Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag tror likväl icke saken af R. o. Ad. böra betraktas såsom en penningespekulalion, utan att frågan är väckt derföre, att de hus, som befinnas bakom Riddarhuset, äro eldfarliga samt för sitt ytterst bof,illiga och skräpiga skick vanprydliga och med R. o. Ad:s värdighet föga förenliga.
Del vore, sä alt säga, en skyldighet för R. o. Ad. alt, såvida det kan ske utan alltför stora upoffringar, tillse alt denna plats måtte bli på ett bättre sätt ordnad.
Om man från denna synpunkt betraktar den (mandelia delen af frågan och dervid lägger lill grund Ulskis egna beräkningar, så finnér man att byggnaden skulle kosta omkring 70,000 r:dr, samt all den inkomst, som af dessa byggnader skulle blifva i behåll, sedan man afdragit ett belopp motsvarande inkomsten af de ottvar, husen, skulle utgöra omkring 3,500 r:dr årligen.
Vid denna Utskis beräkning är likväl en och annan anmärkn. alt göra, så t. ex. att Utsk. för de nybygda husen beräknat en årlig underhållskostnad, men att Utsk. icke beräknat en enda skilling i årligt underhåll för de nuvar. bofälliga husen.
Förmodligen har Utsk. ansett dem så dåliga, att del icke lönade mödan alt reparera dem; men att praktiskt gå så tillväga torde möjligen icke i längden låta sig göra, så vida icke gården skall blifva en tegelhög.
Om vi emedlertid antaga 70,000 r:dr till husets byggnad och 3,500 r:dr i årlig ökad behållning emot den nuvar.
, så finner man att detta belopp är alltför litet alt betacka ränta och amortissemenl; men Riddarhuset har en annan tillgång, som kan för delta ändamål användas, nemi. capitations-afgiflen.
Om jag icke misstager mig alltför mycket, upgår denna afgift till omkring 2,000 r:dr om året.
För närvar, behöfves denna afgift icke för andra ändamål.
Det har t. o. m. varit i fråga vid föregide riksdagar alt borttaga den.
Att den emedlertid kan fortgå ulan serdeles betungande för R. o. Ad., kan tagas för gifvet.
Skulle den bibehållas, så kom man i tillfälle att, till ränta och amortissement af de ifrågavar.
70,000 r:dr, årligen använda omkring 5,000 r:dr, hvilket är mer än tillräckligt för alt på en icke så lång lid amortera hela byggnadskostnaden.
Ur financiel synpunkt är företaget således icke omöjligt; men Utsk. har ytterligare anmärkt, att man ämnar göra en ny kaj utefter stranden och alt de flyglar, som nu varit ifrågaställa att upföras, skola kunna komma i vägen för denna kaj.
Utsk. hade likväl bordt taga i betraktande, alt staden, bredvid Riddarhusets tomt, har åtskilliga byggnader, såsom Rådhuset och Stadsfängelset, hvilka gå lika långt ned emot sjön som de lius, hvilka enl.
Hr Klee'ns förslag skulle upbyggas.
Jag finner således icke, att det har någon inverkan på kajbyggnaden, om de ifrågavar. flyglarne byggas eller icke, om icke det, att denna strandgata då komme att stöta till prydliga byggnader, hvaremot som nu är förhållandet emot skräpiga.
Hvad åter angår den bro, som är i fråga att byggas så skulle den sluta antingen emot Riddarhusgränden eller vid Riddarholmskanalen, och således i intet fall vara beroende af det byggnadsföretag vi nu afhandla.
Måhända vore det bäst, att icke några byggnader funnos på platsen bakom Riddarhuset; men för sådant Den 8 Februari. 381 fall linde det varit Utsk:s skyldighet att göra förslag, huruledes raan med staden kunde öfverenskomma om en passande planering.
Delta hade varit Utsk. värdigare, än att, som skett, endast inkomma med det utlåt., alt intet skall göras.
