Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Der är märkeligt att partielle förbindelser, lill utgifter och skyldigheter ät Staten, först genom extra roteringen införde, och sedan flere gänger äskade, i förra tider aldrig blifwit i fräqa ställde, och att den agtning för enskilt mans rätt, som i detta afseende, äfwen un, der sjelfwa enwäldet bibehölls, icke skall lika säkert wara alt päräkna under en konstitutionel frihet: för min del skulle jag derföre önska ett stadgande i wär grundlag, som för framtiden beredde en trygghet, i detta afseende, angelägen i synnerhet nu, da, under ett beständigt tillwäxande, allmänna Utskylderne upga till ett ganska högt belopp.
Den oratkwisa i priueipex, som nu är anmärkt, »isar sig i sin fulla dag i swarigheterne wid tillämpningen, hälst dä sadane ersättningar, som af socknar och städer skulle upgifwas, icke kunde fordras inom en inskränktare nderymd, blef deraf en fölgd, att flere personer emedlertid dels aflidft, dels flyktat till andra orter, och 6-s Dm t 7 Iitsttt sch SNtkNgött fkullo de r stallet ditflyttade ikkär da sig deN sköld de dek förut boende icke gjört» eller detze sednare, stclfwe, eltek sterbhusdelägare, spridde i flere pröpinter» sökas» hwäktill omgång och beswär skulle Mycket öka de Mangfatbiga göromål- htvakmed Konungens Äesallniugshafwanöe och deras tjenstemän förut ärö öflverhopade.
En icke dbetydelig anmärkning äe äftven ben» art ifrägawarande bewillninqS önskan icke influtit t det första Utskottets betänkande- och jag anser fök
Min det att yttkandeN- söm innefatta nya frägor» icke -öka t ett förändradt betänkande fa inflyta» utan att särskildt kunna til granskning återremittera», fhälst pröfningsrättigheten t annat falt blifwer för myt. ket inskränkt, som Misäk flg deki» att om icke atta fyra Niks.Ständen betänkandet bifalla, blifwer en slags obestämd och partiel bewillntng t och med det famina bifallen, utan att, i benna betydliga omständighet» rättigheten till omdöme till beredande of ny granskning as Utskottet-blifwik öpp n lemuad» Jag tror att det warit lämpeligare hemställa, att den, som ensam legt en annan eller till detydeli» gate del i tegan deltagit» Matte i mohn deraf gjuta någon inskränkning i sin tjenstetid.
I anseende till Utskottets yttrande 0M postförare, skulle jag önskat, att det blifwit ert bestämdt undantag fök postförare», eller son» der enka posthemmanet fö» rcstär.
Jag äger posthemman» men wet nu icke om jag kan med begagnande af undantaget, anta» ga en bonde under sZ är.
Det hade warit
Af» wen art önska akt Landtmätare samt saltpererstu» tzcri-lärlingar och idkare för ki, tid, kanske fem äk blifwir
Dett 17 Junit. ölifwit undantagne fik att öka ätttalek af sådana j söltt öfwa besia angelägna yrfen Undertecknad Silverstolpe ^ 6ustak jrsMi utbad sig fä anmärka, hwad han, såsom Se» ereterare i det särskilta Utskottet, trodde sig kunna uplysa, att enär Utskottet ifrätt alla Aiks-S att» den emottagit anmärkningar rörande ifrägawatande ämne, fann wäl Utskottet att FötstakkningSMausks» -et och det nyligen bessutnä BewäriNgsmanskapet tvore ä:ne särskilda saker och att detta sivar myt» kel wäl kuttnat afgifwas, för att afskära all wiva» re anmärkning; men vä det werkeligen syntes gatt. ska ömmande oM ingen ersättning more Möjetig ätt winna för deln, font förut ingätki dryga kostnader, fann Utskottet sig befsgadt, att genom ett sä» kant förslag söka befordra en jemnare fördelning af dötdokne.
Utskottet hade wäl sert att som alt detta berodt af eNskilta eontrackek kunde ingen ting sälön» oryggelig lag härom stadgas, htvarsöre dek hade inskränkt sig till deN underdåniga önskan, ati Kongl. Majit mätte» svM ordett lyda, sa attordnj att ifrägäwarande ersättttinqar blefwe werkstälde. 8-lherre Stael von k^öllstein, LoksttL
Vig!
