öl i 1818 års Riddarhusordning, ofvanberörde förhållande hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln vördsamt anmäla, med hemställan, om icke Förste LifMedicus och Riddaren Doctor af Edholm må beviljas introduction å Riddarhuset under N.o 2292 Den 22 April f, m, 449 2292 ibland Rldders- och Adelsmän, »arnt Kungörelse derom på vanligt sått i Allmänna Tidningarne införas.
På RiddarhusUtskottets vägnar, C. G. Spens. N, Snoilsky.
Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till bifall af RiddarhusUtskottets berörde Memorial j hvilken proposition med Ja besvarades.
Friherre Tolly Gustaf Philiph, anförde akrifteligen; (Se Bilagan N:o i)* 4^ - Remitterades till Bevillnings-, Lag- samt Allmänna Besvärs- och OeeonomieUtskotten.
Företogos till pröfning de, uti ConstitutionsUtskottets den 2 dennes aflåtne, samt följande dagen på bordet lagde Memorial, omförmålte, från sista Riksdag hvilande förslag till ändring i Rikets Grundlagar; hvarvid Herr Grefven och Landt,Marskalken, sorn förmodade, att sedan alla Grundlagsåndringsförslagen blifvit tryck - Ridd, o. Ad, Prot. 5 Band. 29. 45o
Dan 22 April /, m. tc, samt bland Ridderskapets och Adelns Ledamöter utdelade, desamma icke torde i ett sammanhang behöfva upplåsas, föreslog, att hvarje §. finge särskildt för sig upplåsas och pröfvasj hvilket bifölls. Regerings-Formen. §.
4. __ inhamte dock, i de fall hår nedanföre stadgas, underrättelse och råd af ett StatsRåd, hvartill Konungen kallar och utnämner kunnige, erfarne, redlige och allmänt aktade infödde Svenske frälse och ofrälse mån af den rena Evangeliska läran.
Alternativ. ___ __ inhåmte dock, i de fall hår nedan före stadgas, underrättelse och råd af ett StatsRåd, hvartill Konungen kallar och utnämner kunnige, erfarne, redlige och allmänt aktade infödde Svenske män af den rena Evangeliska låran.
Det för sta alternativet i förevarande förslag till ändring af 4 §.
RegeringsFormen, innebår skillnaden emellan orden och samt eller.
Genom införandet af det förra eller ordet oc/z, skulle Konungens rätt till val af StatsRådsLedamöter blifva inskränkt i så måtto, att Konungen måste ditkalla både fralse och ofrälse män, ehvad Den 22 -April /, m. han ägde mera förtroende till den ena eller den andra.
Jag skalle derföre tro, att det sednare alternativet i förslaget, som lemnar Konungen öppet, att välja sine Rådgifvare inom hvad 6tånd sorn hålst, och att hafva afseende endast på största skicklighet, år det lämpligastej och a£ sådan orsak anhåller jag om Herr Grefrens och LandtMarskalkens proposition till bifall af sistnämnde alternativ.
Herr Rothlieb, Axel'.
Jag år fullkomligt förekommen af Friherre Cederström, och anser det sednare alternativet i förslaget vara så rätt och billigt, att jag med honom på det högsta instämmer i tillstyrkande af bifall derå.
Jag anser för min del orden fralse och ofrälse böra så litet som möjligt nämnas i vår constitution, och jag förenar mig derföre med Friherre Cederström och Herr Rothlieb i tillstyrkande, att det sednare alternativet uti ifrågavarande förslag må af Ridderskapet och Adeln antagas.
Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till bifall af andra alternativet a£ de, utaf 4 §. framställde nya redactioner; hvilken proposition med Ja besvarades. §• 7* Konungen läte uti StatsRådet sig föredragas och afgöre der alla Regeringsärenden, utom de Ministeriella, eller dem som angå Rikets för - 452 Den 22 April f, rn, hållanden till främmande magter, samt rommandomål, hvilka Konungen, i egenskap af Högste Befälhafvare öfver Krigsmagten till lands och sjös, omedelbarligen besörjer, och hvarmed förstås sådane enkla militairiska mål, som icke efter Grundlagen, höra till föredragning i StatsRddet och StatsSecreterarens Expedition, icke leda till stiftande af nya, icke till ändring, förklaring eller rubbning af gällande lagar och allmänna oeconomiska författningar, eller uti dispositionen af allmänna medel.
Grefve Gyllenborg, Johan Henning, hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplåstes, så lydande: Hans Excellence Herr Grefve af Wett er - ftedt, Gustaf:
Sorn den förändrade redaction af 7 §.
RegeringsFormen, /hvilken nu utgör föremål för Ridderskapets och Adelns pröfning, är en följd af en Kongl, proposition, hvilken jag contrasignerat, anser jag mig, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, skyldig, att tillkännagifva de orsaker, som föranledde denna proposition.
