Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bet är visserligen sannt att detta hus f. n. icke behöfves, men den tid torde snart nog kunna inträffa, då ett sådant behof upstår, och vid dylikt förhållande torde
Staten kanna komma i ganska stort bryderi, om den skall nödgas inköpa eller låta upföra ett nytt hus.
Jag får derföre för min del yrka, att denna punkt måtte återremitteras i det ändamål att Staten icke tager i anspråk den köpesumma, som för denna egendoms försäljning kan komma i fråga.
Frih. Leijonhufvud, Bror Abraham:
Då denna fråga förevar inom Utsk., gjorde dess ledamöter ett besök i Institutet, och jag tror att allesammans kommo till den öfvertygelsen, att det nuv:de huset icke allenast är otillräckligt, utan äfven att det är särdeles dåligt.
Jag tror derföre, att om det är en allmän regel, hvilken jag icke vill bestrida, att Kronan icke bör afhända sig någon egendom, då det kan komma i fråga att Staten för högre pris måste åter inköpa samma eller en annan.
Så är dock här förhållandet, att jag tror ett undantag böra göras.
Det är en stor skillnad emellan Slaten och den enskilde, hvilken sednare kan sälja och köpa allt efter som han tror sig vinna på affären* eller är mer eller mindre schackrare; detta kan Staten icke göra.
För min del tror jag att ifrågav:de hus, för att blifva till något allmänt nyttigt ändamål användbart, skulle fordra högst betydliga reparationer, hvilka skulle medföra stora kostnader för Staten, hvarföre jag tillstyrker att R. o.
Ad. måtte antaga Utskis förslag, helst huset icke är lämpligt för något annat ändamål. VIII II. 25 386
Den 24 Sept em b er.
Ehuru jag icke eger den kännedom om husets beskaffenhet, som den siste värde talaren har, så är det just för att icke komma i händerna på de af honom omnämnda schackrarne, som jag önskar, att Staten måtte åt sig reservera de hus, hon eger.
Skulle under regleringen af de andra hufvudtitlarne befinnas, att Staten behöfver tomt och hus tili en eller annan institution, så torde det vara rätt godt att han eger sådana, som finnas att tillgå.
Hvad som emellertid i alla hänseenden måste ega något värde och duglighet är sjelfva tomten; ty den har ett centralt läge och skulle troligen blifva af stor nytta i fall Staten der skulle vilja upbygga något hus.
Vid sådant förhållande är det troligen mindre kostnad att rifva och ombygga huset, än att köpa en ny tomt med derå liggande byggnader.
Jag anhåller fortfarande om propos. på det förslag jag framställt.
De nu först till bifall § Utslcs ifrågav:de tillstyrkande och sedan till återremiss framställde propos:ne besvarades med blandade
Ja och Nej, hvarefter förstnämnde propos. förnyades och, sedan svaren härvid utfallit med starka
Den som bifaller det af StalsUtsk. i 31 :st,a punkten af Uti.
N:o 122 gjorda tillstyrkande i fråga om anslag af 420,000 Rdr
Rmt för upförande af en ny byggnad för Teknologiska Institutet röstar
Nej ; vinner Nej, anser R. o. Ad. de emot förenämnde tillstyrkande gjorde anmärkn:r föranleda till återremiss.
Sedermera förekommo och biföllos Utsk:s öfriga i förev:de punkt afgifne yttranden.
32:dra punkten, ang:de anslag för tekniska elementarskolor.
Härvid förekom först Utslcs tillstyrkande i fråga om anslag för de tekniska skolorne i Malmö, Örebro, Norrköping och Borås; och uplästes ett i afs. derpå inlemnadt anförande af Hr af Sillén: K. M. har uti Dess Nåd.
Propos. föreslagit för de tekniska elementarskolorna i Malmö, Örebro, Norrköping och Borås ett årligt anslag af 7,500 Rdr.
I Utlåt.
N:o 122, punkten 32, har deremot StatsUtsk. i anledn. af Dokt.
Gumelii motion föreslagit ett till 12,000
Rdr förhöjdt årligt anslag för hvardera skolan.