Ehuru blotta uttderdänigä önskningar, förmodar jag likwäl, att Konungen täckes göta nådigt afseende hära, hwarsöce
Vet bökde wara angeläget Noga granska dem»
Akt nu ålägga de ynglingar, att personligen träda i krigstjensten, som i sitt-ställe legt en an» natt karl» och bertil haft anledning af förordningar hwarf yttras, att Konungen nied »välbehag skul» le anse att MSn legde r stället för akt loner more hardt 624 Den 17 Iunii. hardt och det sa mycket mera, som förra Landtwär, net blifivit befiadt, ehuru mänge af dem aldeles icke warit
Uti fält, hwarföre en lika befrielse syneö böra detza nlkomma.
Friherre Leäerllröm, ^acvb, ansäg otwifwelagrigt att om det warit en föreskrift att förstärkningsmanskapet bort tjena A är, ingen ersättning nu warit nödig; när nu legningsprinctpen är antagen, anser jag det wara ersättning nog, om det bestämmes att de som ingätt i tjenst wid förstärkningsmanskapet, om de deri inträdt före 20 ärS älder pä de bestämde 5 ären fä afqwilta de arén de redan warit i tjenst. (örefwe De la 6sr6ie, sacob:
Da i Kon» nungensnadlga förordning om förstärkningsmanskapet, Konungen yttrar sin önskan, att detsamma mätte upsättas helst genom lottning eller legning socknewiS sch detta werkeltgen i följe deras pä de flesta stät» len händt, synes mig äfwen billigt, att socknen wid detza tillfällen bestär ersättningen.
Dä detta nästan pä alla ställen skulle winnås om det särskilda Ut, skottets förslag gillades, får jag äfwen för min del dertill tillstyrka bifall.
Friherre Wrangel, kkenninx, förenade sig med Friherre Leclerliröm.
Friherre 8tjernlle6t, Darg Willielm, trodde, att VM nägon penninge ersättning skulle komma r fräga borde dertill en witz summa utsättas.
För öfrigt hade legningen nästan öfwcralt warit per» sonlig och ej socknewis, hwarföre han ej ansäg billigt a«t ersättningen socknewis skulle utgä.
(6refme
De la 6sr6ie, ^acotr, erinrade att sm en witz summ» bestämdes, kunde hända att dm ena Den r?
Iumr» 6-5 dna ater finge mer än hän ulgifwit, den aildra Mindre. kegorne hade maril sä olika pä olika orter att en sadan allmän bestämning af en wist summa aldrig kunde öfweralt blifwa billig.
Serr Loz^t: Rättwisan fordrar att göra afseende pa hwad ynglingar särskildt betalk fät att befria sig frän »jonsten wid förstärkningsmanjkapet, och icke blott pa socknarnes Utgifter.
Om någon erlättning fikall komma i fräga kai, den ju för ikrifwas i hägge fallen» Zerr Landt Ikkarskalken anmärkte, att i anledning af den Z.dje puncrcn af Utskottets förstag till önskningar, tneningarne fnntes mycket delade, somliga yrkade bifall till Utskottets betänkande, andra ersättning bestämd as socknen, andra qwikkning pä tjenstskyldigheten.
Herr Landt-Mar. fkalken trodde sig hafwa funnit de fleste af Ständet böjde för den sista utwägen, han wille derföre göra proposition lill bifall ä det särskilda Utskottets önsknmqöförsiag endast med den förändring, att »vid den z:dje puncten den underdäniga önjkan borde framföras, att de som möjligtwis innan de uphunnit bcwäringsäldern tjent »vid förstärknings, manskapet och nu, i följe ak denna rina författning, böra taga tjenst wid bemarinqsmanskapet, mätte för sin förra tjenstetid fä »juta afkortning pä den förestäende, i sölje hwaraf all penningeerfäktning för dem komme att förfminna.
Uvlästc? ett Utdrag af Protokollet, hällit hos Hederwärda Bond--Ständer wid Urtima Riksda» Första Det.
