Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den synnerliga uppmärksamhet och det stigande intresse, hvarmed de hittills hållna föreläsningarne i slöjdskolan och de, som hållits på Svenska slöjdföreningens föranstaltande, besökts af så många åhörare, som lokalen rimligtvis mäktat rymma, är ett talande och på samma gång glädjande bevis på att den Svenske näringsidkaren högt uppskattar dessa föreläsningar och att han anser dem såsom behöfliga för sin bildning.
Och hurudant är väl förhållandet i utlandet?
Jag vill blott såsom exempel anföra den i Hamburg befintliga »Gesellen-VereinSchule».
Denna skola har för sitt bestånd uteslutande att tacka arbetare, hvilka äfven inom sig välja skolans styrelse.
Denna styrelse, bestående således al arbetare, har ansett föreläsningars och föredrags hållande i ofvannämnda ämnen vara af den stora vigt, att den icke skyr uppoffringen af att särskildt bekosta undervisning inom skolan i stenograf!, för att sätta eleverna i tillfälle att hafva största möjliga nytta af de föreläsningar, de äro i tillfälle att åhöra.
Och, Mina Hrr! hvem kan väl bättre än arbetaren sjelf vitsorda hvad han erfarit utöfva ett vigtigt inflytande på hans praktiska bildning?
Denna omständighet synes bast ådagalägga vigten af föreläsningars och föredrags hållande vid yrkes- och slöjdskolor, för den händelse nemi., att man icke är benägen att bekosta den vida dyrbarare lektionsundervisningen i för industriidkaren så maktpåliggande kunskapsgrenar, som de ofvannämnda.
Det är denna sistnämnda utväg, som man företrädesvis i utlandet valt, men som man åter här af sparsamhetsskäl ansett sig nödsakad att utbyta mot de mindre kostsamma föreläsningar och föredrag i nämnda ämnen.
Med anledning af hvad sålunda blifvit anfördt, vågar jag vördsamt föreslå, att R.
St:r måtte till föreläsningars och föredrags hållande vid slöjdskolan i Stockholm bevilja det af styrelsen begärda årsbeloppet 5,500 rdr. 170 Den 27 Januari.
Slutligen har K.
M:t i nåder äskat:
Till skolans samlingar och bibliotek .... rdr 1,500. eller tillhopa rdr 7,500.
Skolstyrelsen har deremot till dessa trenne poster ansett sig behöfva en sammanlagd summa af 9,500 rdr eller till skolans samlingar och bibliotek .... rdr 2,000. och till diverse utgifter » 5,500.
I)å de af skolstyrelsen begärda medlen ingalunda synas för högt tilltagna, och då jag således ämnar yrka, det R.
St:r måtte bevilja dessa summor till deras fulla belopp, anhåller jag att med några ord få belysa dessa frågor. 1.
Bibliotek och samlingar.
För bibliotekets förökande bar Tekniska elementarskolan i Malmö afsatt årligen 500 rdr, och samma belopp var i staten anvisadt åt härvarande slöjdskola ända till 1862, då det måste inskränkas till 300 rdr.
På det skolan ej måtte kunna tillräknas bristande tidsenlighet vid ett ämnes föredragande och behandling, är redan för lärarnes behof nödigt, att skolan åt sitt bibliotek kan anskaffa de bästa tekniska tidskrifter, hvilka ej reproducera hvarandra, de bästa verk af den på industrien tillämpade vetenskapen, de mest utmärkta tekniska arbeten, allt företrädesvis på något äfven för lärjungarne och industriidkarne begripligt språk, samt slutligen äfven planchverk af högre konstvärde och inköpspris, hvilka af sådan anledning icke böra hänföras till undervisningsmaterielen.
På grund af det nu anförda, torde för bibliotekets underhåll icke kunna upptagas ett lägre belopp än 500 rdr.
På ju lägre bildningsgrad lärjungarne i allmänhet stå, ju mera populärt bör ock sättet vara för bibringande af deras bildning; ju större blir ock behofvet af åskådnings-undervisningen, med till den hörande materiel och samlingar, hvilka i skolor af den beskaffenhet och med det mål, som slöjdskolan eger, just äro som mest oundgängliga, som mest fruktbärande.
Stora äro de svårigheter, den tidsutdrägt och det beroende, som ett sådant läroverk och dess lärare måste i brist af sådana underkasta sig, en brist som, äfven om den för någon gång tillfälligtvis kan fyllas genom lån från en central-samling, likafullt högst menligt och hämmande inverkar på skolans förmåga att stundligen på bästa sätt fylla sin bestämmelse.