En stat är jemväl pag. 67 upgjord sig slutande med en summa af 9,250 Rdr Bko, uti hvilken, uptngande icke mindre än 18 särskilta poster, först förekommer Föreståndare med Deli 24 Sep t emb er. undervisningsskyldighet, utan att det säges hvaruti undervisningen skall bestå, mod 1000 Rdr Bko, 1 lärare i matematik och 1 i kemi, hvardera 1000 Rdr, och vidare en mängd mindre löner.
Då ifrågav:de skolor otvifvelaktig! tillkommit i afsigt att befrämja slöjdskicklighet hos handtverkare och näringsidkare, men sådan skicklighet säkrast vinnes der yrkena utöfvas och här i Stockholm finnes elt för Staten ganska kostsamt Teknologiskt Institut samt en Svenska Slöjdföreningens skola med ansenligt bidrag af statsmedel, så skulle jag för min del anse omförmälde skolor alldeles öfverflödiga.
Då likväl ett yrkande på deras indragning vore att höja en ropandes röst i öknen, så yrkar jag vördsamt att hvad K. M. föreslagit må bifallas.
Utskts ifrågavtde tillstyrkande bifölls.
Sedermera förekom och bifölls Utskts yttrande rörande väckte frågor, dels att för de tekniska skolor, som hädanefter inrättas, års-anslaget må till ett belopp af 12,000 Rdr fastställas, dels att kostnaden både för undervisningen och för skolornes materiel måtte ensamt af statens medel bestridas.
33:dje punk len, ang:de anslag för inråtlande och framlida underhållande af cn teknisk läroanstalt i Eskilstuna; 34:de punkten, angyle anslag för Svenska Slöjdföreningens i hufvudsladcn inrättade Söndags- oell Aftonskola; 35:te punkten, ang.-de åtskilliga motioner, som afse anslag dels lill inrättande af nya dels lill utvidgande af redan bildade tekniska elemenlar-skolor; 36:te punkten, ang:de tillökning i anslagen för redan befintliga Navigationsskolor i Riket; 37:de punkten, angyle anslag lill inrättande af en Navigationsskola i Westervik; 38:de punkten, ang:de inrättande uf handelsskolor; 39:de punkten, ang:de den med 1,800 Rdr Ilmi lill första läraren vid Bergsskolan i Fahlan utgående aflönings öfverflyllning på anslaget »lill undervisnings-ans täkter för Bergsbruket» ifrån anslaget »lill befrämjande i allmänhet af bergsbruket»; 40:de punkten, ang:de förslagsvärdet å de under rubriken »befrämjande i allmänhet af Bergsbruket» i RiksStaten upförde indelta räntor; 4l:sta punkten, ang:de arfvodcs-tillökning ål, den person som lernnar undervisning i fiskodling; 42:dra punkten, angyle anslag lill förrättande af vetenskapliga undersökningar rörande fiskerierne; 43:dje punkten, ang:de 3:ne å under af delningen »jordbruket, handeln och näringarne» upförde förslags-anslags nedflyttande till underafdelningen »Diverse anslag» samt 44:de punkten, ang:de öfrige lill 6:le HufvudTileln hörande anslag.
Vidare förekommo de i särskild nummerföljd uptagne punkter, hvari Utsk. afgifvit yttranden öfver väckta frågor om anslag dels för vissa år eller tills vidare, dels för en gång till föremål tillhörande CivilDepart:tet, nemi.:
Usta punkten, ang:de anslag lill undersökningar, inspeklionskostnader samt expenser för allmänna arbeten. 388 Den 24 September.
Som af l:sta punkten rörande extra statsanslagen synes, kommer Utsk. att derom afgifva särskildt Betänk.
Då nu i frå ga v:de punkt har ett o v i I k o r 1 i g t sammanhang med frågan om de allmänna arbetena, anhåller jag att, i likhet med hvad inom ett annat Stånd blifvit beslutadt, R. o. Ad. måtte återremittera denna punkt för att till handläggning förekomma i sammanhang med Betänk, om de allmänna arbetena.
