Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hör finnas allenast rine, Herrarne LerZenlirale och von I-loijne, som dertill begifwit jigz men de lunna ej decidera för de öfriga Kvngsgärds Arrendakorerne i samma belägenhet, hwilka till antalet Utgöra ätta: och jag san ej utan vaering begifwa mig ifrän den mo ion jag gjörl att Contracterna mä förblifwa orubbade.
Herr ^o^onllolpc-, ^nstsrs.
Den warda
Le» damoken läcties ursak! a at del förundrar mig höra den principen, som skulle Riksens Etander icke äga rätt att disponera om Kongsgärdarne, dä alla Sländön för flere mänader sedan hänwist frägan om alla KongsgärdcrAcrendens pröfning till Stals-Vtstoktet, och i följd deraf 1'kffot et förledne
December inkommit med filt Betänkande, som den ,6 i samma månad här förehades och med anmärkningar ärer förwistcs.
Dä tär ival aldrig nu någon fräga kunna nysta, att wi sko a votera om huruwida Riksens Ständer hafwa rät ighek acr laga nägra andra förfanningar om de uii 2:dra Claflen nptörda Kongsgärdar, hwilka Smts-b-tslkottek tillförene ansett böra genom ny Auction bort-arrenderas.
Grefwe förner, Söran.
Jag tror ej här nu är frägan om Ständers rätt i afseende pä KongsgärdarneS behandling; jag tror ej heller akt hwad som är föreflagit kan anses som ett arbi, trairl s»yiande af Comracter; jag tror att här blott är frägan, icke om den strängaste räktwisa, men om hwad bi igheken, om hwad Medborgares, i grund of erhällne löften hyste förhoppningar, tyckes kunna fordra
Den 27 Zebrucrrii- 139? fordra eller böra medgifwa.
Uti det serstildra votum, som jag wid UtjVoktets första Betänkan e öfwer detta ämne kvg mig den friheten läka medfölja till Sländen, har jag tillräckligen ädagalagdt mina tänkesätt, och jag har försökt wisa ämnets grannlagenhet.
Det torde nu tillätas mig ali ä ena sidan erindra, att de Arrcnde-innehafwares rätt, som utan Auction och utan Ständers serskildta samtycke bekommit destc förläningar, icke synes wara sa fullkomligen försäkrad, dä redan 1728 och 1748 arens RiksdagsBcsluk fastställt, att alla Arrenden stulle pä Auction utbjudas, dä Arrenden wäl blifwit af Ständer ömsom rubbad och återskänkte wid 1766 och 1769 ärcns Riksdagar, men principen förderas borrt-arrenderande förblifwit oklandrad.
Men a andra sidan torde der också tillätas mig påminna, att 1772 ars Regerings-Form öfwerlemnade ät Konungen disposition af Statens allmänna tillgängar, att denna än widare genom Säkerhets Acten ucwidaades och atl således de som Conkracrerat med Statens högsta Styresman icke kunna anses wara i deras belägenhet, som afhandla! med orätt man.
Nir delra ej är förhållandet, sa bör ej heller de löften hwarpä de grundat sine förhoppningar och kan hända sin bergning wäldsamt rubbas.
Förlusten för enstilte blir i sädant sall för dem wida känbarare än winsten betydlig för Samhället och lika luek som de ena böra rigta sig pä dest bekostnad lika tiie^ bör det också rigta sig pä deras.
För att jemka saken sä nära-billigheten som möjligt, tror jaz att när Utskottets Betänkande bifalles ändamälet ä ömse sidor i det närmaste winnes.
Men om Ridderstapet och Adeln häldre bifaller ^en af Herr von käestne förestagne utwäg till bestam man - rz.yZ Den ^.7 FebrstL^r mande af CvNikarrernes söchö>ist»g, är jag ej ben som stall höja min röst för att motsäga det.
Hans Excellence Herr Grefwe st.uutk anhöll, alt i fall af votering, hwilfen Hans Excellence yrkade ä fall hans motion icke bifölls, propositionen mätte stallas sälunda:
Den som bifaller der första alternativet af Stats-Utstoktets tillstyrkande skrifwer 2a; den det ej will strifwer Nej. Winner Nej förblrs»' wer det wid Conlracternes innehäll.
