Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Och således att, med undantag af Einbetsmannen, som med sina mödor in natura erlägger afgift för dess i lön och anseende ägande förmoner, och derföre endast bör vara den allmänna skydds-afgiften underkastad, hvarje annan samhällets medlem, af hvad slag och beskaffenhet som helst, bör till det allmännas bestånd erlägga den afgift, som på dess innehafvande förmoner sig belöper.
Jordbrukaren bör sålunda till
Staten erlägga afgift för den jord han besitter:
Bergsmannen för de Malmstrek han skattar:
Manufacturisten och de Handlande för de handteringar de drifva:
Och slutligen alla i gemen fylla Statsbehofvet, i förhållande till de förmoner, hvaraf de äro i åtnjutande. 3os Den 11 Maj.
Ehuru principen för en beskattning af många, och kanske äfven med något skäl, torde anses likgilltig, blott resultaterna blirva sa allmänt som enskildt gagneliga, har jag dock ej trott mig, på detta ställe, böra med stillatigande förbigå den jag till sina grunder ansett billigast; hvad åter det bestämda i utförandet angår, torde detsamma, om det är verkligt, vid sjelfva planen bäst utvisa sig, och får jag nu efter denna korta inledning vördsamt förelägga Riksens Ständer följande, med dessa grunder enliga och af de samma otvunget följande, Bevil!- nings-föisiag.
Alia Svenska Hemman, af hvad natur och beskaffenhet som helst, uppskattas eller värderas uti ett verkligt proportionell förhållande det ena till det andra, i mohn af deras större eller mindre afkastning samt läge och deraf följande lätthet till afsättning.
En lika värdering förrättas med Bergverken samt öfriga lägenheter.
Vidare värderas och uppskattas hvarje Stad , så i anseende till dess hus , tomter och jord, som öfiiga Näringar och rörelser.
Efter bekommet facit af hela denna Rikets värderings-summa, tages ett visst tal (förslagsvis: det vid IRlo års Bevillning utsatta mindsta Hemmans-värde 2000 R:dr Den ii Maj. eller derunder) till divisor, hvarmed division af hela värderings-summan förrättas, då en qvot uppkommer af ett antal lika delar, på hvilka hela Statens Bevillning jemnt fördelas, sedan beloppet af skydds-afgiften detr ifrån blifvit afdraget.
Då hvarje af förenämnde uti Staten begagnade förmoner, af hvad beskaffenhet som helst, sålunda uppskattas och komma att erlägga Bevillning , i förhållande till det antal bevillnings-delar de utgöra, synes be. skattnings-arbetet derigenom böra vinna så väl en större lätthet, som bestämdhet, och den skattdragande nödvändigt blifva mera oberoende af årliga Taxeringsraäns olika sätt att se och bedöma.
< Skulle nu en särskildt Consumtionsoch öfverflöds afgift uppgöras, hvilket torde med billighet vara öfverensstämmande, och kanske äfven bästa sättet att hämma öfverflödet, inträffar äfven i förhållande deraf en ytterligare förminskning i den å hvarje bevillningsdel nu beräknade summa.
Denna afgift, såsom omöjlig att i förväg för året bestämma, bör likväl först det påföljande året från bevillningssumman afdragas, och hvarje bevillningsdel till godo beräknas.
Som tiden ej tillåtit uppgörandet i hela sin vidd af ett till detla Bevillningsförslag särskildt lampadt varderingsätt, får 3°f
Den 11 Maj. jag. såsom bevis för förslagets möjligen tillfredsställande resultater, härmed i korthet visa dess tillämpning till iSl3 års Taxe; ringsvärde, s"‘) hämtadt utur General-sam* inandraget af samma års Bevillning, likväl med förklaring, att samma års värderingssättafmig ingalunda såsom det rätta föreslås.
