Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Som beslutet innefattar en vigtig princip, kan jag icke tillstyrka R. 0. Ad. att detsamma frånträda, utan hemställer blott, att det Höglofl.
Ståndet täcktes godkänna den af Utsk:t föreslagna voter.-propos:n.
, afslogs den ifrågav.de inbjudningen och godkändes voter.- proposm. § 76.
Utsk:ts yttrande lades till handlingarne. 2:o Förslaget till Instruktion för taxeringsförrättningarne. §§ i och 5.
Utsk:ts anmälan lades till handlingarne. § 9.
Voter.-propos:n N:o 11 godkändes. § 21.
Utsk:ts inbjudning och förslag till voter.-propos:r N:ris 12 och 13.
Afven i afseende på denna fråga tillstyrker jag R. o. Ad. att vidblifva sitt en gång fattade beslut samt godkänna de voter.propos:r, Utsk:t föreslagit.
Inbjudningen afslogs och voter.proposme godkändes.
Den 15 September f. m. 165 3:o Förslaget till förordning ang:de mantals- och skattskrifningarnes förrättande. § *.
Utsk:ts yttrande lades till handlingarne. § 5.
Utskits samtlige yttranden och anmälanden lades till handlingarne.
Utsk:ts anmälan lades till handlingarne.
Vid punktvis skedd föredragning af Sammans.
Stats-, Lagsamt Allm.
Besvärs- och Ekon.Utsk:ts den 12:te dennes bordlagde Mein.
N:o 29, med förslag till voter.proposmer till sammanjemkande af de inom RiksStm fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:ts Uti.
N:o 21, i ani. af framställda anmärkningar emot Utsk:ts under N:o 7 afgifna Betänkide öfver ej mindre K. M:ts Nåd.
Propos. om förnyad författning rörande utskrifningssättet och inrättningen af allmänna beväringsmanskapet, än ock enskilda motioner i samma ämne; blefvo de i förevide Mern. föreslagne voter.proposmer af R. o. Ad. godkände.
Föredrogs och företogs punktvis till afgörande StatsUlskits den 12 dennes bordlagde Mera.
N:o 174, med förslag till voter.- proposmer i ani. af RiksStms skiljaktiga beslut rörande 18:de och 20:de punkterna i StatsUtskds Uti.
Utsk:ts förslag till voter.propos. för afgörande af frågan om statsbidrag till hamnbyggnad vid staden Amål. Godkändes.
Utsk:ts förslag till voter.propos. för afgörande af frågan om understöd för inrättande af hamn vid staden Haparanda.
Efter min åsigt har Utsk:t i förev:de häns:de förfarit i rak strid emot § 75 R.O., och anhåller jag att med några få ord få bevisa denna min åsigt. 7 5:te gm R.O. lyder som följer: »Till grundlags stiftande, uphäfvaude, förändring eller förklaring fordras alla RiksStms sammanstämmande beslut och Konungens sanction.
För beslut i alla öfriga ärenden, de mål undantagna, hvarom i R.Frns §§ 66, 69, 70, 71 och 72 särskildt förordnadt är, galle, jemte Konungens samtycke, 3 Stånds mening; men skulle två Stånd stanna mot två, förfalle frågan och förblifve vid det, som tillförene stadgadt varit, utan att samma fråga må kunna vid den riksdagen å nyo väckas eller uptagas.
Är åter frågan af sådan beskaffenhet, att den ej kan förfalla, 166 Den 15 September f. m. gånge såsom i 73:dje <§'n R.O. stadgadt är.»
Jag förmodar att det är på grund af 69:de gm R.F., som Utsk:t upst.ällt voter.- propos. i förev:de ämne.
Det heter nemi. i g 69: »Då StatsUtsk:ts förslag rörande allt Statens reglerande eller bevillningars derefter lämpade hela belopp eller hvad till Riksg kon:ts utgifter och inkomster hörer, eller grunderna för Riksg.komts styrelse och förvaltning, hos R.