Nej blandar med nägra Ja. , .
Friherre ölLnnorkeim, I^ars Aubust.
Uti den ställning öfwerläggningen nu befinncs, borde derblifwa nödigt att tillfe huru saken lärrast kan stiljasHans Excellence Herr Grefwe kuutk har yrtrat sig för Conrracternas bibehållande.
Srats-UtstoM har i sitt urlätande lemnar aine alternariver.
Således finnes här z:ne frågor som kunna utgöra ösiverläggningsämnen.
I ett sädant sakens stick synes mig. den första frägan först böra afgöras och således, om votering ffall aga rum, Hans Excellence, Herr Grefwe stuutsts framställning böra utgöra Ja-propos,rinnen, och conrra-propositionen innehalla, alt om nej winner discutteras
U storrets begge alternativer; skulle dä Ja winna, sä är hela salen afgjord: tvin« ner äter Nej, sä har Högloft.
Ridderstapct och Adeln sin rättighet fbrwarad att om Utstotrets beggp förstag öfwerlägga.
Herr Nordenstolpe, Anders, och gansta mänga andra hördes häruti instämma; men Fri - Ber» r 7 Hebnneii- ^9 s ' Friherre LilzendrantL yrkade proposition pä
Ut« stöttets första aktjrnativ. ^ ^ ^ Friherre koksnkans deremot, ansäg den af Hans Exeellence Herr Grefwe Kuutk mäckte preliminaire fraga böra först afgöras; hwaremot Friherre I^iijencrsntL yttrade, om frägan, pa flera sätt mandes rorde ätstillige voteringar förestå, och swärligen kunna minnas den förening som jag hop, pas om enligt pluralitetens önstan proposition göres ä första alternativet utan förändring eller tillagg.
Herr Grefrven och Landtmarstalken lat derefter upläsa och gjorde proposition till bifall ä be, rörde alternativ.
. t
Friherre Ltjernkeät, Larl 6ukak^ anmärkte, att dä det more allmänt kändt huru olika Marke, gängSpriferne moro under olika är, fa borde ej nä, §öt wiflt Lrs Markegängspris bestämmas till rät. tefnSre. ° - . ^'Friherre I^lljencrantr.
Jag hör att den tvär, da Ledamotm mifllagit sig om frägän att betala ef. ter hwarje ärv Markegäng kunde medföra en obillig lunga för Arrendatorerne: dä deremot enligt försiaget fräga endast är att de i Spannemäl stola erläg. ga hwad de i Penningar contraherat.
Grefwe von l^ntmzMulen, ^Ibrectz önsta. de i4oo Den 27 Zebruarii. de att sedan votering more hegard, densamma genast mätre för sig gä och yttrade sig för sin del anse conlraclerne böra äga bestånd.
Grefwe kolen, Oulkak, anmärkte akt ibland de ifrägawarande Kongsgärvar wore äfwen Uranienborg i Malmöhus Län, och att den som samma Kongsgård innchaswer skulle blifwa ruinerad om hans nuwarande Contracts wilker rubbades, nuwarande innehafware hade genom ars tillträdt denna Kongsgård, ätflillige hemman moro derifrän utbrutne och flere andra kostnader af honom bestridde, hwarigenom han wid en till Stadgande förändring i wilkoren stulle blifwa lidande. Herr Grefwen och Landtmarffalkcn- Sedan votering nu blifwit begärd och en förening i tankarne synes icke kunna winnås, sär jag förestå följande voterings-proposition:
Den som bifaller att Contracts wilkoren för de 8 under a:dra Clasien up» tagne Kongsgärdar mätte blifwa oförändrade, skrifwer:
Den det ej will, skrifwer:
Nej. Winner Nej, öfwerlägges serskilt om Stats, Utskottets begge alternativ.
Den 27 Zebruartt. i«oi Friherre Hiljencrantr.
Ja propositionen kan icke blifwa annorlunda an ven som war gjord och med Nej och Ja beswarades.
De som till densamma icke bifall temnat tillhörer det att victera contra propostkionen.
Friherre Stael von blolstein.
