Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit kunde göra den hemgtäUsn, det vederbörande måtta pnderrättas depqr^, att uti den kärande Parten i allmänhet åliggande skyldighet, att vid Undcp Domstolar utlösa Protocoll och Utslag, endast den inskränkning blifvit gjord, att i de fall, då Käpapden antingen icke tillställt sin Vederpart en g hpp0|Ti ufyerkad stämning ellef lätjt sin talan emot honom förfalla, hvarom Käranden likväl ypre pligtig, att inför Domstolen göra anmälan , icke någon emot sin vilja och begäran må fqrpligta§, qtt öfver berörde anmälan, h^afigsr-Pm för Dqmaren all handläggning af flef jpstämde måjet upphört, någpt Utdrag af PfQtoco|let utlösa j hvaremot Stats-Utskottet, i afseende på den föreslagna förbättring i alicinjpgpn för Häradshpfdinijarne, funnit sjg ej Jeunna någtä anslag för ifrågavarande ändamål tillstyrka; ifrån hvilket Statsutskottets Utlåtande, en'
Ledamot därstädes, Herr Lagmannen J, Moreus, enligt PrptocoHs-Utdr?
,g af den ii fisitledne Martii, yarif i så måtto af skiljaktig japka, fttt Herr Lagmannen ansett, att, orr\ qck det uIIe medgifvas, att de Häradshöfef ingar, hvilka jemte Renninge-Lön voro förgpdde roed Boställen, Bohemman eller annarp Rönings Jord, ägde ep mot deras göromål någorlunda svarande utkomst, afseende likväl Rorde göras å dem, sqm endast åtnjuta perpnill|??RöO, i ^dmänhet utgörande I3I q t« Ben ?
285 R:dr, meri i stora Kopparbergs
Län, för tfettfté Häradshöfdingar sammanräkhadt, bestigande sig till allenast 200 Ridr, Frän Stats-Utskottet t
Af den 33 sistledne Marini l:ö Öfver gjorde Anmärkningar vid Ufa skottets Utlåtande och Förslag, angående Af{- toden och Tractämehten för_ Riks Stånd:n§ öeh deras Utskotfs Secreterare, Uancellie- Och Vafefr betjening j; deruti Utskottet förklara t
Sig rek1# finna skäl till någon förändring i desö afglida Förslag; trien i anledning af derom hos fju§- vöfdige Präste-Ständef, saint Hedervärdå 60m de-Ståndef väckt fråga, ansett sig böta kettis ställa, om icke det tillstyrkte Försköttet ä dessa Arfvoden oell Tractamefitén ■ sedan mef ätt én månad förflutit efter den förut föresragtte tiden ellef Jknöarii Månads slut, måtte sttä’ékä§ till och med den 28 nasti, Februafii, 2.'0
Af den 23 sistledne Martii , i änlednlttg åf Kongl. Maj;ts Nådiga Proposition, angående Reglerande al de Kongl. Hofvens Stats-Suttts fnör; hvaruti Utskottet tillstyrkt, att den föf Hans Majlis Konungens Hof-hallning å Ståf uppförde Summa, 320,000 R:dr, måtte med fjert' f i denna månad Kongl. Majit fillfallä; att
Hättä' Kongl. Höghet Kron-Pfinsen kunde iräft Safftffili tid uppbära* det belopp af foö,ÖOÖ ftsäf/ dom för Rikets Kron-Prinsat Vore anslagtfy if£ Hennes* Majit Enke-Drottningetv liMédW 2116 ben f April. frän berörde tid måtte bekomma en Underhålls-» Stimma, i ett för allt aF 6o,oco R:dr, utom Enke-Satet Wadstena Slott med Starby Kungsladugård; men då Wadstena Slotrs iståndsättande oell förseende med sådan Inredning och Mcublering m, m. som erfordrades, medförde betydlig utgift för Staten, ätvensom rubbning uti Arrende-Contractet om Starby KungS-LadUgård kunde föranleda till en för närvarande obestämd, men till äfventyrs dryg ersättning till Arrendator * har Utskottet ansett det vara för Staten förmånligast, om fdennes
Mäj:t i Nåder skulle räckas i stället för Wadstena Slotts begagnande och såsom ersättning för den möjlig* tillökningen i berörde Arrende, emottaga en viss årlig Summa i Penningar, i hvilket afseende Utskot.et hemställt, det Riksens
Ständer kunde i underdånighet erbjuda och anslå en Summa af io.ooo R:dr årligen, utöfver Underhålls-beloppet 6o,oco R:dr, jemte Arrendet för Starby Kungs-Ladugård sådant det nu utginge. 3:0 Af Jen 6 dennes, angående afline Regtfrings-Rådet von Schevvens Arfvingars fordran} deruti Utskottet hemställt, att sedan Ridderskap pet och Adeln samt Bonde-Ständer afslagit, meni Preste- och Borgare-Stånden bifallit. att berörde fordran, mgörande yöo R.dr, finge vid den för hand varande Stats Regleringen uppföras att utgå, berörde fråga måtte, jemlikt 69 Kegerings-Formen, ölverlemnas till cici förp ftärkta Stats-Utskottets åtgärd* Den 7 April.