St:r till pröfning förehafves, galle hvad ang:de behandlingen af Utsk:t.s afgiftie förslag uti R.O. stadgas.»
Efter som detta skulle blifva en utgift från Rigsg.komt., har man trott att saken i öfverensstämmelse med § 75 R.O. icke skulle kunna förfalla; men jag ber blott att få fästa upmärksamheten derpå att denna g står i ouplösligt sammanhang med g 6 6 R.F., som talar om att de till Riksg.verket hörande och dit anslagne medel må icke, under någon förevändning eller med hvad vilkor som helst, derifrån ryckas eller användas till andra behof, än dem R.
Stur bestämt.
Den tiden grundlagen stiftades, hade Riksg.kon:t, enl. hvad 66:te §:n innehåller, endast att ombesörja liqvidationen af Rikets gäld.
Nar man således jemför denna g med g 69 R.F., kan man icke afse votering i förstärkt StatsUtsk. för andra fall, än då en utgift är förhanden, hvilken är oundgängligen nödvändig för gäldande af Rikets skuld; men aldrig för sådane händelser elter i sådane frågor, som af enskild man blifvit framställde; hvarjemte man genom att förfara på detta sätt kommer derhän att i aila möjliga frågor om anslag, som af enskild motionär väckas, och der två Stånd stanna mot två, frågan måste afgöras genom votering i förstärkt StatsUtsk.
Detta har likväl icke varit lagstiftarens mening; ty när två Stånd bifallit, men två afslagit, en fråga, måste deu lagligen så betraktas, som den aldrig varit före.
Den har icke det ringaste inflytande på Riksg.komts inkomster oell utgifter.
Det är visserligen ganska beqvämt att drifva till förstärkt StatsUtsK. en mängd frågor, för att der genom pluraliteten få eller utdela gracer i ett eller annat afseende; men jag tror att det ligger större vigt uppå att grundlagen tolkas så, att det icke blir fråga om fördelen af'gracer.
Jag anhåller derföre, på grund af hvad jag nu anfört, att R. o.
Ad. behagade ogilla förevarande voter.propos. Hr Bildt, Didrik Gillis:
Den siste värde talaren har gjort skilnad mellan de anslagssummor, som blifvit föreslagne att beviljas af R.
Stur till följd af enskilda motioner, och sådana, som begärts af K. M:t.
Sannerligen jag kan fatta hvartill det skall tjena att den enskilde har motionsrätt, om en sådan skilnad skall förefiunas; och då hittills hvarje på laglig väg väckt fråga, med enahanda syfte som denna, städse blifvit behandlad som här är föreslaget, hoppas jag att nu icke något undantag skall ske, utan att förevrde praxis fortfarande iakttages.
Vidare har den siste värde talaren sagt, att en jemförelse mellan § 75 R.O, och g 66 R
F. visade det olämpliga af ett sådant handlingssätt, som nu är föreslaget.
Detta sått att upfatta saken hvilar, enl. mitt förnae - Den 15 September f, m. lfi7 nantie, på ett misstag.
Och då aldrig hittills någon sådan tolkning af grundlagen, som Hr Printzensköld antyder, förefunnits, får jag anhålla att R. o. Ad, täcktes godkänna ifrågavide voter.- propos.
Hufvudsakligen förekommen af Hr Bildt, anhåller jag att få fästa R. o.
Ad:ns och särskildt
Hr Printzenskölds upmärksamhet derpå att, då han fotat sin framställning på § 75 R.O., har han förbigått den mellanmeningen, som lyder sålunda: »För beslut i alla öfriga ärenden, de mål undantagna, hvarom i R.F. §§:ne 66, 69, 70, 71 och 72 särskildt förordnadt är» g 69 RF. stadgar huru tillgå skall, då två
Stånd stanna mot två i en fråga rör:de antingen statens reglerande eller bevillningens derefter lämpade hela belopp eller hvad till Riksg.- kont:ts utgifter och inkomster hörer eller grunderna för Riksg.- kont:ts styrelse och förvaltning.