Innan detta mål remitterades till Slats-Utskottet blef det bestutadt a t Contracterne om desto Kongsgärdar wero pä origliga grunder afstutade och således kan esler min tanka votering om Conlrackernes bestånd icke aga rum.
Grefwe kvlörner, ^stolpla 6öran.
Ett sädant bestut har åtminstone aldrig kommit lill Stats-Utstotiets kunffap och jag twiflar att det nägonsin blifwit af Ridverskapet och Adeln fattat.
Friherre Stael von lllolstein.
Åtminstone tror jag att något sadant har warit i fräga.
Herr Silverstolpe, Lustak a^laralaam.
Drr werkeffqa sdrhätlandet är att anmärkningar af sadan beskaffenhet hos Ridderskapet och Adeln blifwit gjorda ; men något bestut öfwer dem har icke blifwit fattat, och deruppå tjenar Stats-Utskottels utlåtande till bewis.
Hwad angar den förestagne vvteringsproposttionen fär jag förklara mig anse den som Herr Grefwen och Lanvtmarskalkcn enligt Friherre lallan, lierkeima förstag framställt wara ben rätta, helst Srats-Utskotlets Utlåtande innefattar 2:ne altcrnatitzer, hwilka begge kunna komma under öfwerläggginS'
Fri - r4s2 Friherre-Liljencranz.
Jag wet, wäl att
Utskottets utlärande innefattar s:pe - nlt"c«ativer inen har aldrig hört någon enda tala för mer an det första.
I voterings-prppo.sitionen kan wäl icke.inkomma annat än det som warit i fräga. ,., :s Friherre ^lannerkeim.
Jag får härwid anmärka, akt Herr Landlmarstalkcns proposition pä första alternativ» blifwit med Ja och Nej beswarad.
^ Grefive ve la 6aräis.
Dä Votering ^är begärd och Herr Grefwen och Landlmarstalken Man rwifwel lärer böra framställa propositionen i enlighet med de flestas under discourserns yttrade ästundan skulle jag för min del önsta att StakS-UkstoktM första alternativ mätte blifwa Ja-propositionen och den nekande propositionen innefatta den af enstild ward Ledamot Hans Excrllence Herr Trefrve kuyri. irpkastade fräga. a.'
. . .i . - Herr käki man.
Ulf frägan om voker-inzS-proposttionenS framställning förenar jag mig fnflkoml!- pen med hwad Friherre Uisj^acrantr tillstyrkt, Jag har alltid hört yrkaS att Utskottens förflag böra Åtgöra Ja-propositionen och Cvmrapropositionen innefatta hwad deremot pLstäs.
Om den nu föreflagne voterings-propositien stulle antagas sä sätkeS Verigsnom i fräaa om Högsta Magten äger rätt att besluta om Äroiidew'skörén för Kronan"
Lägenhetrr.
Herr örlverstolvck , 6ust»k
Mi k^ör-n de ordningen inom proposilionerne will jag-gern-Medgiswa atr Utskottets försiag mä blifwa Ha-pt^-osirios neri, Nm-: - Nbrl4».M. vaoz nen, men-dä detta sZrsiäg är Mtemativt, bchöfde man dä sokst i-ot.>a om aliörnativen-och sedan om
Len tredje nu yrkade motionen.
Klan» nerHeims förflag antageS stippa wi ätminjione med en votering. ^ Grefwe Klörosr, /räolpk 6öran.
Da nu frä Mott lärer wara om besiaffenhetcn af voreringTpropositiönen. sä
,är jag förena mig med de wärdä Ledamöter som till Ia-propofikion begärt Srats-Utstötters första alternativ och till Nej-proposition fräIan om wid Contracrerue bör förblifwa.
-Vi / 7 '- -- - - ^ Grefwe von l^antingrks ullen.
Dä votering begärd/ kärer de vpponerandes rättighet akt fä förestä Contra . propositionen.
Ingen annan vo. kcrrngS-propösition än den Friherre Klsmit-rkieim fö» Astsgrt, ar till antagande framstäld och derwid an-^ häller jag det mätte förblifwa.
Herr Lnck, Lorsitr l-uäviL.