Pran ConstilutiOns- Utskottet: 1:0
Af den 26 Sitshdne Martiin angående den af Utskottet föreslagne ändring i 57 §. af Riksdags-Ordningen j att, efter orden; ”Ellef Reservation uppehållas’3 — Följande tillägg må införas: ”Uti sådana Anmärknings-frågor , som ellfi'g t ?g §. kunna af Utskott v a ekås,, rita Ledamots ser* skihlta tanka åtfölja Remissen lill Conslilntiotis-Vt* slottet, utan att i Stånden upplasasi1’ —■ 2:0 Angående eri af Utskottet tillstyrkt så lydande Redaction af sista Punoten uti 9 Kegerings-Formen: ”.För Rådslagen skola Stats-Rådets
Le darli ii* ter vara ansvarige, såsom i 106 eller 107 §§. ds/** om vidare stadgas.
’ 3:0
Angående förslag till en sådan förklaring och rättelse i 107 §.
Regerings-Formen , att efter orden: ”Eller att någon Stats-Secretérare”:
Må tilläggas: ”JEIler Föredragande af Corti* mando-mål”é brån Allmänna besvärs- och OtcohomieE* Utskottet t
Af den ig sistledne.
Martti, deruti U t sköf j tet, i anledning af väckte Motioner, om ändring af Tjenstehjons flyttningstid , på anförde skäl Tillstyrkt, att
Tjenstehjons flyttningstid må blifva bestämd till den 24 Octobef, hvarefter Tjenste-» hjonet sednast innom månadens slut bör hafva gått uti dess nya tjenst och således vara på stället innan den i igty års Bevillning*-Förordni:>;g
Föfedrögs Bevillnings-Utskotfets den 6dennes afgifne Memorial, deruti Utskottet anmält, att vid pröfning af Utskottets under den 2$ sistledne Martn meddeldte ytterligare Utlåtande, angående Grunderne för den Allmänna Bevillningen, Bonde-Ståndet förblifvit vid dess den 19 1 samma månad fattade beslut, i de delar, sorn angå Capitations-afgiften och Beskattningen af vissa Öfverflöds-Varor, men deremot fränträdt detsamma, i frågan rörande Beviltnings Grunden för 2:dra Articeln , samt i den delen instämt i Utskottets uppgifne och af de öfrige Riks-Stånden gillade Förslag, hvarigenom a:dra Puncten bland de af Utskott# fram’ Den f April.
289 framställda omröstnings-frågor komma att förfalla.
Uppå derom af Herr drefven och LandtMarskalken gjord Proposition, blef Bevillningsutskottets ifrågavarande Memorial, till det förstärkta Stats-Utskotttt öfverlemnadt.
Upplästes Preste-Ståndets Protocolls-Utdrag af den 1 dennes , innefattande inbjudan, de till de öfrige Riks-Stånden, att med PresteStåndet instämma i det beslut, att de vidlyftigare Utlåtanden, hvilkas tryckning kunde fordra en längre tid, skrifteligen måtte blifva till Riks-Ståndens granskning inlemnade, på det att genom afbidande af tryckningen, Riksdagen icke måtte förlängasj och fann Ridderskapet och Adeln för godt, att för sin del öfverlemna till Herrar Ordförande i Utskotten, att under den återstående delen af detta Riksmöte , med afseende ej mindre å Målens vidlyftighet, än den skyndsamhet de kunna fordra, låta be-, 6örja, att Expeditionernö antingen tryckte eller skrifne, varda tlil Riks-Stånden inlemnade.
Föredrogs å nyo Lag-Utskottets den ? sistlidne Martii afgifne samt den 1 och 4 dennes eftermiddagarne på bordet lagde Betänkande, öfver den af Friherre Mannerheim, Lars Ridd. och Ad.
Ajd. 37, 38- 29° Den ?
August, väckte, fråga, det de publique Auctoriteter, som å Kongl. Maj:ts och Kronans vägnar afsluta Contracter eller Afhandlingar med Enskifta, ej må äga att vid tvist om uppfyllande och tolkning deraf, sjelfve deröfver döma.
Herr von Fieandt, Daniel Wilhelm , uppläste följande:
Då Högloflige Lag Utskottet, i anledning af Friherre Mannerheims väckte Motion, det de publique Verk och Auctoriteter, som å Kongl. Maj:ts och Kronans vägnar afsluta Contracter eller Afhandlingar med Enskildte om Arrenden eller Lefverancer, ej må äga att vid uppkommen tvist om uppfyllande eller tolkning af Contracterne, sjelfve deröfver döma, ansett mäst lämpeligt, att nämnde tvister upptagas och afgöras i laga Rättegångs-Ordning vid ordinarie Domstol , och på sådan grund föreslagit förändring i nu gällande Författningar, torde de mångfalldiga olägenheter och den tids utdrägt, ett sådant stadgande skulle medföra, icke med den noggranhet blifvit öfvervägde som ämnets vigt synes fordra, hellst vid ett slikt förhållande i hvad som rörer Lefverancer för Arméens behof, desamma äro af den betydenhet, att uragtlätenhet i uppfyllandet af ingångne förbindelser i denna del ofta kunna verka på Arméens tjenstbarhet, då vederbörande Verk och Auctoriteter, genom en i flere Instantier invecklad och förlängd Rättegång, skulle sättas utur tillfälle, att innan tvisten slutligen blifvit afgjord, i ovisshet om sakens Den 7 April. utgång, genom andra utvägar anskaffa hvad Salunda af en i dess åraganden forsummeljg Lefverenteur kunde åsidosattas.
Det synes derföre enligt min tanka rättast, att gällande Författningar i detta magtpäliggande ämne må förblifva orubbade , i synnerhet sorn den Enskiltes rätt derigenom icke kan i någon mohn förnärmas, då i händelse af grundade anledningar dertill, besvär öfver en sadan Auctoriteter* åtgärder kunna anföras, samt malet afven om så nödigt prftfvas till undersökning vid ordinarie
Domstol hänskjutas; och det är på dessa skäl som jag vördsamt anhåller om återremiss af Utskottets Betänkande.
Grefve de ta Gardie Jaeob:
Då icke allenast eli längre tids utdrägt skulle uppkomma därest tvisttr om uppfyllande eller tolkning af irgangne Contracter borde af vederbörande
Domstolar upptagas och afgöras, utan äfven Kongl.
Majit och Kronan derigenom skulle, under sådana Rättegångars lopp , vara i mistning utaf de betydlige Förskotter, hvilka vanligen vid afslutandet af Contracter, om Lefverancer lemnäs Lcfverenteurer; så får jag uppå de af Herr von Fieandt i öfrigt afförde skäl, äfven för min del tillstyrka återreiniss af Betänkandet.
Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus!
Det är visserligen ganska rigtigt, att när tvist uppstår om uppfyllandet eller rättä förståndet af ett Contract, frågan derom bör af vederbörande
Domstolar behandlas, men då de hvilka Den ?