Hufvudsaken är att Riddarhusets bakgård blir ordnad på sådant sätt, att den icke blifver eldfarlig, såsom förhållandet nu är, samt att den blifver prydlig.
På hvad sätt detta kommer att verkställas, skall vara mig temligen likgiltigt; men att det mäste ske, torde jag icke mycket behöfva bevisa.
En enda blick på bakgården visar det nästan oskickliga tillstånd, hvaruti den befinner sig, och att R. o. Ad., hvars Riddarhus är beläget i den bäst bebyggda delen af staden, skulle vilja hafva sin tomt bibehållen i detta skräpiga skick, tror jag icke möjligt.
Då emedlertid Ridd.Utsk. icke har afgifvit något förslag lill platsens ordnande, så får jag för min del vördsamt anhålla om återremiss af betänk.
Då jag har äran att vara ledamot af Ridd.Utsk., anhåller jag att endast få genmäla de af Gr.
Lagerbjelke gjorda anmärkn:r, som hade Utsk. icke nog granskat och undersökt förhållandena, innan det afgifvit det utlåt, lill R. o. Ad:s godkännande, hvilket nu föredragits.
Jag tror att Gr:n har orätt, då han sagt att Utsk. ansett byggnaderna icke behöfvas.
Detta är icke förhållandet, men Utsk. har trott det vara omöjligt, alt med de tillgångar, som finnas, utföra detta företag, oell Utsk. har ansett sig icke böra föreslå början med att gå in i förlust på redan upgjorda kontrakter, lill följd af hvilka husen blifvit så fullständigt iståndsätta, att Utsk. kan bestämdt försäkra, att de kunna bibehålla sig i ännu många år.
Deras utseende kan man icke hjelpa.
Lagerbjelke derföre icke hafva afseende på Utsk:s framställningssätt.
Hvarenda individ af R. o. Ad. täcktes taga saken i närmare öfvervägande.
Det beror på deras godtfinnande, men Utsk. har troll sig böra framställa skälen för sin åsigt, hvarvid det förblifver.
Under det alt jag tager mig friheten instämma uti hvad Gr.
Lagerbjelke yttrat, får jag göra det tillägget, att jag likväl icke går in på någon så beskaffad byggnad, som skulle komma att göra detta rummet sedermera mörkare än det nu är.
A den ritning, som upgifver förslaget huru byggnaden skall upföras, stiger taket på det nya huset till större höjd, än denna salens fenster, oell följden deraf är lätt att inse.
Man klagar i allmänhet öfver, att detta rum är något mörkt, och om det genom den föreslagna tillbyggnaden blefve ännu mörkare, så skulle det i min tanka blifva alldeles olämpligt.
Kan icke Utsk. på annat vilkor föreslå en tillbyggnad, så förblifver jag heldre vid hvad del är, än att borttaga dagsljuset lill den grad ifrån Riddarhussalen, som af den föreslagna förändringen skulle blifva en följd, hvilket icke går an under något vilkor.
Jag har endast härpå velat fästa Utsk:s upmärksamhet för den händelse, att betänk, skulle komma att återremitteras. w 382 Den 8 Februari.
Lagerbjelke, med hvilken jag i alio instämmer.
Om det skulle löna mödan att tala om de olägenheter, hvilka Hr Bråkenhjelm anmärkt, nemi. att salen skulle, genom de föreslagna flyglarnes upförande blifva mörkare, så tror jag att saken jäll vore hjelpt genom uptagande af de igenmurade fensterna midt framför mig.
För öfrigt vill jag blott upmana R. o. Ad. alt kasta en blick ut igenom fenstren bakom mig, och se huru det ser ut der nedan före.
Jag hemställer om Ståndet anser sig värdigt, att bibehålla en bakgård sådan som den vi nu ega.
I ekonomiskt afseende visar det sig att företaget äfven är att tillstyrka, enär detsamma framdeles skulle komma alt gifva en årlig behållning af öfver 5,000 r:dr b:co, i st. f. de 2,200, som flyglarna inbringa.
