Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag tror således, ac det hade warit nyttigt, om Utstortet pa de gjorda Anmärkningar hade behagat göra afseende.
At inskränka betes-tiden, lärer, såsom hörande til hwar och ens enffilta hushållning, wara en öfwerflödig sak, at lägga sig un.
Herr boröen--tolpe.
Da en wärd
Ledamot nu tilkannagifwit, at dr öfriga zme Ständen redan afgjort detta ärende, samt nagra widlöfciga cliscusioner således anfe> til intet tjenande, men han icke upgifwit, om dejsa Ständ helt och häl',it eller med wijsa ändringar anragit StarsUcffottets Förslag, sä nödgas jag först begära uplälande af dejsa Stänvs l^iotocolls-Utdrag till nämnde ärende, samt i händelse de icke til fullo förenar sig om Betänkandets Förslag, itei-erar jag min ödmjuka begäran, at, enligt 49 §.
NiksdagsOrdningen, fä ytterligare upjlof med detta ärendes afgörande.
Härefter uplastes följande:
Utdrag af lckotocollöt, hallit hos Högwör dige Preste-.Ständer den 27 Februarii i8ro. S. D. Til slutelig! afgörande företogs Riksens - LI40 Den 27 Mars. sens Högloft.
Ständers Stats-Utskotts den 26 dennes pä bordet lagde förnyade Betänkande, angående framtida disposition och hushällning med Hof-Stall-ängarne.
Dä Preste-Ständer redan gillat Stats-Utstöttets förut afgifne Betänkande i detta ämne, fann Ständer sig nu blott i afseende pä Eldgarns Äng, om Arrende. tiden hwaraf detta sednare Utlätande lemnar en närmare kännedom, böra tillägga, at Arrendet för Eldgarns Ang, 2Z Parmar Hö ärligen, icke bör fä lösas med 17 R:d.
Parmen, uran i likhet med hwad Stander om Arrenden för KongsGärdar i allmänhet under den 21 dennes beflutir, bör betalas efter Länets ärliga Markegangspris, äfwensom Ständer, uppä de af Utssottet anförde stäl, icke fann alla öfriga Arrendatorer böra betala Arrende-Höet högre, än efter ärliga Markegangsprifel. l-t suprg.
Ilx protocollo I. 17. Almguist.
Herr Grefwen och Landtmarfkalken tilkannagaf, at Borgare- och Bonde-Ständens krcilocolls-Utdrag öfwer detta ämne ännu icke lära wara ankomne, men hemställde tillika til Herr Nordenstolpe sjelf, hwad han igenom ett upffof med detta ärendets afgörande trodde kunna winnås.
Jag hoppas dä kunna gifwa Ridderskapet och Adeln full uplysning pä bade de Angarius belägenhet, som hitintils lefwererat Ställets behof af Hö, simi om hwad anral af Den 27 Mars. 2141 af Pund hö hädanefter fordras för Stallen, hwari» genom förlusten, at genom ^uÄion upköpa Hö, sä», kerl blifwer mera synbar, samt således der proMeracls ^rrenclet i penningar i stället för Hö kanske betänkligare.
Friherre Legerström, ^Lcob, anhöll, at Herr Landtmarstalken tacktes göra proposition pa betänkandet, med de af honom föresiagne för» ändringar, i hwilker fall han hoppades, at Herr Llorcisnstoipe ifrån sin begäran om upffof torde afstä.
Detta medgafs af Herr deorgenstolpe, Hwarefter Herr Grefwen ochLandtmar» skalken gjorde proposition til bifall ä UrffotretS betänkande, med de förändringar som af Friherre Legerström blifwit förestagne, hwilken med Za be» swarades.
Föredrogs a nyo Statssiltffottets den 26
Fe» bruarii ba bordet lagda lvlemorial, innehallande Utffottets utlåtande öfwer de anmärkningar, som wid dest betänkande, rörande LMimire-Skaterne til Lands och Sjös, blifwit gjorde, och blef hwar och en i detta lvlemorjal förekommande punÄ sär» skilt til pröfning företagen:
Första ponten angående de af Stats-lltskottet föresiagne wista VacanLer wrd den indelta Armeen L fredlig tid.
Friherre Legerström, stacob, willehem^ ställa, 1142 Den 27 Mars. stalla, om det icke wore lämpeligast, at under fredstid upläka Konst. Maj:r, at, efter öfwerenskornmelse med Note- och Rusthållare, lampa desta Vac-mcei-.