April. afsluta Contracter om Lefverancer eller annat dylikt, icke lära underlåta att uti Contracterne betinga sig sådana förord, att, i händelse af tvist, den långa Rättegångs vägen må undvikas; så anser jag det af Lag-Utskottet föreslagne ifrågavarande stadgande vara öfverflödigt och utan ändamål.
Herr Grefvin och LandtMarshalken hemställ* de , om icke Ridderskapet och Adeln ansåg de vid Lag-Utskottets Betänkande gjorde Anmärkningar, föranleda till återremiss deraf5 hvilket bifölls.
Vid förnyad föredragning af Expeditions.
Utskottets den 28 sistledne Martii aflåtne samt den i dennes eftermiddagen på bordet lagde Memorial, angående en "ändring i Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t om Vesterbottniska Lånetj blef samma Memorial af Ridderskapet och Adeln gilladt.
Anmältes och emottogs Herr Hof-Cancelleren m. m.
Friherre af Wetterstedt, hvilken å Kongl. Maj:ts
Höga vägnar öfverlemnade Dess Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständer om Riksdagens ytterligare förlängande.
Herr Grefven och Landt Marskalken anmodade Herr Hof-Cancelleren, att till Kongl. Maj:t Den f April. 29 5 framföra Ridderskapets och Adelns underdåni* ga vördnad och tillgifvenhet.
Sedan Herr Hof-Cancelleren blifvit på van-i ligt vis utbeledsagad, upplästes följande:
Protocoll hållit inför Konungen, i Stats-Rådet, på Stockholms Slott den 4 April 1818- Närvarande: Hans Excellence , Justitia Stats-Mini$tern, Herr Grefve Gyllenborg. Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Ärenderne, Herr Grefve von Engeström.
Hans Excellence, Stats-Rådet, Herr Grefve Rosenblad.
Hans Excellence, Stats-Rådet, Herr Friherre Fleming.
Hans Excellence, Stats-Rådet, Herr Friherre Lagerbring.
Undertecknad Hof-Canceller.
Stats-Rådet, Herr Friherre Cederström. —- — Herr Friherre Skjöldebrand. — — — Grefve Mörner. 354 Den 7 April.
Undertecknad Hof-Canceller uppläste ett, på Kongl. Maj:ts Nådiga Befallning, förtat* tadt Förslag till en Nådig Skrifvelse från Kongl, Majit till Riksens Ständer, om Riksdagens ytterligare förlängning, sådan den, vid detta Protocoll, finnes biUgd ; och biet detsamma, på StatsRådets Ledamöters underdåniga tillstyrkan , af Kongl. Majit i Nåder gilladt, och skulle af undertecknad H'>f Canceller contrasigneradt , på vanligt sätt till Riksens Ständer öfverlemna®.
Jn fid«m G. aj Wetterstedt, Kongl. Maj;ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, om Riksdagens ytterligare förlängande gifven Stockholms Slott den 4 April Sedan Kongl. Majit till första dagarne af Maji Månad utsatt Dess Krönings* och Hyllnings Ceremonier, och redan, uppå Rikets Ständers enhälliga underdäga anhållan, i Nåder bifallit, att de, under nu påstående RiksMöte, må för sig gå, så följer deraf äfven, att denna Riksdag, ehuru lagligen tilländalupen den 6 April, likväl kommer att fortfata intill dess nämnue Ceremonier ägt rum.
Majits lifliga omsorg för Folkets trefnad och väl, gifver Hans Majit rättighet, både att hoppas, och att begära, det Rikets Den 7 April. 29?
Ständer, under den änuu återstående Riksdagstiden , må fortsätta deras öfverläggningar med det nit, det lugn, den enighet och den skyndsamhet, som allmänna Ärendeme så väsendteligen kräfva.
De vigtiga skäl, som, för mera äu 6 månader sedan föranledde Rikets Ständers sammankallande, äro ännu lika verkande, och skulle hafva medfört ännu obehagligare följder, om icke Kongl. Majit genom sina outtrötteliga[bemödanden förmått upprätthålla den, af Discont-Verkens inställde betalningar, skakade allmänna Crediten.