Vid sistförflutne
Riksdag väcktes åtskillige anmärkningar emot Konungens Rådgifvare i commandoinål.
Grunden för dessa an - (Se Bilagan N:o 2.J Herr Cederschjöld, Pehr Guftaf, anförde skriftligen:
(Se Bilagan N.o 3.)
Den 22 April f. ml 455 märkningar hämtades ifrån sjelfva den §. som man ansåg icke innefatta en nog bestämd gråns för bemålte Rådgifvares verksamhet.
För att vinna denna bestämdhet, befallte Kongl.
Maj:t mig, att uppsätta ett förslag till ändring af nämnde §.
Det förslag, jag, i följd häraf, uppgjorde, underställdes till och med i förväg flere af då varande ConstitutionsUtskotts Ledamöter.
De särskildta tankarne rådfördes, och en sammanjemkad redaction uppkom, som, gillad af Kongl. Maj:t, till Riksens Ständer aflemnades.
Denna år nu i fråga.
Jag medgifver visserligen, att då man nödgas definiera egenskapen af en befattning, mycket skall glömmas, och att ju mera man söker utsträcka definitionen, desto otydligare mäste den blifva; men når frågan nu endast år,- att bestämma den verkningskrets, som enligt Grundlagen bör tillhöra Konungens Rådgifvare i commandomål, och då under förslaget icke år eller kan vara någon annan afsigt ån den, att hålla dem inom denna verkningskrets, icke att i någon mon vid-j ga densamma; så är det naturligt, att, om Rikets Ständer för närvarande anse den hittills gällande redactionen af 7 §. i RegeringsFormen för berörde ändamål tillfyllestgörande, Kongl.
Maj:t icke kan emot dess bibehållande hafva något att erinra. ' / f Kongl. Majit trodde sig med den nya redactionen kunna lugna många farhågor, men örn detta icke behöfves, år det för Kongl. Majit en tillfredsställelse och det beror af Riksens
Ständer att antaga eller^icke antaga den förän - 454 Den aa April /, m. dring i §., Kongl. Maj:t ansett sig böra föreslå.
Den högsta fullkomlighet man kunde åstadkomma , söktes vål vid redactionen, och då jag icke hade anspråk, att i detta afseende ensam lyckas, rådtördes, såsom jag förut nåmnt, flere sakkunnige mån.
Reductionen var dock ej beräknad derpå, att, på sått en vård talare synes hafva förmodat, vara gjord blott för örat, utan den var verkligen ock gjord för förståndet; men den stridiga mening som derom uppstådt, bevisar bäst, att hos särskilda personer, förståndet kan hafva olika åsigter och se olika.
Jag utber mig endast få anmärka, att den sista värde talaren missförstått min mening, då han tyckt sig finna, det jag skulle hafva sagt, att redactionen af ifrågavarande §. vore beräknad blott för att ljuda i Bråt.
Jag tror tvärtom och är fullkomligen öfvertygad, att afsigten dermed varit att tillfreds* ställa förståndet, ehuru händelsen gjort, att resultatet utfallit annorlunda.
Herr Mank af Rosenskjöld, Eberhard:
I denna fråga, har jag visserligen icke något annat att yttra, än hvad jag redan sagt vid sista Riksdag, då samma fråga förevar.
Jag utbeder mig derföre, att få uppläsa detta mitt anförande, emedan det innefattar den mening, jag äfven nu i ämnet hyser.
Herr Munk af Rosenskjöld uppläste der-; efter följande:
Jag har förr haft den äran förklara, det jag ansåg 74§. i RegeringsFormen Den 22 April f, m. *55 vara nog tydlig oell bestämd för den som rille rätt förstå den.
Jag har ansett farligt medgifva en obestämdhet i en så väsentlig föreskrift innan man vore säker om någon mera bestämd; och säker derom blir man ej genom ett förslag af Riksdagsman, emedan det behöfver alla fyra Ståndens och Konungens sanction.
Men sedan enskilde Riksdagsmän, nemligen Friherre Ankarsvärd i vårt Stånd och Friherre Åkerhjelm i Constitutions Utskottet, afgifvit förslag till ett närmare bestämmande af de i denna §. nämnde Commandomål, samt ConstitutionsUtskottet i dess Betänkande, rörande anmärkningen mot Friherre Björnstjerna, föiklarat att Formerne i detta fall ej voro fullständigt nog beskrifna och således både dessa förslag och detta Betänkande innefatta ett indirect medgifvande, att gränsen för Commandomål icke är i Grundlagen nog bestämd, har jemväl jag ansett nödigt, att ett noggrannare bestämmande af hvad med Commandomål förstås, i nämnde §. blefve tillagdt.