Denna tillämpning blifver, som följer: Alla Sveriges Hemman, så väl Kongl, Majrts och Kronans, som Säteri, Frälse, Frälse - Skatte, Krono - Skatte, Academie, Fromma Stiftelser, under Boställs-rätt, särskildta Bolag, m. m. — Bergverk, — Lägenheter af åtskillig beskaffenhet — Qvarnar — Manufacturer, Fabriquer, Inrättningar ■— Hustomter och Stadsjord — samt slutligen Handel och rörelse m. m. efter inkomst-beloppet förvandlade i Capital, utgöra -- 537,066,3c6.
Då denna summa delas enligt den i bevillningsplanen föreslagne method, med 2000, uppkommer ett antal bevillningsdelar stort . - 268,533.
Desse bevillningsdelar ' komma, till utgörande af en gifven summa af en million, att hvar och en erlägga 3 R:d. 34 sk. 9 rst.
I för - *) Se Bilagan N:o 1.
Den ix Maji I förening med denna tillämpning, som synes säkrast gå i borgen för de nu upp^ gifne beskattnings-grunders användbarhet, äfven då ett mindre väl beräknadt värderingssätt dervid begagnas, torde mig nu . tillåtas nämna de troligen deraf följande fördelar, hvilka böra blifva: i;o Ett upphördt behof af årliga Co* rr.itéer, hvilka genom deras så ofta förnyade åtgärder och deraf uppkommande olika resultater alstra en för Kronan och i synj nerhet den skattdragande högst skadlig för-' änderlighet. 2:0
Möjligheten att genom en supponerad förhöjning eller förminskning i afgift å hvarje bevillningsdel, genast i förväg kunna bestämma det utfallande och för Sta-1 tens behof i mohn af förändrade omstän» digheter äfven förändrade beloppet.
Och 3:0
En af beräkningssättet både för Kronan och den Skattdragande följande högre grad af bestämdhet, äfvensom, (i händelse af ett billigare varderingssätt) en större säkerhet för Kronan, att, i mohn af täta afskrifningars upphörande, oafkortad! uppbära dess inkomster.
Hos Högvälborne Herr Grefven och Landt-Marskalken samt Höglo!!.
Ridderskapet och Adeln får jag anhålla, så väl att Ridd. och Ad.
N.'0 39* 40. 3<>G
Den 11 Maj. detta mitt Memorial måtte med de öfriga Standen communiceras och till Rs»ir;n •
Utskottet blifva remitteradt* stjm ätt oak* tadt tiden tilt nya förslaga inlem„a„de’s°åft' ar exspirerad, mig mätte tillas framde lea inkomma med ett, till de af min före slagne nnga-aalt.sorn ehuru redan under arbete ej annu hunnit fullbordas. "oeie, » ' » O •© .o •° ^ ® Si o “O 8*-(vo s « g i3 • > “O £ £ M «» « y r« ty> « - . --.-a o* rf c?
:o w °T ^ tO 'aa O “■ tift 3 G'!©* K) O hh O Cl 'O CM O
Ol H ^ to rhiOTrci o o o o o o o o o o O O o o o »o» io CO 00 ?£ ^ ta 00 Tt-co C* oo in ^ oi N O G} Ox o"cc ^ ic c o<ox K3<£3 CT)r^ — UD o ^ rf* tn h6ic <o rC ^ “ S " O | I £ CO | | CJi ra re :ra <u -c ^ _ o re <u o ^ C " « o
C u ro o ö« * *_ -ö vo S -•
Q» <1* T3 . — t ^ tm <o a cre Nb. den diiference i runstycken, som vid hufrud-summorn* i dessi Tabeller uppkommer har jag med flit fSrbigStt. £ 09 Den 11 Maj: Bilaga N:o 2» Tabell, sorn utvisar Städernes och Ländets andel i Bevillningen.
För år I8I0.
Enligt General.Sammandraget öfver samma års Bevillning.
Hela Bevillnings-summan utgick med Deraf betalte Städerne Samt Landet resten ...
Häraf följer att för hvarje Millions Bevillning belöpte sig uppå Landet Samt uppå Städerna R:dr sk. 1,806,937 12 628,735 11 1,178,202 1 652,043 136 rist.
