Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då nu ånyo föredrogs Exped.Utskrs d. 16 dennes e. m. på bordet lagda memor.
N:o i4, ang:de begärd upplysning om R. o. Adis beslut i några omständigheter, som äga sammanhang med frågan om bestämmandet af ett nytt myntsystem, blef samma memor. ånyo lagdt på bordet af Hr Rothlieb, Axel Fredr., samt Frih. Ehrenborgh, Casper Wilh. Gr.
Som jag hört, att Gr.
Gyldenstolpes motion, ronde det fall, att någon nedtager den spikade föredragningslistan, blifvit remitterad till Ridd.- Utsk., anhåller jag, som i öfrigt anser, att ingen åtgärd dervid bort äga rum, få föreslå, i händelse Utsk. skulle gilla principen, att någon plikt må stadgas, i fall någon sitter i ett hörn uti läsrummet och läser på bordslistan, och denna således ej ständigt ligger på bordet.
Jag hade annars trott, att sådana motioner ej borde framkomma; men då det skett, anhåller jag, att detta anförande må få åtfölja.
Jag hade icke väntat en motion af den art som den ifrågavarande af eii man, som, synnerligen vid sista riksdagen, visade sig så allvarligt sinnad. R. o. Ad. beslöt, alt detta yttrande skulle till Ridd.- Utsk. åtfölja den förut i dag beslutade remissen af Gr.
Gyldenstolpes motion. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. till 4 e. m.
Särskildt protocoll, hållet hos H. R. o. Ad. den 18 Augusti 1834- Sedan Ridd.secret., såsom jäfvig, afträd t, och undertecknad, på tillsägelse af H. Ex. Hr Gr. o. Landtm., emottagit prof.föringen, företogs till pröfning Ridd.Utskfs d. i5 i denna månad e. m. på bordet lagda memor., i anledning af väckt fråga om upphäfvande af förbudet mot Ridd.secret.- befattningens förening med embete i statens tjenst m. m. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, föreslog, alt, då memor. omfattar tvenne särskilda ämnen, föredragningen måtte ske punktvis; hvilket bifölls.
Första punkten: ang:de Hr von Troils, Emil, motion om upphäfvande af det i i Art. i3 § af nu gäl - Den 18 Augusti. lande instruetion för Ridd.direct. intagna förbud mot R i d d. s e c r e t.-b efattnipgeus förening m e d e mb e t e i statens tjenst.
Utskrs betänk, innefattar 2:ne afdelningar.
Den första ar af den beskaffenhet, att om nemi. R. o.
Ad. med afslag å betänk, bifaller, att Ridd.secret. får innehafva annan tjenst på stat, kommer den andra punkten att förfalla.
Jag biträdde ieke deras mening, som åstadkommo beslutet, att Ridd.secret. icke får innehafva annan tjenst, och jag förklarar mig altså nu lika med Hr v. Troil anse, att förbudet bör upphäfvas.
Mina skäl äro hufvudsak ligast, att Ridd.secret.tjensten icke, i och för sig, sysselsätter sin man emellan riksdagarna.
Ulsk. har väl trott, alt tillräcklig sysselsättning kunde för secreteraren hemtas inom ärender, som tillhöra Riddarhuset.
Jag tror visst, att dessa jemväl kunde skötas, fastän innehål vandel af någon tjenst, utom Ridd.secret.befattningen, vore denne embetsman medgifvet.
Dä man är arbetsam och rätt indelar sin tid, blir denna alltid tillräcklig, hvaremot den i annat fall aldrig förslår.
Hvad som ytterligare bestämmer min opinion i ämnet är, att jag fruktar, att R. o. Ad. vid en blifvande ledighet icke skall lyckas erhålla någon så qvaiificerad person, som befattningen brafver, såvida denne man nemi. skall vara nödsakad frånträda alla förhoppningar örn befordran i statens tjenst.