N-o 4°. gen 626 Den 17 Iunii. gen i örebro den i z Junii 1812, hwarigenom Äonde-» Standek inbjuder Rlddersikapet och Adeln och de öfrige respeckive Stånden , att nied en deputation under Herr Landt-Marskalkens anförande upwakta Hans Kongs. Majit och Hans Kongs. Höghet Kron - Prinsen , för att genom särskilda tacksägelseadresier tolka de tre ofrälse Ständens UnderLainga tacksamhet för det dyrbara MederMäle as Kongl. Majilö nåd de njutit, att ert wisit antal af deras söner mage såsom fricadetter wid KrigS^ Akademien pä Carlberg intagas. ilppä derom gjord proposition samtyckte HögloftRidderskapet och Adeln Med det tillägg, att denna tacksägelse upwakttnng mätte förenas Med Vett som 1 anledning af Landtbruks Akademiens inrättning förut bliswit bestulen. vplästes eli, ifrän Lag.Ulskottet inkommit.
Memorial, rörande Riksdagsmannen ifräN Carlstads Län Lric Lrules wäckla motion i anledning af la. gens stadgandcn af 20 Cap. 4 »ch 588'
Byggn» Balk-, hmaraf han anser den förra böra förtydligas och i den senare böterne böra förhöjas, samt för andra gängen beaättget brott rätkigheteN till qwarnen förwerkas.
Tillika hade Riksdagsmännen frän Gottland gokall st.05Val! och Lokatt Isum! deri önffat den förändrings akt det hädanefter ma bliftva hwar och en soM är boende minst eN mil frätt tullqivarn tillälit, att utan annan föregången sytt än af twenne ojäfwiaa nämdemän som lemna intyg vin wägens längd, fä uobygga husbehofs-qwarn, samt af Riksdagsmannen Oiok jonasfon i BohusLän, all de i Orust och Tjörns härader inrättade Den t 7 Iumu ss? httsbehvfs Wädcrqwariiar
Mätte för framtiden hibee hällas och det i allmänhet till akas» art utan föregättgett syn u»bygga husbehöfs wädcrqwarttar samt mara öppet- att fä dem till tttllgmarnar skättlagve emot ett hillig afgift- Lag-Ulffonet
Hat häröfwee yttrat att- af »Nförde skäl» eii bestämdare föreskrift- i afseende pä nytt qwarnars inrättning ej katt tzifwas» ätt sä
Midt de äldres redan wunna rättigheter derigenom ej för nära trädrs- likasom Utskottet funttit- att det yrkade ökade ansvaret More af dett oeesnMttiska beskaffenhet att »vederbörande LaNdshöfdittgat ägde- efter förekommande omständigheter» derom förordna- och att bibehållande äf ve i Orust och Tjörns härader antagde husbehofs wävergwaknar more etk ämne hwaröfwer Utskottet icke ägde att Nägot widare utlåtande Meddela; stttteligett afstyrket Utskottet ali förändring i 26 Cap» Byggm Balken Lades pä bordet Uplästes ett i frän Lag-Utskottet ittkomMit memorial- i anledning af Riksdagsmannen i-ars Uelirsions frän Skaraborgs Län Mäckta motion om dek stadgande att lösen af dett för ZO ä 46 ar sedart förpantade jord matte bestämmas efter RiködMekS beloppet i jemförelse
Med dett valvakiottsqruNZ soM Mak dä förpKntningen skedde» och Ven cottrs söM gäller da inlösen sker» hwartill Utskottet afstytkk bifall af det ffäl, att en laglig uprättad afhandling enskilda personer emellan, ej af sednare författning hök kunna tubbas Lades pä horvet. — yp. 628 Den 17 Iunki UplästeS ett, ifrän Lag-Utfkottel inkommit me^ morial, rörande en föreslagen förändring af allmänna lagens stadgande i Z Cap. 2 Byggn.
Balk. rörande ägors inhängning, hmarnti Utskottet afwen afstyrkt den föreslagna förändringen af det skäl, att en allmän före jurist för Vena ämne sällan lil alls orter kan wara fyllest lämpelig.
Ladeö pä bordel.
