Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
ConstitutionsUtskottet uppdraga redactionen af förslaget till Riksakten öfver löreningen emellan Sverige och Norrige; om bifall till Bevillningsutskottets Memorial: 1:0 Angående lindring i Bevillningen för Uddevalla Stad. 2:0 Angående sökt lindring i Bevillningen för åtskilliga städer och härader, hv Ika i och för sista Norrska fälttåget blifvit lidande; om bifall till OeconomieUtskottets Betänkandcn angående: 1:0 St^prlstads rihet å utrikes handel för Döderhultsviks Köping. 2:0 Norrvikens Fögderies anhållan, att få lemna afraden och Kronobonden i Strömstads Magazin. 3:0 Understöd för Soldater, som genom vacancer komma att afgå. 4:0 Skyldighet för Bruk och
Qvarnar att deltaga i vägrödning och väghållning. 5:0 Indragning af 5 Htdgedagar; om remiss till StatsUtskottet af Grosshandlaren Åbergs och Rådmannen Bagges Memorial om restitution af den al Uddevalla
Stad för åren 1812 och 1813 erlagda högre Bevillning, hvilket Memorial Bevillningsutskottet ansett sig icke tillhöra att till pröfning upptaga; om återremiss af BancoUtskottets
Memorial rörande indragning af Malmö Pisconts 3 procentssedlar ; om återremiss af OeconomieUtskottets
Betänkande rörande yrkad betalning för den vissa Hemman ålagda Kronobrefbäring.
Om bifall till Oecono mieUtskottets Betänkande angående: . :o En Fyrbåks inrättande på Gottlands östra kust. 2:0 Ändring i Författningarna oin Hemmans-klyf - Den 2 g Juni. e, m. 677 ning. 3:0 Garnizonernas lönings spannmål m. m 4:0
Vintervägen emellan Elfvedalen öfver Särna till Norriges Rå; om instämmande i Ridderskapets och Adelns beslut att anmoda Utskotten, att uti sina svar på återieinisser en. dast anmärkningarnas hufvudsakliga innehåll införa; om öfverlemnande till Constitut on Utskottet att i anledning af Konungens Nådiga Svar å Riksens Ständers underdåniga skrifve!, se om tillägg i 14 §. af Justitieombudsmannens Instruction, föreslå så beskaffade rät elser, som af det beslutna tillägget föranledas; om återremiss af StatsUtskottets Betänkande rörande förlag till tryckning af Samlingar i Svenska Historien; om bifall till LagUtskottets Memorial angående Taxa på lösen för expeditioner från Konungens Canzli; om bifall tiil Stäf&4 Utskottets Betänkande angående: 1 :o T-W *fiV Wester och Norrbottens Läns invånare1 med. delade lån. 2:0 Anslag af medel för LänsLazaretterna; om ogillande af StatsUtskottets Betänkande om lösens erläggande till Kronofogdarna för påskrifter å UtmätningsResolutioner; om återremiss af StatsUtskottets Betänkande rörande Bevillningen för Dannemora Jerntillverkning; om bifall till StatsUtskottets Betänkanden angående: 1:0 Reparation å Calmare Domkyrka. 2:0 Pensionscassa- inrättning för Civilstaten. 3:0 Gratification åt Kronobetjeningen på gränsen af Elfsborgs och Bohus Län. 4:0 Ersättning för löningsmedel, som vissa Tjenstemän i Norrbottens Län tillkomma. 5;o Bytesverket; om bifall till LagUtskottets Memorial rörande alla förbindelsers försättan.