Jag insn'mmer säDiycket heldre med Grefwe L-antmgrliauten, atö de -opponerande 'böra fä förestå Contra propositions som jag härom dagen sietf fiä' siriswn e« sädan. '-V -7^:0: . VVÄ2P: ------- . . 7 -- Herr von l-l-iuswol^LarKruALtK^iakrolä.Jagl HM 'wäl^öicsatt wig ali uti detta ämne, som sa grun-' deligt af siere Ledamöter, ej mindre nu än förr»' gängtn enär Höglofi. StaiS-UtfkottetS Betänkande fbrewax, blifwir afhandlat och utredt, bibehålla tyst» . näo fir att icke öka widlyftighetrn af Discustonerna/ Meri som jag sinner mcniNgarne delade och siri.'
Lige ikimd HöWst.
Rivderflapet och Adeln,' änser r424 Den 27 Zebruarii jag mig böra wika frän denna min föresats och äf« wen yttra mina tankar i afsigt att genom meddelande uplysningar titl äfwenkyrs kunna bringa frägan till et mera skyndsamt resultat.
Efter mitt bedömmande böra alla Kongsgärdar och Krono-L igenheter fördelas i z:ne Classer.
Till den första Llasien hänförer jag dem, hwilka under Arrende blifwic ät priwake öfwerlälne och ä hwilka Arreude-Conlracter »vederbörande erhällik förre Konungars och Riksens Ständers sanction eller stadfästelse ; alt desse laglige åtgärder nu hwarken kunna eller böra undergå nägon förändring, utan att »vederbörande Arrendatorer och innehafware mäste enligt Lag, rartwisa och billighet sann i stöd af sista Mom uti 77 H.
Regeringsformen bibehällas wid de fördelar emot mgorande af de skyldigheter samma Contracker innehålla, lärer icke någon motsäga; och derföre har och Högloft.
Rioderstapet och Adeln nyligen redan sädant besiutak, sä att jag icke behöfwer uppehälla mig med fullständigare Vewisning uti en redan afgjord sak.
Andra Classen anser jag innefatta alla de Kongygaroar och Krono-Lägenhcter, hwilka ä öppen Auction blifwit till den mästbjudande under Arrende upläkne och ehuru desse derefter meddelke ArrendeContract hittills icke blifwit af Nikalls Ständer fast. stäldte; dock som ä ena sidan derigenom icke Riket tistyndatS någon förlust dä eli sätt till Arrendets försäljande warit widtagik, hwarmedelst synbart til!
Stacs-Cassan influtit den högsta möjeliga inkomst, som någonsin kunnat päräknas; ock ä den andra ett Deii 27 Februarii- ^405 för Riket mera klokt behandlingssätt med KongSgärdarne dä för tiden icke kunnat uptänkas, samt härförutan wederbörande Arrendatorer i förlitande pä säkerheten af denna dyrt köpte äckvmst eller besitt, ning, haft full anledning att a de sälunba förmärs, wade Lägenheter under de första befittnings-ären ned, .lägga all den möda och kostnad hwartill de kunnat anskaffa utwägar pä det framdeles innan arrendets flut, antingen de sjelsve eler Åtminstone derasakswingar mage derföre full ersättning till godo njuta z sä anser jag ofwanberörde Arrende-Contract äswen wara
Ds laglig beskaffenhet, och att deras innehafware rättmätigt tillkommer samma flydd, kom enligt hwad olnsönnält ar ostridigt bliswit uti Lagar och RegeringsForinen tillöfwat Arrendatorer af de Kongsgärdar och Lägenheter hwilka jag hänfört under den första Clatzen.
Tredje >tla6sen äro äter de Kongsgärdar och Krono - Lagenhe er hwilka af Sweriges framfarns Konungar efter godtycko blifwit disponerade samt ät .enflilte donerade eller öfneckälne emot wiste mer och mindre för Riket sörmänliga »vilkor.