Utlandets bästa skolor med samma syfte finner man derföre inrymda under samma tak, som stora publika praktiska samlingar lör teknik och å industrien tillämpad konst, in. m.
För att småningom utveckla de ringa tillgångar, som skolan i denna väg besitter, och under förutsättning af att likväl stundom nödgas för vissa af samlingarna använda äfven af de tillgångar, som åt en del af de öfriga » inventariers underhåll » diverse utgifter . . » 1.000. »> 5.000. » inventariers underhåll » 2,000.
Oen 27 Januari. 171 blifvit anvisade, torde för samlingarna icke kunna beräknas mindre än 1,500 rdr.
Således för bibliotek och samlingar tillhopa rdr 2000. 2.
Inventariers underhåll.
Skolans blifvande mobilier och inventarier hafva blifvit uppskattade till vid pass 40,000 rdr.
Till årligt underhåll deraf samt till anskaffande af hvad, som ytterligare kan befinnas vara nödvändigt, torde 5 procent af hela inventarievärdet eller 2000 rdr ej vara öfverdrifvet beräknadt. 3.
Diverse utgifter.
Hit hör: 1) anskaffande af till undervisningen behöfliga materialier, såsom: lera, vax, parian, gips, lim, metall, trä, maskin- och patroneringspapper, skrifbläck m. m.; 2) bestridande af diverse omkostnader för densamma, såsom slipning af litografiska stenar, proftryckning af utförd gravyr, fotografiering af utförda förtjenstfulla lärjunge-arbeten m. rn.; 3) bestridande af de vid års-afslutningen förekommande utgifterna, såsom: årsexpositionens och årsfestens anordnande, prismedaljer, premier och uppmuntringar m. m ; samt 4) skolans handhafvande och ekonomi i öfrigt, såsom: skrifmaterialier för expeditionen, postporto, skrifbiträde, försäkring af lösöre, prenumeration å Dagbladet, inköp af almanachor och kalendrar m. m., trycknings-, litografierings- och annonskostnader; bindning af journaler och matriklar, samt en del öfrigt bokbindarearbete; underhåll af värme-, ventilations-, gas- och vattenledningarna; renhållningsarbeten, såsom skurning och rengöring i lärosalarna m. m.; handdukstvätt, innanfönsters rengöring och isättning, samt andra oförutsedda utgifter på samtliga titlarna, hvilka i K. Mits Propos. icke alls äro omnämnda, men som torde böra antagas till 8 å 900 rdr per år.
Då skolstyrelsen, som äfven haft att tillgå de af föreståndaren för skolan upprättade detaljförslag för ifrågavarande titel, genom den vid skolan vunna erfarenheten bäst är i tillfälle att bedöma hvad som för densamma erfordras, vågar jag äfven hemställa, att den för detta ändamål begärda summan,-5,500 rdr, må till sitt fulla belopp af R.
St:r till slöjdskolan i Stockholm bevilja de af K.
M:t äskade beloppen jemte de förhöjningar, som af mig vördsamt blifvit yrkade, så kommer det nya stats-anslaget att uppgå till 78,000 rdr för år och således för sista qvartalet af 1867 till 19,500 rdr; hvaremot för tredje qvartalet, oaktadt alla derunder infallande högst betydliga omkostnader för skolans flyttning och ordnande inom den nya lokalen, det af K.
M:t för qvartal äskade belopp, 16,000 rdr, torde blifva tillräckligt.
Det hos R.
St:r af mig äskade anslag för sednare hälften af år 1867 skulle således komma att uppgå till 35,500 rdr eller blott 3,500 rdr utöfver hvad af K. M:t blifvit äskadt. 172 Den 27 Januari.
Skolans årliga totalkostnad kommer emellertid, under antagande häraf, att, inberäknadt. det nuv:de ordinarie stats-anslaget samt skolans egna tillgångar, uppgå till inalles 98,000 rdr, hvaraf visar sig att hvarje af skolans 1,500 elever kommer att kosta icke mer än 65 rdr 33^ öre, under det att hvarje elev, enligt sednaste för handen varande berättelser, uti Chalmerska slöjdskolan kostar vid pass 213 rdr.
Tekniska elementarskolan i Norrköping 182 » „ „ i Örebro 300 » „ „ i Malmö 240 » „ ,. i Borås 292 » „ Söndags- och Aftonskolan i Eskilstuna 83 » Slöjdskolans elever komma således, i jemförelse med andra, oaktadt de förhöjda stats-anslagen, att kosta staten minst.