678 Den 28 Juni. c. mt de i likhet med Vexlar; om återrenrss af Lag.
Memorial rörande ändring i KurhusStadgan; om bifall till BancoUtskottets Memorial angående: 1:0 Återuppbyggande af Calmar Stads Gymnasium och Scholhus. 2:0 Stadga i myntvärdet och mindskande af oenningebristert- 3:0 RiksDiscont-verkets utlåningsbelopp. 4:0 ManufacturDiscontens lånbiträde af Hanken i om bifall till LagUtskottets .Memorial angående: i :o Befrielse från ProtocollsUtdrags utlöpande vid HäradsRätt uti återkallade Stämningsmål m, m. 2:0 Bouppteckningar?! efter personer af Ridderskapet och Adeln, hvilka äro Borgare m. rr». 3:0 Försäljning af i mät tagen fast egendom j om bifall till Oeconomie^skottets Betänkanden angående: 1:0
Tjenstbjons flyttningstid. 2:0 Fördelningen af de SoldatRotarne heviljade vacancer; om bifall till följande StatsUtskottets Betänkanden angående: i:o Kostnaden till tryckning af Konungens Proposition oin förändrade bestraffningssätt, och LagComitéens Betänkande om Domstolarnas förändrade organisation. 2:0 Arfvode för en Sköterska vid Smedjegårdsbäktet. 3:0 Inköp af Posthus och Boställen för Postmästare. 4:0 Utfodring vid Konungens och Kronprinsens Hofstall. 5:0 Minnesvård öfver Hoflntendenten Sergel. 6:0
Ersättning åt förre Mantalsskrifvaren Akerström. 7:0 Större sundhet i Städerna.
Ma Understöd för Carlscrona Stads Fattigvårdsoch Arbetsinrättning; om instämmande uti PrestStåndets beslut i afseende på den titel ÖfverDirectören Grtvemöhlen gitvit åt en af sina skrifter, •
Den 28 Juni. e, m. 679 Af den 8 Juni:
Om remiss af en Stånds» Ledamots Memorial; om ökad betjening för OeconomieUtskottet; om bifall till OeconomieUtskottets
Betänkande rörande upphandlingar för Kronans räkning; om återremiss af Oeco-. nomieUtskottets Betänkande rörande Markegången; om bifall till StatsUtskottets Memorial med bifogade 4 särskildta Betänkanden, 1 anledning af Konungens Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, i hvad densamma rörer 2, 6 och 8 hufvudtitlarna i RiksStaten men återremiss af Betänkandet om x h«f vudtiteln.
Af den 10 Juni:
Om bifall till LagUtskottets Memorial om Expeditionslösen vid KäranärsRätterna; om bifall till StatsUtskottets Betänkande om ökadt anslag för LagCo» mitéen; om bifall till OeconomjeUtskottets Betänkande angående: j:o Beqvämligare Postinrättning å landet. 2:0 Betalning för fångskjuts och brefbäring. 3:0 Prestanda till Bruker» af å boerna å de utaf Bruksidkare till Skatte köpta Kronohemman. 4:0
Tidens bestämmande för vägsyner uti Publicati^nerna derom. 5:0 Väddö Socknemäns skyldighet att forsla Posten och resande öfver Ålands haf. 6:0 Förvaltningen af Wisby Hospitals intrader. 7:0 Inrättande af en Marknad i Särna Kyrkoby. 8:0
Större frihet vid kalks försäljande från Gottland; om instämmande uti Ridderskapets och Adelns beslut att till trycket låta befordra en öfversigt af alla från sist förflutna Riksdagar hvilande förslag till förändringar eller tilläggningar « Grundlagarna.
68o Den 28 Juni. e. 111.
Af den 15 Juni:
Om återremiss af Banco* Utskottets Memorial angående fastighetslån; om bifall till LagUtskottets Betänkanden 0111 1:0
Rusthållares rätt till lösen af utom börd sald andel uti Rustnings-stammen. 2:0 Handlingars insändande med Posten till Domstolar och Embetsverk. 3:0 Fångars vård och underhåll i Stadshäkten. 4:0 Tiden för Vadlibellers ingi! vande. 5:0
Sökt rättighet för dem som följa Häradshöfdingar på Ting, att der föra andras talan. 6:0 Revisions sökande. 7:0
Prescriptionstid för redovisning af allmänna medel. 8:0
Skärpning i straffet för åverkan å annans hägnad. 9:0
Frälserentors förklarande för lös egendom; om återremiss af LagUtskottets Memorial rörande: 1:0 Förlagscontracters inteck nande. 2:0 Förmånsrätt för Förlagsgifvare. 3:0 Lösen vid lagfarter och stämningar m. m. samt om Vadpenningar; oin bifall till OeconomieUt^kottets Betänkanden angående: i:o Kongl.