Alt Skaren har nu full rätt an reklamera deste Fastigheter och äterkalla de meddeldke Comracter, samr derined förfara etter hwad Rikets Representanter eller församlade Ständer pröfwa nyttigast och billigast wara, anser jag icke tarf,oa någon bewisning, sä »vida ben regel mäste blifwa gällande, att Lagligt stände och olagligt ätergänge. att enligt wära allmänna Lagar ingen bäfwer wäld, annor Mans Jord försälja, förpanta och bortarrendera utan rät Zrte Band. s:dra Asd. 93.
, 1406
Den 27 Zebruarii. rätta ägarens minne och samtycke och hwarföre jemwäl wär Iiegerings - Form uti äberopade 77 H. märkeligen stadgar, att blott de personer och menigheirr, som efter hit ilis gällande Författningar nu innehafva och nyttja Kronolägenheter, mä dera laglig rätt till godo njuta.
Kongsgärdar och KronoLägenheter äro icke Konungens u an Rikets enstildte tillhörigheter.
Uti ingen af wära äldre Regeringslagar finnes uppdragit ät Konungarne att med Rikets egendomar efter godtycko handla; Och ehurn efter 1789 ärs säkerhets-akt
Konungen ägde magt att styra Riket efter hivad honom godt syntes, kunde likwäl denna magt icke utwidgas till abalienerande frän Riket ät enstildte personer af Statens egne tillhörigheten Åtminstone kau denna af Konungarne uköswade frihet icke extenderas uköfwer deras egen Regerings-tid och till inträng uti Efterträdarens lika fria styrelse rätt.
Men den sanning a>t Ulöfwande af högsta rätt ar stundom största orätt eller mäld mäste och harwid werka afseende till ömt behjertande för deras öde som i förlitande pä helgden af en magtagande Konungs löften och Resolutioner innehaswa sädane Lägenheter och dera nedlagt betydliga kostnader under lika förhoppning som de Arrendatorer, hwilka jag omnamk wio andra Clasten; Äistillige
Kongsgärdar hafwa blifwik öfwerlätne ät sädane män hwilka gjort sig wälfönjenke af Fäderneslandet och berättigade till dest erkänsla.
Ledamot Herr von har nyligen adagalag! orsaken till den Ko nungsliga
Näd honom blifwit wederfaren efter det han i Rikets tjenst emot Fäderneslandets Fiender blifwit g->.on! erhollne biestnrcr nkur ständ satt, ehuru
Ivid yngre ar att forlsätia den batia han pä sä wärdigk säll. begynt
Den 27 Februarii. 1407 begynt.
I min orl eller pä Gottland ar ock en Kongs gård eller >ä kallade Wisborgs Kongs Ladugärd emot nog drygt ärligt arrende, sedan Kronan förut ffelf genom desi Tjensteman sörwaltat samma Egendom med den ringa fördel att Balance i Rakenstaper pä utgifter och inkomster ärligen intraff?de sä wida jag rätt päminner mig förhällandet, eller åtminstone en ringa behållning eller öfwerstotk för Kronan lefwere rades, i sednare tider upläten pä bestämde är kill den sitt tidehvarf hedrande äldrige och sörtjenstsulle ^siversten och Riddaren ak klint, efter det han pa flere sätt och äfwen wid det be anta Höglands Sjöflaget och genom asfattande Caartor öf.ver Osterffön, utmärkt lig, samt under 178c- ars krig-dä en stor del af Carlscrona Stad genom Eldswäda blef ödelagt, förlorade all sin egendom och med Fru och talrik famille reducerades till yttersta behof af medmennistors deltagande känslor.
Flere dylika exem el torde wal kunna framföras, om jag kände alla dem hwilka nu innehafwa Krono Lrgenhe.er. Slutföljden as hwad jag salunda haft äran anmärka blifwer den akt ehuru Staten har laglig rätt, alt indraga ifrågavarande Kvngsgärdar af tredje C,asien och Naionens upmärjamhet är fästad dera huruledes desi Re, presentanier derom förordna; nationen likwal bör och mäste gilla om Riksens Höglofl.
Ständer i stället för detta indragningssätk wivtager en utwäg hwarigenom
Sta en tillffyndas mera fördel af desie Lägenheter är den förut njutit, utan att innehafwarne deraf pä ert obilligt sätt betungas.