Jag medger, att sedan penningelönen nu blifvit fördubblad, öro Ridd.secretrs inkomster ganska goda; men de vore naturligtvis ännu mera värda och kunde således framkalla ännu mera utmärkta sökande, om tjensten finge innehafvas under fortsatt avancement på den allmänna tjenstemannabanan.
De skäl, hvarpå förbudet stödjer sig, lära egentligen vara: för det första, att tjensten icke skulle blifva rätt skött, om tiden erfordrades för andra göromål, och för det andra fruktan för möjligheten af influence på den ifrågavar. embetsmannan, till följd af hans förhållande till höga förmän i allmän tjenstemannaväg.
Jag liar redan sagt, alt jag är öfvertygad, att tid till bestridande af nästan hvilken annan tjenst som helst för Ridd.secret. emellan riksdagarna icke saknas, om tjensten är i händerna på en man med arbetsförmåga och ordning; och hvad influencen beträffar, beror utehållandet deraf icke på några yttre förhållanden, utan pä personens mer eller mindre sjelfständighet i karakteren.
Dessutom har secreteraren en så underordnad ställning i afseende å besluten inom Ståndet, alt pä dessa icke kan inverka hvilken influence hos secreteraren som helst.
På dessa skal tillstyrker jag, att det omförmälda förbudet för Ridd.secret. må upphäfvas.
Jag finner Ulsk:s betänk, i irsta punkten val grundadt.
Jag tror visst, att JD e n 18 Augusti. att fruktan för någon influence på Ridd.secret. är obefogad, ty sällan lärer det komma i fråga, atl en Ridd.secret. tillika innehar ett förtroendeembete i slaten; och dessutom, som sagdt är, lärer hans sjelfständighet icke komma i fråga att uppfordras till några särdeles farliga prof.
Men hufvudskälet för mig är, att jag icke tror, det secret.-befattningen kan behörigen skötas jemte någon annan tjenst af sådan beskaffenhet, som för en person, så qvalificerad, att lian erhåller förtroendet att blifva Ridd.secret., gemenligen kan komma i fråga.
Det kan visserligen hända, att någon tid för secret. blir öfrig; men man äger ingen säkerhet, att ju de sålunda uppkommande ledigheterna räcka till för den innchafvande allmänna tjenstens besörjande, och det kan då hända, att secret.tjensten vid collisioner emellan behof af tid för den allmänna befattningen ställes i andra rummet.
Jag tillstyrker altså bifall till Utskzs förslag i första delen af betänk.
Hvad den andra delen angar, ämnar jag tillstyrka bifall lill det motionerade, men af Utsk. afstyrkta undantaget på några år för nuvarande secret.
Han komme derigenom i säkerhet om en pension, hvilken Riddarhuset eljest icke äger att erbjuda.
Jag är hufvudsakligen förekommen af Hr v. Hohenhausen, hvad beträffar i mom. i TJtsk:s betänk.
Till år 1818, dä Hr Lagerheim blef Ridd.- secret., satte man aldrig i fråga ens'möjligheten, att Ridd.- secret.-tjensten kunde innehafvas på samma gång som en annan.
Något uttryckligt förbud existerade visst icke; men förhållandet ansågs så gifvet, att då t. ex. Hr Bungencrona, förut engagerad i Konungens Cancelli, utnämndes till Ridd.- secret., fick han icke ens särskildt afsked från Cancelliet, emedan det ansågs följa alldeles af sig sjelf, att han var skiljd derifrån i och med emotlagandet af den nya befattningen.
Ehrenborgh i hvad han yttrat om secret:s beroende eller oberoende.
Jag tror, alt någon risk för R. o. Ad. i sådant afseende icke kan uppkomma; men jag är icke lycklig nog att under min vandring på embetsmannabanan hafva kommit till samma öfvertygelse som Frih. Ehrenborgh, att alltid tiden skulle läcka till, blott man rätt indelar den.
Jag har åtminstone kommit till den erfarenhet, att del ofta är en physisk omöjlighet att få tiden att räcka till.