Vinsten är således temligeu solklar.
Ehuru lofvärd Gr:ne Lager bjelkes och Björnstjernas samt Frih.
Bennets nitälskan för en vacker baksida om Riddarhuset än må ur esthetiska skäl bedömas, kan jag ej instämma i det resultat, hvartill de vid detta tillfälle velat leda R. o. Ad.; hälst man till och med utur hänseenden af enahanda art skulle med mycket fog kunna visa det deras åsigt icke så alldeles håller stånd.
Ty dels är det för ingen del säkert att den, för Riddarhusets stora Corps de Logis väl passande arkitektur skall göra lika god verkan för ögat när den ulföres i förminskad skala, dels, och om äfven den onekligen ganska vackla ritningen skulle komma att vid utförandet lyckas bilda ett tillfredsställande helt, så återstår att öfverväga huruvida dessa i arkitektoniskt hänseende vunna fördelar å husets yttre ej torde i dess inre orsaka någon olägenhet.
En sådan skulle inträffa genom det mörker, sora upkorame i Riddarhussalens inre del, ifall man tillslöte de båda fenster ål norr sora nu äro uptagne midtemot de båda blindfenstren på södra sidan, hvilka man lärer hållit igenbyggda af den orsak, att vid linsets byggnad ingick ursprungligen, såsom man vet, i planen den afsigt, att förse Riddarhuset med framåtgående Uyglar, hvilka skulle upföras i en, med den nuvar. byggnadens, fullkomligt harmonierande stil.
Men, om man nödvändigt vill göra nya byggnader, hvilkas användande jag dock ej hort på eli nöjaktigt sätt upgifvas, hvarföre har man icke snarare tänkt på att följa den primitiva planen?
Härom finnas förmodligen uplysande ritningar och detaljer i Riddarhusets arkiver, hvilka man synes hafva bort rådfråga, företrädesvis och innan en ny plan, om ock i likartad stil förtjenstfull affaltad, ifrågasältes till utförande.
Emedlertid, och för den händelse att flyglarne åt söder framdeles kunde ifrågakomma till upbyggande, kan man ej beräkna att, derest de södra begge blindfenstren nu öpnades, icke desamma åter finge tillslutas?
Hade man då redan stängt de norra, så blefve Riddarhussalens vestra och innersta del ganska mörk och dyster, såsom af de begge gafvelfenslren ensamt alltför sparsamt med dager försedd.
Den 8 Februari. 383
Det blifver dock i alla händelser nödigt att göra sig redo, först och främst, till hvad angeläget ändamål nybyggnaderne skola begagnas, och dernäst, huruvida det är skäl att för deras verkställande anlita sådana utvägar, som blifvit förslagsvis upgifne.
Ty att bygga hus och göra stora utgifter blott för att undvika det obehag, som förmenas upsla vid beskådandet af bakgårdens nuvar. utseende, det måtte väl icke låta sig så lätt försvaras.
Och äfven om man nödvändigt vill kasta sina blickar genom de norra fenstren, så har man ju der en mängd vackrare föremål för sina ögon, än just hvad kanske den mindre praktfullt ordnade bakgården kan erbjuda; men månne icke, för att tala allvarsamt, vi bafva andra och vigligare ämnen att sysselsätta våra tankar med, under våra öfverlåggningstimmar på detta rum, än alt taga gårdsscéneriet i grundligt betraktande?
Hvad åter sättet angår för kostnadens bestridande, kan jag detsamma lika litet godkänna.
Capilationsafgiflens fortfarande, till sitt nu utgående belopp anser jag visserligen lämpligt, men under förutsättning alt den användes till det ändamål för hvilket R. o. Ad. sig den åtagit, nemi. lill underhållandet af detta Riddarhus, och icke till några främmande projecter.
Om medlen icke för ögonblicket erfordras för reparationer, så torde dock vara gauska nyttigt att för framtida behof hafva en tillräcklig reparationsfond samlad och tillgänglig.
