Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den som bifaller att införselstullen å genievre, Holländsk, af lill och med 12 graders styrka, bestämmes till 32 sk. kannan, voterar ia; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, bestämmer R. o. Ad. införselstullen å genievre, Holländsk, af till och med 12 graders styrka, till 24 sk. kannan.
Nej — ro. Den 9 December e. m.
2o3 Uppå derefter framställda propositioner beslöt R. o. Ad., dels att införselstullen å genievre, Holländsk, öfver 12 graders styrka, skall vara i r:dr kannan, dels att utförseln af ali genievre skall vara fri från tull. lii- Fril), o. Landtm, hemställde derefter, om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk-.s förslag, att brännvin och sprit af säd, potates eller andra jordfrukter, alla andra slag, odisti 1 lerad t eller distil leradt, skall vara förbjudet till införsel.
Då Hr Landtm, förklarade det lian trott sig finna att ja öfverröstat nej, begärdes votering.
Den som bifaller Bevilln.Utskts förslag, att brännvin och sprit af säd, potates eller andra jordfrukter, alla andra slag, odisti Herad t eller distilleradt, skall vara förbjudet till införsel, voterar ju den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, beslutar R. o. Ad,, all ofvannämnda artikel belägges med en införselstull af 3a sk. kannan.
Nej— 17.
Sedan förbud nu blifvit beslutadt, yrkades att, för den händelse att K.
M. icke skulle finna tjenligt att medgifva förbud, utan bestämde att brännvin skulle få införas, någon tull borde å införseln bestämmas, hvilken föreslogs till enlighet med hvad Utsk. föreslagit för sådana brännvins- och spritsorter, hvilka borde få införas.
Uppå derefter framställd propos. beslöt R. o. Ad., att, derest K.
M. icke skulle finna för godt bifalla införselsförbudet, tullen skall vara 32 sk. kannan, då varan håller till och med 12 graders styrka, och 1 r:dr kannan, då gradtalet är deröfver. R. o. Ad. beslöt derefter, att införselstullen för cognac af till och med 12 graders styrka skall vara 32 sk., och för styrka deröfver 1 r:dr kannan, äfvensom att utförseln skall vara fri från tull.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att Utsk. föreslagit, det brännvin och sprit af frukt, andra slag, af till och med 12 graders styrka, skulle beläggas med en införselstull af 32 sk.
Af en ledamot yrkades, att brännvin och sprit af frukt, andra slag, måtte förbjudas till införsel.
Den g December e. ra.
Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utskts sednast af El i- Landtm, omnämnda förslag.
Hr Landtm, hemställde, örn R. o. Ad., pä sätt en ledamot föreslagit, behagade bifalla att brännvin och sprit af frukt, andra slag, skola vara förbjudna till införsel.
Då nu i sammanhang härmed fråga uppstod om att bestämdt stadga hvilken slags cognac borde vara tillåten till införsel och hvilken borde vara förbjuden, föreslogs af somliga, att rubriken å den, som borde få införas, borde vara C og n a c, i n f ö r d från Fia n k r i k e, af andra, alt den skulle vara Fruktbrännvin, bevisligen af Franskt ursprung, af andra åter Fruktbrännvin, bevisligen tillverkad! i Frankrike.
Hr Frih. o. Landtm, framställde nu, på grund af det förbehåll i afseende på förändringar i redaclionen, som blifvit gjordt före propositionernas framställande, rörtde brännvin och sprit, om R. o. Ad. ansåg att rubriken på cognac borde blifva: Cognac, införd från Frankrike.
En ledamot erinrade, att beslut redan vore fattadt rörtde den Franska cognacen.
Hr Landtm, erinrade, att R. o. Ad. förbehållit sig att få jemka de ordalag, hvaruti besluten skulle uppfattas, och förnyade alltså nu sin propos. att rubriken på cognac borde blifva: Cognac, införd från Frankrike.