Och denna Utwäg kan efer mitt bedömande wid öfwerwägande af de stäliga anspråka ena-sidan Staken och ä den andra Kongsgär barnes nu »varande innehafware äga icke upfinna läm peli - L4--L Den 27 Februari». petigare än den som Stars-Utstottet mi desi Betänkande af första alternativet föreslagit att nemligen Arrendatorerne bibehällas wid deras Contracker med den förändring deruti, att Arrende-summan reduceras eller förwandlas lill Tunnor Spannemäl efter markegängen dec är hwarje, Contract finnes daterat och samma spannemäls belopp hädanefter under arrendeåren utlämnas antingen in natura eller efter marke, gängen för hwarje är Skatten erlägges emedan wid , allt köp eller Arrende af Fastighet, dennas afkastning bestämmer köpeskillingen eller Arrende Summan, och > innehaswarne af Kungsgärdarne eller Kronolägenheter wid Arrende-willkorens utgörande således icke tillägna sig den belydeliga fördel som skulle tillskyndas dem genom ett senare ören fallande penninge- och sti. gande spannemälswärde.
Jag hemställer således om proposition till bifall ä Skals-Utskottets förestagne omförma.te första alternativ.
^ Härtill yttrades bifall. , ' ^ . Zerr Grefwen och Landtmarstalken Frä, gadxH.ns Ejtoellence Herr Grefve Kunkt om han-ej skulle behaga afstä ifrän votering; men Hans Excellence Yltrade sig anse fragan för mistig ftr att härutinnan kunna soga sig efter plmali. telen. - ^ Zerr Grefwen och Landtm arflalken- Jsä dant fatt .sär- lag,, förestå Högloft.
Ridderskapet och Adrin följande volenngs-prcpositicn.
Den Den 27 Februarir - I4SS Den sorn i afseende pä de af Stats-Utstottek r andra Clatzen upförde
Kongsgärdar bifallep att Ar» rendc-Jnnehafwarne tillätas begagna den äterstäende Contracts-tiden, emot Arrendets erläggande i spanneMal, .räknad efter det ärets markegång, dä pcnningeräman bestämdes eller Arrende.rätligheten bewiljades, strifwer Winner Nej förblifwa CoMrackerne orubbade.
Denna proposition godkändes.
Grefwe körner., Ellvik 65rsn.
Enligt med Riksdags Ordningen borde wäl voteringen senast för sig gä; men dä enligt anslag Kongl. Majt' behagat kal» la Riksens Ständer till Plenum plenvrum pä Rikssalen, och innan tiden dertill inträffar voteringen omöjeligen kunde hinna slums fär jag ödmjukeligen hemställa om icke någon lid dertill i eftermiddag kunde bestämmas. Zerr Grefwerr och Landtmarstalken föreslog Riddcrfkapet och Adeln lill voterings begynnande ätersamlas klockan 4 i eftermiddag.
Den det ej will, strifwer.
Här - !4lv Den 27 Zebrrrarii.
Härefter fortsattes widare granskningen af StalsUtflotteks Betänkande om Kongsgärdarne Hwad angick de i gdje Classen uppförde Kongsg. ärdar, hwilka till följe af 179Y ä^s författning eller i likhet dermed blifwit lill arrende uplä ne. blsöll Högloft Ridderskapet och Adeln Ulstottets tillstyrkande att de skulle orubbade förblifwa.
Widare bifölls att enligt Utkottets tillstyrkande Sub-Arrendatoren af Ulltuna Kongsgård ^näers
Ikakr för de ännu Återstående arrende arén till Stats-Werket borde inbetala hela den arrende-afgift af 1 666 R:dr 32 si.
Banco, hwartill han genom comrack med f. d. G eswe Nunck stg förbundit ; men att i händelse Ikalrr efter skedd undersökning skulle befinnas hafwa jörsummat upfylla Contraciswilkoren, han dä mätte hafwa arrendet förwerkat och Kongsgärden afträdas till Kronans fria disposition.
Uplästes Stats - Utskottets yttrande öfwer
Jo hannisbergs Kongsgård.
F iherre
Stael von kkollstein uplaste till Protokollet följande:
Jag får Utbedja mig att Högloft.
Ridderskapet och Aoeln täcktes lemna någon upmärksamhet ät detta ärende.