Maj:is Nådiga befallning till Herrar Landshöfdingar om märkliga händelsers inberättande m m. 2:0 Inskränkning af exclusiva privilegier; om bifall till Särskildta Utskottets Memorial angående aflöning för Utskottets Canzli; om bifall till StatsUtskottets Betänkanden angående: 1:0 Landshöfdingen Focks motion om lön för år 1813. 2:0 Öfverste Bergcnstrålcs motion om indragning af öfverflödiga Embeten och Tjenster. 3:0 Stockholms samt de öfriga Städernas Källarfriheter. 4:0 Kronoutlagornas debitering och qvittering efter Markegångs. pris. 5:0 Slottsbyggnaderna på Kongsör. 6:0 Kronoutlagornas erläggande i Spannmål.
Den 16 November. 601 damot, och är af sina öfriga göromål så hindrad, att hon icke kan deltaga i sammankomsterne, kan afsäga sig denna befattning.
Många intrigera, att inkomma i Utskotten, endast för att vid lediga stunder der passera sin lid.
Herr Grefven och Landt - Marshall,en förnyade dess, till bifall å Herr Cederschjölds redaction, nyss gjorde proposition; hvilken bifölls.
Mot det beslut Ridderskapet och Adeln nu fattat örn uteslutande från Riksdagsmannarätt af den Ledamot, som försummar 3:ne Utskotts sammanträden, får jag anmäla min protest, och hänvisa till 79 §.
Riksdags-ordningen, som icke stadgar någon sådan påföljd, utan endast att nytt val till Utskotts Ledamot genast skall förrättas.
I anledning af den siste värde Talarens yttrande anhåller jag blott, att i protocollet få antecknad den erinran att slutet af 79 §.
Riksdags-ordningen innehåller:
Pudderskapet och Adeln ställe sig i\ dessa' senare fall Riddarhus - Ordningen till efterrättelse.
I afseende på det beslut, att Ledamot, som 3:ne gånger försummar Utskotts sammanträden, skall för - 6oa Den 16 November lora sill Riksdagsmanna rätt, instämmer jag i Friherre Cederströms reservation.
Jag är före kommen af Herr Cederskjöld-, i afseende på den af honom redan anmärkte lydelse af 79 §. Riksdags-Ordningen.
Då Friherre Cederström protesterat emot 3o §. i den nu före" slagne nya Riddarhus-Ordningen har han, som var närvarande vid sisla Riksdag, och då förmodeligen äfven deltog i uppgörandet af nu varande Riddarhus-Ordning, jemväl protesterat emot 28 §. i samma Riddarhusordning, hvilken innefattar alldeles enahanda stadgande, sorn den nu föreslagna 3o §, §§. 3i och 32 hlefvo, uppå serskilte propositioner, af Ridderskapet och Adelil gillade. §. 33.
Jag vågar vördsamt fästa Ridderskapels och Adelns uppmärksamhet på nödvändigheten, som mig synes , att denna § sättes i öfverensstämmelse med det Beslut, som förut är fattadt, då Ridderskapet och Adeln ansåg Landt-Marskalken vid antecknrngarne icke böra hafva annan inflytelse på besluten än den Landtb Marskalken utöfvar inom Ståndet.
Jag tror, att äfven vid öfverläggningarne på Riddarhuset detta bör i akttagas för den som der händelsevis företräder Landt-Marskalkens ställe.
Det synes mig vara olämpligt, om den, som Den 16 November. 60 3 Jiär förde klubban, skulle vid något tillfälle, Uppstiga hålla tal och rösta för den mening, som instämde med hans öfvertygelse.