Det hvarom nu är fråga, rörer Riksg.kont:ts utgifter, och det torde då icke kunna förnekas att votering i förstärkt StatsUtsk. bör, med anledning af Ståndens motsatta beslut, anställas.
Dessutom har det alltid varit praxis att votering i dylika frågor försiggått, och har jag aldrig förut hört en sådan argumentation, som nu blifvit, af Hr Printzensköld använd.
Jag anhåller således om bifall till ifrågav:de voter.propos. Hr Printzensköld:
Åkerhjelm behagat fästa upmärksamhet vid mitt anförande, skulle Hr Frihrn icke behöft upställa den vederläggning, han nu gjort; ty jag tog mig friheten att upläsa samma 69:de §. och förestälde mig just att frågan angår Riksg.kont:ts utgifter och inkomster.
Hr Bildts anförande, att jag skulle hafva erkännt att hvarje Propos. från K.
M:t rör:de anslag från Riksg.kont:t skulle ingå i förstärkt StatsUtsk.
, så har jag icke medgifvit detta; men då jag antager att hvarje Propos. från K. M:t, som rörer anslag för något allmänt ändamål, måtte afse antingen den ordinarie eller extra ordinarie statsregleringen, vill jag på dessa grunder medgifva, att hvad K. M:t i något af dessa hänseenden föreslagit, bör i förstärkt StatsUtsk. afgöras.
När man, såsom Utsk:t här synes hafva gjort, endast. håller sig vid ett stadgande, utan att jemföra detta med den samtidigt tillkomna 66:te §:n, så kommer man till samma resultat som Frih. Åkerhjelm och Hr Bildt. § 66 lyder sålunda: »R.
St:rs Riksg.kont. förblifver, såsom hittills, under R.
St:rs styrelse, inseende och förvaltning; och då R.
St:r åtagit sig ansvar för den rikets gäld, kontoret ombesörjer, så komma R.
St:r, sedan Stats Utsk:t öfver kontorets tillstånd och behof sig utlåtit, att genom särskild bevillning tillskjuta de medel, som för betalande af denna gäld, till ranta och kapital, oumbärliga finnas, så att
Rikets kredit varder bibehållen och vårdad.» Riksg.kont:t har således på grund af denna g 66 ej att göra med andra utgifter än dem som äro nödvändiga för att gälda Rikets skuld.
Följaktligen då g 69 talar om utgifter, menas det dessa i och för Rikets gäld, men icke några andra.
Nu har likväl under tidernas längd och till följe af 168 Den 15 September f. m. en bortgången Konungs visa åtgärder staten blifvit befriad från den skuld, som förefanns, då grundlagen stiftades.
St:r blifvit i tillfälle att använda till Riksg.kont:t ingående summor till andra ändamål; till följd hvaraf och då en motion väckes att disponera medlen till än det ena, än det andra företaget, man vill af § 69 draga den slutsats att alla icke med statsregleringen sammanhang egande frågor skola äfven uti förstärkt StatsUtsk. indrifvas.
Vidare har man sammanblandat den första af StatsUtsk:ts voter.propos:r med den sednare.
Orsaken hvarföre jag ej protesterade mot den första, var den att det af R.
St:r blifvit afgjort att anslag skulle beviljas; men det är en annan fråga, huru anslaget skall utgå; hvilket ännu är oafgjord.
Den frågan kan förfalla och har, enligt rätt tolkning af g 69 R.F., jemförd med g 75 R.O., ej någon gemenskap med statens reglerande.
Jag kan icke ändra min i detta ämne uttalade åsigt och får derföre anhålla att, såsom jag sist yrkade då jag bade ordet, voter.proposm måtte såsom olaglig förkastas.
Den siste varde talaren tyckes antyda att man ej bör följa praxis, utan särskildt för hvarje gång pröfva grundlagens anda och mening.
Jag tillstår att Hr Printzenskölds nu gjorda tolkning af grundlagen, som jag aldrig förr hört någon använda, är af den beskaffenhet, att den icke kan öfvertyga mig om nödvändigheten af att vika från den praxis, som förut och äfven vid denna riksdag blifvit både af R. o. Ad. och de öfriga RiksStm följd.