Majit gör sfg försäkrad , att Rikets Ständer , lifvade af samma tänkesätt af kärlek och tillgifvenhet för Fäderneslandet, skola gå Kongl. Majits Landsfaderliga afsigter till mötes, och till Nationens tillfredsställelse afgöra allt, hvad hennes billiga förväntan, och Kongl. Majits yttrade önskningar, lofvar sig af inne* varande Riksmöte.
Majit förblifver Riksens Ständer , med all Kongl.
Nåd och ynnest, städse välbevågen.
CARL JOHAN. G. af Wetterstedt.
Den % April Sedan 43, 44 , 43 och 46 § § i Riddarhus Ordningen blifvit uppläste, företog Ridderskapet oell Adeln klockan \ till 11 förmiddagen Val af den Namn! till Stats-Utskottets förstärkning, hvarom 69 § i Regermgs-hormen stadgar, nemligen: 21 Ordinarie Ledamöter och 6 Suppleanter.
Valet fortsattes och slutades klockan | till 60m morgonen den 8
Vid Valets slut blef Val Protocollet försegladt för att i nasta Plenum uppbrytas och kungöras.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan | till 6 om morgonen den g April.
In fidem Protocolli O. J. Lagerheim, Onsdagen den 8 April.
Protocollet öfver det sistledne gårdag hällne val af deo Nämnd till Stats-Ut - skottets förstärkning, hvarom S') §■ Regeringsformen stadgar, nemligen af 21 Ordinarie Ledamöter och 6 Suppleanter ;"och befunnos följande, Herrar hafva blifvit utsedde till: Ordinarie Ledamöter: N:0 3.
Grefve de la Gardie, Jacob, 381 röster.
— 46- — Piper, Carl, 33? dito. fl. Posse, Clas Fredric, 163 d)fO. — 60. —— Mörner, Carl Stellan, 3fJ dito. — 84* — Löwen, Fullmägtig Grefve von Schwerin , Fredric Bogislaus , iSl dito.
I lO. — von Lantinghausen , Albrect, 133 dito. _ 62.
Friherre Mörner af Morlanda, Hampus, 165 dito. ■— Iff.
Staél von Holstein, Corfitz Ludvig, 2T7 dito. — 199.
Wrangel, Henning, 20J dito. — 322.
— Anckarsvärd, C. Hinric, 2!9ditO. — 340.
— Löfvenskjöld, Salomon, 291 dito. — 96.
Herr Pauli, Fullmägtig Gref ve Gyldenstolpe, Ulric, Ifödito. — 99.
— Silfversparre, Aron Isac, I 82 dito. ■*— 1033*' “* Hammarhjelm, Carl F\, r62 dito.
•— II49.
— Hjärne Carl Jacob, igodito. — 1626.
— Olivecrona, Fullmägtig Herr Hejkenskjöld, Detlof, 2X0 dito. ■— 2088* af Chapman, Fullmägtig Herr Reuterskjöld , Casimir, i66 dita.
298 Den z April.
N:o 221 B- Herr von Weigel, Christian Ehrenfried , I 5 3 röster. — 2221. — af Wirsén, Carl Johan, 223 dito. — 2224.
— Palmsvärd y Joh, Eric, 18 I dito. — 2246. — von Stahl , Samuel, 246 dito.
Suppleanter : N'.0 119.
Grefve Ridderstolpe, Carl, 149 röster. -—* 862.
Herr Gyllenkrook, Göran, 146 dito. — 183.
— Dufva, Fullmägtig Grefve Cronstedt, Claes, 14V dito. •— I925'.
— Ehrengranat, C, A. 145 dito. — 57.
Friherre Posse af Säby , Carl Hinric , 141 dito. ■— 105 6.
Herr Schönströmy Pehrt 13 8 dito.
Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde om icke, enär tvänne Herrar bland Suppleanterne , nemligen Grefve Cronstedt, Claes', och Herr Ehrengranat, C. A., erhållit ett lika antal röster, bemälte Herrar, då fråga om någonderas inträdande bland de ordinarie Ledamöterne framdeles kunde uppstå, borde förut inför det förstärkta Stats-Utskottet sig emellan lotta, om hvilken först borde bland de ordinarie Ledamöterne ingå.