Det är nemi. icke möjligt att skrifva en sida på kortare tid, än bokstäfverna kunna appliceras på papperet; och det är dessutom en oriktig föreställning, att secret. icke har något att göra emellan riksdagarna.
Först och främst räcka dessa i åratal, och det är alldeles icke gifvet, att secret., om han äfven innehar en annan tjenst, kan under så lång lid få permission från denna; och när riksdagarna omsider slutas, hafva de lemnat en mängd arbete ja H.
Den t8 Augusti. efter sig för secret.
Man skall blott ihågkomma prottstryckningen.
Huru har väl gå 11 med denna tryckning för sista riksdagen, och hvad har väl varit orsaken dertill, om icke den förra secretrs öfriga tjenstebestyr?
Dessutom utmärka våra sednare organisationer den princip, att icke flera tjenster höra vara i en hand; och jag tror, att denna grundsats är riktig, då man undantager de lägsta ijenstegraderna, och Ridd.secret.-befattningen kan ingalunda sättas en sådan parite.
Jag får dessutom erinra om det högst inconsequenta deruti att nu, vid första fråga om tillämpning af ett fattadt beslut, börja med att upphäfva detsamma.
Ridd.secretrs inkomster är numera ingalunda obetydliga; de öfverstiga vida våra Collegii-ledamöters, och jag betviflar altså icke, att de fullkomligt förtjena att af den verkliga dugligheten eftersökas.
Af dessa skäl mäste jag påyrka qvarblifvande vid det fattade beslutet, och jag vill påminna om en ytterligare olägenhet, som upphäfvandet deraf kunde medföra, den nemi., att secret.-befattningen då vore exponerad för täta ombyten.
Det är alltid angenämt att hafva tjenstemän, " som man försökt och kanner; men isynnerhet är det vigtigt för en Landtmarskalk att, vid inträdandet i det stora och magtpåliggande förtroendet att leda Ståndets öfverläggningar, icke behöfva befara att få vid sin sida en med ärendernas gång och behandling ovan secret.
Måhända skulle mången under sådana omständigheter tveka att emottaga landtmrs-stafven; och får mannen fortsätta sitt avancement i statens tjenst, är det tydligt, att detta snart kan komma honom att lemna R. o. Adis.
Jag tillstyrker altså bifall till betänkts i mom. och skall, då det andra förekommer, derom särskildt yttra mig.
Hr von Ha r t m a n s d or f f, Au g.:
Jag å'r icke bland dem, som anse det ifrågavar. förbudet böra äga rum.
Jag torde i detta fall få utgå från egen erfarenhet. i8(5 förrättade jag, som då var cancellist vid Riddarhuset, någon gång jemväl secret.-tjensten.
Detta föranledde någon af
Directrs ledamöter att taga mig i åtanka vid den sedan inträffade secret.-ledigheten.
Jag erhöll derom bref, under det jag då vistades utrikes; men jag förklarade mig icke kunna emottaga anbudet, emedan jag ansåg ofördelaktigt att frångå statens tjenst för en annan, som icke gaf hopp om avancement och som vissa tider var förenad med ett öfverdrifvet arbete, då den deremot andra tider lemnar ingen, eller på sin höjd en registrators sysselsättning.
Olämpligheten af förbudet visar sig bäst derigenom, att dä det första gången skulle tillämpas, blef det upphäfvet, och då det, återupplifvadt, andra gången skall tillämpas, uppstår fråga åtminstone om undantag.
Man har sagt, att Landtm, behöfver en van secret.
Jag vill icke bestrida detta, men får deremot erinra, att secret.-platsen icke heller är belåten med en gaxn - D c 11 lS August i. maj man; ty den fordrar ungdomens eller medelålderns fulla kraft. R. o. Ad:s cassör lemna icke tillgång till pension för secrct.; och då denne derjemte icke kunde taga sin Iregress till någon mindre mödosam statens tjenst, Liefve följden den, att Ståndet, af undseende för den gamle mannens bergning, måste bibehålla honom vid en befattning, hvilken han icke längre förmådde med erforderlig drift sköta.