Grefwe Uövenbjslm, Lai-I, ansäg bast wara, om Rikfens Stander i detta afseende icke kemnade någon bestämd föreskrift, uran öfwerlemnade hela saken til Kongl. Maju.
Qm Konungen , genom widtaganbe af samma författning som med Wermlands och Sawolax Jägare, skutte afbesparde Vgcuncs-medel kunna öka Armeen och Förswars-Werket, wore der i wart Lands nuwarandr stallning ganska wigtigt, och ingen kunde bättre bömma fä wäl om behsfwec deraf, fom om tiben och satler at göra en sadan inrättning, än Konungen sjelf, hwilken högsta befälet öfwer Armeen lilkomme.
Grefwe körner, iLäolf 6öran.
Det har ej warit Utskottets mening, at här föreskrifwa Konungen någon Lag, eller pä minsta wis förestå nägon inskränkning i utöfningen af Befälet öfwer Armeen.
Utskottet har derföre jagt, at vesta V3-
LEsr borde fä hällas lil högst en femtedel afRegementernes styrka, men ej nödwändigt til en femtedel, uran skulle det pä Hans
Mast bero, at sjelf bestämma dem inom denna gräns Friherre L--ösrström erindrade, at det wore just detta bestämda af en femtedel, som borde förändras, och ingen wist xro^oruon utsättas.
Herr Grefwen och Landtmarskalken gjorde kro^oLnlou, gr ac Kongl. Maj:t i underdånig - Den 27 Mars.
H4Z dänighet matte öfwerlännäs/ at med dessa Vacancer efter sig företeende omständigheter- förfara.
Andra och tredje kuEerns kiföllos.
Fjerde kuncksn, angående Kongl. Lif-Drabant - Corpsen.
Friherre ohrström, sscob, wille gerna bewilia/ at för Drabant-t-orp-en!> rakning 9 hastar pa Hof-Srallet finge underhallas/ men kunde ej samrycka/ at wid anbefalldLx6rci8eRyttarehastar leczuirerscles, sadanr wore ej förenligt med Rusthallares interesLe, hwilka troligen icke gerna at andra an sina egne Ryttare mlemnade sina hästar.
Det wore lämpeligare, at Drabant-Oorxzcn erhölle er tilräckligc antal egna hastar.
Härmed förenade sig Friherre knäbeck, /llexanäer, Friherre kala m b, LIaes, Herr katklieb, Larl kreäric, Friherre lä^erta, ^xel, Friherre kunck, ^äolk. Herr käblmLN, Otto krsärlc, anhöll at Ridderskapet och Adeln wille fästa sin upmark» samhet pa de wid detta förslag häftade wilker.
Han trodde at det wore försigtigt stäldt.
Arnu ur» se medel til upköp och underhall af nya Drabant» hastar/ wore i Statens fattiga ulftand omöjligt; sedan Kongl. Maj-.t funnit detta försiag antagligt, trodde Herr käKlmLu, gr det wore det bästa med, jet at winna ändamälet.
Gref - H44 Den 27 Mars.
Grefwe ^amilton, Hxel, föreslog, at Häst-Garoets hästar kund? nyttjas.
Friherre Legerström inwande, at det jvore tika obilligt.
All föreslagen ersättning kunde ej annar än genom process erhallas, och ersättningen förswunne i Rattegängs-kostnaden.
Han begärde derföre proposition kil afslag af denna Herr Grefwen och Landtmarskalken frägave derefter, om Nidderskapet och Adeln bifölle, at för Drabant-Lorpsens rakning 9 hastar pä HoftStallet singe underhållas, Ropades Ja» ytterligare ftagave Herr Landtmarffalken, vm Ridderskaper och Adeln affloge, at, wid infallande Lxcrcice, Drabant-Loipseu skulle begagna sig af nastbelagne Rusthallares hästar.
Ropades elfwen Ja.
Grefwe körner önffade, at i sadant fall nägon wille upge förflag til penningar, at inköpa hastar at denna c^oips. Friherre bjerta, .axel, trodde sig kunna göra ec förslag, ehuru det wal icke skulle smaka en witz Lor-ps, för hwilken ban förut just icke more altför angenäm.
Han skulle neml. kunna peka ut et stall, der hastarne wal födas, men föga arbeta.