Pör icke längesedan voterades i förstärkt StatsUtsk. öfver ungefär 50 voter.proposmer, hvilka till större delen voro af samma beskaffenhet som den ifrågav:de.
Motionerna hade till en stor del blifvit väckta af enskilde motionärer, behandlade af Utsk., gillade och bifallne af 2:ne Stånd, samt afslagna af de 2:ne andra.
Bland dessa voter.proposmer var bland annat en ang:de anslag till nybyggande af några lodningsbåtar.
Motionen ang:de dessa båtar väcktes af Prosten Söderberg från Gottland.
Pörslaget bifölls af R. o. Ad. samt PresteSht, men afslogs af Borgare- och BondeStm, hvarföre deröfver voterades.
Jag lemnar osagdt, huruvida det är lämpligt att redan i elfte timman på en gång kasta om och följa en annan praxis; men hvad som är säkert, det är att genom antagande af Hr Printzenskölds yrkande undergräfves all stabilitet i ärendenas gång.
Jag tror således att den värde talaren icke på tillräckligt öfvertygande sätt ådagalagt befogenheten af sitt förslag, och jag har icke bland hans skäl kunnat fatta något mera än att han gör skilnad mellan förslag, som utgå från K. M:t, och sådana, som komma från enskild motionär.
Någon skilnad i detta afseende har jag dock icke af grundlagen kunnat finna, för såvidt det rörer statsregleringsfrågor.
Då således de anförda skälen icke hafva något stöd i grundlagen och då icke heller någon giltig anledning förefinnes att gå ifrån den en gång vedertagna praxis, får jag anhålla om bifall till den frö(0§tälda voter.proposm.
Den 15 September f. m. 160 Hr Printzensköld:
Jag gör den skillnaden, som icke nr svår att upfatta, mellan den enskilde motionen och K.
Mits framställning, att de förslag, som väckas af K. M:t, uptagas antingen i särskilda skrifvelser eller också i den s. k. Propos. om statsverkets tillstånd och behof.
Der antydes huruvida K.
M:t önskar att det eller det anslaget skall hänföras till den ordinarie eller extra stats:egleringen.
Desse af enskilde väckte motioner deremot utgöra parasitväxter på den extra regleringen.
Sparre har talat om att han aldrig under sin bana såsom riksdagsman hört grundlagen så tolkas, som jag gjort det; jag får då förklara att från äldre tider har grundlagen städse blifvit så tolkad, som jag antydt.
Jag anhåller fortfarande om afslag å ilrågav:de voter.propos.
Landtm, yttrat, att derunder yrkats dels godkännande och dels ogillande af den ifrågavarande voter.proposm, framställde H.
Exc. propos. på godkännande deraf och, då svaren utföllo med många ja jemte några nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande.
Uplästes och godkändes följande förslag till voter.propos ; »Den som godkänner den af StatsUtskrt uti Mern.
N:o 174 föreslagna voter.propos. i anledning af RiksSt:ns skiljaktiga beslut rörande väckt fråga om statsanslag till hamnbyggnad i Haparanda, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, blifver nämnde voter.propos. af R. o. Ad. ogillad.»
H. Exc, Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att anslag blifvit u
I färda dt till fortsättande af plenum kl. 6 e. in. Föredrogs StatsUtsk:ts den 12 dennes bordlagde Mern.
N:a 175, med förslag till voter.propos. i fråga ang. förändradt sätt för amorlering af Landshöfdinge-ackorden.
Oaktadt den utgång, den nyss afslu tade voteringen erhöll, anser jag mig icke böra frånträda min öfvertygelse om grundlagens verkliga mening, utan, såvidt på mig beror, söka göra den gällande.
Man har anfört den anm:n att detta föregide tillhört Riksg.Kont.-s utgifter.
Huru vill man då förklara denna nu föredragna voter.-propos.?