Jag fruktar, att någon person med ambition skulle vilja utsätta sig för ett sådant förhållande, men hvartill han tvingas, om han icke har sig öppet att i statens tjenst laga sin utkomst»
Hvad angår frestelserna för secret. i ett eller annat afseende, förtjenar sådant knappast att upptagas till besvarande.
I beroende af Regeringen kan man vara lika väl med som utan tjenst; ty man äger alltid rätt att aspirera alt blifva använd i statens tjenst, om Regeringen skulle vilja erbjuda sådant.
Jag bestrider altså itsta punkten i Ulskts memor. och yrkar afslag derå.
Frih, Boye, Fredr.:
Jag måste uppriktigt bekänna, att det på det högsta förundrar mig, hvad jag här hört yttras af en del ledamöter.
Jag kan icke begripa, huru man kan komma fram med sådana inconseqnenta projecter. R. o.
Ad. har beslutat, att secret.tjensten icke får innehafvas i förening med någon annan.
Första gången man skall tillämpa beslutet, vill man i stället upphäfva det. R. o. Ad. beslöt för i4 dagar sedan, med skäl af just det befintliga förbudet, att ridd.secret.-lönen borde utgöra 1,200 r:dr, och nu vill man upphäfva detta vilkor.
Hvad finnes väl för sammanhang i ett sådant handlingssätt.
För min del, oell oberoende af alla considerationer, kan jag icke tillstyrka annat än bifall till Utsk:s betänk, i dess första del.
Man har sagt, att liden emellan riksdagarna är mer än tillräcklig.
Ridd.direct:s prot. i afseende å tryckningsarbetet af protm för sista riksdag må vittna, huruvida något öfverflöd på tid funnits för den afgångne secret.
Vi vela alla, att han är en utmärkt skicklig man, och förhållandet måste således bevisa för sjelfva saken.
För bibehållande af conseqvens och iakttagande af rätt och billighet yrkar jag altså bifall till jtsta punkten i Utsk:s betänk.
Om den andra skall jag särskildt yttra mig, då den förekommer.
Af de skäl, som blifvit anförda för ogillande af Utskrs tillstyrkande, har jag endast fästat mig vid ett.
Hartmansdorff talade nemi. om olägenheterna af att äga en gammal man till Ridd.secret.
Vore då meningen, att han skulle hindras ifrån alt blifva gammal, om han tillika finge innehafva en statens tjenst.
Jag har åtminstone icke kunnat upptäcka, att någon evig ungdom åtföljer statens tjenstemän.
Ehrenborgh: 1 anledning af hvad Frih.
Boye yttrat om inconsequensen vid delta tillfälle, får jag förkla - Den i8 Augusti. ra, att jag icke kan finna någon större inconseqvens liti, att Ståndet uti denna fråga är af olika tanka mot vid andra riksdagar, än i hvarje annan.
Hvad inig beträffar, har jag alltid varit af den mening, jag nu försvarat.
Jag finner visst, lika med Hr Riben, att innehafvande af statens tjenst icke kan inverka på åldern; men jag finner deremot, att en person, som innehar en sådan tjenst, hvaraf lian kan berga sig och som slutligen ger honom pension, lättare kan sacrifiera inkomsterna af Ridd.secret.befattningen, än den, som af dessa ensamt skall lefva.
I afseende å hvad som blifvit anfördt till bevis derför, att så mycket skall vara att göra vid secret.-tjensten äfven mellan riksdagarna, gör det mig ondt, att exemplet träffar en man, till hvilken jag står i de intimaste vänskapsförhållanden.
Men jag tvekar icke att öppet förklara, att det anmärkta dröjsmålet, enligt min öfvertygelse, lika väl ägt rum, om den ifrågavar. personen icke innehaft någon statens tjenst, som nu då förhållandet varit sådant; ty han är just en man, som företer exempel derpå, att, äfven med utmärkt skicklighet, tiden aldrig räcker till, då man icke rätt begagnar den.