Dec wore ^riilleiis-Stallet.
Skulle Konungen sinna nyttigt, at de derwarande hastar af Drabant - Den 27 Mars.- 1145 bcmt-^orpserne nyttjades, upstode icke mer nägvu förlägenhet om penningar lil upköp af Drabant, hastar.
Herr Grefwe» och Lanvtmarskalken rrindrade, at detze frägor nu icke kunde uptagas.
Femte och sjette kunckerne biföllos oförändrade.
Uplastes följande; Utdrag af ki-otocollet, hällit hos Riksens Högloft.
Ständers Bewiilnings-Utffott ivid Riksdagen i Stockholm den 26 Mars i8io. S. D. Trenne af de kexpeÄive Ständen, nemligen Högloft.
Ridderffaper och Adeln, Högwördige Präste-Sjtändet och Wallofl.
Borgare-Ständet, hafwa wäl bifallit Bewillnings^Utffottets den is:de i denna manad gjorde hemställan, gt de föreftagne 1->rickerne ril Bewillningen mätte fä förblifwa i hwad angar det belopp de innefatta, sädane de för narwarande arv, och at deremot, om, efter första årets upbörd och beräkning, det ffulle befinnas brist i den af Riksens Högloft.
Ständer anflagne Bewillnings»8ummL, 2, Millioner N:d., Fullmägtige i L»ngusn och Riksgälds-Lonkoiiet da ffulle aga rättighet ar öka i.-n ickerne med sa mänga procenter ej allenast ärligen i BewillningMgär 2ZMilliv-' ner R:d., utan ock ersättning erhalles för den inträffade bristen, fördelad pä de efterföljande ären intil nasta Riksdag; men Hederwärda Bonde-Stäm 1146 Den 27 Mars. der har förblifwir wid sikt i denna del förut widlagne beslut, under förklarande likwäl, at dä någon annan ulwäg icke ar, an at frägan öfwerlemnas ril det förstärkta Stats-Utssottets afgörande, cone-a.
xioposition dera bör ställas, i enlighet med den jämkning Bewillnings-Utssottet i dest ofwanberörde notvLoils-Utdrag föreslagit.
Wid sädant förewettande, och da anaelägit ar, at pröfningen och et bestämdt bestm öfwer förenämnde ssiljaktighet föreaar den Bewillmngs Utffottet aliggande öfriga åtgärd med Bewillningsförstaget ansäg Utssottet sig böra hos Riksens Högloft.
Ständer wördsammast anhälla, om der förordnande, ar det med Riks-Nämnd förstärkte
Statsutskott matte anmodas genast företaga ofwannämnde frägas afgörande, pä färt 71 H. j Regeringsformen föressrifwcr; och skulle härom ?rmocoljs-Utdrag til de kespLclive Stånden expeciiL ras.
Ikt supra. klx krotocollo, L. 6.
Herr Grefwen och Landtmarssalken gjorde proposition a detta protocolls lltdrag, med tillägg, at Stats-Urffottet skulle anmodas.at sä tidigt i morgon sammanträda, at BewillningsUtffottet samma dag af Beslutet kunde erhälla del, för at til nästa plenum den 29 Mars med sitt Betänkande, rörande allmänna Bewillningen, kunna til Riksens Ständer inkomma.
Före - Den 27 Mars. 1147 Föredrogs ä nyo Bewillnings-Utffottets den 22 Mars pä borver lagda Memorial, rörande dels förhöjning i Sjömil pä wissa til införsel förur tillärne ^rriclar, dels tillåtelse emot Tulli Afgift för andra, som hirtils warit förbudne.
Föredrogs a nyo Lag-Utffotrets den 22 Mars pa bordet lagda Utlåtande, rörande anmärkningar som blifwit gjorda wid berörde UtffottS Betänkande, angående förklaring öfwer i § i 7 Rättegångs-Balken, om Inteckningar.
Bifölls. ffu5teraäes följande:
Utdrag as ?rotocoIIet, hällit i Högloft.