På sådan grund föreslår jag för denna §. följande lydelse; Landt-M ar skalken , eller, om han låtit tillkännagifva , att han ej kan tillstädeskomma j den närvarande , efter Matrikeln äldstej Ledamöten, äge att vid samlingstimman, efter med. klubban äskadt ljud, låta börja öfverläggningarne, hvari han likväl icke på annat sätt, än för Ijandt-Marskalk är stadgadt, må deltaga, ♦ Dör Landt-M ar skalk , af vaktas i underdånighet Konungens
Och blef denna, af Herr von Hartmansdorff föreslagne, Redaction, uppå gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln bifallen* § 34.
Det ser ut i denna , som Landt-Marskalken icke hade mycket att göra.
Det är likväl lätt att finna, att man mäste'Särskildt förstå inunder hvad Riksdags-Ordningen stadgar.
Men dessutom förekommer i ardra punkten, att Landt-Marskalken skall till verkställighet befordra allt hvad Ridderskapet och Adeln lagligen beslutar, Jag anhåller, att ordet: lagligen mätte utgå, emedan Ridderskapet och Adeln icke kan besluta annat än det hvarpå Landt - 6o4 Den 16 November.
Marskalken gjort proposition ; och LandtMarskalk kan icke proponera något, sora han anser olagligt.
Derjemte anhåller jag, att orden: göra 'varningen allmänför hela Stån~ detj måtte förändras till: varna hela Ståndet j genom hvilka förändringar redactionen skulle blifva följande:
Utom hvadför LandtMarskalken finnes i Riksdags-Ordningen stadgadt j åge han, eller den hans ställe företräder : i:mo.
Att hos Ridderskapet och Adeln all Konungsligan rätt styrka och likaså inför Konungen , Ridderskapets och Adelnsj i enlighet med den i s3 Riksdags-Ordningen intagne Landt-Marskalkseden. 2:do.
Att till verkställighet befordra allt hvad Ridderskapet och Adeln beslutit. 3:tio.
Att varna dem , som kunnat sig otillbörligen förhålla , hvilken rättighet likväl ej inål sträcka sig derhän att varna hela Ståendet.
Hvilken redaction, uppå derom af Herr Grefven och Landt - Marskalken gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln bifölls. §. 35.
Herrlow Hartmansdorff:
Härvid är blott en obetydlig redactionsförändring, eller omställning af ord att anmärka i sista mo - Den 16 November. 6o5 mentet.
Jag tror clet rättast borde lyda sålunda:
Stadgandet i 49 <$*•
Riksdags-Ordn in g en , att i Ståndets Cancellie alltid skall finnas att tillgå en förteckning öfver alla. på bordet liggande mål , med dertill hörande ader och handlingar, iakttagas särskildt.
Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade gilla 35 §, med iagttagande af den, af Herr von Hartmansdorff, utaf sista momentet föreslagne redactionsförändring.
Bifölls. §. 36.
Den uti denna §. stadgade föreskrift, att man innan nästa plenum ovilkorligen skall skriftligt inlemna de yttranden, sorn föranledt återremiss, tyckes mig vara nog sträng.
Jag tror det vara häst att stadga, att sådant bör ske sist inom 8 dagar; ty, om plenum råkade att inträffa följande dagen, blefve det nästan svårt att hinna med uppsättningen.
Jag hoppas, att en nödig rättelse skall kunna vinnas, om ordalydelsen förändras till följande:
Häcker någon munteligen en fråga, som på bordet lägges, eller remitteras, eller med de öfrige Riks-Stånden communiccras, bör den innan nästa plenum skrifteligen till Protocol - 6o6 Den 16 November. tet aflemnas.
Gör någon mundteligen sådana anmärkningar vid ett
Utskotts yttrande i att de till samma yttrandes återför vi sandö föranteda böra de efter ledning af Riddarhus-Secretérarens förde Memorial-ProtocoU, inom ätta dagar vara skriftligen uppsatta och inlemnade till Riddar hus-Cance/liet.
Underlätes det, skola dej sådane de till Protocollet blifvit uppfattade till Utskottet afsandas.
Så framt ej detta iakttages, är det fruktansvärdt, att åtsrremisserne komma allt för länge att dröja.