För mig synes vigten deraf, att R. o. Ad. må äga att påräkna tillfället att få välja emellan flera personer af utmärkt skicklighet vid inträffande secret.-ledighet, böra på allt möjligt sätt motsvaras.
Vi kunna visserligen nu glädja oss åt att hafva erhållit en fullt lämplig person; men det torde vara de enskilda nära förhållanden, hvarigenom denne är fästad vid Riddarhuset, der han äfven är född, som förmått honom att, med uppoffring af förhoppningar om framtida befordran, emottaga tjensten, och för en framtid är jag öfvertygad, att R. o. Ad. icke skall finna sig belåtna med förbudet.
Det har ju redan visat sig, huru skäl till undantag vid tillämpningen uppstå; och för min del förklarar jag, att lika säkert som jag röstar för upphäfvande af hela föreskriften, mäste jag, i fall jag dervid förlorar, lika med Utsk. afstyrka allt specielt undantag.
Då jag vid 182.3 äfvensom vid 1828 års riksdagar motsatte mig förbudet för Ridd.secret. att innehafva annan tjenst å stat, får jag nu, under lika beskaffade åsigter, förena mig med Frih. Ehrenborgh.
Det är obestridligt, alt R. o. Ad. genom otnförmälda beslut inskränkt sin valrättighet så vida, att den mest utmärkta skicklighet icke får utgöra grunden för valet, enär det kunde hända, att en sådan person icke skulle finna sig vid att för alltid frånträda statens allmänna tjenst för att emottaga Ridd .secret -tjensten.
Gr, Cronhjelm, Otto Aug.:
Jag har verkligen fått ali anledning att ångra den exceptionsfråga, jag vackt.
Jag skall, om så fordras, söka godtgöra det medelst ett rentafstyrkande till liela motionen; ty mycket hellre må den falla, Den 18 Augusti.
•97 än antagas på sådana vilkor, att man derigenom upphäfver ett på goda och ännu icke i den ringaste mån förändrade grunder fattadt beslut, påkalladt af den högsta billighet och stadfästadt af 2tne riksdagars pluralitet.
Man har såsom hufvudsakligt skäl för ett motsatt beslut mot det vid sista riksdagen fattade anfört, att skickliga cnndidater till Ridd.secret.- platsen skulle komma att saknas, om vilkoret för densammas erhållande skulle vara afträdande från statens tjenst, och man har icke velat lyssna till erinringarna örn bebofvet inom Ridd.secret.platsen, att nemi. dess innehafvare borde vara alt derför uteslutande påräkna, utan möjlighet af grundade förevändningar till ursägt för inträffande dröjsmål i göromålens gång.
I förra afseendet får jag endast hänvisa till förhållandet vid valet af den nuvar. secret., då så många verkligen skickliga competitorer anmälde sig, att det endast var särskilda förhållanden, som bestämde företrädet åt den, Direct. constituerade.
Hvad den sednare omständigheten beträffar, sä och till ytterligare styrka derför, att erinringen verkligen förtjenar afseende, får jag för min del förklara, att jag, i egenskap af ledamot i Ridd.direct., mången gang haft anledning att roed belåtenhet emotse följderna af verkställigheten utaf det beslut, som man nu vill upphäfva.
Jag kan sålunda omöjligen biträda ett dylikt försök.
Då R. o. Ad. dessutom numera ökat Ridd.secret.lönen, är den verkligen af den betydlighet, att deri hederligt kan föda sin man, så med som utan familj.
Jag tillstyrker altså bifall till första punkten, i fall, såsom jag ansåge lämpligast, betänk, sönderdelades till föremål för 2tne särskilda beslut, och i hvilken händelse jag då önskade afslag å den sednare, emedan jag tror, att R. o. Ad. genom bifall till den väckta motionen hade lemnat en opinionsyttring i afseende å den ifråga var. personen, som jag tror fullkomligt öfverensstämmer med Ståndets tänkesätt om honom.