Föredrogs ett, ifrän Lag-Utskottet, inkommit memorial, rörande Riksdagsmännen kekr kUIslons frän Christianstads Län och /onrs jonssson» frän Calmare Län wäckra motioner om skärpning i straffet för ljufwar, hwarwid Utskottet förestagit, att.
Lä denna fräga är i sammanhang med en allmän öfwcrsigt af hela brot.mälslagen, wid nu gällan» ds lag om tjnfwars afstraffning mä förblifwa, intill dest Riksens Högloft.
Ständer komma i tilfälle att inga i vn allmän granskning af brottmälskagarne»
Ladeb jemte nägra ledamöters särffilta meningar pä bordet.
Uplastes ett, Lfrän Lag-Utffottel inkommit, memorial, i anledning af Riksdagsmännen k.ars 8venx^ Iona och kristers I^arsfons ingifne memorialer om uphäfwande af den i allmänna lagen skyldemän til» lagde rätt att börda ä landet försäld jord, samt Riksdagsmannen O- I.onZberZs om bibehållande af Lagens stadgande i della fall.
Ulffoti er förestår, Den i?
Jun».
Dr, akt denna sräga mätte fä öfwerlemnas till den af KonnNg och Ständer förordnade Lag-Crmmitöe.
LadeS pä bordet. älplästes ett, ifra» Lag-Utskottet, inkommit memorial, rörande Herr Bilköpen m. m.
Doctor kaxes motion att, kill tvinnande af likhet mellan de mål hwaröfwer direete ifrån Consistorium klagas Lill Konungens, ä dem fom dragas frän Consistorierna till Hof-NätteruaS och widare till Kongl. Maj:ks pröfning, besiväranden mätte alaggaS enahanda skyldighet att Consistorium, om sin föresats, alt anmäls bcswär, underrätta, och inom utgången af en bestämd tiv derefter med bewis inför Coufistorium styrka, att han stna besvär i lika ordning afgifwit; till Hwilken motion Utskottet tillstyrkt bifall med tillägg ertk Consistorierne böra, i de hänmisningar til!
Leswars anförande, som dem äliggcr att till efterrättelse för parkerne ä utslaget Eddela äfwen införa, ort den misinöjde inom samma tid som han äger stna bcswär, efter hwad i Hmarje fall ar föreskrismit, kill Hof-Rätten jngifwa, skall hos Consistorium anmäla, akt han sig beswära will, och derefter inom zs:de dagen frän sista fatalie dagen i Hof-Rätten »ned bewis derifrån styrka inför Consistorium, att han samma beswär inlemnat, sä wida han will emot utflagel hafwa sin talan förwarat, samt HofRätten jemte meddelande af hänwisnmg, i hwilken ordning desi utslag får dragas under Kongl. Majus pröfning, bör tillika föreskrifva, att den mitznöjde skall inom den rid som samma underdäWga bsswär till Kongl. Majit fä inlemnas, hos Con» HZ» Dm I?
Junis.
Eonsistorinm tillkännagiswg, atf han sig beswärgr, och inom zo;de dagen frän sista farlie dagen, som för ve nnderdäliiga besmäre„S ingifwande kill Kongs, Majit blifwit förelkr>fwit, med behörigt bewis inför Konsistorium ådagalägga, gtt de inlemnade underdqniga beswär blifwit t laga ordning fullföljde» sa widq ha>, will hofwa sist talan förivarat, Lades pa bordet, UvlästeS StatS-Utlkyttera betänkande i gnledVing af Amiralen Friherre Leäerströms försiag otti rättighet för Kongl, Majit, att, i händelse landets sjelfständighet skulle hotas qf främmande mggt, öpnq inrikes lqn emot Stats Obligationer med rän» fa eller annniteter til belopp af 4 L Z millioner Riksdaler, eller om denna summa icke skulle kunna till fullo erhg lgs, uvcaga resten såsom krigsgärd, hwisken afwen komme att med Stats Obligationer liqvideras.
Detta förffgg hade Utffottet efter an?
förande af manga dermed förknippade swärigheter», vä) sedaii v?t sörklqrgt sig hofwa wgrit betänkt pq medel til ändamäiets säkrare minnande, utan akt för framtiden förstöra Rikets krafter eller grnndläg. ga följder, som, i stället för att hjelpa, deremot föröka swärighererna och kunna blottställa för allmän wanmagt och enskildt förswqgande, mätte af Riksens Ständer i allo afsiäs och ogillas.