Alltså bör den icke nedläggas på nybyggnader, som i sin ordning komme alt kräfva medel för underhållskostnad.
Att öka capitationsafgiften fruktar jag icke kan ske utan att väcka obelåtenhet hos många, särdeles när en sådan tillökning icke afsåge en blott för n. v. Riddarhusbyggnads underhåll nödig fond.
Annu olämpligare finner jag det förslag Frih.
Bennet al t er na ti ft framställt, lill ulkräfvande af ett visst belopp hos hvarje adlig familj.
Visser), är 50 r:dr, som jag tyckte mig höra summan upgifvas, icke en belydlig utgift bland förmögnare familjer, men del existerar likväl många mindre bemedlade hus, der den vore kännbar och skulle väcka så mycket större obehag, som raan ej kan vänta eller förutsätta bos dem, som till en stor del äro på landet bosatte, ett synnerligt interesse för Riddarhusbakgårdens prydliga bebyggande på deras enskilda bekostnad.
Slutligen må besinnas att, om en bro, hvarom så mycket ventilerats, komme alt byggas öfver eller förbi Strömsborg, torde den sluta sig antingen mot Riddarhnsgränden, Riddarhuskanalen eller midt emot Riddarhuset.
Vid en i sådant fall oundviklig tillämpning af expropriationslagen måste vi alltså afstå de nya husen eller åtminstone det ena af dem, hvarigenom symmetrien af det hela blefve störd.
Finge åter husen slå qvar, så är klart alt de likväl i sin mån något vore till hinder för en liflig trafik, i det passagen mäste ledas från brons ändpunkt utåt en kaj och vidare föras kring hörnen af det nya huset vesterin.
Af allt det anförda slutar jag att en ålerremiss ej är af nöden; alt RiddarhusUtskrs utlåt, fastmera må bifallas; att, derest äterremiss likväl pröfvas af R. o. Ad. vara nödig, hvilket jag icke för min del 384 Den 8 Februari. inser, Utsk. i sådant fall må framsöka den ursprungliga ritningen och tillse i hvad mån dess utförande vore verkställbar; samt att lill kostnaden antagligare ntvägar än de hittills omförmälda blefve infunne.
Jag har ansett mig, ur flere skäl, böra framställa de betänkligheter jag hyser, och hvilka synas mig föranleda till instämmande i det af Utsk. afgifna svar å förslaget; vare denna min vördsamma mening afgifven under fullt erkännande af det nitiska sträfvandets för en vacker omgifning af Riddarhusets berömvärda egenskap, fastän jag icke delar den uttalade tanken om bästa sältet; i det jag tillika är långt ifrån att vilja underkänna det smakfulla i anblicken af den åberopade ritningen, såsom ritning isoleradt betraktad.
Cederström och har få ord all tillägga. R. o. Ad. känner nogsamt den plan, som är å färde att lägga en bro öfver Strömsborg eller ock att möjligen lägga henne så, all hon går rakt på Riddarhusets bakgård.
Antingen det ena eller andra sker, så blir följden otvifvelagtigt att de uthusbyggnader, Riddarhuset f. n. v. eger, komma att undanrödjas.
Är del under sådane förhållanden skäl att R. o. Ad. inlåter sig i ett ny-byggnadsförelag?
Om ettdera af dessa brobyggnadsförslag går i verkställighet, så blir troligen följden antingen att den påbörjade
Riddar-husbyggnaden måste afstanna och nedrifvas eller att de nybyggda husen måste borttagas.
Något behof af sådana linnes icke.
Del skulle således vara för prydligbetens skidd, som de borde upföras?
Vinst kunna de heller icke medföra, ty af Utsk:s betänk, visar sig det man på dem skulle komma alt sätta något lill och alt medel för ändamålet saknas.
Ritningen synes mycket vacker, så vidt jag förstår alt bedöma henne, och är hållen i samma stil, som delta hus.
När beslutet om brobyggnaden faltals och man vet hvad man bar att rätta sig efter, då kan tiden vara inne för Adeln att om förevar, nybyggnad besluta, men icke förr.
Stötes någon af Ståndet öfver det skick, hvari bakgården befinner sig, samt önskar att se den i ett bättre tillstånd och Ståndet deruti instämmer, så är del ingenting, som hindrar att rensa bort hvad man anser obehagligt.
Detta kostar vida mindre än nybyggnad af tvänne hus’.
Jag tillstyrker alltså bifall till Utskis betänk, och anser utan ändamål ali återremittera detsamma.
Del synes icke vara någon serdeles stor skiljaktighet bland Utskrs ledamöter.
Jag vet knappast om der funnits någon enda reservant.
Dessutom har Frih. Toll nyss sagt, att om återremiss sker, så kommer Utsk. ofelbart alt vidblifva sin förra mening.
Hvartill skulle då återremiss tjena, om icke att förnya den öfverläggning, vi nu haft?
Utsk. har tillstyrkt alt R. o. Ad. måtte besluta, att f. n. v. ingen ombyggnad af flyglarna på Riddarhusets bakgård må ega rum.
Jag tillstyrker bifall till Utsk:s utlåt, i detta afseende och anser alt en ombyggnad först Den 8 Februari.
385 först och främst under närvar, förhållanden icke är lämplig, enär det är hvar och en af oss bekant, att fråga under flera riksdagar varit om anläggande af en bro lill öfver Norrström, ehuru olika meningar hafva upståtl om stället, hvarest denna bro skulle läggas.
Deribland finnas förslag, som gå ut på att bron skulle gå på ena eller andra sidan af Riddarhuset eller ock sluta emot Riddarhusets bakgård.
Jag tror, att R. o.
Ad. icke bör lemna dessa förslag utan afseeude, utan visa Stadens auktoriteler så mycken upmärksamhet som den, att icke föröka de stora hinder. som[redan ligga i vägen för verkställande af den behöfliga bron öfver Norrström, och det vore bestämdt ett nytt hinder, om R. o. Ad. upförde byggnader å bakgården, som, i fall brobyggnaden beslöts och vägen skulle tagas öfver någon del af bakgården, vore till hinder för densamma.
Hvad för öfrigt sjelfva byggnaden angår, om R. o. Ad. skulle finna skäl att ombygga busen på bakgården, så tager jag mig friheten att erinra derom, att i den skala och den storlek, som dessa flyglar nu äro föreslagna alt byggas, så skulle de komma att bortskymma en god del af Riddarhuset och förstöra del vackra utseendet från strömsidan.
Således skulle de icke på något sätt motsvara den fordran af prydlighet, som Riddarhusets nuvar. läge gör anspråk på.
Dessutom anser jag R. o. Ad. icke böra vara ett bolag, som försöker att genom byggnader öka sina inkomster.
Föga uträttas dermed i afseende på inkomsternas ökande, något äfventyras och R. o. Ad. inlåter sig då i förhandlingar om uthyrande af ännu flera rum och lägenheter samt dermed åtföljande mer och mindre behagliga affärer, som, i min tanka, icke öfverensstämma med R. o. Ad:s värdighet.
Jag skulle önska att R. o. Ad. icke hade någon lägenhet uthyrd till enskild person, utan att R. o. Ad. fann sina tillgångar stå på den fot, att sådant icke behöfdes, men likväl fann sin räkning vid att underhålla så väl denna byggnad som hvad dertill hörer.
Vi torde erinra oss sedan sisla riksdag, hvad äfventyr
Riddarhuset blef försatt uti, derigenom ali källaren här är uthyrd.
Den eldsvåda, som då utbröt och var på väg att sätta detta samlingsrum i fara, bar bos mig väckt den tanken, att det vöre bäst att R. o. Ad. icke, hade några sådana kontrakter med enskildte, att dylika äfventyr kunde upsla, och jag belviöar myc ket ali R. o.