Jag anhåller det Hr Gr. o. Landtm, behagade härå framställa propos.
Denna punkt ansågs, på grund af de deremot gjorde anmdrkningarne, böra återremitteras, sedan propos. till bifall å densamma först blifvit framställd, men besvarad med Nej. 2:dra punkten, ang-.de anslag lill aflöning för Styrelsen öfver allmänna väg- och vallenbyggnader samt dess Ijenstebiiräden såväl i hufvudsladcn sorn landsorlcrne; 3:djo punkten, ang:de anslag lill arfvoden för lärare vid Mariebergs läroverk i de kunskapsämnen, som tillhöra Civil-ingeniörer, samt lill stipendier ål elever, som genomgå den för Civil-ingeniörer bestämda kurs; 4:de punkten, ang:de anslag för Skeppsbyggeri-insliCulel i Cai Iskrona; samt 5:te punkten, ang-.de anslag till Slöjd-expositioners befrämjande.
Dessa punkter biföllos. 6:le punkten, ang:de anslag lill geologiska undersökningar och uprältande af geognoslisha kartor; 7:de punkten, ang-.de eli reservalions-anslag för tillämpning under år i SS7 af de föreslagne förhöjde lönings-staterne för embetsverk och stater, tillhörande 6:le HufvudTileln; och 8:de punkten, ang-.de de extra anslagsbelopp, som af Utsk. i sammanhang med ordinarie slatsregleringen blifvit omförmälde.
Dessa punkter lades till handlingarne. 9:de punkten, ang-.de en af KonlraktsProslen Landgren vackt motion om extra anslag lill förstärkande af polisen i de trakter af riket, der en sådan åtgärd företrädesvis vöre af behofvet påkallad.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Sammansatta Stats-, Bevilin.- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. inkomne Utlåtanden: N:o 20, i anledn. af väckt motion om beviljande af pension åt Gr.
Thorsten Iiudenskjöld.
N:o 21, i anledn. af väckt motion om förändradt papper till nu brukliga skrifkartor; och Den 26 September. 389 N:o 22, i anledn. af väckt motion om införande af ett medelporto för skrifvelser, som inom Riket genom elektriska telegrafen befordras. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ på 10 om aftonen.
Lördagen den 26 September 1857.
Justerades ett prot.-utdrag för den 23 och 24 dennes samt pleni-prot. för den 30 sisth Juli.
Föredrogs ånyo och bifölls StatsUtsk:s den 12 och 14 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 123, i anledn. af väckt motion om förhöjning af lösningspriset för inom Riket tillverkad salpeter.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande StatsUtsk:s den 12 och 14 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 124, i anledn. sf erhåline återremisser å Betänkandena N:ris 42, 43, 71 och 72, ang:de reglering af utgifterne under RiksSlatens Andra, Tredje, Fjerde och Femte Hufvudtitlar.
Härvid förekommo Utsk:s yttranden angrde nedannämnde punkter af Belänk.
N:o 42 (Andra HufvudlilelnJ.
S.dra punkten, mom. b. Sedan, efter förfrågan af Frih. Alströmer, Carl Jonas Oscar, undert.
Riddarhus-Sekreterare uplyst, att Preste-Ståndets i ämnet fattade beslut ännu icke blifvit R. o. Ad. meddeladt, yttrade Frih.
Efter hvad som blifvit mig sagdt, lärer PresteSt. i denna punkt hafva beslutat bifall till K. M:s Nåd.
Propos., hvilken bestämmer lönebeloppet för Registratorn i Just. StatsExped:n till 3000 Rdr.
Otvifvelaktigt är att Eegistratorsbefattningen i detta Depart. är mer eller mindre ansträngande, och 390 Den 26 September. nila dessa tjenster äro de af den beskaffenhet att några andra befattningar icke kunna med dem förenas, emedan Registratorn är skyldig att vara på embetsrummet från kl. 10 f. m. till ^ 3 e. m.
Under sådana förhållanden och då K.
M är bäst i tillfälle att bedöma hvilket lönebelopp som för dessa embetsman erfordras, vågar jag hemställa att R. o.