Det har varit så mycket mera fägnesamt, att Konungen sjelf behagat meddelett förslag för detta ändamål, som Kongl. Maj:ts
Nådiga sanction å de förslag,hvilka skulle koma ma från Riksens Ständer, kunnat förvägras, men det af Konungen sjelf uppgifne och fullkomligt tillfredsställande förslag, blott behöfver Riksens Ständers egen sanction, hvilken man ej bör förmoda af ConstitutionsUtskottet eller något Stånd skall uteblifva, emedan man ej bör föreställa sig, att Nationens Representanter skola vara mindre sorgfällig om bevarandet af Na - 455 Den 22 April f, m. tionens rättigheter samt deras skyddande mot militaire magtens ingrepp, än Konungen sjelf.
Man har emot ifrågavarande Redaction anmärkt, att den är mera negativ än positiv, men man liar icke attenderat till, att då fråga är om att sätta gräns för en myndighet, det är mera nödigt att uppräkna hvilka ärenden den icke får befatta sig med, än den han får besörja.
Hvad ordet omedelbarligen vidkommer, så har det, i min tanka, företräde framför ordet directe; åtminstone äger det den förtjensten att vara svenskt.
Konungen säges omedelbarligen besörja de mål, hvilka ej i StatsRådet, och utan att Allmänna Beredningen eller Publique Verk behöfva höras, kunna föredragas och afgöras.
En annan värd talare har yrkat, att föreskriften i tillägget till jjj. borde sträckas till Under-Befälhafvare i Militaira Styrelsen.
Jag får blott erinra, att Grundlagen ej på desse sednares åtgärder kan tillämpas, utan endast på StatsRådets, StatsSecreterarens och Konungens Rådgifvares i Commandomål.
Om Regementschefer eller andra Militaira Auctoriteter förgå sig, dömas de för sina förseelser efter Allmänna Lagen och Krigs Ar tiklarne.
För öfrigt tror jag, att det som innefattas i Instructionen för GeneralAdjutanterne, är i detta afseende ganska tillräckligt, och anser återremiss ej vara af nöden, då redaction en är fullständig.
Den §., som redan är tillfinnandes, innefattar ett positivt stadgande om hvad med Cbmmandomål bör förstås; hvaremot det nu föreslagne tillägg, innehåller en bestämd förskrift
Den 22 April f, m. 457 om egenskapen af (le mål, meri hvilka Konungens föredragande i Commandömål icke få sig befatta.
Vore här blott frågan om detta tillägg, skulle jag visserligen votera för afslag å den nya redactionen , likasom jag ,skulle då göra det för hvilket annat förslag som hälst, till förtydligande af 7 §.
Men när sådane omständigheter föregått, som visat , at så val ConstitutionsUtskottet som enskilte Riksdagsmän oell Riksens Ständer sjelfve vid förra Riksdagen ansett nämnda §. otydlig, så tror jag det för min del vara nödigt, att antaga Kongl. Maj:s Nådiga proposition om tillägg till denna §•, om icke för annat, åtminstone för att derigenom likasom upphäfva och kraftlöst göra föregående beslut om §:s otydlighet.
Ty hvilket klefve resultatet, om den afslås?
Jo! att vi hafva den gamla §m i behåll, men med det vehikel, att ConstitutionsUtskottet och Riksens Ständer vid en Riksdag, förklarat den obestämd, hvarigenom dess användande vid pröfningen af blifvande anmärkningsmål betydligen försvåras.
Jag anhåller på dessa skäl om proposition till bifall af den nya redactionen.
Grefve von Schverin, Fredric Bogislans:
Resultatet af den pröfning af ämnet, sorn jag för mig sjelf anstålt, var att jag ämnade tillstyrka antagandet af den nya redactionen.
Ehwru jag icke tycker om negativa definitioner , bestämdes jag till eft sådant tillstyrkande af den oro, som vid sista Riksdag uppstod i afseende Den 32 April J. m. på tolkningen af förevarande §, af den då yttrade opinionen derom och deraf att Kongl. Maj:t för att tillfredsställa densamma, gick den till mötes samt på förhand sanctionerade det förslag till §:* ändring, som högt påkallade*.
Dessa förenade omständigheter syntes mig åska mitt ja.
Men jag bekänner upprigtigt, att, sedan jag afhört Grefve Gyllenborgs och Herr Cederschjölds här upplåsta anföranden , jag nu mera är af annan tanka.
Jag finner att considerationerna i denna fråga böra åsidosättas och lagstiftaren böra yttra sig blott i sin egenskap af lagstiftare.
Det må ej förundra oss att lagar som vi funnit otydliga, i en senare tid synas oss äga ali erforderlig klarhet.