Detta betänkande ätföljdk af ett Protokolls?
Utdrag innchgllande Friherre Lehrström? anmärkmngar dorwtv, laoes pa bordet.
Up - Den i?
Innis' 6zr UplästeS eft, ifrän Srats-Utffottet, inkommit Ketänkande, angäende ersättning af kostnad till capellet för extra RoterjngSmanffapet, hwariUrskotKet tillstyrker, att till denna ersättning t2o,<,oc> R:dr banco matte anstäs. men akt, innan betalning ffec, be för biotcringsmanfVapet förfärdigade capotker mä warda behörigen bestgtiqade och ersättningen för dem som godkännas, bestämd efter bolVaffenhe' och hwarjc oris särffilda pris, dock icke öfwer 20 R:dr banco stycket, samt d? som kunna sinflas odugeliga casterae, Ladcs pä horpek, Uplästes ett, jfrän Allmänna Beswärs och Oe, lkonomiä-sltffottet, inkornmit memorial, i anledning, af Riksdagsfullmägtigen ifrän Skaraborgs Län ft>ars Lvensfon- motion ym icke n», sä wäl som tillförene, dec mä wara allmogen, torpare och inhyseshjon rillqlft, att g kronans allmänningar, parker och sä kallade gehäg upbryta be j jorden stäxnde stubbar och dem sä wäl sou; kärnor efter rnrnade windfällen, samt sa kallade ffarar och toppar
Ml kjära och beck iillwexkmng anwända, Hwad denna motion innehåller angäende anwändander af fckogslämningar, har bslf^ollssl ansett kunna medföra för manga imtzbruk för att dertill wäga tillstyrka bifall.
Beträffande ater rättigheten, alt tift forenämde tiilwerkniiigar fä upbryta och begagna stuhbax efter fäld» träd ä allmänningar, f oiiopqrkar och kronvfckogar, har U ffoltet ej ?unn>l lädapt wara föchukit, hwarsöro sllffottet, dä der lynrs befordra ffpgarneS a'er« wäxt, genom rensning, trott sig böra detfammL Den 17 Jun!!.' tillstyrka, dock med yttrande derjemte af den förflgtiqhctS kanka, att, kill förekommande as skogs witzbru", tillåtelse kill ftnbbars upbrytande och a„- Ivändande till förena,,ide behof ej »nä Meddelas « andra trakler af kronoskogarne, än der hwarifrän torra rräd, windfälle,» och skalar redan förut blifwit till andra behof afhämrabs, Lades pä bordet, Föredrogs Allmänna Beswärs- och L)economie-^rskottetS memorial angående Herr IckalKiAS ^rckimboläus Lk-ölclehranäs »vackla motion rörande medels anslående nll förbättrande af fiskefänqsten i Categat, hwarkill en summa af Aooo R:^r banco af honom blifwit begärd.
Utskottet har, i hwad pa dest profning ankommer, t»ll»iyrkt Herr §köI6ekran6s förstag och hänskjuttt tili Riksens Ständers ysgöranve, huruwida Stats - Utskottet mätte anmodas, art dxnrll söka ansta medel, Lades pä bordel.
Föredrogs ett »frän Rlddarhus-Utskottet ankommit memorial, rörande nya wilkor för huftvudman och ättemän att complettera genealogierna, Lades pä bordet.
Föredrogs och bilölls ett memorial frän Riddarhus u.»kottet rörande rein'6 til Stars U,skottet af Riddarhus - Kamererare,» Commerc,-Rådet 8trä, les afgifne redogörelse för de af honom, den 24 Juli» »8lo, säsom förskott till expencer för Riddar - Den 17 Jirm!. 6zz hns-Canhliet i och för Urtima Riksdagen i Orebro samma är cmvltagne looo R:dr banco. Zriherre VVranZsI, tronninA, uplästc ett sa lydande: Wördsamt Memorial; §)ä Oeconomiä-Utskottets betänkande angående fängskjulsenS betalande bliswit af Z:ne Skönd bifallet, sä får jag den äran atr kill Walborne Herr LuidtMarslkalken och Högloft.