Det återstående af 36 §. anser jag, såsom dels öfverflödigt, dels mindre lämpeligt, böra utur §. utgå, Ocb blef den af Herr von Hartmansdorff Sålunda föreslagne redaction af 36 §., uppå gjord proposition, af Ridderskapet och Adelil bifallen» §. 87 Lief, uppå gjord proposition, af Ridderskapet och Adelil gillad.
Jag allhåller, att få resei’vera mig emot Ridderskapets och Adelns liu fattade beslut, hvarigenom redactioneil blifvit gillad af 37 §. hvaröfver jag försummade att yttra mig, och hvilken redaction genom omröstning tillåter ett godtyckligt uteslutande, hvarken förenligt med 78 eller 79 §§. Riksdags-Ordningen.
Den 16 November. 607 Herr Cederschiöld:
I anledning af Herr Rosenblads reservation emot Ridderskapets och Adelns beslut, att kunna utesluta någon genom votering, vill jag minnas, det en motion varit gjord i Constitutions-Utskottet om en sådan ändring i Riksdags-Ordningen , som skulle berättiga Ridderskapet och Adeln dertill , i öfverensstämmelse med RiddarhusOrdningen.
Utskottet afslog likväl denna motion, emedan det ansåg öfverflödigt upptaga ett sådant stadgande , då det redan finnes i Riddarhus-Ordningen, som är af Riksdagsordningen och särskilt af Kongl.
Maj:t sanctionerad, och då således detta stadgande icke innehöll något nytt förslag, utan endast ett bibehållande af det gamla.
Herr nion Hohenhausen!
Såsom Ledamot af Riddarhus-Utskottet, anser jag mig skyldig upplysa, att den §., mot hvilken reservation bär ägt rum, icke i den nu föreslagne Riddarhus-Ordningen forst tillkommit, utan funnits i den af år 1818* Dea Motionär, Herr Cederschjöld omnämnt, hvilken gjorde motionen för att bringa Grundlagen i harmoni med Riddarhus-Ordningen, var jag, som af Constitutions-Utskottet erhöll det svar, att, då en sådan föreskrift redan var upptagen i Ståndets särskilta StåndsOrdning, hvafs beslutande rätt härutinnan, af Riksdags-Ordningen är sanctionerad, Vore min motion öfverflödig.
Jag anser likväl, att, då denna Stånds-Ordning endast är reglementarisk, bör icke något deruti, stridan - 6o8 Den 16 November. de mot Grundlagen, bifallas.
Jag vill blolfc hafva äran nämna detta till Protocollet.
Om ett stadgande i Riddarhus-Ordningen finnes vara i strid med Riksdags-Ordningen, är det en tydlig följd, att sådant skall rättas, och man må ej undskylla sig dermed, att det förra misstaget blifvit sanctioneradt, utan, då det blifver upptäckt, åligger det hvar och en att söka rätta detsamma.
Man får icke heller söka undskylla sig dermed, att ett Lagstadgande är gammalt, och på denna grund bibehålla det.
Då man föreslår förändring i en Lag, bör man äfven noga tillse, att denna förändring kommer i den öfverensstämmelse med Grundlagarne, som dessa förutsätta.
Då beslut i denna frå ga redan är fattadt, anser jag öfverflödigt, att ingå i någon strid om principens rigtighet och öfverensstämmelse med Constitutionens anda.
Jag får blott, såsom en historisk upplysning, tillägga, att Utskottet, vid första handläggningen af denna fråga, utan mycken olikhet i tankar, hade öfverenskommit, att denna §. skulle utgå, ehuru den sedermera blef af Utskottet bibehållen , äfvensom jag anser mig böra nämna, att jag vid denna sista handläggning var frånvarande.
Herr Den 16 November,' Cogj Ilerr 'iron Hohenhausen:
Sedan jag, genom tillkännagifvande af det svar jag erliöll af Conslitutions-Utskottet på min motion, tämligen klart sökt visa, alt man i Riddai’hus-Utskottet velat Bereda öfverensstämmelse härutinnan med Grundlagen, och detta stadgande äfven instämmer med Ståndets beslut vid sista Riksdag, så lärer man Väl hafva gjort allt hvad som står i ens förmåga, för att åstadkomma likstämmighet med Grundlagens anda.