Ridderffapets och Adelns l'leuuin den 27 Mars iZio. S. D. Föredrogs a nyo Stats-Utffottets den 2z Mars pa bordet lagda l^temonLl. innehallande Urstottets fwar pa de Anmärkningar, hwilka wid desi Förslag lil Löne-förbättring fför ätffillige fä kviilitZjre som civile-Stater och Ambetömän blif-. wit gjorde- och blef detta jemte Utffottets berörde Förslag af Höglofiige Ridderffapet och Adeln gillad!, med der tillagg, at til Kongl. Maj:t i underdånighet skulle öfwerlemnas, at i den män nl gan§ - H48 Den 27 Mars. gängarne sadant medgifwa, jämka och anflä Löneförbättringen sä wäl för Corpsen, som vertil hörande Ambetsmanna-grader efter billighet och behof.
Lt 8uxra.
Ridderstapets och Adelns klenum den 27 Mars i8io. >S D. I anledning af Riksens Högloft.
Ständers Bewillnings-Utffotts gjorda anmälan, atfragan om updrag ar Lane»- och Riksgälds-Fullmagtige, at, i händelse brist skulle upkomma i den af Riksens Ständer anstagne Bewillnings-Summa af 24 lvliliiousr R:d., Fulkmägtige da ffuile aga rättighet at öka 1-uiKeias med sä mänga xroLent, al sä wäl sjelfwa Summan som ersättning för den upkomne bristen kunde erhällas, wore i det stick, at det genom det förstärkta Stats-Utstottet borde afgöras; beflöc Högloft.
Nidderstapet och Adeln, at Högloft.
Stats-Ucstottet med den walde Förstärkningen skulle i morgon den 2g dennes til afgörande af denna fräga sä tidigt sammanträda, at Bewillnings-Utskottet samma dag om Nämndens widlagne beslut kan erhälla underrättelse.
Or ru^ra.
Grefwe Lilienborg, jokan brenning, upläsre til brolocollet följande:
Som den i haft författade bifallne Lx^eciitionen til Lonstilution» Utskottec innefattande generela frågor, hwaröfwer L01 ni, lutions - Utskottets yttrande stnlle inhämtas, torde s-ehofwa närmare uplysas, genom en berättelse om förhållandet i förewarande crasus, för at til Ärendets - Den 27 Mars.
1149 dets utredande och frHgorms beswarands i m sam» marihang meddela ett fullständigt yttrande; sa fär jag ödmjukeligen anhalla, at krotocollet öfwer mä« let, behörigen justerad, kunde fä Lxpeäitionen til Utffottet ätfölja, eller fa Uttagas och til Lonstr. rukions-Utffottets bepröfwande fä öfwerlemnas.
Efter en kort öfverläggning swarade Herr Grefwen och Landtmarskalken, at Grefwe 6>I!enbor§ wore obehindrad, at til?rowcolleL ingifwa sitt Utlåtande, hwilket, om han sä behagade, af ?rotocolli8tsn kunde fä vidimeras och (.'onstitutionr - Utffottet meddelas.
Öppnades Herrar LleÄorernes af tredje LI^. sen Lista til wal af en Ledamot i Riddarhus-tttffot» ret ester Herr von d^ackre^; och befants i dest ställe wara utwald: N:v IY4Z'
Herr LergenscköIZ, Lrie hollan- Lancellist.
Herr Grefwen och Landtmarskalken tilkannagaf, at nästkommande Torsdags eftermiddag Herrar LleQorerne af alla fyra Standen lkulle sammanträda ar walja Ledamöterne i Tryckfrihets» Lommitteen.
Ridderssapet och Adeln atffiljdes kl. ^ 3 eftermiddagen.
In iiclcm kr0tocolli Q. A.
Thors» nzo Den 29 Mars.
Thorsdagen ben 29 Mars. plenum kl. ^ til 10.
Uplästes följande och lades pa bordel'
Riksens högloft.
Ständers Allmänna Beswärs- och Oeco,Muns-Utskotts Betänkande, angående Markegangs-sättningen, i anledning af följande til Utskottet i detta ämne r-emitterÄcle Handlingar, nemligen: i:o jX-iemorjZ! af Riksens Högloft.