Ad. måtte lemna sitt bifall till K. åhs Propos. i detta hänseende, hvarigenom äfven R. o. Ad. skulle komma att stanna vid samma belopp, 3000 Rdr.
På de skäl som den siste talaren anfört, får jag instämma i hans yrkande och anhåller att E. 0. Ad. måtte, i enlighet med de grunder som förevarit för återremiss af ifrågav:de punkt, bifalla hvad K. M. i detta afs. föreslagit.
Efter först till bifall å Utsk:s i afs. på ifrågav:do mom. gjorda hemställan framställd propos., som besvarades med Nej, beslöt R. o. Ad., att aflöningen för Registratorn inom Just.
StatsExpedm skulle bestämmas till 3000 Rdr Rmt. Samma •punkt, mom. c. Utsk:s härom afgifna yttrande lades till handlingarne. 4:de punkten, mom. a. Hr von Koch, Nils Samuel:
Då StatsCtsIcs första Betänk. föredrogs, hade jag äran yttra de skäl, på hvilka jag ansåg mig böra hemställa om bifall till K. åhs Propos. enl. hvilken Sekret, i min Exped:n föreslogs till ett lönebelopp af 4,500 Rdr.
Just.StatsåIini°tern, som vid detta tillfälle äfven var närv:de, behagade, jemte flere andra talare, understödja detta förslag, nästan ingen motsatte sig detsamma och t. o. m. Utsk:s dåv:de Ordf:de biträdde det i viss mån.
Utsk. har också frångått sitt förra tillstyrkande och i någon mån höjt aflöningen för Sekret., dock har Utsk. icke gått så långt som afsigten varit med återremissen från R. o. Ad. och PresteSt., hvilket, efter hvad jag försport, ehuru icke officiel underrättelse derom ankommit, lärer hafva bifallit K. åhs Nåd.
Propos. i detta afs.
Jag vill icke uptaga R. o. Ad:s tid med att uprepa de skäl som förra gången anfördes, enär icke någon motsägelse ännu gifvit sig tillkänna, utan inskränker mig till att anhålla om bifall till K, åhs Propos.
Efter först till bifall å Utsk:s i afs. på ifrågav:de mom. gjorda hemställan framställd propos., som besvarades med Nej. beslöt R. o. Ad. att aflöningen för Sekret, inom Just.KanslersExped:n skulle bestämmas till 4,500 Rdr Rmt.
Samma punkt, mom. b.
Äfven i afs. på denna punkt yrkades af Just.
StalsMinistern jemte flore andra talare förra sången frågan förevar att K. åhs Propos. skulle bifallas.
Denna föreslår att Registratorns i Just.
Kanslers-Expedin lön skulle bestämmas till 3000 Rdr.
Det Den 26 September.
391 uplystes vid samma tillfälle att
Registratorn numera med denna tjenst förenar en Kanslist-tjenst hvilket icke är förhållandet med Registratorn inom Just. Stats-Exped.
Då nu R. o. Ad. nyligen beslutat att denne sednare einbetsmans lön skulle sättas till 3000 Rdr, torde det vara så mycket mindre skäl att sätta Registratorns i Just.
Kanslers-Exped. lön under" detta belopp, som jag vågar försäkra att göromålen för dessa Registratorer äro hvarandra ungefärligen motsvarande och visserligen ej ringare för de i Just.KanslersExped.
Då nu dessutom den i fia ga v: de tjenstemannen förräl tar en Kanslisttjenst, och derjemte, enligt K.
M:s förslag, utan särskildt arfvode skulle sköta aktorstjenst i Kanslirätten, finnas väl tillräckliga skäl för bifall till K.
M:s Propos. i denna del.
Efter först till bifall å Utsk:s i afs. på ifrågavtde mom. afgifna förslag framställd propos., som besvarades med Nej, beslöt R. o. Ad. att aflömngen för Registratorn i Just.KanslersExped. skulle bestämmas till 3000 Rdr Rmt.