Jag vill blott vörd samt erindra, att det nu i frågavarande stället i Riddarhus-Ordningen icke är det enda, som sträcker sig längre än Riksdags-Ordningens föreskrift.
Så stadgas till exempel i Riksdags-Ordningen, att ingen Stånds-Ledamot får deltaga i en omröstning, sorn angår honom sjelf: Riddarhus-Ordningen jäfvar deremot till och med hans Syskonebarn.
Så behöfver en, till något af de 3 öfrige Stånden hörande, Ledamot af hemliga Utskottet icke begära Konungens tillstånd för ött resa bort, emedan detta tillstånd beror på Ståndets pröfning.
I Riddarhus-Ordningen deremot står, att det skall ankomma på Kongl. Maj:t. §. 38.
Herr von Hartmansdorff': jag vågar tillstyrka, att i stället för orden: närmaste Ridd. ö.
Prot. X. Band.
3rj 6io Den 16 November. skyldemanj må sättas: närmaste anhörige; på det ingen tvifvel dervid måtte uppkomma , äfvensom i stället för orden: ingen stämma, orden: ingen rösträttighet, samt ordet: afträda: i stället för: taga afträde.
Jag instämmer med Herr von Hartmansdorff utom i den första anmärkningen.
Jag hemställer till dem bland Ridderskapets och Adelns Ledamöter, som äro
Domare, om icke skyldeman är ett renare språk, än anhörige.
Herr aton Hartmansdorff:
Om jag ej bedrager mig, begagna de
Lagkunnige ordet skyldeman i en mera inskränkt bemärkelse , än ordet anhöriga.
I anledning af uppstådd fråga om rätta förståndet af ordet sky Idemän , får jag äran upp» lysa, att lagen verkeligen gör skilnad mellan skyldeman och dem, Som äro med hvarannan beslägtacle i svågerlag.
Meningen här lärer vara, att icke blott skyldeman, utan ock de, som äro i svågerlag med hvarannan, äfvensom syskonebarn skola under ifrågavarande stadgande inbegripas.
I anledning deraf torde ordet: anhörige vara mera lämpeligt.
Herr Grefven och Landt-Marskalken gjorde proposition till bifall å 38:de §,med iagttagande af de af Herr von Hartmansdorff föreslagne ordförändringar, samt att i följd der - Den 16 November. af, §:n måtte erhålla följande lydelsei Uti alla saildne mål, hvilka personligen rora en eiler annan af Ridderskapets och Adelns Ledamöter , böra den samnies närmaste anhörige till och med Sfskonebarn, ingeri rösträttighet aga, utan skola de, sedan så väl den, sorn saken angar, soln de sjelfva, ägt till fälle till Protocollet andraga hvad de nödigt agtadt, jemte honom, när beslut skall fattas, frän Riddarhuset afträda &c. Bifölls. §•
Jag underställer Ridderskapet och Adeln, om icke, i denna så ofta omtvistade fråga, en större tydlighet skulle vinnas, om ordalydelsen Liefve följande:
Enligt 53 och 5f dfjf.
Riksdags» Ordningen , skall första gången ett mål till afgörande förekommer, iakttagas, att Proposition först göres till bifall å Utskotts Betänkande, sedan till äterremiss, och slutligen till afslag, om de föregående
Propositionerne blifvit med Nej besvarade.
När ett mål, som varit till Utskott återremitteradt, skall definitift af göras, framställes först proposition till antagande af Utskottets Betänkande , oförändradt; derefter till dess antagande med de f örändringar, sorn under discourserne blifvit äskade , samt sluteligen, om ingen af dessa Propositioner bif alles, till afslag å Betänkandet.
Begäres votering vid nå» Den 16 November. gon af Landt- Marskalken framställd proposi tioiij skall dens a m md a llt id^u Igor a Ja-Propositionen och eige den , som votering begärt, att föreslå contra-propositionen , hvilken likvälj för att antagasj mäste af Ståndet gillas.