För min del kan jag 170 Den 13 September f. m. icke finna att den rörer Riksg.Kont:s inkomster och utgifter annorlunda än för så vidt det för amorteringen utgående anslaget skall på längre eller kortare tid till Riksg.Kont. blifva återbetaladt.
Det är väl icke någon fråga, som kan hänföras till Riksg.Kontts inkomster eller utgifter, utan blott anses såsom en förändring i ett förut gifvet stadgande.
Ilar icke framställt någon Propos. om anslag för amortering af landshöfdingeackorden, utan endast föreslagit en förändring för dess utgående; hvadan denna fråga efter min åsigt måste vara af beskaffenhet att förfalla, då 2 Stånd stanna mot 2, och således allt förblifva vid hvad förut stadgadt är.
Jag tror således att Utsk:t i detta alside gått öfver sin befogenhet, då det föreslagit voter.-propos. öfver ett stadgande, som har egenskap af civil-lag.
Jag anhåller derföre att denna voter.-propos. måtte ogillas.
Åkerhjelm; Den siste värde talaren tyckes förutsätta att denna fråga, som här skall afgöras af förstärkt endast skulle röra en förändring i ett lagstadgande.
Det är visserligen förut bestämdt på hvad sätt degamla landshöfdingeackorderna skola amorteras; och delta stadgande föreskrifva]- att de skola amorteras med så och så stort belopp.
M. föreslagit att dessa belopp skola förminskas; hvarigenom, om denna K.
M:s framställning vinner R.
Strrs bifall, Riksg.Kontrs inkomster komma att förminskas med skillnaden emellan di n gamla och nya amorteringen.
Således berör denna fråga ett förslag, som angår Riksg.- Kont:s inkomster, hvaraf måste följa att, då 2 Stånd stadna i olika beslut,, frågan måste afgöras i förstärkt StatsUtsk.
Jag anhåller derföre att R. o. Ad. täcktes bifalla denna föreslagna voter.- propos.
Hr Printzensköld; Skulle man följa de grunder, Frih.
Åkerhjelm lipstadt till försvar för StatsUtskits ifrågav:de voter.- proposir, tillåter jag mig fråga den siste värde talaren, hvarföre icke voter.-propos blifvit npstälId rörtde eftergift af arrendemedlen tor Borgholms kungsladugård på Oland?
Jag skulle kunna framdraga ännu flere exempel af lika beskaffenhet; och månne icke det af mig framställda faktum också kan hänföras till sådant, som inverkar på Riksg.Kont:s inkomster och utgifter, lika väl som det hvarom nu är fråga?
Jag har mig bekant att vid det af mig an tydda förhållandet, StatsUtskit, då fråga var om voter.-propos:ns upsättande, förklarade att saken enl. 75:te §:n II O. ansås? hafva förtallit.
Underd. skrifvelse i ämnet har också blifvit af Exped.- Utsk:t sedan upsatt, af R.
St:r godkänd och långt före detta till K. M. insänd.
Skall man följa den åsigt, Frih.
Åkerhjelm sökt göra gällande, finnes ingen fråga som icke i något afs:de kan anses inverka på statsverkets inkomster och utgifter, och i följd deraf nödvändigt måste blifva föremål för votering i förstärkt StatsUtsk.
Anser man att denna fråga bör ingå i förstärkt StatsUtsk., har det varit högst inkonseqvent af Utsk:t att ej upställa voler.- Den 15 September f. m. 171 propos. i de redan expedierade ärenden, som med denna fråga baft fullkomlig likhet.
Det kan visserligen vara en fördel för Hrr Landshöfdingar att vinna en bättre fördelning af ackordsamorteringen, men jag vet sannerligen icke att denna omständighet skall föranleda att frångå grundlagens klara föreskrift och gammal praxis, som man åberopat såsom stöd för en annan vofer.-propos.
Jag kan således icke annat än anhålla hos Hr Gr. o. Landtm, om propos. på afslag å denna voter.-propos.
Exo. Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder yrkats dels godkännande och dels ogillande af Utsk:t.s förslag till voter.-propos. i frågan, framställde H.