Hufvudstaden är påtagligen den ort, der handtverks-skicklighet, som på verkstaden inhemtas, måste vara i de flesta yrken som högst uppdrifven och dit landets ungdom, just den med framåt-vilja mest begåfvade, redan af detta skäl begifver sig för att utbilda sig hvar i sitt yrke.
Att der grundlägga en större slöjdskola, som samtidigt dermed kunde bibringa dem alla de insigter och den konstbildning, som för vår tids yrkesidkare äro fullt ut lika oundgängliga som den tekniska färdigheten, var derföre utan tvifvel en till alla delar riktig tanke.
Att K. M:t och R.
St:r till fullo uppskattat vigten och inflytandet af ett sådant läroverk just på denna plats, framgår ock tydligt af det stora anslag till skolbyggnad, som åt detsamma blifvit beviljadt, under förutsättning af dess utvidgning för emottagande af 1,500 lärjungar.
Då nu derjemte är ådagalagdt, att i denna skola, med större undervisningstid och flera läroämnen, kostnaden för hvarje lärjunge det oaktadt blir lägre än i alla, ja, blott en bråkdel af kostnaden i de flesta andra tekniska läroverk, så framgår tydligen att, under antagande af behofvet af sådan bildning, som skolan på rätta stället meddelar, en stor besparing åstadkommes genom att förse denna skola med tillgångar, så att den kan uppfylla sin bestämmelse; men att tvärtom under sådana förhållanden misshushållningen blir ännu mera i Ögonen fallande af att låta en del skolsalar stå tomma under sammanlagdt 2,800 timmars längre tid, än hvartill skolstyrelsen ansett sig nödsakad, sedan man med stor kostnad uppfört en skolbyggnad efter ett fullständigt genomtänkt program, hvaruti naturligtvis måste hafva ingått såsom vilkor just undervisningstiden per lärogrupp, men genom hvars minskning lärosalarnes antal tydligen kunnat inskränkas.
Jag anhåller vördsamt, att det af mig nu anförda måtte till vederbörligt Utsk. få åtfölja K. M:ts Nåd.
Propos. ang:de förhöjdt stats-anslag till slöjdskolan i Stockholm.
Den 27 Januari. 173 Öfverläggningen förklarades härefter slutad och den Kongl. Propos:n jemte anförandet remitterades till Stats-Utsk:t.
Föredrogos och remitterades till Stats-Utsk:t K. M:ts d. 24 dennes bordlagda Nåd.
Propos:r och Skrifvelser till R.
St:r, nemligen Propositioner: ang:de beviljande af anslag till ny reglering af torg, gator och tomter i Carlstad efter den staden i Juli månad sisth år öfvergångna brand; med ytterligare framställning i fråga om Bergskolans i Fahlun flyttning till Stockholm och förening med Teknologiska Institutet; ang:de anslag till beredande af arbetsförtjenst åt den genom missväxt lidande befolkningen inom Pajala socken af Norrbottens län; i fråga om inlösande af de s. k. frisocknarnes tjenstbarheter till
Dylta svafvelbruk; samt Skrifvelser: i fråga om upplåtelse åt Stockholms stad af vissa tomtdelar å Riddarholmen; ang:de ändring i planen för sänkning af Solgen m. fl. sjöar i Jönköpings län, med bibehållande af dertill beviljadt låneunderstöd; aog:de väckt fråga om Sala silfververks återgång till statens disposition.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande StatsUtsk:ts den 20 och 24 dennes bordlagda Utlåt.
St:rs åren 1863 och 1864 församlade Revisorers berättelser ang:de granskning af Statsverkets samt andra utaf allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under åren 1861 och 1862. §§:ne 1 och 2.
Utsk:ts hemställanden bifÖllos. § »• Hr von Francken, Georg Wolfgang; Om denna punkt bifölles, skulle, såsom Hr Skogman i sin reservation yttrat, R.
St:r blifva bundna af Bevilln.-Utskits beslut i ämnet.
Instämmande i hans åsigt, vill jag derjemte anmärka, att om detta förfarande skulle följas, kunde flere punkter hafva blifvit remitterade från Stats-Utsk:t till annat Utsk:s behandling.
Jag hem - 17 i Den 27 Januari. ställer derför, att R. o. Ad. mätte, med afslag af denna punkt, besluta att revisorernas framställning i ämnet icke må till någon åtgärd föranleda.
Såsom ett kort bemötande al den förre värde talarens anmärkning, ber jag att få fästa uppmärksamheten derpå, att orden i punkten »genom annat Utsk:s åtgärd» väl icke kunna tydas derhän, att R.
St:r måtte stanna vid hvad af Utsk:t kommer att blifva föreslaget; hvilken tydning kanske kunde haft skäl för sig, om orden hade lydt: »i annat Utsk.» Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder hade yrkats dels bifall till Utsk:ts hemställan och dels af Hr von Francken, att R. o. Ad., med afslag derå, måtte förklara, att den i förev:de § omförmälda fråga icke för närv:de till någon R.
Stms åtgärd föranledde; framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan, hvartill svarades ja och nej i blandning, och sedermera propos. på afslag derå samt antagande af Hr von Franckens ofvannämnda förslag, då svaren utföllo med många ja, blandade med nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. §§:ne 4 och 5.
Utskottets hemställanden biföllos. § 6.
Utskits hemställanden biföllos. § 10.
Lades till handlingarne. §§:ne 11—17.
Utsk:ts hemställanden biföllos. § 18.
Jag vill endast fästa uppmärksamheten derpå att, i stället för orden: »innevarande års revisorer,» bör det vara: »1865 års revisorer.»
Sedan öfverläggningen förklarats slutad samt Hr Gr. och Landtm, yttrat, att R. o. Ad. torde finna, det de i andra stycket af §:n förekommande orden »innevarande års revisorer» borde
Den 27 Januari. 175 rättas till »sistlidet års revisorer,» och dertill svarats ja; blef propos. på bifall till Utsk:ts hemställan framställd och med ja besvarad. §§:ne 19—23.
Utsk:ts hemställanden bilöllos. § 24.
M:t med en skrifvelse, bör den väl handla om saker af mera vigt, än några toffsar och fransar.
Enligt min tanke, hade Utsk:t bort låta bero vid revisorernas anmärkning och hofrätternas deröfver afgifne förklaringar, som synas mig vara fullt tillfredsställande.
Jag yrkar afslag af denna punkt, och att den gjorda framställningen må förklaras icke till någon åtgärd föranleda.
Frih. Liljencrantz, Joban:
För min del kari jag icke instämma i den förre värde telarens åsigt.
Jag anser att om revisorerna hafva fog för en framställning, bör den af R.
St:r godkännas. Jag anhåller, att punkten måtte bifallas.
Jag har icke nekat att revisorerna haft fog för sin anmärkning, men då förklaring deröfver inkommit, kunna R.
St:r lemna den uppmärksamhet åt saken, som den förtjenar.
Rörande de i Svea hofrätt anskaffade stolarne, synes mig hofrättens svar derom fullt tillfredsställande, och hvad angår de i Skånska hofrätten anbringande fransar och toffsar, måste man väl vid en reparation se till att det ena blir i öfver ensstämmelse med det andra.
Då således nöjaktiga förklaringar blifvit afgifna öfver revisorernas anmärkningar häri, anhåller jag att saken måtte få förfalla.
Inom Utsk:t har jag varit af samma åsigt som Hr von Francken nu uttalat; och jag inskränker mig derför nu till att understölja Hr von Franckens förslag, att frågan måtte förfalla.
Frågan är i sig sjelf af den ringa vigt, att det icke är skäl att derpå spilla många ord.
Men ett enkelt afslag skulle kunna föranleda revisorerna att hädanefter lemna sådana saker utan uppmärksamhet.
Till förekommande häraf, skulle jag önska att R. o. Ad. måtte besluta, att, med godkännande af syftet i den gjorda anmärkningen, densamma dock icke må till någon åtgärd föranleda.
Jag ber att i denna punkt få instämma med Hr von Francken.
Jag vill icke klandra reviso - 176 Dea 27 Januari. rerna för att de fästat uppmärksamhet härvid, ehuru jag icke kan finna det underligt att i en af rikets öfverrätter finnas stolar till ett pris af 50 rdr stycket.
Men att besvära K.
M:t med en skrifvelse i detta obetydliga ämne, kan jag icke gilla.
Gr. von Rosen, Fredrik Carl:
Jag har såsom revisor deltagit i den revision, som framställt denna anmärkning och jag har ansett det vara min pligt att instämma deruti, fastän anmärkningen i och för sig är af mindre betydenhet, egentligen för att förekomma likartade fall i framtiden.