Uppstå j rörande contra-propositionens innehåll stridiga meningar hvilka icke kunna sammanjemkas 3 bör först genom särskild omröstning utrönasj hvilket af de olika förslagen skall till contraproposition antagas hvarefter och sedan densamma sålunda blifvit bestämd, votering öfver hufvudsaken anställes.
Landt-Marskalken börj så snart Ridderskåpet och Adeln yttrat sigj till Protocollet förklara j huru han fattat Ståndets i anka , och stadfäste sedan beslutet genom klubbslag, så vida ej någon Ledamot begär votering.
Och Lief Herr von Hartmansdorff berörde Redaction af 39 §, uppå gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln bifallen. §• 4°* Herr von Hartmansdorff Jag vill blott hafva äran föreslå, att orden: lyckt sammanrullad sedep måtte förändras till sluten j sammanrullad, sedel.
Herr Grefven och Landt - Marskalken gjorde proposition till bifall å 4° §> endast Den 16 November. 6t3 med den förändring, att ordet: lyckt, mätte utbytas mot ordet: sluten.
Bifölls. §•
Jag hemstäl ter vördsamt, om icke det i denna §. befinteliga ord: rättighet må, till undvikande af all otydlighet, förändrad till rösträttighet.
Herr Grefven och Landt - Marskalken hemställde, om icke 41 §• kunde gillas, endast med iagttagande deraf att ordet rättighet förändrades lill: röst rättighet.
Ropades J a. §• 42.
Det af Riddarhus-Utskot tet vid denna §. föreslagne stadgande, att vid alla val, namnen på Listorna böra ovilkorligen vara i alpliabetisk ordning, kan jag icke gilla.
Deraf skulle otvifvelagtigt följa, att hvarje lista, som icke vore upprättad i alpliabetisk ordning', skulle blifva casserad.
Jag anser det icke vara rätt, att försvåra utskrifningen af listor, ty derigenom underlättar man dem, som förut uppgjort sådana, i deras bemödanden, att utdela dem.
Man bör snarare, så mycket som möjligt, söka,att för hvar och en lätta sedeluppsältningen, 6*4 Den 16 November. och jag anhåller derföre, att detta måtte utgå ur §:n.
Herr von Hartmansdorff1:
Jag instäm mer med Herr Riben deruti, att icke något bestämdt stadgande om den alphahetiska ordningen bör äga rum, och får, i enlighet dermed , vördsamt föreslå följande redaction af §:n:
Val eller votering sker med iaktta gande af hvad 53 och yi Riks dags-Ordningen föreskrifva.
Om ta beskaffenhet bör en fullständig och skriffel i gen författad underrättelse nitid före valet i Riddarhus- Salen anslås , samt dervid tillika anmärkasfhvilka Ledamöter af Ståndet , som för tillfället j enligt Riksdags-Ordningen , icke kunna komma under omröstning eller äro berättigade att i valet deltaga, Under påstående votering, böra voteringssedlar alltid finnas att tillgå på särskildte ställen i Riddarhus-Salen, och får imellan de med Ja och Nej tecknade någon skilnad i öfrigt icke finnas.
Herr Grefven och Landt - Marskalken gjorde proposition till bifall å den af Herr von Hartmansdorff utaf 42 §• föreslagne redaction j hvilken proposition med Ja besvarades.
Herr von HartmansdorffI första Ra , Dm 16 November.
G15 den af denna §. tillstyrker jag, att ordet Ledamöter malte införas, då det kommer att heta: mellan tv änne eller flere Ledamöter &c. Sedermera, der det förekommer: då hör altid valet ske &c. får jag i stället för ordet bör, föreslå ordet skall j emedan det i ett lagbud torde vara mera lämpligt.
Herr Grefven och Landt - Marskalken hemställde 0111 Ridderskapet och Adeln behagade giila 43 §• roed iagttagande af de utaf Herr von Hartmansdorff föreslagne, 2:ne ordförändringar.
Ropades Ja, §.
44- blef, uppå gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln bifallen. §• 45, Herr von Hartmansdorff: