Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Åtskilliga talare hafva yttrat sig ej känna något rum i Grundlagarne, ifrån hvilket motionen kunde anses af-Vika. och jag uther mig derföre nu att få upp< Den 27 Januarii. läsa 58 § i Riksdagsordningen; elen lyder sålunda: nVid justering af Protocoll eller Pro— iocolls Utdrau., kan ett beslut ingalunda andras. men vål sädane tillagg g örås, hvarigenom ingeri ändring i beslutet uppkommer.
Utur ett Protocoll ina vid justeringen, med Stari~ dets bifall och på den talandes eget begifvande, uteslutas dess egna .uttryck och äfven deliberationer, som deraf följt; dock kunna ej sådana uttryck uteslutasy på hvilka beslutet tydligen sig grundar.'
Det ankommer nu på Ridderskapet och Adeln att pröfva, om den rättighet, som Riksdagsmannen i detta lagrum är tillagd, att få ändra och uttaga sina ord; om denna rättighet betyder något, eller intet, sedan motionen banat väg åt åhörare, som ej höra till Ståndet, att, från tryeket utgifva dem?
Må hvar och en blifva viel sin öfvertygelse, såsom jag förblifver vid min, att, nemligen en rättighet, sorn har förlorat sitt ändamål och således upphört till efiecten, är också, de facto, upphäfven eller återkallad; hvaraf då också mäste följa att lagbudet, som gaf den, är, likaledes de facto, ändradt.
Står denna slutföljd fast; så går motionen ut på en afvikelse ifrån Grundlagen; och då åter lyder 8i §. i RegeringsFormen, såhär; ”Z> * riri a RegeringsFonn samt Rikets öfriga Grundlagar kunna icke ändras eller upphäfvas. utan ger,om Konungens och alla RiksStåndens sammanstämmande beslut.
Ej må. jrågor derom i Stånde ts Plena väckas, utan anin ales de hos Riksens Ständers vid hvarje Den 27 Januarii, Riksdag valda ComtitutionsTJtskott.
Detta Utskott, livars pligt det vara skall, att Grundlagar ne granska, åger rätt att hos Riksens Ständer j61 esta de ändringar deruti, som det anser högst nödige eller nyltige och niöjlige att verkställa.
Riksens Ständer jnå icke å. den Riksdag, då Utskottet någon sådan ändring förestår, utan först d den nästföljande derom besluta.
Blifva då edla RiksStånden örn ändringen ense, öfverlemna de förslaget derom till Konungen, genom deras Taleman, med begäran, att Konungen ville Sitt bifall dertill gifva.
Konungen irikärnte hela StatsRådets tankar deröfver, tage sedan
Sitt beslut och meddele Riksens Ständer ä RiksSa— len Sitt samtycke, eller ock de orsaker, för hvilka Han icke samtycker till derast ästun-_ dan.” t ”Vill Konungen hos Riksens Ständer föreslå någon ändring i Gruudlagarne, höre
Han ötalsRddet oell öfverlemne sedan ~ Sin proposition , jemte StatsRddets tankar deröfver, till Riksens Ständer, som genast, utan att om denna proposition förut öfverlägga, uppdrage Constitutions Utskottet, att sitt TJtlåL tande derom till Riksens Ständer afgifva.
Till« styrker Utskottet hvad Konungen föreslagit, hvile frågan till nästa Riksdag, dd Riksens Ständer skola sitt beslut derom jutta.
Afstyrker [jskottet Konungens proposition, dd tild Riksens Ständer genast kunna antingen denna proposition af sid eller ock afgöra, att de vilja öfver densamma d nästföljande Riks - *86
Den 27 Jånuarii. dag besluta-, Gällande i detta fall tre Stånda rnening, och, örn två.
Ständ stanna emot ted, deras sorn beslutet uppskjutit, Meri icke må under någon förevånd. -ig Riksens Ständer förr ån d nästa Riksdag propositionen till bifall upptaga.
Samtycka då alla RiksStånden tili /Konungens Förslag, begåre de dag, alt pä RiksSftlen få Riksens Ständers bifall dertill afgifva.
Antaga icke Riks Stånden samfält
Konungens proposition, vara dea af slagen, och aflepine Riksens Ständer sitt af slag med skålen dertill skriftligen till Konungen genom deras Jalman.
Om vid Riksdag, då Grundlagsfrågor lagligen kunna af göras, ytterligare uppskof föreslås, md det ej ega runi utan Konungens och alla f yra RiksStdndens sammanstämmande beslut.
Conclusinnen af allt detta blir då, att motionen in Pleno ej får upptagas.
Den serskildta erindran, sorn Herr Morath oell Friherre Cederström gjort , om nödvändigheten att Tryckfrihetslagen tår ett tillägg, till skydd för Riksdagsmannen som talat, framställer också ett skäl till den tanka, att motionen tillhör ConstitutionsUtskottet.
Till de Herrar sorn varit af den tanka, att ett sådant tillägg icke är af nöden, öfverleninar jag, om de icke gått län-- gre, än Friherre Åkerhjelm sjelf.
Hans munteliga yttrande i dag ger förhoppning, att han dock afser ett hägn för Riksdagsmannen; och jag föreställer tuig icke att Ståndet skulle viljaställa sin talande Ledamot utom Lagen; sorn Den Januarii. doct b7ir fallet, om icte någon lag tili beT skydd stiftas.
Herr Grefven och Landt Marskalken frågade , om Ridderskapet och Adeln ansåg öfyerläggningen fulländad.
Hvarefter Herr Grefven och Lan dt Marsk cilken yttrade, att, ehuru fortfarandet afdiscussionen bäst kunde för Ridderskapet och Adeln ådagalägga, det Herr Grefven och LandtMarskalien icke ansåg den af Friherre
Åkerhjelm väckte motion innefatta förslag till ändring eller förklaring af något ställe i Gruudlagarne, emedan Herr Grefven och Landt Marskalken i sådant fall genast vid discussionens början, under tillkännagifvande af sin enskilta öfvertygelse låtit inställa all vidare öfverläggning i ämnet; likväl och då flere
Ledamöter yrkat att frågan borde ur en constitutionel synpunkt betraktas, fann Herr Grefven och LandtMarskalken sig böra förklara, det hanjicke kunde dela en sådan öfvertygelse, i följd hvar af, och som den väckte motionen efter Herr LandtMarskalkens omdöme, endast åsyftade åtskilliga ändringar uti serskilde §. §, af RiddarbusOrdnmgen; Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde , att, jemlikt 52 §. af RiddarhusOrdningen, icke allenast Friherre Åkerhjeims ifrågavarande motion utan ock alla de af åtskillig® t 88 Den 27 Januarii.
Ridderskapets och Adelns Ledamöter rörande samma ämne i dag afgifne yttranden måtte till Ri ddarhusUtskottet remitteras.
Ja, jemte några Nej, Friherre Boije:
Jag protesterar emot propositionens uppställning, såsom i min öfvertygelse icke rigtig.
Invändningen emot upptagandet mäste först, genom proposition undanrödjas, innan någon proposition till remiss på motionen kan göras; emedan om motionen ej kan upptagas, så kan den ej heller remitteras.
Jag anhåller att Herr Grefven oell LandtMarskalken ville lenina den preliminaira propositionen först.
Grefve Spens: Hade Friherre Boije inskränkt sig till reservation emot Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition, såsom Grund, lagsstridig, ser jag icke att denna reservation kunnat nekas; men då lian nu fordrar en serskild proposition, genom hvars besvarande
Ståndet skulle komma i cas att bedöma huruvida ett förevarande ämne är Grundlagsfråga eller icke, måste jag bekänna, det jag ej finner honom enligt någon §. i Grundlagen dertill be_ rättigad.
Der står endast att LandtMarskalken eller Taleman, äger vägra proposition, om han finner motionen bokstafligen stridande mot Grund, lagarne; skulle Slåndet vara af olika tanka, äger det endast yrka proposition, hvarefter vidare förfares, sorn stadgadt är.
Åkerhjelm har begärt att få sitt förslag om pubiicitet remitteradt till RiddarhusUtskottet.
Grefven och LandtMarskalken har yttrat, att han ej ansåg denna begäran Grundlagsstridig, och har derföre proponerat remissen; hvar inträder nu någon Ståndets rätt att få förklara huru vida det tänker olika med Herr Grefven och LandtMarskalken i detta ämne.
Det har för öfrigt återigen under debatten blifvit anfördt, att T ry ckfrih e ts
Fö ror fl ningen behöfde ändras för att göra förslaget användbart, men det står lik-i väl der att Ståndens Protocoll få utgifvas med vederbörandes tillstånd; då nu med vederbö- ' rande menas Ståndet, och Ståndet tillåter detta sätt att få debatterne communicerade med allmänheten, ser jag ej att något Tryckfrihets-stadgande rubbas genom förslagets antagande.
Friherre Boije har vidare utfört påståendet att 58 §.
Riksdagsordningen skulle efter detta förslags antagande vara utan ändamål, i allt hvad angår den deri gifna tillåteli sen för en Ledamot att ändra sina yttranden vid Protocollets justering, elter erhållen tid till mogen öfverläggning.
Jag skulle medge, att en sådan justeringsrätt val vöre gjord utan ändamål genom debatternas offentlighet, om jag kunde anse talets ändamål och dess förvarande i Pimtocollerne, endast vara att hafva bibehållit för
Riksdagsmannen hans rättighet att inför samtiden få justification; men det är äfven inför framtiden som han söker den, oell till dess dom hinner ej det flygtiga Tidningsbladet, men deremot troligare och säkrare ett Protocoll, som ensamt utgör den egentliga acten Öfver hvad som förefallit.
Vid frågor om ansvar för hvad sorn talats^ skulle det dessutom alltid blifva det igo
Den 27 Jarmar ii. justerade ProtscoIIet som egde vitsord, och man kan således ej säga, det den i 58 §. åt Riksdagsmannen förvarade rättighet vore borttagen, teller att den der omförmälte justering blifvit gjord utan ändamål, genom debatternas offentlighet.
Jag har redan såsom grund för motionens bedömande ur en eonstitutiönell synpunkt, haft äran uppläsa tvänne serskildta lagrum; och någon annan grund har jag ej att gifva.
Mine Herrar! annat är form och annat är sak.
Må pluraliteten utfalla huru soth hälst, så skall jag respectera deri; men må sättet att utröna denna pluralitet, förblifva lagenligt.
Dertill fordras att jag får Ståndets beslut på den invändning som jag, i egenskap af Ledamot här framställt.
Detta är min lagliga rätt; och jag yrkar den; samt begär alltså att Herr Grefven och LandtMarskalken ville meddela följande proposition; Anser Ridderskapet och Adein frågan om Friherre Åkfcrhjelms motion vara Grundlagsfråga eller ej?
Jag anhåller att få fasta Höglollige Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet deruppå, att om också en gång för alla blef tillåtet för enskilta att trycka RiksStåndens ProtocoIIer, kan likväl ett sådant tillstånd icke möjligen sträckas längre, än till hvad såsom justeradt af Stånden érkänries för deras ProtocoIIer.
Man har påstått att ett Reglemente för ordningen bland åhörare vöre ett ämne sorn tillhörde Ståndets enskildta pröfning, ock
Dm 27 Januarii, igt således kunde af RiddarhusUtskottet bearbetas, men denna åsigt är fullkomligt origtig.
Frågan angår att bestämma det ansvar, som skall drabba Ståndets åhörare, i händelse af oordningar eller ohörsamhet, i fall de skulle anbefallas att utgå.
Åhörarne äro icke Ståndets Ledamöter, de mäste således till ansvar ställas, oell dömas efter i laga ordning fastställd allmän lag eller författning, och fen sådan kan icke af RiddarhusUtskottbt, med iakttagande af gällande for. mer, utarbetas.
Herr Grefve Spens har yttrat, att 110 §.
Regeringsformen innehåller det ansvar, sora bör drabba dem, hvilka störa RiksStåndens öfverläggningar, men jag hemställer till Eder mine Herrar, om det är tänkbart, att en åhörare, som hänföres till ett utrop af gillande eller ogillande af ett yttrande, eller som gör motstånd vid befallning att afträda, kan såsom Riksförrädare dömas och straffas.
Finnes väl någor! den ringaste jemförelse emella» en sådan förseelse och dödsstraffet, och utgör icke grunden för ali förnuftsenlig strafflag, att straffen i hvarje särskildt fall skola vara svarande emot förbrytelserna.
Motionen innebär, som jag redan nämnt, eri rubbning af föreskriften i 2 §. 4 morn.
Tryckfrihets-Förordningéri, och medför nödvändigheten af en allmän författning, hvilken måste i den ordning lagarne föreskrifva behandlas, och hvilken således bör skiljas från den enskild ta frågan rörande tillstånd för personer utom Stånden, att öfyerläggningarne bevista; Friherre Åkerhjelm:
Då jag af en värd klare, Friherre Boije hort yttras, att den af 192 Den 27 Januarii. mig väckta motion innebar en afvikelse från Grundlagen, och att den derföre ej hnge 111 Pleno upptagas, utan borde hos ConstitulionsUtskottet anmälas; får jag den äran förklara, att jag känner intet stadgande i Grundlagen, hvarigenom anbefalles, att Plena bos Stånden skola vara slutne, eller att öppne Plena äro förbjudne, hvadan jag aldrig ansett och icke eller nu anser denna fråga tillhöra Grundlagen.
Att pluraliteten af Ridderskapet och Adeln synes vara af samma tanka, bevisas bäst af den långa ventilation som inom detta rum uppstått öfver frågan, hvilken ej kunnat äga runi om den af ConstitutionsUtskottet bordt behandlas.
Beträffande derföre den af Friherre Boije begärda Proposition; så enär anmärkningen 0111 ämnets förmenta constitutionella beskaffenhet, ej förekom innan discussionen företogs, då frågan derom bordt afgÖras, kan jag ej annat än bestrida berörde proposition.
— I afseende åter på den anmärkning Friherre Cederström anfört att om publiciteten bifölls, snällskrifvare, hvilka ägde rätt att bevista Ståndets öfverläggningar, kunde genom tryck kungöra hvad som yttrades, innan Protocollet deröfver vore justeradt, samt tillstånd dertill erhållits, hvilket åter vore stridande emot Tryckfrihetslagen, och således förutsatt att motionen vöre af constitutionel egenskap, får jag andraga, att här endast är fråga örn, hvad de utur sitt minne anteckna och möjligen låta till Allmänhetens kunskap komma, hvilket ej är annat än hvad som på Berättelser - Den 27 Januarii, 193 ser nu händer, och alltid skall hända, samt synes mig ingalunda vara detsamma, som att på trycket utgifva Ståndets Protocoll
För öfrigt förenar jag mig till atla delar uti det yttrande Grefve
Spens afgifvit i afseende på 68 § Riksdagsordningen; och då den af mig hegärde proposition redan blifvit af Herr Grefven och LandtAIarskalken framställd, hvarigenom tydligen är visadt, att Herr Grefven och LandtMarskalken ej ansett sig, i stöd af RiksdagsOrdningens 55 kunna densamma förvägra; tror jag att någon annan proposition nu mera icke kan framställas.
Friherre Anckarsvärd , Carl Hinric, och Herr Anckarsvärd, Michaell, förenade sig med Friherre Åkerhjelm.
Den värde Ledamotens, Friherre
Börjes gjorda hemställan lär ej kunna anses annorlunda, än såsom ett försök att upprifva Ridderskapets och Adelns nyss fattade beslut; hälst Ståndet genom sitt enhälliga bifall till den framställda propositionen att den väckta frågan tillika med de dervid gjorda anmärkningar, skulle till Riddarhus-Utskottet förvisas, i och med detsamma nogsamt uttryckt sin öfvertygelse, att målet borde på sådant sätt behandlas.
Jag känner för väl de tvenne Ledamöter, hvilka sist talat, för att til— Ridd. o. dd.
Prat. I. 13. j3. 194 Den 27 Januarii. låta mig den tanta, som skulle de vilja, hvar-* ken öfverraska eller förtrycka någon annan Ledamots mening.
Ofverraskad vöre jag likväl, om den erinran skulle gälla sorn Friherre Åkerhjelm nu gjort emot min invändning, nemligen att den vore för sent gjord.
Jag var ännu icke Ledamot, när motionen först upplästes.
Lika med alla de, som vid andra anteckningen erhöllo deras polletter, har jag i dag lör första gången hört motionen, och har talat så snart jag uppropades.
Men förtryckt vöre min rätt att få proposition, om jag förlorat den derföre, att en oriktig proposition mellankommit.
Jag kunde ej förr bevara min rätt, än jag gjorde, då jag, så snart jag lörmärkte propositionens origtighet, genast uppstod på min Bänk, och anmälte min protest.
Det är endast i af. seende på den af Friherre Boije föreslagna proposition, som jag nu ytterligare får den äran upplysa, att vid nästlidne Riksdag enahanda fråga här blef väckt och utan svårighet remitterad till Riddar husUtskottet.
Jag förenar mig med Friherre Boije deruti, att förevarande ämne delar sig uti tvenne frågor, den första, huruvida motionen är af natur, att här kunna upptagas och handläggas, den andra, huruledes motionen, i fall den kan upptagas, bör af oss behandlas.
Lika med Friherre Boije anser jag den förra frågan böra först afgöras, innan den sednare kan till pröfning förekomma.
Den 47 Januariih Harn Excellence Herr Grefve af WeU jerstedt, Gustaf:
Uti remissen till Riddarhus Utskottet, instämmer jag med Friherre Åkerhjelm.
Då af Utskottet ett förslag i ämnet blifvit utarbetadt, och detta till Ridderskapet och Adeln inkommer, kan frågan ej allenast till sin behörighet som sak, utan äfven uti sin tillämpning till form, uti hela sin vidd, pröfvas.
Intet hinder kan då, efter min öfvertygelse, af remissen hämtas, för denna till befordrande af frågms regelbundna och lagenliga verkställighet, ytterligare pröfning och fördelning, vare sig i constitutionella stadganden, eller i lagstiftning, eller i ändring och tillägg i RiddarhusOrdningen, samt att, i följe deraf, åt vederbörande Utskott uppdraga de dervid nödige åtgärder.
Hvad här blifvit yttradt, eller att den motion Friherre Åkerhjelm vid denna Riksdag vackt, angående offentlighet vid Ridderskapets och Adelns öfverläggningar, är vorden under loppet af'förra ‘Riksdag äfvenväl gjord, instämmer fullkomligen med verkliga förhållandet, äfvensom att densamma då blef remitterad till Riddarhusutskott tet; men som berörde motion först väcktes mot slutet af Riksdagen, och Utskottet icke hant deröfver afgifva fullständigt Retänkande, utan frågan uppsköts till nästpåföljande
Riksdag för att af då varande Riddarhusutskott pröfvas, så anser jag för min del så mycket mindre något hinder nu möta mot remiss af Friherre Åkerhjelms motion till nämnde Utskott, sorn frågan i alla fall, med anledning af nyss åberopade Den 2.7 januarii.
Ridderskapets och Adelns beslut vid förra Riksdagen, hos RiddarhusLtskottet till prölning måste förekomma.
En Remiss till Utskott innefattar dessutom hvarken bifall eller afslag å motionen, hvilket i alla fall sedermera beror på Ridd ersk årets och Adelns afgörande.
Jag förenar mig således uti den af flere värde Ledamöter gjorde anhållan, att motionen må blifva till Riddarhusutskott remitterad.
Herr Grefven och Landt Marskalken förnyade sin förut gjorda proposition, hvilken af Ridderskapet och Adeln bifölls.
Friherre Boije, anmälte till Protocollet sin reservation emot Ridderskap ets och Adelns be^ slut.