Jag kan icke finna någon prisvärd conseqvens uti att vidblifva ett olämpligt beslut.
Det är bättre att rätta än vidblifva misstag.
För min del voterade jag emot, då beslutet vid sista riksdagen fattades. blufvudsaken lärer vara att få utrönt, huruvida Ridd.- secret. tjensten kan behörigen skötas tillika med en annan tjenst på stat.
Då man äger det correctiv att afsätta secret., i fall han icke rätt sköter sin tjenst, måste något större i detta afseende icke erfordras.
Vill secret. öfverhopa sig med så mycket arbete, att han derför måste försumma Riddarhusets göromål, kan han göra det, utan att derföre åtaga sig någon tjenst å stat.
Man bar väl talat om beroende &c., men dervid bar dock icke någon bestämdt velat fästa sig; deremot har man sagt, att rättigheten att innehafva tjenst på stat skulle komma att förorsaka täta ombyten af secret.
Jag tror tvärtom, att, om secret. icke får hafva någon tjenst
Den 18 Augusti. bredvid, skall han ständigt vara betänkt på att skaffa sig någon god statens tjenst, hvarigenom han, jemväl för en aflägsnare framtid, kan vara till sin utkomst betryggad.
Man har satt i fråga den händelse, att Ridd.secret. möjligen icke skulle kunna utverka sig permission under riksdagarna.
Jag hemställer, om icke en sådan fruktan förfaller, då man besinnar, att Ridd.secret. kan uttaga pollett och sålunda försäkra sig om att icke kunna commenderas från riksdagsorten.
Min öfvertygelse är bestämdt den, att emellan riksdagarna gifver Ridd.secret.-tjensten icke mera sysselsättning, än att en annan tjenst derjemte ganska väl kan bestridas; men jag fruktar, att anledningen till det fattade beslutet bar sin grund i personliga förhållanden, och man har äfven vid detta tillfälle åberopat sådana.
För min del abstrahera!- jag dessa helt och hållet och är förvissad, att om secret.-valen för sig gå med den urskilning, man äger rätt att hoppas, komma göromålen icke att försummas.
Vi hafva alltid, då det ifrågavar. beslutet skolat tillämpas, hört bestämda olägenheter deremot anföras, och jag anser dem hafva sin fullkomliga grund; hvadan jag tillstyrker bifall till Hr v. Troils motion, fästande dervid endast det vilkor, att, i händelse annan tjenst jemte Ridd.secret.-tjensten innehafves, lönen för den sednare må utgå med 800 i stället för 1200 r:dr b:co.
En ledamot, som för en stund sedan yttrade sig, anförde, med anspråk på att gälla för cardinalskäl, hurusom R. o. Ad:s cassör icke medgåfve pensioneringar åt ålderstigna Ridd.secreterare.
Den värde ledamoten lärer dervid hafva förgätit, att i4 § af instruetionen för Ridd.directionen lyder sålunda:
Om någon af Riddarhusets tjenstemän, efter en tjenstetid af 20 å 3a år, under hvilka han på verkets ordinarie stat varit oafbrutet uppförd, fr ån sysslan begär afsked, eller med döden afgår, samt i sednare händelsen varit gift och efter lemna t enka eller barn uti mindre tillräckliga vilkor, och den afskedstagande eller efter lefvande hos Direct. söker pension, äger Direct. rättighet, till följd af R. o. Ad:s beslut d. a3 Jan. 1779, att i likhet med hvad för afskedstagande embetsman på Kronans stat bestås, samt med afseende på förekommande omständigheter, sådana pensioner bevilja, som till j eller hälften svara mot det belopp, den afgåendes lön på Riddarhusets stat utgjort.
Då nu lönen är 1200 r:dr, blir Ridd.secret. altså berättigad till 600 r:drs pension, hvilket belopp endast med ett pär hundrade r:dr understiger det, hvaraf ett Collegiiråd kan påräkna att såsom pension komma i åtnjutande.