Ad. har sådana inkomster af dessa lägenheter, att upbärandet deraf kan vara af någon betydenhet.
Långt mindre kan jag tillstyrka, att R. o. Ad. skulle utsträcka sin verksamhet i den rigtningen, så mycket mindre som del i min lanke skulle vara helt och hållet på en sidoväg, som vore aldeles olämplig.
Jag vågar derföre tillstyrka bifall till Utsk:s nu föredragna utlåt.
En annan fråga är åter, att bakgården och byggnaderna derå underhållas i sådant skick, att de icke förete en anblick, som stöter ögat eller som står i del förhållande till R. o. Ad:s värdighet såsom husegare, • som förspörjes.
Om något i detta afseende behöfver göras, så är det öppet för hvarje ledamot af 3 H. 25 386 Den 8 Februari. R. o. Ad., att, om detta betänk, blir bifallet; derom väcka ny motion.
Jag skulle äfven tro, att det beror af Ridd.Utsk. alt i delta afseende inför R. o. Ad. göra den anmälan, som kunde vara behöflig.
Af hufvudsakligen samma åsigt som Gr:ne Lagerbjelke och Börnstjerna, ber jag att med några ord få uptaga till besvarande hvad af såväl Hr von Hartmansdorff som Frih.
Palmstjerna blifvit anfördt.
Frågan har kommit i en besynnerlig ställning derföre att de, som försvara åtgärden, framhålla den financiella vinsten af den ifrågasatta byggnaden; ty Frih.
Palmstjerna har deraf tagit sig anleda. att yttra, att man möjligen kunde vara i den belägenhet att man icke skulle behöfva de här husen, som slå qvar och att det vore bäst för R. o. Ad. att slippa all uthyrning af lågenheter åt enskilda personer.
Den första frågan synes vara om R. o. Ad. önskar att få sin tomt förskönad; den andra: om detta kan ske, ulan någon förlust.
Hvad det första beträffar, tror jag icke att några olika tankar derom kunna ega rum.
Hvad åter beträffar den financiella delen af frågan, så anser jag klart att 66,000 r:dr skulle åtgå till byggnaden.
Antager jag att den kalkylerade inkomsten af byggnaderne skulle kunna användas både till ränta och amortissement af byggnadskostnaden, hvilken amortering äfven skulle kunna gå hastigare om capilationsafgiften dertill användes, så skulle sålunda ej allenast ränta utan äfven amortering af byggnadskostnaden kunna verkställas, utan att tillgripa något af sina egna fonder och utan att R. o. Ad. skulle behöfva göra några serskilda tillskott.
Man har äfven anfört såsom hinder att en brobyggnad skulle anläggas.
Jag medgifver att jag icke hört det förslag, som bär omtalats, nemligen att bron skulle läggas midt emot Riddarhuset.
Jag har endast hört omnämnas tvänne förslag, del ena, att lägga bron midt emot Riddarhusgränden; del andra att slå ett hvalf öfver kanalen och låta bron gå derpå.
Jag skulle för min del icke tro att man skulle vilja anlägga en bro, som slutar emot Riddarhusgården.
Icke heller skulle jag tro att det kunde ifrågakomma att bron skulle sluta vid Riddarhusgränden; — ty ett af tvenne — antiugen mäste då en förändring med Riddarhuset eller med ntivar.
Rådhuset ega rum, ty det blefve eljest en alltför trång sörlie för denna bro.
Dessutom får jag lasta upmärksamheten på, att äfven i afseende på sjelfva kostnaden det svårligen torde någonsin kunna komma i fråga att lägga brobyggnaden midt emot Riddarhuset; ty då de nuvar. byggnaderne å Riddarhusets bakgård lemna en inkomst af 2,200 r:dr b:co årligen och staden, för att få denna plats afröjd, nödgades lösa dessa byggnader med ett kapital som motsvarade denna ränta efter minst 5 procents beräkning och med 50 procents förhöjning å detta kapital, så skulle lösesumman upgå till icke mindre än 66,000 r:dr b:co, Den 8 Februari. 387 hvilka jag tror att staden kunde använda på bättre sätt, än alt få bron der anlagd.