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 20 Januarii 1820. S. D. Vid föredragning så väl af Herr Cederschjölds, Pehr Gustaf, den 20 dennes på bordet lagde motion, angående tjenligaste sättet för tryckningen af Ridderskapets och Adelns Protocoll vid innevarande Riksdag, som ock af Borgare- och BondeStåndens Protocolls - Den 27 Januarii. 197 Utdrag af den 22 och 24 dennes, rörande tryckning af Bilianget af RiksStåndens Protocoll m. m., stadnade Ridderskupet och Adeln i följande beslut: 1:0
Att tryckningen af Ridderskapets och Adelns Protocoll borde tördelas på tvenne jemte hvarandra löpande nummerföljder, sålunda, att uti den ena intogos endast den egentliga Protocollsstommen och de munteliga anföranden, men deremot i den andra, under titel af Bilagor till Protocollet, alla motioner och skrifteliga anföranden, försedde med ordningsnummer för dagen. 2:0
Att tryckningen af Ridderskapets och Adelns Protocoll, hvaraf 5oo Exemplar borde uppläggas, skulle af RiddarlmsSecreteraren besörjas, intill dess RiddarhusUtskottet blifvit organiserad!, då bemälte Utskott sedermera borde under Riksdagens lopp om nämnde tryckning föranstalta, och ett hvad efter Riksdagens slut, af tryckningen återstod skulle af RiddarhusDirectionen öfvertagas och fullbordas. o:o Att frågan om utfärdande af prenumeration på Ståndets Protocoll, skulle till Ridel arhus Utskottets ompröfning och föranstaltande öfverlemnas; äfvensom Utskottet skulle anmot das, att i afseende på alla de förkorrtningar, hvarigenom tryökningen kunde, så mycket möjligt vore, påskyndas, vidtaga de för ändamålet mäst lämpliga åtgärder; och jg8 Den 27 Januarii. 4:o Att Ridderskapet och Adeln instämde uti de af Borgare- oo!i BondeStånden, i alseende å Bihangets redaction och tryckning jemte priset derå samt expeditionstältet af de itrån Utskotten till RiksStånden inkommande handlingar, fattade Beslut Ut Supra.
Utdrag af Protocollet hållet hos Höglo!].
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 27 Januarii 18.5. S. D. Vid föredragning ej mindre af Kongl, Maj.ts d m 20 dennes till Riksens Ständer aflåtne och denne dag ankomne Nådiga skrifvelse, angående den töreslagne Tacksägelseadressen, än ock af BondeStftndets den 25 dennes på bordet lagde ProtocollsUtdrag rörande samma ämne; fann Ridderskapet och Adeln någon annan åtgärd i anledning deraf icke äga rum, än att Kongl Maj:ts Högstberörde skrifvelse jemte Bc n leStåndets berörde ProtocollsUtdrags borde läggas till handlingarne.
Ut Supra. S. D. Remitterades till RiddarhusUtskotiet, Friherre Akerhjelms, Gustaf Fredric, den 20 dennes på bordet lagde motion, angående offentlighet vid Ridderskaoets och Adelns öf• ^ verläggninsar, jemte alla de rörande samma ämne af åtskiilige Ledamöter denne dag afgifne yttranden.
Ut Supra, Den 27 Januarii. 1^5 Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan en qvart till 4 eftermiddagen* In fidem Protocolli O. J.
Lagerheim, Onsdagen den 29 Januarii.
Öppnades Herrar Electorers Listor till Val af Ledamöter uti följande Utskott^ och befunhos dertill hafva blifvit utsedde:
Njo 126.
Grefve von Platen, Baltzar Bogislaus. 6g.
Friherre Uggla, Fullmägtig Herr Heijkenskjöld, Ludvig Detlof. 32 i, von Ehrenheitn, Fredric Wilhelm. ni7.
Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf. 1702.
— Törneblad, Carl Petter. 2iÖ2. af Uhr, Carl David.
200 Den 2C) Januarii i I StatsUtskottet: N:o io5, Grefve af Ugglas, Gustaf. 25o.Fiiherre Hjerta, Fredric. ta.
Johan Gustaf. 792.
Herr Laget hjelm, Pehr. 862.
Gyllenkrok, Goran. l5g4 — volt Heijne, Georg. 19 <2. B. Herr Nordenskjöld, Otto Gustaf. N:o J i 5.
Grefve Lagerbjelke, Axel. 55.
Fiiherre LejonAjöld, Fullm.
Herr Tham, JUollrath. 2 46.
— Manderström, Adolph Lud. vig 2?8- — Beckfriis, Fullmägtig Herr Uggla, Carl. 5u6.
Herr von Qvanten, Carl. 1004.