7- 5- 4*- 3475956< ix 15 Tabell, som utvisar Städernes och Landets särskildta värde.
Enligt 1813 års Taxcrings-Längd.
Hämtadt ur General-Sammandraget öfver samma års Bevillning.
Hela Rikets värde till Bevillning med Hus, Tomter Stadsjord . it j"V ‘ ' 44,762,000 Handel och rörelse . 140,383,856 Riksdaler. 537.066.856. 285.145.856. 35i,92i,ooo. Det öfriga Landet .
Af denna Bilaga inhämtas, att Städerne, så i Be villnings-afgift år 1810, som uti uppskattadt värde år 1813, utgjort öfver en tredjedel mot det öfriga Landet.
Nödvändigheten af denna Bilaga skall närmare in ses, då jag framdeles med mitt Värderings förslag får inkomma.
"mmesst v) aata»»—* Den 11 Maj.
Remitterades till Bevillningsutskottet, och blef communication med de öfriga RiksStånden Författaren tillåten.
Friherre Anders Cederströms utkast till en ny Bevillningsmethod har uti grunderna så mycken likhet med mitt anförande i samma ämne, att jag önskar, det vid Bevillningsutskottet dessa båda projecter på en gång derstädes må komma till öfverläggning; anhållandes det att oaktadt kanske uppränningen till nya Bevillningen är gjord, det ej må lägga hinder i vägen till dessas antagande, så vida de anses mera enkla och rättvisa än de nuva. rande, och i synnerhet tror jag mera be. stämda; ty det skälet, att derigenom uppkommer tidsutdrägt, är ej antagligt och kan ej komma i någon slags beräkning, då frågan är om Landets bördor, och vore det origtigt, det för dylika skäl, ett sämre skulle bibehållas framför ett bättre,, och i alla fall anser jag den nuvarande bevillningen af otillämpligare egenskap, än hvilken an. nan som helst, och deruti tror jag de fleste förena sig med mig, i synnerhet då man med upmärksamhet alhör Friherre Cederströms mathematice i dagen lagda skäl, om så väl 1810 som 1812 års Bevillningars bristfälligheter; alla landtmän hafva deraffått en svår och kanske högst förstörande erfarenhet.
I anledning häraf blef Friherre Cederströms
Dictamen äfven till StatsUtskottet remitteradt.
Grefve Liljencrantz, Johan Wilhelm, ha* de inlemnat följande, soin uplästes, så lydande:
Under loppet af detta Riksmöte äro allaredan så många nya behof yppade, till hvilkas fyllande Riksens Höglofbge Ständers fri. kosughet blifvit påkallad, att ännu en utgift icke utan motbjudenhet kan omtalas.
Jag bör likväl icke förtiga den öfver, tygelse, att Söder-Telge Canal är ibland de Allmänna Inrättningar, som i min tanka förtjena Riksens Högloflige
Ständers särdeles upmirksamhet,, så väl i anseende till de stora ändamål, som derigenom kunna vinnas, som i betraktande af den känbara kostnad, som drabbat det Bolasf, hvilket med ovanlig ihärdighet fortsatt detta nyttiga arbete, ehuru detsamma af Statens medel erhållit vida mindre understöd, än alla dylika företag.
En värd Ledamot S.- T.
Herr Baron Fr.
Hjerta har i Plenum den 27 April fullkomligen utredt alla de motgångar, som träffat Bolaget, och visat, att arbetets fortsättning ensamt hvilat på hoppet om Riksens Höglofl.
Ständers ynnestfulla biträde, sedan Actie ägarne erlagt 123 procent öfver Intecknings.summan, och ännu få tillskjuta mindst 75 procent.
Jag behöfver således endast vördsammeligen påminna om angelägenheten att snart Den ii Maj. fullborda en anläggning, som jemte alla andra vigtiga fördelar för Riket, skall befordra inhemsk Spannmåls afsättning, och märkligen lätta tillförseln från flera Provinser, till Hufvudstaden, och efter att hafva lifvat productionen minska behofvet af de Varor, hvarföre så ansenliga summor nu utströmå till Finland.
Jemte vördsam tillstyrkan, att det af Herr Baron Fredric Hjerta föreslagna understöd för Söder-Telge
Canal måtte beviljas, bör jag icke obemält lemna nödvändig, heten att Actierne, tili 75 eller mindst fio procent af första antecknings-summan, måtte få belänas i Riks-Disconten, och vid densammas upphörande i den nya Discont-Inrättningen, hvarförutan för mindre bemedlade
Actie-ägare stor svårighet torde upstå att utgöra förestående tillskotter.
Slutligen får jag äran anmäla, det jag icke äger och aldrig lärer komma att äga någon Actie i Söder-Telge Canal, och att endast medborgerligt nit föranledt dettt» mitt vördsamma anförande, som jag anhåller må blifva till Höglofl.
StatsUtskottet remitteradt.
Friherre Hjerta, Fredrik, upplgste föll jande; v
Om billigt afseende göres åt det känbara lidande, som SöderTelge CanalBolag af åberopade händelser och omständigheter 313 Deni TT Maj. fått vidkännas, och Riksens Ständer i grund deraf och af öfvertygelse om SöderTelge Canals blifvande nytta, skulle tillerkänna detta Bolag den ersättning och upmuntran, jag uti till Kongl StatsUtskottet remitteradt Betänkande föreslagit, så inser jag ingen våda för RiksDiscontVerket att bland till låns erhållande antagliga och rättighet ägande hypothequer inbegripa SöderTelge Canals Actier, äfven till deras första an» tecknings belopp ioO R:dr p:r.
Actie; ty då uppgifvet och bestyrkt är, att redan gjorda tillskott utgöra 123 procent härutöfver, 23 procent blifva det innan Riksens Ständers beslut härutinnan kan förmodas, och ytterligare 50 procent opåräknadt utgöra de till Canalens fullbordan erforderliga till. skott, sä är föga sannolikt, att så beskaffade hypotheauer belänte till tredjedelen af deras nominaia värde, skulle försummas att af Låntagaren inlösas.
Jag bör dessutom tillägga, att Om sådan svår rättighet tillerkännes dessa Actier och nu allmänt ötverklagade andra Låne-tillgångar ej ytterligare försvåras, jag skäli. gen förmodar, att minsta delen af ActieÄgarena kommer att sig af denna Lane» tillgång begagna.
Att detta Tillägg måtte få åtfölja Gretve Lilljencrantz’s nu afgifna Betänkande till Högloft.
Riksens Ständers BancoUtskott, är min vördsamma anhållan.
Den li Maj. 313 Grefve Lilljencranfz’s och Friherre Hjer-i tas Anföranden remitterades till BancoUtskottet.
Herr von Schulzenheim, David, uppläste följande: Vördsamt
Om det är en ädel, uråldrig rättighet, som uti 1^09 års Regeringsforms 89 §. och Riksdags-ordningens 49 till 52 §§• åter blifvit upplifvad, och friborna Svenska Män förbehållen, att vid Riksmöten offentligen väcka frågor om författningar och inrättningar, rörande alla slags allmänna hushållningsmål, i afsigt att derom, efter skedd granskning af vederbörande Utskott, få hos Konungen göra underdåniga föreställningar; så torde å andra sidan, min och kanske flera Riksdagsmäns ofullkomliga kunskap i s| vigtiga ämnen vara vållande, att först Rikets Höglofl.
Ständers Plena, och sedan Deras diverse Utskott, besväras och öfverhopas med mångtaliga och ofta till föga båtnad ländande Memorial och Dictamina; hvilka icke heller mindst förorsaka våra Riks. mötens utomordendtliga längd, så till Statens, sorn Ridderskapets ocii Adelns Ledamöters, samt de andra Respectiva Ståndens enskild ta och deras hemmavarande Committenteis dryga kostnad. 3H Den ii Maj.
I den förra med mer eller mindre skäl så kallade frihets-tiden , infordrades af Kongl. Maj:t flera månader före Ständernes kallelse, ifrån alla Rikets Collegier, publiqua Verk och Lan ds Höfdingar, Riksdags-relatio, ner om de ärenden, som sedan föregående Riksmöte förefallit m. m.
Regeringen kan icke möjligen, vid sin mångfaldiga omsorg, ihågkomma alla angelägna mål och nödiga rättelser, som kunde förevara,- Riksens Ständer att föreställa; men hvarom genom sådana samlade ämbetes-relationer erinran gjordes — Att hafva något riksgagneligt att berätta, eller vid det förestående Riksmötet att tillstyrka, täflade ock alla vederbörande i sina ämbeten, att uppfylla sina pligter.
Flere af Ridderskapets och Adelns Ledamöter måste ännu hafva i minnet de förträffliga och instructiva RiksdagsRelationer, som från den tidens Collegier och vissa nitiska Landshöfdingar utgingo, och som ännu till en förnöjande upplysning läsas kunna.
Dåvarande utmärkt kunnige och tillika förmögne Boktryckare erbödo sig, förutan all Publici Kostnad, de ifrån vissa Verk och Höfdingar i synnerhet efterlängtade Relationer att utgifva.
De allrasista CirculaireBref till veder, börande Verk och Ämbetsmän om RiksdagsRelationers författande och tidiga insändande utfärdades den i3 Februari 1771, under Konung Gustaf IlLdjes, Glorvördigst i åminnelse; frånvaro, af samtelige Riksens Råd, Den 11 Maj. till följe af af den då beramade Allmänna Riksdagen till den l5 Juni samma år, och som Jyktades vid den märkvärdiga Augu> sti månad 1772- Efter all min öfvertygelse, skulle sådane af sakkunniga Verk och Ämbetsmän lörfattade
Riksdags relationer lemna mycket ljus åt sjelfva Regeringen, som deraf efter 'behof gåfve de kallade Riksens Ständer del.
Komrne Riksmöten ock endast att ske hvart 5 år, så kunde ock då Herrar Lands, höfdingars quinquennii-berättelser om Läi nens oeconomiska tillstånd, och hvilka nu af Kongl. Landtbruks-Academien blifvit öf. versedde och vida förbättrade, till en sådan period vara färdige.
Genom dylika authentika hjelpredor skulle framtida Riksdagsmän kunna uppgifva de grundligaste hushålls.förslag, och den uti Riksdags ordningens 56 $ stadgade Memorialiserings-termin med tiden inskränkas.
Jag underställer således Eder Exellence och Högloft.
Ridderskapet och Adeln vördsammäst, otn icke hos Kongl.
Majtt, som med det nådigaste förtroende går alla Riksens Ständers billiga önskningar till mötes, en underdånig ansökning göras kunde, att Sex månader före de tillkommande Riksmöten de länge saknade RiksdagRelationerna af de publiqua Verken och Landets Höfdingar nådigst infordrades.
Detta mitt välmenta Memorial torde till Högloft.
Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottet hänskjutas 3x6
Den u Mej.’ och om Förslaget finnes af något värde, det samma kunde af Ridderskapet och Adeln Dess Respective Medständer meddelas.
Remitterades till Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottet, och blef det Författaren tillåtet att sitt Memorial med de öfriga respectiva Stånden communicera.
Till afgörande företogs Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om uppskof till nästa Riksdag med afgörande at de hvilande Grundlags-frågorna, hvilken upplästesj hvarefter äfven föredrogs ConstitutionsUtskortets i anledning af samma Nådiga Proposition afgifna Betänkande. Hans Excellence Herr Grefven och Landt« Marskalken erinrade, att Riksens Ständer öf* ver 56:te och 4l:sta §. §.