Upplästes och lades på bordet följande Ben g April, 299 från nedannämnde Utskott inkomne Betan kander»: Jfrån Stats Utskottet:
Af den 23 sistledne Martiit 1:0 I anledning af Kongl. Maj;ts Nådiga Proposition, om Medels anslående til!
Kostnadernt vid Dess höga Kröning-, föreslående UtUtskottct att den dertill erforderlige Summa 150,000 R:dr måtte anvisas, att utgå alde öfverskott på Stats-Verkets Intrader, som lör år 1817 äto att påräkna. 2:0 Öfver gjorde Anmärkningar vid Utskottets Yttrande, angående indragning af Tale. mäns-Tafflarne; deruti Utskottet, som icke funnit sig kunna frångå dess första Utlåtande härutinnan, hvilket äfven af Borgare- och BondeStånden blifvit bifallit, hemställtö, huruvida det tillägg likväl kunde anses nödigt, att Kosina, derne till Stånds-Klubbarne och ötrige oundgängelige
Depenser för den Representation, som af LandtMarskalken och Herrar Talemännen mäste iakttagas, borde godtgöras af Riksdagskostnads-Summan, 3»o Öfver gjorde Anmärkningar vid Utskottets Yttrande, angående Pensioner för Hans Kongl, Höghet Kron-Prinsens f. d. Lärare3 till hvilket Yttrande , sorn af Preste- och BorgareStånden blifvit bifallit, Utskottet förklaradt sig ej hafva något att tillägga, utom den hemsta!- Den 8 April. lan, att Herr Cancellie.Rådet Tannström och Herr Regel ings-Rädet leMoine måga tillgodonjuta sina Pensioner, från och med innevarande års början. 4:0
I anledning af gjorde Anmärkningar vid Utskottets Yttrande , om bidrag af Statens Medel för Police-lnrättningens i Götheborg underhållande 5 och har Stats-Utskottet ej funnit nämnde Anmärkningar kunna verka någon förändring uti dess först afgifne och af tvänne Stånd redan bifallne Yttrande, hvarvid likväl 1 i anseende till det förökade antal Fångar, som Götheborgs
Stad nödgas underhålla, af orsak att dess Police nu åligger att sträcka sin åtgärd utom Stadens område, Utskottet funnit biligheteil fordra, ett understöd af allmänna Medel för denna kostnads bestridande, till ett belopp af 1500 R:dr. 5:0 Angående de hos Hedervärda BondeStåndet gjorda Anmärkningar vid Stats-Utskottets Utlåtande, om ytterligare Medel för SöderTelge Canal-Inrättning j hvilket Utlåtande enligt Utskottets anmälan, af de öfrige trenne Riks-Stånden redan blifvit gilladt. 6:0 Angående de hos Välloflige BorgareStåndet gjorda Anmärkningar vid Utskottets Yttrande, om Löners anslående för Lans-Notarier och Lands-Contoiristerj tillkännagifvaude Utskottet att samma Yttrande är vordet af de öfrige trenne Riks Stånden bifallit.
Den 8 April. 7:0 I anledning af återremiss från Högvördiga Preste-Ståndet af Stats-Utskottets Utlåtande, rörande föreslagne
Prestehohls-friheter för nya eller framdeles blifvande Kyrkoherde- och Capellans-Boställen; varandes sistnämnde Utlåtande, efter hvad Utskottet anmält, af de trenne öfrige Riks-Stånden bifallit. 8:0 Rörande de hos Välloflige BorgareStåndet gjorda Anmärkningar vid Utskottets Betänkande , angående f. d. Vice-Talemannen Jon Jonssons Motion, om Tullgarns Kungsgårds öfverlemnande till Hans Kongl.
Höghet Kron-Prinsen , efter Hennes Kongl.