Uppå derefter framställd propos. beslöt R. o. Ad., att brännvin af frukt, andra slag, skall vara förbjudet till införsel.
Likaledes beslöt R. o. Ad., på derom särskildt framställda propositioner, att införselstullen för brännvin och sprit af socker eller rum, och af ris eller arrac skall blifva, då varan är af till och med 12 graders styrka, 32 sk., och deröfver 1 r:dr per kanna.
En ledamot fästade uppmärksamhet derpå, att någon tull borde beslämmas för införseln af brännvin af frukt, andia slag, för den händelse att K.
M. icke skulle finna för godt att förbjuda denna varas införande.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om icke R. o. Ad., till förenklande af redactionen utaf föreskrifterna, skulle finna lämpligast, att brännvin och sprit, alla andra slag, od is ti I ler ad e eller d i s t i 11 e r a d e, för hvilka förbud blifvit bestämdt, finge flyttas sist och således vara den sista af alla bestämmelser i afseende på brännvin och sprit; på så sätt att brännvin och sprit med benämningarna genievre, Den g
December c. m. ao5 cognac, rum och arrac komma försl, hvarefter man slutade med alla andra slag, förbjudna, och kunde i sådant fall redaclionen till nästa plenum uppgöras och då pröfvas.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att, då R. o. Ad. bestämt att brännvin och sprit af frukt, andra slag, skola vara förbjudna till införsel, en tull likväl, enligt hvad en ledamot yrkat, derå borde bestämmas för den händelse, att K.
M. skulle finna för godt att låta sådan vara få införas; och hemställde Hr Landtm., om R. o. Ad. behagade bestämma denna tull till 32 sk. kannan, då varan håller till och med 12 graders styrka, och 1 r:dr kannan, då gradtalet är deröfver.
Lades på bordet nedannämnda från Utsktn inkomna memorialer, betänkrn och utlåCn, nemi. från StatsUtskottet: N:o 387, i anledn. af erhållen återremiss å Utskts utlåt.
N:o 353 ; N:o 388, angtde Postinspecloren C. F.
Lindstedts ansökning om tillökning i arfvodet för honom uppdragen befattning vid åtskilliga handlingars tryckning; N:o 38g, med förfrågan i anledn. af RiksSttns beslut rörtde byggnadslånet till staden Wenersborg; Stats-, Lag- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.- Utsko t ten:
N:o 89, ang:de anstalter för en förbättrad fångvård, genom ombyggnad eller förändrad inredning af fängelserna samt i detta afseende ifrågaställa statsanslag; Stats- samt Allm.
N:o 90, i anledn. af väckt fråga om upphörande af de s. k. portpenningarna vid Christianstad, m. m.; N:o 91, i anledn. af väckt fråga om lindring i berustade qvarnars praestationer; N:o 92, i anledn. af föreslagna åtgärder till lindring i roteringens utgörande; N:o 93, i anledn. af väckt fråga om gardesreg:tenas indragning till halfva styrkan.
H. R, o. Ad. åtskiljdes kl. 12 på nallen.
Silfverstolpe. 206
Den ti December f. m.
Fredagen den 11 December 184o.
Hrr Electorers lista till val af en ledamot i Exped.Utsk. efter N:o 35.
Gr. Gyldenstolpe, Nils; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o io5. Gr. af Ugglas, Ludvig.
Hrr Electorers lista till val af ledamöter att uti nedanniimnda Utsk. inträda under permitterade ledamöters frånvaro; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde i StatsU t s kottet: N:o i5oaB.
Hr vonUthfall, fullm.
Frih. Cederström, Anders, under den ledighet, som blifvit beviljad åt N:o iy36B.
Hr Hallenborg, Carl Job., från och med den 21 dennes; Allm.
Besvärs- och Eli o n.
TJ t s k o 11 e t: N:o 1960 B.
Hr Montgommerie, Carl Hampus, under den ledighet, som blifvit beviljad åt N:o 177^ Hr Berch, fullm.
Upplästes lill justering Exped.Utsk:s den g dennes på bordet lagda förslag N:o 162 lill R.
St:s und. skrifvelse till K. M., ang:de regleringen af utgifterna under riksstatens första hufvudtitel.
Vid föregående riksdagar hafva Ständerne i särskilda und. skrifvelser till K.
M. anmält sådana ämnen, som rörde statsregleringen i det hela, under namn af vissa till statsregleringen i allmänhet hörande frågor.
Vid detta tillfälle har Exped.Utsk. sammanblandat dessa allmänna frågor i samma skrifvelse med den und. framställningen rörande regleringen af i:sta hufvudtiteln.
Sålunda förekommer i det nu upplästa förslaget först frågan om en annan indelning af riksstatens hufvudtitlar, dernäst, huru det skall tillgå med beräkningen af spanmålen under lönerna, och slutligen kommer första hufvudtileln.
Hvad nu regleringen af hufvudtitlarna först angår, så kan det vara likgiltigt, om den står der eller icke, emedan särskild framställning om denna indelning kommer att framdeles äga rum, och intilldess den af Ständerna är afgjord, så rättas tillarne efter det gamla sättet.
Men annat är förhållandet med spanmålen under lönerna.
Om nu både skrifvelsen och rubriken blefve oförändrade bibehållna, så skulle man icke hitta på hvarest frågan om spanmålen förekommer, emedan rubriken blott angår itsta hufvudtiteln.
Således anser jag nödvändigt, antingen att skrifvelsen återremitteras, på det att dessa ämnen måtte åtskiljas, eller ock Den 11 December f. m. 207 att rubriken förändras sålunda, att deruti införes frågan om inberäkning af spanmålen under lönerna samt reglering af i:a bufvudtiteln.
Hvad först angår formen för ifrågavar. skrifvelse, så och då ingenstädes finnes föreski ilvet, alt Exped.CJtsk. är förhindradt att, i sammanhang med öfverlemnande! af irsta bufvudtiteln till Konungen, äfven intaga en bestämmelse, som är nödvändig för Konungen att känna vid tillämpningen af liela statsreglel ingen, och då en återremiss af denna skrifvelse skulle föranleda till uppskof i frågan, önskade jag, att Hr von Hartmansdorff ville afstå från all framställning om återremiss, särdeles som hela den saken, ang:de spanmålens beräkning, kommer att tili Konungen i en särskild skrifvelse långt fullständigare öfverlemnas, än hvad som skett här, och denna skrifvelse blott innefattar ett tillkännagifvande ad notitiam luiru i detta hänseende kommer att förhållas i framtiden.
Jag får alltså anhålla om propos.j till bifall å Exped.- Ulsk:s förslag.
Jag är af den sista talaren förekommen i den hemställan jag äfven ville göra till Hr von Hartmansdorff, och vill nu blott tillägga, att då framdeles de andra bufvudlillarna snål t komma att efterfölja den fol - sta, så kommer, i afseende på det hela, någon oegentlighet icke att inträda derigenom, att frågan om spanmålsberäkningen är införd uti ingressen till hela statsreglerm, enär dessutom den utförligare upplysningen, hvarom Frill.
Sprengtporten omförmäft, kommer att särskildt tili Konungen ingå.
Det synes icke vara skäl att hafva så brådtom med stalsregleringen, att man sammanblandar hvad som bör vara åtskiljdt.
Nu är destomindre något sammanhang mellan bufvudtiteln och den allmänna beräkningen af spanmål under lönerna, som den i:sta titeln är den enda, der ingen spanmål under lönerna förekommer.
Skulle likväl förhållandet vara som Frih.
Sprengtporten uppgifvit, att särskild skrifvelse kommer att afgifvas ang:de beräkningen af spanmålen under lönerna; så kan det vara likgiltigt, om Ständerne upprepa samma sak 2 gånger, den ena gången fullständigare än den andra; men orätt är det i alla fall.
Hvad den siste talaren nu anfört kan visserligen synas hafva skäl för sig, men då Ständernes skrifvelser ang:de alla hufvudtitlarna, när de hinna att inkomma, äfven blifva sammanbundna och förvarade på ett ställe, så tjenar den ifrågavar. omständighetens omförmälande som en ingress till statsreglerm, just för alt befordra det ändamål, som talaren synes hafva åsyftat, och som han trott alt man motverkat genom formen för Esped.Utskis skrifvelse, nemi.
D c n ii December f. m. att man, om jag så får säga, in nuce, eller som en särskild notis omnämnde spanmålsberäkningen äfven på det stalie, der man snarast kan komma att söka den, nemi. i sjelfva statsregler;n, oberoende af den särskilda nnd. skrifvelse, som derom kommer att ingå.
Denna ingress kommer således att blott leda lill upplysning, men ingalunda till förvillelse.
Då Exped.Utsk. i afseende på ifrågavar. ärende icke bar iakttagit något annat, än att stalla sig till efterrättelse den föreskrift i afseende på statsregler. ns expedierande, som Ständerne hafva beslutat; så hemställer jag ännu-en gång till Hr von Hartmansdorff, om, endast med afseende på ilen högst obetydliga omständigheten att anmälan om spanmålsberäkningen ieke ingått i särskildt memorial, utan influtit i samma memorial, hvarmed statsregler:n börjas, det verkligen finnes ett enda skäl, att, med afseende på en så obetydlig anmärka., som blott har för sig sjelfva formen för redactionen, hvilken den ene kan anse fullt riktig, men som den andre tror böra vara annorlunda uppställd, och som ej rörer sjelfva saken, eller kommer att förhindra verkställigheten af Ständernes beslut eller undanhålla Konungen någon upplysning, — om, säger jag, det är skäl att uppehålla en så vigtig fråga, som den ronde statsregler:n att i behörig tid inkomma till Konungen, både på det att verkställighet i hvad Ständerne beslutat må följa för nästkommande år, som ock, på det att embetsverken må i tid känna hvad Konungen beslutar, blott för att iakttaga en form, som kan anses sora ett tycke hos den ledamot, som framställt anmärkningen.
Jag får således förklara, alt om R. o. Ad. skulle emot min förmodan besluta en återremiss, skall jag söka bestrida en sådan, under användande af alla de utvägar, som stå mig som riksdagsman öppna.
Anmärkningen är, enl. min öfvertygelse, och icke blott enligt mitt tycke, ganska riktig.
En talare har sagt, att Exped.Utsk. vore oförhindradt att i ett sammanhang handlägga dessa ärenden : jag förmärker alt Exped.Utsk. varit oförhindradt att i ett sammanhang framställa dem tillsammans.
Jag har dock egentligen icke begärt ordet för alt motsätta mig hvad Frih.
Sprengtporten yrkat; tvertom har jag trott mig finna af Hr von Hartmansdorffs sednare yttrande, att han låter sin anmärka, förfalla, och jag ber äfven derom; men annat är det och annat att tillägga sina motståndare beskyllning alt vilja hindra statsreglertns fortgång.
Jag har mångfalldiga gånger yttrat allt hvad jag förmått, för att befordra statsregler:ns skyndsamma afgörande och för att förringa vigten af mina motståndares thema, det man bade för plan att hindra statsreglerms expedierande i tid.
Jag tillstyrker att Utsk:s förslag måtte antagas sådant det är, under förklarande, att det varit min - D eil ii December f. m. dre osammanhängande och bättre att skilja dessa ämnen i 2:ne expeditioner.
Cederström, Jacob: Jemte det jag icke kan neka att jag instämmer i Hr von HartmansdorfFs anmärkn. i afseende på denna expedition, anhåller jag att ytterligare få tillägga en annan.
Det heter nemi. i frågan om den andra afdelningen, hvilken R.
St. ansett böra benämnas K.
Slotten, och hvilken innefattar anslagen för Drottningholm och Svartsjö slott, Gripsholms och Ulriksdals m. fl.: ”Till denna afdelning komma äfven att hänföras anslagen för Stockholms slott jemte alla sådana hus och byggnader i hnfvudstaden, som äro uteslutande afsedda för den K. hofhållningens behof, och för hvilken underhållskostnaden nu utgår ifrån 8:de hufvudtiteln med tillägg af det ofvanomförmälda anslaget för brandväsendet, så snart närmare utredt blifvit, så väl hvilka af Kronans byggnader inom hnfvudstaden kunna anses vara ställda till E. K.
M:s enskilda disposition för hofhållningens behof, som äfven beloppet af de anslag, hvilka framgent komma att för nyssnämnda ändamål till esta hufvudtiteln öfverflyttas eller mellan dess särskilda afdelningar fördelas, hvilken utredning R.
St. icke varit i tillfälle att upprätta, utan anhålla endast att ett förslag i detta hänseende mätte vid nästkommande riksdag varda R.
St. i nåder meddeladt.
Hvilket R.
St. få i underd. anmäla, jemte tillkännagivande att de å denna hufvudtitel förekommande utgiftssummor blifvit upptagna att ifrån och med i84i års början och intill den vid nästinfallande riksdag vidtagande statsreglering utgå” etc.
Jag hemställer, om det är expeditionsform, antagen emellan Ständer och Konung, att, vid anmälan af statsreglertn och lista hufvudtiteln, eller hvilken titel som helst, göra lind. framställning i ett önskningsmål, begära utredning af Konungen och i påföljande period i samma skrifvelse säga: ”Hvilket R.
St. få i underd. anmäla.” Ständerne begära utredning af Konungen i en sak och anmäla sådant om igen i den påföljande perioden, som börjar med ordet ”hvilket.’’
För min del kan jag ingalunda gilla detta uppställningssält af expeditionen till Konungen, och skulle tro, att hvarje titel bör innefatta Ständernes beslut i afseende å hvarje litel särskildt.
Hvad Ständerne dessutom kunna önska med hänsigt till reglenn, derom bör också särskild skrifvelse expedieras och icke inclusive ibland hufvudtitlarna insereras, ty der är sådant alldeles icke på sin plats, och följaktligen bör ej frågan om spanmålen under lönerna der förekomma.
Jag förenar mig således med Hr von Hartmansdorff i begäran om återremiss af detta förslag till und. skrifvelse, och beträffande det uppskof med statsreglerms afgörande, som man sagt derigenom skulle förorsakas, finner jag icke den t8 H. 27 210 Den ii December f. m. ringaste aniedn. till denna farhåga; ty Exped.Utsk. skulle vara särdeles ovant vid sina göromål, om ej, under det att den 2:dra eller 3:dje hufvudtiteln utskrefs, Utsk. skulle medhinna omskrifva denna expedition, Frih.
Sprengtporten.:
Det är beklagligen en san ning, att det icke saknats flera tillfällen vid denna riksdag, då man funnit talare göra insinuationer, som varit fullkomligen oparlementariska med hänseende lill motståndarnes afsigter; men jag uther mig, alt Hr Lefren ville genomläsa mina yttranden vid denna riksdag, för att se om i desamma finnes något enda spår till dylika insinuationer, dem jag ogillar och alltid skall ogilla; men tillåtligt mätte det vara, att vid detta tillfälle, då frågan afhandlas. fästa hans uppmärksamhet på det äfventyr han sjelf möter, att se statsreglertn fördröjd, ifall man inkastar sig i onödiga anmärkntr oell vill att dessa skola göra sig gällande.