Regerings-formen, som både af Kongl. Maj:t och ConstitutionsUtskottet blifvit tillstyrkte till upptagande, redan fattat sina beslut, och att således om dem ingen fråga vidare kunde uppstå; och gjorde Herr Landt - Marskalken sedermera följande proposition: Bifaller Ridderskapet och Adeln ConstitutionsUlskottets Betänkande, i så måtto, att det uppskjutes till annan Riksdag med afgörande af alla andra beredda Grundlagsfrågor, än dem, sorn Constitutions-Utskottet
Den 11 Maj. i sitt Betänkande utmärkt, och öfver hvilkas upptagande propositioner skola särskildt för hvarje fråga göras?
Ropades åtskilliga Nej.
För min enskildta del anser jag, att alla de på Bordet hvilande Grundlags-frågorna böra till åfgörande upptagas; jag anser åtskilliga ibland dem, så till innehåll som redaction, oantag-' liga , och böra derföre upptagas för att af-> slas; bland sådana äro förslagen till förän-; dring i representation m. fl. andra.
Herr Munck af Rosenschöld, Eberhard, COnformerade sig till alla delar med Friherre Cederström.
Friherre Stael von Hollstein frågade, om det nu vore första gången Betänkandet vore före.
Då häruppå svarades, att detsamma re-' dan mest en månad hvilat på Bordet, anhöll likväl Friherre Stael von Hollstein att detsamma ännu måtte få hvila.
Herr Landt-Marskalken upplyste Friherre Stael, att, enligt Riksdagsordningen, ny Bordläggning icke kunde'äga rum, utan uppå flera Ledamöters förenade begäran.
Stael yttrade sig, att kanske Den 11 Maj. flere, nyss ankomne, än han, forde finnas, hvilka begärde uppskof, i hvilket fall sådant blefve en rättighet.
Då icke någon hördes häruti med Friherre Stael instämma, yttrade sig Friherre Cederström, Jacob:
Jag anhåller att få nämna, att, sedan 56:te $.s förändring är bifallen och erhållit Hans Maj:ts Konungens sanction, kunna vid de på Bordet hviiande förslagen till ändring i Grund-lagarna inga förändringar göras, utan skola de till bifall eller afslag med Ja eller Nej framställas; och för öfrigt är närvarande öfver läggnings-ämne endast, om de på Bordet hvilan* de Grundlags-frågor skola vid denna Riksdag till afgörande upptagas, eller ytterligare hvila till nästa Riksdag; och jag har begärt att de skola upptagas.
Om jag skulle hafva gjort en proposition stridande emot hvad .som redan är afgjordt, torde Rid* derskapet och Adeln behaga sådant ursägta, då jag, såsom nyss ankommen, icke hunnit blifva kännare af Ridder skåpets och Adelns åtgärder.
Undertecknad Silverstolpe utbad sig, i förmodan att Friherre Stael torde hafva misstagit sig om förevarande ventilationsämne, få upplysa, att frågan i detta Plenum ej Tore om Grundlags-förändringars algö - Den u Maj. rande, utan endast om deras upptagande dertill.
Friherre Cedersten, Rudolph.- Jag får den äran nämna, att inom Consiitutions-Utskottet voro, då detta mål förehades, meningarne mycket delade:
Somlige ansågo
Grundlagarna vara så goda i sitt närvarande skick, att det vore bäst att icke vidröra dem; andre åter önskade att vissa Grundlags-frågor måtte upptagas; jag för min del är ännu af den förra meningen, och önskar således, att Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken måtte först göra proposition till bifall å Kongl. Maj:ts Nådiga framställning, och att contra-proposition måtte blifva^på Utskottets Betänkande.
Herr Palman, Otto Fredrik.-
I anledning af hvad Herr Amiralen Friherre Cederström föreslagit, angående ordningen af propositionerna, får jag härmed yttra, att, enligt min öfvertygelse, den af honom föreslagne skulle frångå den vanliga formen.
När Konungen behagat till Riksens Ständer aflemna en proposition, så remitteras den till behörigt Utskott.
Utskottet aflemnar deröfver sitt utlåtande, och det är detta utlåtande, som till antagande eller förkastande framställes.
Proposition uppå Utskottets Betänkande är af Hans Excellence Herr Landt-Marskalken gjord, och jag tror för min del att den är den enda rätta. 350 Den ii Maj.