Ingen ing är mindre owanligt i en despoNsk regering, än enstilre personers förföljande, om de rakat mistig Regenken eller ock deh Favori er och Einbeksnrän i bland andra war äfwen Ri sRadel. k^unck et bewis deraf.
Det är bekant att den - Den 27 Zebruarii- 14H denne fordna Radsherrn, jemte patriotistt nit förenade stort förstånd och slughet, war derföre alltid ett hinder för de planer som förehades till Konungamiagtens utwidgande, pä bekostnad af Folkets rätt; detta ädrog honom en rancune af Konung
III:dje som sträckte fkg ända till dest barn och arwingar; denne annars milde Konung, kunde icke emotstå den menstliga och olyckliga swagheten att finna ett begär och en hugnad i härndén RiksRädet kunck innehade Johannisbergs Kongsgård pä ewerldeiigt arrende, flere andre hade dylika; wid 1765 ärs
Riksdag stedde en förändring dermed och päföljande
Riksdagen blef ett ytterligare arrangement dermed kagen, sä att innehafwarne i stället för ewärdeliqt arrende fingo det determineradt pä roo och somlige pä 50 är; Johannisberg ägaren wardt det icke härom rädfrägadt, när den storta tiden af ,Z är war förlupen mäste han afträda gärden oansedt bäde lag och rätlwisa fordrat han med de andre bordt njuta lika rätt, men icke nog med denna härdheten, man sträckte förföljelsen annu widare, allman lag bjuder atr en Arrendator eller Innehafware af Jord, som blir äterbördad, stall för alla meliorationer njuta ersättning efter mätismanna orbom.
Rits - Rade t brinck hade pä Johannisberg med stor kostnad, upbyggdr icke allenast flere byggnader hörande till Oeconomien, utan äfwen en kostsam Caraclers-byggning; efter Lag har aldrig kunnat nekas honom ersättning härföre, men waldet böd att han stulle ga derifrän som Sparf frän ax, de nu befintliga byggnader pä Johannisberg äro säledes kunckilkL siägten MhörigcH emedan Kronan ännu icke betalt dem; jag hemställer derföre om Rikets - i4i2 Den 26 Zebruarii. kers nu församlade fria Stander böra sanctionera den orättwisa behandling en despotisk Konung i ivredes mode lärit en redlig Swensk man och patriot umgälla för det han sött sörswara sin och Medborgares ratt.
Ständer hafwa wid detta Riksmöte wisar mängfaldiga rros bade af ädelmod och rältwisq medelst eftergift af balance-mäl; ersättning för accords-summor ehuru de blifwit lill högre belopp ulgifne än Forsa tninqarne utstaka; huru kan man dä assia en Medborgare att fa ersättning för den egendom som i detta ögonblick annu lagligen tillhör honom och san icke utan ert ytterligare magtspräk frankannas honom och anhäsler således att detta ärende till ny pröfning af Stats- Utskottet mätte företagas.
Grefwe b.rlntin^kauken , Albreckt, yttrade sig anse deria wara ett enskilt mål och protesterade i anledning deraf emot den begärda remisien till SkalsUtskottet.
Friherre 8tae1 deremot yrkade, att detta mäl genom remisi till Stars-Utffottet mätte upragaS.
Grefwe Lkörner, Aclolpl» 6örgn.
Jag kan »visit ej annar än inkresiera »nig för en lidande man och önska att han »nätte erhålla uprättelse. Hwad för öfrigt den af Friherre Ltael framstälde fak beträffar kan jag deröfver icke ytna »nig, emedan jag ej kan döma om hwad jag icke känner; men hwad jag tycker mig kunna med wisihet inse är att beskaffenheten af saken är sädan,, akt bervin ej tillkommer Riksens Ständer och ej Skars-Utskottet att döma, uran - Den 27 ZebruarU.
1413 utan bör detta säsom cit sarstildt mål höra till laga
Domstols befattning och endast der rättelse sökas: ty att här uptaga detsamma more snörrätt stridande emot y') §is i Regerings - Formen fullkomligen tydliga föreskrift.
Friherre 8tae^ von Hollstein.