Samma punkt, moni. c, och S:le punkten, mom-.n a, b och c. Utsk:s härom afgifne yttranden lades till handlingarne.
8;de punkten, sednare mom.
Hr Lilljehöök, Carl Bertild: Såsom af Utsk:s Utlåt, inbemtas, återremitterade R. o. Ad. denna punkt, sedan under discussionen blifvit yrkadt att anslaget skulle få begagnas annorlunda än Utsk. i sitt förra Betänk, tillstyrkt.
Jag får anhålla att Utsk:s förra Utlåt, i afs. på denna punkt måtte bifallas.
Utskrs i afs. på ifrågav:de mom. afgifna yttrande, blef af R. o. Ad. bifallet.
N:o i3 (Tredje IlufvudTiteln).
2:dra punkten, förra delen.
Hr Björnstjerna, Joh. Magnus:
Sedan denna punkt blifvit af PresteSt. återremitterad och R. o. Ad. bestämt aflöningen för de i Utrikes Depart:sExped:nen anställde 4 andre Sekret, till 2000 Rdr, hemställer jag huruvida icke R. o. Ad. skulle finna lämpligt att föreslå PresteSt. att sig med R. o. Ad. förena om en bestämd aflöning af 2000 Rdr för dessa tjenstemän.
Ad. att lägga Utsk:s ifrågav:de yttrande till handlingarne, med förklarande, att R. o. Ad. vidblef sitt förut i ämnet fattade beslut.
Betänk. ]\’:o 71, (Fjerde IlufvudTiteln). 8:de punkten.
Jag anhåller vördsamt att R. o.
Ad. täcktes vidblifva sitt förut fattade beslut och således afslå hvad Utsk. nu framställt. 392 Den 26 September.
Då, enligt hvad Utslits Utlåt, uplyser, R. o. Ad. samt PresteSt. bifallit frågan i väsendtlig del och R. o. Ad. endast i ett mindre betydande afs. fattat olika beslut mot PresteSt., men, om R. o.
Ad. fortfarande skulle vidblifva det vilkor som här är antydt, det således icke blefve 2:ne Stånds beslut, fruktar jag att frågan vid sådant förhållande skulle ställas mera på sin spets, än om R. o. Åd. bifölle, hvad Utsk. i sitt förra Betänk, tillstyrkt.
Då blefve det åtminstone 2:ne
Stånds beslut att den begärda anslagsförböjningen för KrigsAkademien skulle i väsendtlig mån beviljas.
Jag får anhålla om propos. å bifall till Utsk:s först afgifne Betänk.
Hr af Klint, Erik: Ehuru, efter hvad vi hört Riddarh.- Sekret. nyss uplysa, icke något prot.-uldrag från PresteSt. ang:de dess beslut i denna fråga ankommit, har jag mig dock enskildt bekant att PresteSt. vidblifvit sitt förra beslut, och således finner jag, i motsats mot Hr Lilliehöök, skäl vara för handen att äfven R. o. Ad. vidhåller sitt förra gången fattade beslut.
Då nu Hr Gr. o. Landtm, först hemställde om R. o. Ad. behagade med frånträdande af sitt förut fattade beslut bifalla Ctsk:s i afs. på denna punkt afgifna yttrande, ropades starka
Nej jemte några Ja, och uppå sedermera framställd propos., lades Utsk:s yttrande till handlingarne med förklarande att R. o. Ad. vidblef sitt förut i ämnet fattade beslut. 20:de punkten, morn. c, samt 2t:sla och 23:clje punklerne.
Utsk:s härom afgifne yttranden lades till handlingarne. 33:<]je punkten.
Fullkomligt delande StalsUtsk:s åsigt att någon tillämpning af R.
St:rs beslut rörande beväringsexercisen icke gerna kan ega rum före nästa år, och att således anslaget för ifrågay:de hästar är för detta år obehöfligt, kan jag dock icke deri finna någon grund för afslag å det begärda anslaget för åren 1859 och 1860- Jag anhåller alltså hos Hr Gr. o. Landtm, om propos. på bifall till baad StatsUtsk:s utgiftsafdelning i detta afs. föreslagit, och hvilket finnes uptaget bland reservationerne till detta Betänk.