Höghet Prinsessan Sophia Albertina ; å hvilka Anmärkningar Utskottet förmält sig ej hafva kunnat göra afseende, sedan de öfrige trenne RiksStånden redan godkändt det i ämnet först afgifne Betänkande. 9:0
I anledning af de hos Ridderskapet och Adeln gjorda Anmärkningar vid Stats-Utskottets Utlåtande, angående Accords-ersättning till Herr Öfversten Silfverskjöld; tillkännagifvande Utskottet att berörde] Utlåtande blifvit af de öfrige trenne Riks-Stånden gilladt.
Ifrån Banco- Utskottet:
Af den i dennes, i anledning af väckt Motion, om allmänt Kungörande af Banco-Sedelstockens belopp för hvarje år; tillstyrkande Utskottet på anförde skäl, att vid nu gällande ordning må förblifva , och något periodiskt Den 8 April. kungörande till Allmänheten af Banquens ställning eller SedeUtockens belopp icke aga rurnj ifrån hvilken mening tvänne Utskottets Ledamöter dock varit skil jäktige.
Ifrån Bevillnings-Utskottet:
Af den ii sistledne JlJartU, angående anslag af Bevillnings-Medl n till understöd för Krono-Uppbörds-Verket i Stockholmy deruti Utskottet förmält sig sä mycket mindre hufva funnit någon orsak, att utölvtr hvad 181? ars Bevillnings-Förordnmg fört-sloifver, tillerkänna Stockholms Stad någon tillökning i rfen for densamma bestämda procent af det der utgående betydliga Bevillnings.beloppet, som genom den skedde öfverflyttningen ar dess Uppböris-Betjening på Kronans Stat, den redan vunnit en fördel, som andra Städer sakna ; men en Utskottets Ledamot har ansett d n i BevillningsStadgans 4 Art. 4 § 11 Mom. stadgade procent af Bevillning® Summan för Stockholms
Stad bora förhöjas från | åtminstone till 1 proCent. 2:0
Af den 11 sistledne Martil, i fråga, otti Uppbörds Betjeningen* Aflöning i Götheborg och öfrige Städer utom Stockholm; och har Utskottet föreslagit, att, 1 händelse Riksens Ständer skulle finna anledning bibehålla den i 18 års Bevillnings Författning stadgade Uppbörds-proCent, nu ifrågavarande Uppbördsman må införas bland de Personer, som deraf böra komma i åtnjutande j ifrån hvilket Pluralitetens beslut, en Ledamot varit af den skiljaktig
Den 8 April. 303 ga tanka, att nämnde proCent må öka* i den mohn, att Tjenstemännen vid Uppbörds-Verket, dermed blifva belåtne. 3:0
Af den 16 sistledne Martil, med förslag till en förnyad Chartse-Sigillatae Förordning; varandes i samma förslag, till vinnande af mera tydlighet och fullständighet i de gifne föreskrifterne, åtskilige rättelser och förbättringar tillagde, hvilka dock ej på något sätt rubba Hufvudgrunderne uti den nu gällande Författningen i ämnet.
Ifrån Bevillnings- och Oeconomiee Utskotten:
Af den 13 sistledne Martil. l:o I anledning af väckt fråga, dels om inrättandet af en tätare Postgång emellan Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i alla Län, dels om ett vidstäcktare begagnande af Post-Inrättningen i allmänhet m. m.; å hvilka Motioner Utskotten ej funnit skäl tillstyrka bifall. 2:o
I anledning af väckt fråga, att ali serskildt Bevillning för Gästgifveri» sa väl a Landet som i Städerne , der verkligt Skjuts-ombyte finnes, måtte upphöra3 hvilket Förslag
Utskotten så mycket mindre kunnat understödja, som Gästgifverierne icke mera än andra Närings-Idkare borde fritagas från afgift till Sta-, ten för deras rörelse. 3:0 Angående gjordt Förslag, till undan^ 304 Den 8 -April. rödjande af de olägenheter, som uppkomma genom den obestämda gränsen för Personels Skattskrifning vid Braken såsom Arbetare; kunnandes Utskotten icke gilla detta Förslag, såsom dels overkställbar, dels ledande till inskränkning i Bruks-ägares rättigheter och tvång i deras handtering.
Fran Lag-Utskottet.-
Af ilen 18 i sistförflutne Manad.- i:o Öfver Herr Borgmästaren E. G.