Ständers äur-titiD Ombudsman, Herr pxji>L6itiou8-8iecreteiaren och Lommcnclemen af Kongl Majus Wasa Ordens Stora Kortz , Friherre ib. ^lsnnerlieim, hwarntl af anförde stal tilstyrkes den underdåniga anhållan hos Kongl. Maj:c, ar, likasom förut stedt, tiden för Markegangs-Taxornes uprättande marte blifwa början af Januarii manad. 2:0. tUemoiial af Herr L. iV!. hwilket, Utom upgifwet förstag, huru Oeputc-m6e borde til MarkegangsTaxornes uprättande utses, innefattar ar Markegangs-sättningen altid stulle ste uri st esiUenLL - Staden i hwarje Län: ac Landshöfdingen derwid skulle söra prXsiclium och Lands-^ecru. terLi-cn krotocvllet, samt at Ridderstapets och Adelns och Präsie-Ståndets Ledamöter derwid borde besia af Räntetagare, men Borgare- och BondeStandens deremot af Ranregifware, emedan, da wid sädane rilfälien lwä Ständ
Den 29 Mars- nzr Stand stadna emot twä, olägenheterne af för höga eller laga priser bast förekommas derigenom, at et meclium af de omtwistade priserne, likmätigt z H. af Kongl. ke->oImioix-n pä Allmogens beswär den 17 December 17Z4, tagrs til grund för Markegängcn. z:o. Utdrag af ÄVallofi. Borgare-Ständers Urotocol! den n November sistlidet ar, deruti Ståndet, jemte tilkännagifwande af sitt fattade beslut , huru och til hwad antal des; Deputerad wid de arliga Markegängs-sättningarne bör utses, förbehåller sig, at efter inhämtande af de öfrige Ståndens beslut, angående anralec af hwardera Niks-Ständets fa i särskild öfwcr läggning taga srägan om omröstningssättet'
Wid wal lil desse samt emedlertid til detta Utskott öfwcrlemnar sitt Befwärs-Urssorts, uti l>rotocoil-!-Utdrag af den 21 Oktober, i förevarande amne gifne utlåtande, jemte Herr Oabns. wid öfwer läggningen i Ständer uplästa klemoriLl, för at sä wäl i anledning af de delar deraf, hwilka Ständer, genom sitt fattade beslut, ej redan pröfwac och afgjordt, som i afseende pä de dermed sammanhang ägande omständigheter sitt urlätande afgifwa. 4:0.
Borgare-Ständers Beswärs-Utskotts nytzomförmälte kiotocollj.-Utdrag, hwilket dock endast innefattar tilstyrkande i de omständigheter , Den 29 Mars. heter, hwaröfwer Ständer redan sitt beslut stadgadt.
Herr /lsseZsorsu O. 6ttlin5 förenämnde ^lemoriLi, inuehällande den önskan, al dä 75 §.
Negerings-Formen hufvudsakligen förändrar det stadgande om Markegängs-sättningarne, som är gifvet genom Kongs. Förordningen den 22 Julii i8oz, wid den derom utfärdande nya Författningen mä iakttagas: a) At antalet af Ständernes
Deputerad bör för hwar» je Stand rättas efter Länens olika förhällande, b) Ar om omröstningen stall ste Ständöwis, icke mindre antal än z Ledamöter matte af hwarje
Ständ utses, och om densamma stall ste xer caj.it», lika mänga veputeracls mätte af hwarje Stand wäljas, samt i bagge fallen utstakas, huru, i händelse af pLi-ia votz, bör sörhällas; c) ar nägvt afseende icke bör hafwas derpå, om ve.
xuteracie til witzt antal äro Räntetagare och Räntegifware eller icke, och ac det mätte tillätas bade Räntetagare och Räncegifware, åtwid förrättningen, ehuru uran rösträttighet, wara rilstädes lil uplysningars meddelande; 6) åtwid Markegängs-sätlningen hwarje wara ej nödvändigt bör erhälla et enda pris för hela Länet, som i detta afseende kan wara af gansta skiljaktig beskaffenhet; e) m tiden för Markegängs-sättningen mä flyttas lil början as Januarii manad; samt k) ar i de Län, der en Den 29 Mars.
n;z en del af stätten utgöres i Kohl, och Markegängs-pris dera stall fattas, cn särskild lermin derril matts bestämmas siraxt efter kohlckörflen-s och wimerförers flut.
De i detta ämne säledes wäckte frägor, har Utstottel ansett kurma hänföras til följande hufwudsakeliga, nemligen: i:o.
Huruledes och til hwad antal hwarje Ständ bör Utse vL^uterncle för at uprätta MarkegängsTaxorne. 2:0.
Hwad tid af äret dertil är lämpeligast, samt z:o.
Om sätter och ordningen derwid, samt huru i händelse af paria vats förhallas bör.