Ridderskaper och Adeln framställa mina tankar i delta ämne, såsom en ny proposition, nemligen, för att hindra tyngden för dem ssm äro älagde delta onus, anser jag ingen ting billigare i anseende till påståendet och lättare i anseende til werkställigheten.
Wid granskningen af StatswerketS tillstånd ser man, att till fänqars
Dms och sangarnes underhall har algatt ärligen Z5,oZo: 20: 2.; om mani Let ställer anslog, 14,949: 27: ro såsom fyllnad i ofwanstäende summa af Statsmedlen till detta ändamäl, men att i stället för ffjurs
Vefta brottslingar qingo ttll fots, som uri alla andra länder brukas, samt afgens d'armes fördes,och bewakades, hwilka aflönre af ofwanstäende ansiagnc summa, aldrig föllo landtmannen kil! last, HwarS tid pä ett ädlare ivis kan anwandas.
Dcfta gens d'armes kunna antingen bestä af indelta soldater eller afskedade eller en särffild corps, hwilka i det första as detza fall ombyttes bwarje mänad, och stationerades ä be ställen som Regeringen fank lämpeligast, Calcul Till en gens d'armes underhäll fordras ärligen L 12 ft» SZ4 Den l7 Iunii i- H om dagen yi R:dr i? tz.
Anmärkning?
de 4 H mera än det manliga soldatgaget äger a, sebende a det answar en sadan har.
Således kan öfwer hela.
Riket underhällas p,ed 50,000 R:dx kostnad en gens d'armecie corps pf 600 man till detta ändamål.
Desta gens d'armes kunde haima den dubbla nyttan, att enstaka äboen med mera lugn gick kill sängs dä han uti gens b'armes säg en peyson svin kunde fängfla den brottslige och hewaka dest hydda för öfwerwald, ett Åliggande som borde wara förknippad! med hans tjenstgöring.
Jag sär tillägga den önskan sZsom icke höran« de till ämnet, att undersökningarna matte kunna gä fortqre och att den, soiy t. ex. gripes i Stockholm för ett i Skane begånget brott, borde pä föxstnämde ställe straffas för att ej öka säng transport och förlänga rättxgängarne.
Remitterades till Allmänna Beswärs, och Oeeonomiä.
Utskotter» (örefwe L^IIenborb» Penning, up. läste följande: Wördsamt
Memorials Dä de, i allmänna bågen stadgade föreskrifter VM stängsel skyldigheten, dels äro obestämde, dels för det närrvarande, mindre sämpelige i flere om. ständigherer, synes per wqra angeläget alt förestå en räktwis förändring i vesta stadgande».
— Utan hinder af näqot lagens stadgande kan nu, hwem som hälst wintermqnaderna ukfläppa sina kreatur pä andras, den ärsiiden astid öpna agor, dä grindar Den i?
Junti. 635 icke tillstängas, och gärdesgardar, af höststormarna kullfqllne, icke kunsta, under infallande käle och snö» fall ater uprälsas, hwilket ock med synnerlig framgång begagnas, qtt förkära den frydjga ragbrodden pä grannars akrar, dä snöen icke skyddar densamma, och hwargf agaren, med förtrytelse. fär warg Askädare, utan qtt det samma kunna hindra eller heifra, T>et till förtydning lämpelige, sill lid obestämde Uttryck i lage», att stench, dä käle är ur Marken börg gärdesgardar warg i laggjlyt ständ. synes höra rättas och närmare bestämmas, pä ett sätt, som är mera öfsverensstämmande med landtmantiens »verkelig» stylta och billiga fordran, hvilken icke, i synnerhet under nu warande brist pä arbeta» pe, hör kunna gläggas sädgstt tperkställa förr än tvär bruket blifwik sörrätkadt, helst han icke pä en gäng kan twenue arbeten besörja, af hwilka ljkwäl tvärbruket, såsom det angelägnaste, först bör werkstäslas, Jag fär derföre »vördsammeligen förestå förändring i Kongl, Masits nådiga förordning om stängsel skyldigheten i 11 Z att nemi., ''hägnad omkring aker, äng och planteringar, emot skog, urmark och beteshagar, bör wäl alla tider af äret i ''behörigt stand hällas af dem, som denna skyldighet efter denna förordning tillhörer, dock om sädan ''stängsel omkring inäqox och beteshage skulle af "hvarjehanda ordsaker wimertiden nedfalla, bör fä« hast nedfallen stängsel af den derlill pligtskyldighprättas, sist till dest l Jststii hwurje är, och wa''re den, som före nämde tio uistäpper kreatur, utom Hägnad, pligtig med dem hälla wallhjon intill samma
Hid samt answar» efter mäkismanna ordom för "örn 6z6 Den r? Juni!.'