Cederström gjorda anmärkningen, får jag blott erinra honom, att dessa nödiga hemställanden, dem Frib:n ansett bort innefattas i särskildta memorialer, hafva influtit i detta memorial rör:de i:sta hufvudtitelns reglerande, såsom af samtliga Stånden bifallna, och någon möjlighet lärer ej kunna förefinnas att nu skilja två saker, som äga ett så stort sammanhang med hvarandra, i 2 afdelningar, och deraf göra 2:ne roemorialer.
Jag skulle anse såsom i högsta grad oformligt, om, när Ständerne skola göra en und. hemställan hos Konungen med afseende på framtida åtgärder, (någonting som är ganska vanligt, och hvilket
Fi ih:n sjelf torde erkänna vara lika oundvikligt som ständigt förekommande.) de skulle plocka ut hvarje särskild deruti förekommande anmälan, skilja den från hufvudsaken och deraf göra särskildt memorial.
Jag nödgas således placera Frih.
Cederströms anmärkn. ibland dem, sora icke böra föranleda till återremiss, och fortsätter min anhållan om propos. på bifall till Exped,Utsk:s förslag.
Cederström ville låta sin anmärkn. förfalla.
De äro icke ovanliga dessa sammanblandningar vid denna riksdag; oell sedan en ledamot sagt att han skulle drifva saken så långt formerna medgifva, och den angår statsregiertn , hvars uppskjutande deraf blefve en följd, sä anhåller jag hos Frih.
Cederström att han icke ville blottställa oss för den anmärknm, att vi förlänga den s. k. lliaden längre än den behöfver bli.
Utom de nu gjorda anmärkningarna emot den upplästa skrifvelsen, torde jag få fästa Ståndets uppmärksamhet på bristande sammanhang derutinnan, att Ständerne nu bestämdt förklara, att till afdelningen, som angår anslagen till K. flottan, skall äfven komma att hänföras anslaget till Stockholms slott, då likväl sedermera i samma skrifvelse oell i slutet af samma period Den ii December f. m. 211 det heter, att denna reglering nu ej kan verkställas, utan förvänta Ständerne och anhålla, alt ett förslag i detta hänseende måtte vid nästkommande riksdag varda R.
Jag kan ej fatta hvad det vill säga, att Ständerne nu vidtaga regleringen i början af perioden, men i slutet deraf uppskjuta densamma lill nästa riksdag.
Jag anhåller, att de, som yrka bifall på skrifvelse!), ville förklara delta förhållande.
Dessutom är icke skrifvelsen uppställd i den form och på det sätt, som en skrifvelse till K.
M. bör vara alfattad, hvarförutan jag anmärker det felet, att en ny mening börjas med ordet ”Hvilket.”
Hvilket Ständerne fä i underd. anmäla.
Jag anhåller 0111 propos. till återremiss å denna skrifvelse, och att dessa mina anmärkntr må få åtfölja.
Hvad Hr Bråkcnhjelms an märkn. beträffar, får jag bekänna, att jag ej faltal meningen deraf, då han ej uppgifvit hvilket pronomen han vill hafva i stallet.
Jag vill fästa Hr Bråkenhjelms uppmärksamhet derpå, att då han ej kunnat framställa det Exped.- TJtsk:s skrifvelse innefattar någon afvikelse ifrån Ständernes beslut, så lara de gjorda anmälkntna, i händelse af återremiss, icke föranleda till annat svar från nämnda Utsk., än att derpå ej något afseende kan fästas.
För öfrigt hemställer jag till Hr Bråkenhjelm och hela Huset, om det verkligen är skäl att bråka längre om den här saken, då vi veta att de öfriga Stånden äro långt framom R. o. Ad. i behandlingen af tullbevillningen.