Hwad första kunKen beträffar, sa enär 75 §. i Regerings-Formen stadgar, ar de ärliga Markegängs-Taxorne stola uprättas genoin VeputeraclL af"alla Riks-Standen, utsedde pa det sätt hwarje Ständ särskildt för sig förestrifwer, samt at hwad besse fastställa, stall tjena til efterlefnad, sa wida ej ändring derutinnan i behörig ordning sökes och winnes; och Wällöf!. Borgare-Skändet jemwäl, lil följe deraf, pä sätt betz krotoco!!»-Utdrag mwisar, redan för sig stadgat sins Deputerad antal wid Markegängs-sattningen, samt sättet för deras utwäljande, har Utskottet ansett sig icke kunna uti denna omständighet något mlätande afgifwa.
Sjette Bandet. 7Z, Wid - H54 Den 29 Mars» Widkommande dernäst riden för MarkegängsTaxcrnes uprättande, hmilken sa mäl af Herr Friherre klsnnklkLim, som af Herr ^88eji8oren Labn blifwit föreflagen til början af Januarii manad; sä får Utstotter ej mindre i anseende dertil, at dä genom Negerings-Formens stadgande i 75 §. den riri Kongl. Förordningen den 22 Julii i8oz Kongl.
Kammar - kollegium rillagde befattning dermed aldeles uphört, och således afmen ändamälet med den til den 5 November stedde förflyttning af tiden för meranämnde förrättnings werkställande, förfallit, än äfwcn i betraktande deraf, at wid början af November manad, prisen som stola tjena til grund för Markegängs-särrningen annu icke äro sä stadgade som rvid årets flut, dä gemenligen äswen er medium ä prisen pä Spannemal, den wigtigaste af alla articlsrne, kan erhällas, för sin del ivördsammeligen tilsiyrka, det mätte, liksom af älder manligt marit, tiden för Markegängs-sältningarne bestämmas til den 5 Januarii, inom hwilken dag de böra wara fastställde.
Hwad fluteligen angär z:dje fragan, har Ut» stöttet ansett, at med de derril erforverlige upgif. ter borde förhallas, enligt hmad Kongl. Brefmet den 16 December 1774 samt Kongl. KammarLolieAii och Stats-t'oi,toi>ek8 derpä grundade Lircul-iir af den 8 Maj ^775 derom stadga, likasom hwad Z §. i I7Z4 Irs lre«oluuon pä Allmogens och 8 §. af i7Zi Ars ke,-,oImion pä Ridderstapets och Adelns Beswar utstaka, om De^uter3cle8 ratt at efter sig företeende omständigheter rätta de utsättande priserne; hmarmid dock, i afseende pä förenämnde kesolutiol^r-, stadgande, at hälften af be ve - Den 29 Mars.
H55 Deputerads borde wara Räntetagare och hälften Näntegifware, Utskottet wille framställa sin öfwerrygelse om samma stadgandes mindre wigt och nytta/ da flerestädes/ i anseende til brist pä Räntetagare/ detta förordnande icke kan efterlefwas/samt derutom de derigenom äsyftade fördelar af ett jemnare pris/ ändock pa ett lämpeligare sätt kunna winnås: åtwid Markegangs-sättningarne/ hwilka altid böra uti Landshöfoinge-^s^clelice.
Staden i hwarje
Län förrättas/ Landshöfdingen stall föra ordet/ samt Lands-kerste, gren eller Lands ^Kamererare» krotocoliet, och at/ i händelse wid omröstning/ som bör ste Ständswis och ej perLgpKg, twa Stand i fraga om priset a någon wahra skulle stadna emot twa/ ett medium bör bestämmas af de genom bägge sidornes, röster upgifne olika priser / pä sätt z §. i 1734 Ars liesolntion pä Allmogens beswär innehäller. bibel) 22 Julii 18OZ för öfrigt och t sammanhang med detta ämne stadgar/ om Afrads- och KronotiondeSpannemälens formande eller lösande samt den deri utsatte Termin/ innom hwilken Räntetagare och Räntegifware böra rilkännagifwa om de wilja emottaga eller lemna Ränte-Spannemalen -n tura eller ej/ hwilken lermin Utskottet ansett ej äga nägot ostiljaktigt sammanhang med liden för Markegangs-sättningen.
Hwilket dock til Riksens Högloft.
Ständers egen pröfning wördsammeligen öfwerlemnas.
Stockholm den ro Martii t810.