Jag instämmer med den siste talaren till alla delar.
Landtm, upläst utgiftsafdelningens af Hr af Klint åberopade förslag, blef, efter det propos. till bifall § Ulsk:s i afs. på ifrågav:de punkt gjorda hemställan först blifvit framställd, men besvarad med Nej, utgiftsafdelningens förenämnde förslag af R. o. Ad. bifallet.
Härefter förekommo de i sammanhang med nästnämnde punkt af Utsk. i Utlåt.
N:o 124 framställde frågor, nemi.:
Pen 2G September. 393 l:o ang:de anslag lill underhållande af beväringsmhnskapcts beklädnad, i följd af den för della manskap föreslagna utsträckta exercis.
Utsk. har i denna punkt yttrat den åsigt att om de nuv:de ordinarie anslagen för beväringsmanskapets beklädnad fördubblades, skulle äfven det afsedda ändamålet vinnas.
S& är dock icke förhållandet.
Det nuv:de ordinarie anslaget är beräknadt för en slitningstid af 12 dagar årligen; men genom R.
St:rs beslut vid innev:de Riksdag skall beväringsexercisen framdeles komma att ökas med 18 dagar således 6 dagar mera än jemt dubbelt af hvad förut varit fallet.
Häraf torde R. o. Ad. finna att ehuruväl 126,000
Rdr, genom god anordning och hushållning, äro ganska tillräckliga för det hittills varande behofvet, blir det likväl alldeles omöjligt att med samma summa kunna underhålla beväringens beklädnad under 1^ gång så lång tid som förut egt rum. K. M. föreslog i sin Propos. till R.
St:r att en summa af 189,000 Rdr
Rgs för hvartdera af åren 1859 och 1860 skulle beviljas för i fråga v:de ändamål; detta är just det belopp som erfordras i och för de behofver som nu äro i fråga.
Jag får således hos Hr Gr. o. Landtm, vördsamt anhålla om propos. derpå att en summa af 189,000
Rdr beviljas för hvartdera af åren 1859 och 1860 till underhåll af beväringsmanskapets beklädnad.
Hr af Klint anfört förenar jag mig uti det af honom gjorda yrkande.
Då denna fråga förekom i StatsUtsk. till behandling, var det Utsk:s skyldighet att göra sig reda för orsaken till att just de summor, som i den Kongl. Propos-.n finnas uptagne, blifvit föreslagne och inga andra.
Skälet härtill igenfanns snart, då man öfverräknade det nuv:de anslaget, jemfördt med de dagar, som beväringen nu för tiden är skyldig att exercera, och sedermera tillämpade detta för det antal dagar, som hädanefter till exercis skall ifrågakomma.
Oaktadt denna utredning, ansåg dock Utslcs majoritet att en annan summa borde bestämmas, ehuru derföre icke någon beräkningsgrund kunde upges.
Man antog visserligen den summa, som i K.
Proposm var föreslagen att delas på 2 år, med 126.000
Rdr per år, men så att dessa 126,000 Rdr skulle gälla för båda åren.
Det är ganska påtagligt att om äfven beväringsmanskapets beklädnad har kunnat bestridas med det anslag, som hittills gifvits, och dervid iakttagits, som man utan tvifvel varit i tillfälle att göra sig förvissad om, all möjlig hushållning, att större anslag nu behöfvas, beroende på det större antal exercisdagar, som hädanefter skola ega rum.
Visserligen har man föreställt sig, att man efter denna beräkningsgrund skulle kunna leda sig till slitningstiden, och den ersättning, sorn erfordras: men jag påstår att en noggrann beräkning icke härigenom upkommer, emedan slitningen blir större, då munderingen komme alt gå från den ena karlen till den andra, hvilket nu blifver förhållandet, då en klass beväring begagnat munderingen, och en kort tid derefter en 394 Den 28 September. annan klass inrycker, innan denna munderingen hunnit repareras.
Bristerne blifva betydligt större och kosta mera i reparation, än om denna genast kunnat verkställas.