Ämnet är dock möjligen för obetydligt för att derom afgifva skrifvelse till K. M:t; men för att ej revisorernas anmärkning måtte helt och hållet ogillas, skulle jag önska framgång åt det af Hr Nordenfelt framställda förslag, hvari jag ber att få instämma.
Jag afstår från mitt förra yrkande och ber att få instämma i Hr Nordenfelts förslag.
Sedan öfverläggningen härefter lörklarats fulländad samt Hr Gr. ocb Landtm, yttrat, att derunder hade yrkats dels af Hr Nordenfelt, att R. o. Ad., med godkännande af Revisorernes ifrågav:de anmärkning, måtte förklara densamma dock icke böra till någon R.
St:rs åtgärd föranleda, dels ock af Hr von Francken, att Utsk:t.s i denna § gjorda hemställan skulle af R. o. Ad. afslås; framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan, hvartill svarades nej, sedermera propos. på antagande af Hr Nordenfelts förslag, då svaren utföllo med många nej, blandade med ja, och slutligen propos. på afslag å Utsk:ts hemställan, hvilken propos. besvarades med många ja, blandade med nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Gr. von Rosen begärde votering.
Sedan R. o. Ad., på Hr Grins o.
Landtmms framställning, såsom kontrapropos. vid voteringen antagit Hr Nordenfelts förslag, uppsattes och justerades följ:de voterings-propos.: »Den som afslår Stats-Utsk:ts hemställan i 24:de §:n af Utlåtit N:o 21, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, förklarar R. o. Ad., med godkännande af revisorernes i nämnde § omförmälda anmärkning, densamma dock icke böra till någon R.
St:rs åtgärd föranleda.» Sedermera företogs voteringen, och befunnos vid dess slut rösterna hafva utfallit sålunda:
Nej — 31. §:n 25.
Dea 27 Januari. 177 § 25.
Hr von Francken, Georg Wolfgang: Sedan R. o. Ad. med så stor pluralitet alslagit förra punkten, hoppas jag att äfven denna punkt får dela samma öde; och jag anhåller att Hr Gr. o. Landtm, behagade framställa propos. på afslag af densamma.
Sedan ett föregående års statsrevisorer gjort anmärkning i samma sylte, har K.
M:t utfärdat ett cirkulär i ämnet, hvilket dock på ganska olika sätt tillämpas.
Detta har föranledt 1864 års revisorer att ännu en gång fästa uppmärksamhet vid förhållandet och derom göra en anmälan, som dock icke innebär något klander.
Det är sannt att den statsutgift, hvarom här är fråga, kan anses som en småsak, men för alla embetsverk i riket går den likväl till en ej så obetydlig summa.
Jag hemställer, att denna punkt måtte bifallas af skäl att endast på det föreslagna sättet likformighet mellan embetsverken uti ifrågav:de hänseende han åstadkommas.
Det är med liflig förundran jag erfarit, huru ringa afseende den talare, som i denna punkt först uppträdde, velat fästa vid revisorernas anmärkningar, oaktadt han sjelf varit en nitisk revisor och ifrat för att revisorerne skulle göra resor vidt omkring, såsom till Carlskrona, Carlsborg m. fl., för att blifva i tillfälle att på stället bedöma förhållandena.
Jag kari ej heller gilla hans theori att revisorerne skola göra äfven de mest småaktiga anmärkningar, som af R.
St:r sedan blifva lemnade utan afseende.
Ar en anmärkning befogad, bör den godkännas, och i annat fall ogillas, men att lemna den utan afseende kan jag ej finna riktigt.
Hvad beträffar lörevide punkt, kan jag ej undgå att finna det besynnerligt, att ett embetsverk med talrikare personal kan nöja sig med ett antal tiduingsexemplar, som för ett annat mindre verk är otillräckligt.
Jag anhåller att Utsk:ts hemställan måtte bifallas.
Det har blifvit anfördt, att föreskrifterna om embetsverkens rättighet till prenumeration å Posttidningen skulle vara obestämda; men det kan jag icke finna, då det är stadgadt, att denna prenumeration skall rätta sig efter beholvet, men icke i något fall få öfverstiga tillerkända antalet exemplar af förlättnings-samlingen.
De som blifvit tillerkände exemplar af författnings-samlingen, böra äfven hafva Posttidningen, som innehåller legala annonser och ofliciela tillkännagifvanden.
Vid länsstyrelserna borde särskilda exemplar af denna tidning finnas i kansliet och kontoret.