Utskottet bär derjemte
Pä n;§ Den 29 Mlars« Pä Högloft.
Riddersta-
Pä ^lögwörd.
Präster pets och Adelns wägnar Ständets wägnar ^ok. 6.
Oxenstierna. äob- blult.
Borgare- Pä HederwärdaBonde Ständets wägnar Ständets wägnar 0. i- Lctiönkerr. L. Lricbssori. k. ^ d^etLel.
Ständers Allmänna Beswars- och Oeconomi^-Utstötts Betänkande, i anledning af Herr ^näileUren ker I^vmAs til Högloft.
Ridderstapet och Adeln ingifne och deri-- srän til Utstottet remittc-racle Ivlernorisl, angående nödwändigheten af någon anstalt til winnande af en säker statistisk kännedom om Landets närwarande stallning.
Dä Utstottet haft sig älagdt, at följa nästan alla til Rikets Oeconomis hörande ämnen och medwerka til en nödig reZIerinA, stundom omstapning af inrättningar, ledande til Landthushällningens beständ och förbättring, har Utstottet icke kunnat undgä, at, lika med Herr ^uclneuren KöniZ inse det stora behofwet af locala uplysningar om detta Lands olika fördelar, fruktbarhet, befolkning och hushällning.
Det har fnnnir, at wilkoret för en lycklig utgång af Styrelfens bemödande, at bidraga kil Starens wal, ligger i en noga och palnelig kännedom vin hwad fom stal! styras; men har äfwen trott sig inse, at denna hwarken nu til full kom - Den 29 Mars.
1157 konstighet finnes eller kan winnås genom redan anwande medel.
At erhålla denna nödiga statistiska Kunskap, som ffulle innefatta säkra underrättelser om Folkmängden, Jordbruket, .Handeln, Slöjder och Näringsfång i allmänhet, som redigt ffulle wisa sanna förhållandet af det rilstand i Landet, hwarefcer alla reZIsrin^r til förbättring mäste Utarbetas, tror Utskottet sa mycket mindre kunna ske genom de i Otterne warande
Lans styrelser och särskildta ^u<ckoricetsr, som dessa oftast werka hwar för sig, Utan clireÄ commumLauon sins emellan.
Utskottet anser deremot detta wigtiga ändamål, pä sätt Herr komA föreflagit, lättast kunna winnås genom i Lands-Orterna anstälda Resor af en för nödige kunskaper, skicklighet och nit känd Man, som med Kongl. Majus
Nådiga lustruÄion för sin åtgärd ffulle wara försedd.
Da likwäl wid den öfwerläggning, som i anledning af denna Urskottets öfvertygelse, under ett med Högloft.
Stats-Urskottee anstäldt sammanträde, ägt rum, Stats-Utskottet förklarat sig icke kunna af Statens medel ansta något til aflöning och Rese-omkostnader för denne Embetsman, har Urffotcec för sin de! blott welat ti!
Ständer ^vördsammeligen hemställa, om icke Herr ^uäiceuren l(öm'§8 Förslag kunde til Kongs» Majus Eger Nådiga bepröfwande i underdänighet öfwerlcmnas, hwarefter och i händelse Kongl. Majit ffulle anse detsamma nyttigt och antageligt, samt nödige medel kunna finnas til detsammas werk ställan - H58 Den 29 Mars. ställande/ Kongl. Maj:t lärer i Räder täckas widtaga och anbefalla de åtgärder, som til ändamaleks tvinnande bäst och säkrast gro ledande.
Stockholm den io:Ve Martil Pä Högloft.
Nidderffavets
Pä Högwördige Preoch Adelns wägnar ste-Ständets wägnar. ^ob. 6.
Oxenstierna. ^ob. L. kkult.
Pä Wallofl. Borgare-Stäm Pä Hederwärda
Bom dets wägnar de-Standets wägnar O. Lcstönnerr, R.
Lricstsson. ?, d^etxel.
Ridderstam! och Adeln anförde Anmärkningar wid Utskottets den zo sistlidne November afgifne Betänkande öfwer det Lagens stadgande, at Mö, af hwad alder hon wara ma, skall standa um der förmpnderstap.
Den bvpotbess. at den wäg för ogifta Frum timmer, ar hos Konungen fä söka befrielse fran Förmynderskap, allaredan wore genom
Lag tilläten, tror Utskottet hwarken kunna ur allmänna Lagen eller Regerings-Formen harledas.