Grefve Mölner, Adolph Göran■ Jag får till Höglofl.
Ridderskapet och Adeln hemställa, då jag nu hört föreslås att uptaga alla Grundlagsfrågor, för att afslå en del, bifal. la några och till andra åter bereda en fullkomligare redaction — huruvida icke till sådana förbättrade redactioner måste erfordras en föregående särskildt beredning af Utskottet. j3et torde blifva för Ridderskapet och Adeln mycken svårighet underkastadt och upptaga mycken tid, att i sina Plena undersöka och pröfva hvilka redactionsförbättringar kunde vara af nöden.
Jag för min del tror alltså, att, så vida alla hvilan-3 de frågor skulle uptagas, borde först Constitutions-Utskottet anmodas att inkomma med sitt Utlåtande, hvilka af dem kunna synas felaktiga i redaction, och hvilka icke behöfva någon förbättring.
Dessa frågor äro redan beredda och åtföljdes af Utskottets Betänkanden.
De skola, sådana de äro, upptagas till afgörande, och kunna ej, enligt våra former, återremitteras till Utskottet i annat fall, än om de blifvit afslagna, så vida några Stånds anmärkningar tillika dervid blifvit gjorde.
Jag har anhållit om proposition till upptagande af alla frågorna; och om, enligt Amiral Cederströms begäran, deröfver skall blifva votering, så lärer contraproposition böra blifva att, om Nej vinner, komma alla de o pa lii Deri ii Maj. 331 på Bordet hvilande Grundlags.frågorna att till afgörande upptagas.
Herr Spaldencreutz, Arvid, conformerade sig med Friherre Jacob Cederström.
Efter någon stunds tystnad bland Ridderskapet och Adeln, under hvilken Herr LandtMarskalken samtalade med Friherre Jacob Cederström, återgick Friherre Cederström till sin bänk och yttrade:
Sedan jag från LandtMarskalks-bordet blifvit underrättad, attHerr LandtMarskalkens proposition der hörts blifva besvarad med
Nej, och således varit som afslagen ansedd, men af dis. curserna är utredt, att den af åtskilliga Ledamöter icke så anses, och då ingen surprise någonsin bör äga rum — så anhåller jag att, innan jag slutligen yttrar mig, få veta huru Ståndet anser LandtMarskalkens proposition besvarad* Åtskillige Ledamöter yttrade sig hafva förstått den vara besvarad på olika sätt, och att med Nej äfven Ja varit blandadt.
Då det nu anses, att proposition med Ja och Nej blifvit besvarad, tror jag rättaste sättet vara att afgöra frågan genom votering, och föreslår jag, att första delen af Propositionen måtte uppställas till bifall på Utskottets Betänkande, med undantag af de deri beRidd. veil Ad.
N;0 41, 42* 3«a Ben 11 Maj. fintliga alternativ framställda frågor, livaröfver särskildta propositioner sedan böra göras, i fall Ja vinner; och att, om
Nej vinner, skola alla de hvilande frågorna till afgörande upptagas.
Stael von Hollstein yttrade sig: att, då hans
Nej torde hafva hörts, ville han förklara, det han yttrat detta Nej af det skälet, att han för sin del önskat något uppskot i afseende på sjelfva afgörandet af fragorna.
Sedan han nu blifvit upplyst, det han irrat sig oin det närvarande öfverläggningsämnet, ville han nu återkalla sitt Nej, i den förmodan att någon surprise i afseende på frågornas afförande icke mätte äga rum.
Grefve cort L ntingshausen, Albrecht, tillkannagaf sig icke hafva hört mer än två Nej, och begärde att Herr Landt-Marskalki-n täcktes förnya den af honom gjorda proposition Hans Excellence Herr Grefven och Landt« Marskalken upprepade härefter den proposition han först hade framställt, hvilken blef med mänga Ja och Nej besvarad.
Då härefter fråga blef om votering, uppsa tes och justerades följande voterings: proposition.
Den som bifaller Constitutions-Utskot»