Exc. propos. derå, att voter.-proposm måtte godkännas, och då svaren utföllo med många ja jemte ett eller annat nej, förklarades ja hafva varit öfvervägande.
Emot detta beslut anmälte Hr Printzensköld sin reservation.
Efter föredragning af StatsUtsk:ts d. 12 dennes bordlagde > Mern.
N:o 17 0, med förslag till voter.-propos. i fråga a»g:de anvisande af låneunderstöd till marmorfabriksidkaren J. E. Schram, blef denna voter.-propos. af E. o. Ad. godkänd.
Föredrogs Exped.Utsk.-ts d. 12 dennes på bordet lagde skrifvelseförslag N:o 123, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. ang:de Leckö Kungsgårds användande för ekplantering.
Hr Bos, Anders Ernanuel, anförde skriftligen:
Jag kan för min del icke godkänna det ifrågavide skrifvelseörslaget.
Deruti åberopas, att 11.
St:r afgjort hufvudfrågan om Leckö kungsgårds användande till ekplantering; men jag vågar ifrågasätta om detta verkligen är förhållandet. E. o. Ad. samt PresteSt:t hafva godkänt den K, Proposm i ämnet, hvaremot de begge andra Stånden fattat ett motsatt beslut.
Vore nu frågan af ren ekonomisk art och beskaffenhet, medgifver jag att. svaret till K.
M. kunnat förmånligt ställas i de ordalag, som skrifvelseförslaget innehåller; men nu är detta alls icke fallet.
Frågan till sitt resultat berör ovedersägligen också statsregleringen.
Visserligen kan jag skäligen icke påstå, att det i hufvudfrågan ingående förslaget om försäljning af en hemmansdel och inköp af ett annat hemman inverkar på nämnde reglering då dermed afses endast en inkomst och utgift för ekplanteringskassnn, som af K. M. disponeras; men hvaruti frågan inverkar på denna, meranämnda reglering, är, enl. min åsigt, just deruti att den också i sig innefattar ett afstående till ekplanteringskassans förmån af de arrendemedel, som nu ingå och eljest, om Leckö icke öfverlåtes till ekplantering, enl. stadganderne om utarrendering af Kronans jord framgent komma att ingå till statsverket såsom en dess ordinarie inkomst. 17-2 Den 15 September f. m.
Till följd af detta skäl anser jag den K. Propos:n ännu icke hafva erhållit en grundlagsenlig, slutlig behandling, så att något R.
St:rs beslut kan åberopas, och anser jag mig derföre föranlåten påyrka tillämpning af 69:de §:n R.P. samt 30:de §:n 3;dje mom:t
RO. och att till följd häraf förslaget till den underd, skrifvelsen måtte af R. o. Ad. ogillas samt StatsUtskit anmodas att upgöra och till R.
St:r skyndsamligen inkomma med voter.-propos:r, innefattande alternativt förslag till bifall af antingen nämnde Utsk:s Betänk.
N:o 74 eller K. M:s Nåd.
Propos. N:o 35.
Förutseende att de Hrr ledamöter af StatsUtskit, som yttrade sig i ani. af de voter.proposa-, mot hvilka jag tog mig friheten göra anm:r, skola på grund af de skäl, som dä af dem anfördes, äfven nu motsäga mig, anser jag mig likväl skyldig att försvara den expedition, som nu är i fråga.
Lyckligtvis är det icke något klander mot det sätt, hvarpå Exped.Utskit fullgjort sin skyldighet att i form af underd. skrifvelse affatta R.
St:rs beslut, utan endast mot sjelfva saken; huruvida nemi. K. M:s framställning blifvit grundlagsenlig! behandlad eller icke.
Här återkommer jag och tröttar R. o. Ad. med hvad jag förut åberopat, nemi. att hvarje fråga, som kan förfalla och hvarpå 75:te §:n R.O. i något afs:de kan tillämpas, bör äfven förfalla och får icke vid samma riksdag vidare väckas.