Nu erhålles till följd af skedd inskränkning blott ett exemplar för båda dessa länsstyrelsens afdelningar, hvilket är så mycket mera obilligt, som åtskilliga officiella tillkännagifvanden endast genom Posttidningen meddelas. IL II. 12 178 Den 27 Januari.
Jag anhåller att Utsk-.ts hemställan måtte lemnäs utan af seende.
Liljencrantz^ yttrande att det förundrar honom, att jag, som föreslagit resor till Carlskrona och Carlsborg, nu begärt afslag å denna anmärkning, vill jag upplysa att sådant skett derför att jag anser att revisorerne böra se sakerna i stort och icke lästa sig vid smådetaljer.
Det är verkligen skilnad på att anmärka några för många exemplar af Posttidningen och Statskalendern och att taga kännedom om rikets sjöetablissementer och fästningar.
Om man, rörande denna tidning, antager att embetsverken hafva rättighet tili lika många exemplar deraf som af Författningssamlingen, och ett verk skaffar sig så många exemplar, då ett annat verk nöjer sig med ett mindre antal deraf, kan man val icke klandra sådant.
Dessutom äro från embetsverken infordrade uppgifter på der behöfiiga exemplar af statskalendern, och fråganborde uppskjutas tills sådana uppgifter inkommit.
Jag ber derför att få ändra mitt förut framställda yrkande derhän, att denna punkt för närv:de icke må till någon åtgärd föranleda.
Gr. von Rosen, Fredrik
Det är visserligen utan tvifvel att många och möjligen de flesta embetsverk iakttaga den sparsamhet med expensmedlen, hvartill K.
M:ts cirkulär uppmanar dem; men det synes mig alltför inkonseqvent, att Skånska Hofrätten, som består af endast 2 divisioner, behölver 12 exemplar af Posttidningen, då Svea Hofrätt med 5 divisioner kan hafva nog af 6 exemplar.
Jag kan ej dela Hr von Franckens åsigt, att revisorerne icke böra fästa sig vid »småsaker»; man bör handla efter principer och revisorerne äro de ende, som öfver statsförvaltningen utöfva kontroll.
Ej heller kan jag instämma i hans önskan att saken må uppskjutas.
Biträdande den af Hr Huss uttalade mening, anhåller jag om bifall till Utsk:ts förslag.
Hr von Francken har föreslagit, att denna anmärkning för närvale icke skulle föranleda någon åtgärd och att den skulle behandlas i sammanhang med 1865 års revisions-berättelse.
Jag tror att detta beror på oriktig uppfattning i afseende på l\.
Stms rätt att återkomma tili en fråga, som redan förevarit.
Dessutom har Hr von Francken upplyst, att endast en uppgift på antalet exemplar är infordrad, och i anledning af denna uppgift kan väl icke någon anmärkning göras.
Jag vill derjemte fästa uppmärksamheten derpå att det icke är meningen att nu göra enj anmärkning, utan blott att uppmana till mera sparsamhet.
Det är icke meningen att åter upptaga denna punkt; men om samma sak återkommer i nästa revisions-berättelse, är det väl tydligt och klart, att den då måste Den 27 Januari. 179 pröfvas, och man kan då fatta beslut i frågan, utan hinder deraf att man nu beslutat att den icke för närv:de må till någon åtgärd föranleda.
Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder hade yrkats dels bifall till Utsk:ts hemställan i förev:de §, och dels af Hr von Francken, att R. o. Ad., med afslag å Utskits hemställan, måtte förklara den i §:n omförmälda fråga icke för närv:de böra till någon R.
St:rs åtgärd föranleda; framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan, hvartill svarades många nej jemte några ja, och sedermera propos. på afslag derå och antagande af Hr von Franckens förslag, då svaren utföllo med många ja jemte några nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. §§:ne 26, 27 och 28.
Utsk:ts hemställanden biföllos. § 29.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande StatsUtsk:ts den 20 och 24 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 26, ang:de regleringen af utgifterna under Riks-Statens Andra Hufvudtitel. l:sta—14:de punkterna.
Utsk:ts under litt.
A. afgifna tillstyrkande.
Bifölls. lltsk:ts under litt.
B. gjorda hemställan.
Hurusom ortens befolkning insett den stora vigten i sedligt hänseende af häktet, visas deraf, att den utfästat ett bidrag af fri tomt, nära 6000 rdr för en gång, samt en årlig hyra af 429 rdr, för att der få ransakningar hållna.
Jag anhåller att få uppläsa den sakrika reservation, som af Rorgare-St:s ledamot från denna ort, Hr Staaff, vid frågans behandling i Utsk:t afgifvits.