— Kuylenstjerna, Johan Carl. 1749 B.
Herr von Ehrenheim, Reinhold Fredric. 1870, Herr von Rappolt, Fullmägtig Herr Uggla, Göran Gustaf. 1885. __ Arnell, Lars. 1980.
Nordenankar, Gustaf. 21;’9« — tif fHingård, Johan. 3275.
Sjöcrona, Cornelius Alexan der. af Nordin, Carl Johan. H ‘ij, Fullmägtig Herr Ifjer - 3000.
Adler vald, Fullmägtig Herr af Uhr, Gusta}.
I Bevillnirigs UtskoUet:
Den 29 Januarii. 20I 1 BancoUtskottet: N.o 84.
Grefve Lowén, Fullmägtig Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus. 249.
Friherre Adelsvärd, Eric Reinhold. 5j5. — von Platen, Fullm.
Fri. herre Rålamb, Claes. 347.
Thirsen, Gustaf Fredric. 87.
Herr Stråle af Ölenaholm, Nils (Nilhelm. loo3.
Hammarhjelm, Carl Fredric. 1636.
Reuterskjöld, Axel. 1798.
— Bruncrona.
Gustaf Adolph. 2 2 o4. — Gahn af Colquhoun, Carl Pontus. I Lagutskottet: N;o 2.3 Grefve TV, elit meister, Hans. 18g Herr Rååf, Fullmägtig Herr Ribbing, Arvid, 814.
Gyllenhaal, Lars Herman, 226g.
Björkenstam, Sven.
I Allmänna Besvärs, och Ekonomie Utskottet:
N;o 89.
Grefve von Höpken, Fullmägtig Gref. ve Posse, Arvid. 129.
_ Liljencrantz Fullmägtig
Fri herre Stjernstedt, Lars i,Nilhelm.
Den 29 Januarii, N:o 4S.
Friherre Creutz Fulhnägtig Friherre Cederström, Jaeob. 322.
Anckarsvärd, Carl Hindric. nog.
Herr Ehrenborg, Casper. 1284.
Rappe, Carl. j8„’4. von Törne, Michael. 1867.
Stenfelt, Fulhnägtig Grefve vo/2 Rosen, Axel. 2218. _ vora fVeigel, Christian Ehren fried. 2261. af Borneman, Johan Aron. 2265. o/ Robson, Carl Magnus. 3.270.
Hagelstam, Otto Julius.
I ExpeditonsUtskottet: JNT;o 78.
Hård, Car/ Gustaf. 2024.
Herr Stjernstam, Ludvig. 3263.
Hegardt, Christian Bernhard.
I Riddarhus Utskottet: N:o 54.
Grefve Spens, Carl Gustaf. ' 8i. — Barck, Fullmägtig Grefve Lewenhaupt, Claes. 92» Horn af Åminnet Claes Fre-. dric 57.
Friherre Posse, Christer.
•i 106.
Cronstedt, Carl Fredric. 3n. — af Ugglas, Fullmägt.
Gref ve von Rosen, Carl Axel. 2144.
Herr Rosensvärd, Adolph Otto. 2l5o. __ von Hohenhausen, Michael.
Den 2g Januari i.
203 N:o 2161.
Herr af Zellén, Johan. 2170.
— Lidströmer, Fredric
Au guut. 2 245. von Hedenberg, Carl August. 2254. __ af Malmborg, Abraham.
Grefye vora Schwerin, Fredric Bogislaus:
Det rum uti Råneo Utskottet hvartill Herrar Electorer behagat kalla mig, nödgas jag afsäga mig.
Sjelf Elector ägde jag tillfälle att för mina med-EIectorer, innan de skredo till valet uppgifva de skäl, hvarföre jag ansåg mig hvarken kunna eller böra sitta uti ett Utskott, der en plan till ett förbättradt myntväsen kommer att handläggas, den jag väl i theorien gillar, men hvars utförande jag anser mig icke kunna obetingadt tillstyrka.
Man har icke velat finna mina skäl giltiga, och jag nödgas derföre be Ridderskapet och Adeln förunna mig den tillfredsställelse, att inlör dem få rättfärdiga n in afsägelse.