Hvad anslåendet af Leckö kungsgård till ekplantering vidkommer, så har Hr Ros kommit till den slutsats att denna fråga, Inverkar på Statens inkomster och utgifter.
Skulle man nu gå så till väga, så, jag uprepar det ännu en gåDg, finnes ingen enda fråga, som har ringaste sammanhang med statsverkets inkomster och utgifter, som icke kan indrifvas i förstärkt StatsUtsk.
Jag åberopade nyss förslaget ang:de eftergift af nrrendemedel för Borgholms kungsgård, då StatsUtskit tillstyrkte bifall till förslaget, men 2 Stånd stadnade mot 2, hvadan R.
Stir ansågo saken hafva förfallit, och underd. skrifvelse afgick till K. M. derom att Proposin icke vunnit R.
I full öfverensstämmelse med detta förhållande, har Exped.Utskit nu affattat denna ifrågav:de skrifvelse.
Man har klandrat att icke StatsUtskit upsatt voter.-propos. i detta ämne, men pluraliteten i detta Utsk. förklarade att denna fråga icke kunde blifva föremål för votering, hvarföre ärendet har blifvit behandladt så som nu skett.
Det har också ej ringaste gemenskap med regleringen af statsverket; ty betraktar man saken från denna synpunkt, har hvarje kronoarrende en så beskaffad gemenskap med statsregleringen, och hvarje eftergift, hvarje förändring, som ifrågakommer, skulle då, om 2 Stånd stadna mot 2, drifvas i förstärkt StatsUtsk.
Detta kan dock icke hafva varit grundlagsstiftarens ursprungliga mening.
Endast sådane frågor, sorn omedelbart röra statsregleringen, böra ingå i förstärkt StatsUtsk.
, men icke sådane som denna, hvilken alldeles icke omförmäles i StatsUtskits Utlåt, angide Statens inkomster.
Der omtalas arrendena af Kronans kungsgårdar och andra hemman, der inkomsterna äro beräknade efter hvad de under en viss föreg:de period Den 15 September f. m. 173 utgjort; men samma förhållande kan icke ega rum med Leckö, hvilket under 50 år varit bortdoneradt till enskild familj.
Jag anhåller att ifrågav:de skrifvelseförslag måtte af B. o. Ad, godkännas.
Efter den diskussion, som vid före g:de frågor egt rum, och hvilka varit af alldeles enahanda beskaffenhet som denna, torde det icke vara nödvändigt att vidlyftigt yttra sig.
För mig är det alldelas klart att detta är en statsregleringsfråga, emedan det obestridligen har inflytande på Statens inkomster och utgifter, om Leckö användes till det ena eller andra ändamålet.
Hvad ämnet för öfrigt vidkommer, skulle man kunna vidt och bredt utbreda sig deröfver, men hvad som är hufvudpunkten i frågan, är huruvida frågan inverkar på statsregleringen eller icke.
Det är alldeles tydligt att den gör så; och jag anser derföre att StatsUtsk:t bort, i st. f. att aflåta ärendet såsom fullbordadt till Exped.Utsk:t, inkomma med ytterligare Betänk, till B.
St:r och föreslå voter. propos., då K, M:s Propos. blifvit af 2 Stånd bifallen och af 2 afslagen.
Jag får således, lika med Hr Bos, tillstyrka B. o.
Ad. att, med afslag å denna ifrågav:de skrifvelse, ålägga StatsUtsk:t att inkomma med voter.-propos. i ämnet.
Man finner af den siste värde tala rens yttrande, huru farligt det är att göra sig skyldig till motsatser i sitt handlingssätt.
Det förundrar mig verkligen att ingen voter.-propos. ankommit från StatsUtsk:t, ehuru frågan redan för flere månader sedan blef afgjord.
Man började derföre draga häraf den slutsats att StatsUtsk:t verkligen icke ansåg någon sådan propos. böra ifrågakomma, och för min del har jag så mycket heldre antagit detta, sorn jag delar den öfvertygelse, sorn i detta fall inom Utsk:t gjort sig gällande.