Förslaget att taga bort de nuvar. byggnaderna förefaller mig besynnerligt och om man icke anser R. o. Ad. böra upföra en ny byggnad, sedan man afröjt platsen, så skulle man beröfva sig den inkomst, som R. o. Ad. har af de nuvar. byggnaderne och dessutom få vidkännas kostnaderna för sjelfva platsens afrödjande.
Om man då dertill lägger att den ränta, som R. o. Ad. nu har af dessa byggnader, är för R. o. Ad. behöflig i och för underhållandet af Riddarhuset, så tror jag icke något sådant förslag kan komma i fråga.
Hr von Hartmansdorff har ansett att frågan mäste afgöras och icke återremitteras.
I afseende på Frih. Tolls yttrande alt Utsk. har sagt sin mening och kommer dervid att förblifva, skulle man visserligen tro att en återremiss icke vore af stor nytta; likväl skulle jag tro, alt om R. o. Ad. beslutar en återremiss, sä mäste val Ridd.Utsk. skola rätta sig efter R. o. Ad:s uttalade tanka och jag anser dessutom en återremiss behöflig derföre, att Utsk. i det nu föredragna betänk, icke har framlagt en utförligare plan till den ifrågavar. byggnaden, hvilket äfven gifvit Hr Bråkenhjelm anledning att tro att man skulle komma att skymma bort dagen i Riddarhussalen.
Jag yrkar således återremiss med anhållan att Utsk. måtte inkomma med en något mera detaillerad plan än den som nu är lemnad.
Man har såsom ett skäl emot den ifrågavar. byggnaden serdeles framhållit den projekterade bron öfver Norrström.
Så vidt jag vet äro endast 2 förslager i det afseendet framställda.
Det ena är af K.
M. faslställdt och går ut på alt bron skulle gå ifrån Riddarhusgi änden.
Det andra är af Hr Eriksson och afser att bron skulle gå öfver Riddarholmskanalen.
Således, i hvilkeldera fallet som helst, kommer bron att inträffa midt emot en gata på etta eller andra sidan om Riddarhuset och kommer följaktligen alldeles icke att medföra någon den ringaste olägenhet för de byggnader, R. o. Ad. möjligen kunde komma alt upföra på sin bakgård; men om, sådant oaktadt, man möjligen hyser någon fruktan att dessa byggnader skulle komma i vägen för bron, så tyckes mig naturligast vara, om man hade höit sig före hos stadens Drätsel-kommission, hvarigenom denna betänklighet måhända hade varit på förhand undanröjd och mig synes alldeles obehölligt alt på sådan grund afslå hela förelaget, då man har en så lätt utväg att möjligen få betänkligheten nu undanröjd.
En värd talare har ansett att det skulle vara mindre värdigt för R. o. Ad. att uthyra lägenheter och derjemte pekat på den eldfara, som deraf kan härröra för Riddarhuset.
Jag får då fästa upmärksamheten derpå att en sådan olycka snarare kan vara att befara genom uthyrning af de hus och lägenheter på Riddarhu 25* - 388 Den 8 Februari. sets tomt, som nu innebafvas af enskildt man, än om nybyggnaden verkställdes.
Uti de nuvar. husen finnas stall ved och höförråd, hvilka äro vida eldfarligare än de nya byggnaderne skulle blifva, hvarföre den olägenhet, som man velat se i de nya byggnaderne, synes således vara vida större i de gamla.
Något underligt synes mig vara, att de som motsätta sig byggnaden, emedan den är för kostsam, i stället framkomma med planer att afrödja och planera bakgården, hvilket vore ännu kostsammare i anseende till den deraf upkommande förlusten af all inkomst af tomten.
Må vara likväl, att denna plan är bättre.
Det synes då obegripligt att Utsk. icke förordat den.