Jag anser således att slitningen genom dessa ombyten af manskap blir större; manskapet har mindre sinne för att akta persedlarne, och man kan icke heller kontrollera huru desamma vårdas.
Då nu emellertid det synes bestämdt, att ej ett mindre anslag, än K. M. begärt, kan, såvida man att beväringsmanskapet skall hafva dugliga persedlar, får jag, i enlighet med hvad Hr Klint yrkat, anhålla om propos. på K. M:s förslag.
Enl. min tanke är den nuv:de methoden för beväringsmanskapets beklädnad ledande till misshushållning.
Jag syftar likväl härvid icke egentligen på sjelfva beklädnaden, utan på det ambulatoriska sätt, som eger rum med afs. på klädernas slitning, hvilket icke kan verka annat än misshushållande.
Jag har vid ett föregtde tillfälle antydt hvad jag ansett böra vidtagas med hänseende till denna beklädnad.
Jag vill dock icke nu uprepa detsamma, utan inskränker mig till att yrka bifall å Utsk:s Betänk., emedan ett motsatt förfarande blott skulle leda till fort gående misshushållning.
Jag bestrider den gjorda tillvitelsen att förvalt ningen i detta afs. tillvägagått med misshushållning.
Saken är ganska svår att beställa; ty då det ambulatoriska förfarandet i afs. på persedlar eger rum, medför det mera kostnad än om en och samma kommun hade munderingen, men KrigsKolkm, som haft denna förvaltning sig ålagd, har tillvägagått med all möjlig sparsamhet, och om man tänker närmare än till glosorne i saken, skall man göra sig derom öfvertygad.
Jag anhåller fortfarande att få instämma med Hr Klint om bifall till K. M:s Propos.
Jag har icke tillvitat administrationen att vara orsaken till den misshushållning, som med beklädnaden eger rum.
Det ligger fakta i det sätt, hvarpå soldaten begagnar och underhåller denna mundering.
Det är icke nog att han under mötestiden har den på om dagen, han begagnar den äfven om natten i tältet, och det är under sådana förhållanden, som jag anser det vara alltför dyrt om Staten skall bekosta en dylik mundering.
Jag påstår att i detta hänseende vida ändamålsenligare åtgärder kan vidtagas, är såväl de förhanden varande, som de föreslagna, och hvilar detta mitt påstående icke, såsom en värd talare funnit för godt att uttrycka sig, på några glosor.
Vida bättre, ändamålsenligare och hushållsaktigare påstår jag att det skulle vara, om man i fredstid, i stället för beväringsmanskapets, då onyttiga uniformering, inskränkte sig till upköp och upplag i depöter af alla sådane slags materialier, sorn icke i hast kunna anskaffas, men 18te med all tillverkning anstå, tills krig, d. v. s. ett verkligt behof inträffar.
Jag yrkar fortfarande bifall till Utsk:s förslag.
Den 26 September. 33b 11 r Björnstjerna:
Jag får fästa den siste talarens upmärksambet derå, att det sätt, hvarpå beväringsmanskapet beklädes, stöder sig på R.
St:rs beslut i frågan, och lärer icke kunna ändras.
De enskilda åsigter, som en och annan person i detta hänseende kunna hysa, höra icke till öfverläggningsämnet.
Efter först till bifall å Utsk:s hemställan framställd propos., som besvarades med Nej, beslöt li. o. Ad att, såsom Hr af Klint föreslagit, för ifrågav:de ändamål bevilja en summa af 169.000 Bdr
Rmt för hvartdera af åren 1859 och 1860.
2:o ang:de anslag lill anskaffning af 1,300 st. läll för beväringsmanskapets vapenöfning samtidigt med den gamla stammen.
Utsk:s härom gjorda hemställan bifölls. 2S:le punkten, morn. m.
Utsk:s härom afgifne yttrande lades till handlingarne. 39:de punkten.
Utsk:s härom med framträdande af dess förra yttrande gjorda hemställan, bifölls.
Tillfälliga eller extra anslag, 6.le punkten.