Gyldenstolpe har, till säkerhet för en ovilkorlig möjlighet för Ridd.secret. att under riksdagarna förrätta sin tjenst, äfven Den 18 Augusti. *99 0111 han innehar någon annan, uppdragit en theold om embetsmäns rättighet alt, i egenskap af riksdagsmän, förklara sig tjenstfria under riksdagarna, som jag omöjligen kan godkänna.
7g § Riksd.Ordn. säger val: ”Ingen af R. o. Ad., som enligt Ridd.Ordn. till säte oc,h stämma berättigad är &c., må kunna af hvad anledning sorn helst förmenas att riksdagen bevista &c.” Härvid får jag för det första erinra, att det sålunda endast är capita, hvilka äga den omförmälda förmånen; men äfven hvad dessa beträffar, synes det väl temligen orimligt att påstå, det Konungen icke skulle äga rätt att fordra, det hans embetsman skötte sina tjenster derföre, att det vore riksdag, då de likväl åtagit sig att ovilkorligen ansvara för oafbrutna gången af dem anförtrodda göromål, och det naturliga äfventyret för uraktlåtenhet i denna del mäste vara tjenstens förlust.
Jag är sjelf både riksdags- och embetsman, men jag vill icke föreställa mig, att jag kan äga rättighet att för den förra egenskapen försumma mina åligganden i den sednare.
Samma talare har sagt, att han förmenat personliga förhållanden hafva legat till grund för det ifrågavar. beslutet vid 1818 års riksdag.
Jag var då sjelf engagerad vid Ridd.cancelliet, och jag söker förgäfves i mitt minne för att upptäcka, att några sådana motiver bestämde det omförmälda resultatet.
Saken gick så till, att Ridd.direct. förordnade dåvar.
Lagerheim, men fordrade dervid, att han genast skulle taga afsked från sin innehafvande befattning i Konungens Cancelli.
Hr Lagerheim utbad sig då ett företräde inför Direct., och förklarade dervid, att han icke kunde emottaga förtroendet på de föreskrifva vilkoren, enär dels utnämningen berodde, i afseende å dess framtida bestånd, på Ståndets confirmation, dels lönen Vore så ringa, att han icke funne för sig vara fördelaktigt att för densamma uppoffra sin i statens tjenst innehafvande.
Deremot presterade Hr Lagerheim permissions-resolution intill den tid, frågan kunde förekomma inför Ståndet.
Detta prestandum antog Direct. för godt, och confirmationen vid den påföljda riksdagen skedde utan några särskilda vilkor eller bestämmanden.
Men derefter framställde Ridd.Utsk. nödvändigheten af ett bestämdt stadgande, hvarigenom utfästades, att Ridd.secret.- tjensten icke finge innehafvas tillika med någon statens tjenst.
Någonting personligt häruti kan jag åtminstone icke uppsöka.
Jag vill blott erinra derom, att jemte föreskriften om Ridd.tjenstemännens rättighet till pension kan äfven åberopas exempel på tillämpningen af ett sådant förhållande.
Det linnes nemi. en f. d.
Ridd.fiscal, som sedan 1817 varit i åtnjutande af ^:del af lönen såsom pension.
Påståendet, att ridd.secret.-lönen är sådan, alt man i och för sin bergnings skull skulle nödsakas äga eller söka annan tjenst, kan lätt bevisas vara fullkomligt grundlöst. 300 Den 18 Augusti.
Det finnes säkerligen icke någon majors eller öfverste-lieutentsbeställning, sorn inbringar mer, och jag tror, att t. o. m. flera öfverstar måste räkna sina inkomster till mindre.
De ordinarie inkomsterna, som åtfölja tjernsten, kunna dessutom ökas genom municipala förtroenden.
Ridd.secret. kan blifva ledamot t. ex. i Arme'ens Pensionscassa, Brandförsäkringsverket &c.