Då man besinnar, att hvarje dag af l iksdagens förlängning kostar Staten öfver 5oo r:dr endast i afgifter till riksdagskostnaders bestridande och cancellibeljeningens aflöning, oberäknad! riksdagsmännens arfvode!) från sina committentcr; så tror jag att en så obetydlig omständighet, som den, att förändra uttrycket "Hvilket Ständerne få i underd. anmäla,” till "Detta hafva Ständerne i underd. velat anmäla," el ler något dylikt, icke förtjena)' den utgift af några tusen r.dr, som af en återremiss å denna skrifvelse blelve en oundviklig följd.
Om öfrige talare, som yrkat återremiss, skulle vilja derifrån afstå, så vill jag äfven göra det, med villkor att rubriken ändras salunda: R.
Stts und. skrifvelse ang:de beräkning af spånlinden under lönerna och 1 :sta hufvudtiteln.
Delta torde Frih.
Sprengtporten kunna medgifva, utan att hota oss med alla de medel hart, såsom riksdagsman, kan begagna för att genomdrifva sin åsigt.
Om det vore med Riksd Ordn. förenligt, att, första gången en expedition förekommer lill justering i ett Stånds plenum, förändra densamma, så skulle Den ii December f. m. jag icke hafva något emot Hr von HartmansdorfFs förslag, och skulle då i afseende på den sista perioden begära att få göra en ändring i redactionen, öfverensstämmande med Svenskt språkbruk; meri som den föreslagna åtgärden icke är enl. grundlagen tillåten, kan jag ej annot än fortfarande yrka återremiss, på det att expeditionen må blifva försatt i det skick, att Ständerne ej må behöfva skämmas för den expedition, som de lill sin Konung öfverlemna.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade godkänna Exped.Utsk:s förslag
Nio 162.
Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg de gjorda anmärkningarna böra föranleda återremiss af förslaget.
Uppå derefter förnyad propos., fann R, o. Ad. för godt att godkänna förslaget Ä':o 162.
Jag får till prot. anmäla min reservation emot godkännandet af en dylik expedition, hvilken icke är i det skick, att den borde kunna afgå till Konungen ifrån R.
Upplästes till justering och godkändes Exped.Utskrs nedannämnda, den 9 dennes på bordet lagda, förslag till R.
Sus und. skrifvelser lill K. M., nemi.:
JNT:o 163, ang:de reglering af utgifterna å riksstatens sjette hufvudtitel; JV:o 164, ang:de regleringen af utgifterna å riksstatens sjunde hufvudtitel; N:o i65, angide reglering af utgifterna under riksstatens åttonde hufvudtitel.
Fortsattes pröfningen af Bevilln.Utskis utlåt.
N:o 21 angtde tu 11— bevil Ringen.
Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, att i anledn. af R. o. Adis vid slutet af sista plenum fattade beslut hade nu ett förslag blifvit upprättadt till redaction af Ståndets då fattade beslut rör:de tullbestämmelserna för artikeln Brännvin och sprit, hvilket förslag nu upplästes, så lydande:
Brännvin och Sprit af ris eller arrac; af socker eller rum; cognac, införd från Frankrike; och Qvant.
Qvant, för Inf.- Utf.- tullber. tull. tull.
Tullvärde. gen iévre, Holländsk. tullber. 1 kanna Förbjudet 3 r:dr deröfver alla andra slag, odistilleradt eller distilleradt 1 kanna
Den ii December f. m. 2i3 Derjemte beslöt R. o. Ad., alt, derest K.
M. icke skulle finna för godt bifalla nyssnämnda införselsförbud å brännvin o c b sprit, alla andra slag, odistilleradt eller d i s t i 11 e r a d t, införselstullen å sådant brännvin eller sådan sprit skall vara 32 sk. kannan, då varan håller till och med 12 graders styrka, och i r:dr kannan, då gradtalet är deröfver.
I enlighet med hvad jag den dagen, då denna fråga förevar, hade äran anföra, underställer jag R. o. Ad., huruvida det är en nation värdigt att redigera så sina stadganden, att de kunna leda till chicane.