"ocn skada som under veu tiden kan af betz krea" ur ä andras aker, äng och betesmark tilskyn"oas, samr desiutom vligta dä de pä andras ägor ''bewisligen befinnas"
Jag anser äfwen att der »vöre af synnerlig, bäde allmän och enskild occono» Misk nytta, om förenämnde stadgande til förbindelse af tilsyn, answar och pligt, äfwen för den öfriga delen eller hela äret blef gällande i gemcnsam»na öpna skogar och urmarker, med undantag likwäl för sä kallade boskapskreatur, oxar, kor och ungboskap, att der inga andra kreatur ulan delägarnes gemensamma bifall kunde betas annorlunda, Ln under förenämnde wilker och förbindelser, af de skäl, att ej allenast de höga och täta skogsödande gärLesgärdar ned äicke tarfwaves, men, mindre kostsamma, deremot upsylke ändamälet utan äfwen skiften derigenom bereddes, hwarkil, i anseende til den allmänna nyttan deraf, författningar synas bära leda; warandes, genom ett sädant föreslagit stadgande ingens rätt förnärmad, hälst hwar och ens rätt, att uran wiikor begagna sin mark, more förwarad i rättigheten att söka skifte, för att komma til enskildt begagnande deraf.
Detta memorial anhal. ler jag wördsammeligen mä lil Oeconomiä. och Beswärs < Utskottets handläggning bftfrva remitteradk.
Remitterades till allmänna Beswärö- och Oeeonomia-Utstotttt.
Herr Landt - Marffalken anmälte, att pä bordel wore liggande ett memorial af Friherre khert», /ixel, rörande bewillningS läggande pä jagt, hwtlker nu lill behörigt Utskott borde remitteras. 8ri - k Den i?
Innu- Sz?
Friherre bjerta, erindrade a» hans ändamål wäl tycklcs wara cn pälaga, men att han derföre wille »plysa, att han egenteligen syftavc pä olla lösdrifware i ffogarne och smygskyttar, sä att jagten hädanefter ina kunna komma pä bättre sötter.
Remitterades jemte denna tilläggning
xjs BewillningS-Utskottet.
Widare anmälte Herr Landt-Marskalken atk ännu ett memorial af Friherre bjerta läge pa bordet , Hmehällande förflag för Ridderskapet och Adeln att aflemna Studsare och Lodböfior, hwjlken enär Herr Landt-Marskalkcn erindrade, atr enligt grundlagarne ingen motion utan remifi finge afgökaS, han frägade lil hwad Utskotrg åtgärd venne egen» teligen kunde höra, han wille proponera, akt detta memorial til Riddarhus-Utskottet skulle remitteras.
Uplästes följande frän de andra StänVen comtnunicerade memorial:
Ifrån det Hederwärda Bonde - Ständer, ekt »vördsamt memorial af vice Talemannen Riksdags, mannen ifrån Blekinge /on /onsson rörande hushällningen med ekar och om der,il hörande författningar.
Af Riksdagsmannen /olmo I^onZberA rörande recognitionoskogarnes anwändande.
Frän Borgare-Ständet.
Ekt wördsamt memorial af Herr l^motfious 8e§er6akl rörande en utwidgad spanneMäls magazinsinräktning pä Gottland.
Ett 6Z8 Den 17 Juni!.
Ett Mördsamt memorial af RiksdagsfullMägs tigen för Norrköping Herr Westor Larl ^rotenius rörande utwidggttde as ManufaetUr-DistottteN Justerades följandeUidrag af protocollet, hältet hos Högloft.