Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med sine militainjke kunskaper icke lärer bestrida, !-tt .da dek i allmänhet är swarare att i öanablickct tillda» na Ryktare än Soldater, bör näaok nära sadan Cavallen styrka bibehallaS akt icke den wid infallende keit; deraf nödiga up ältninqs myckenhet cch oiUllkomlig her, förderswar den förut brukbara lilla Stam tom af det gamla bibehällc?.
— Förra kristen och de ändringar som dä i tvär Arniss in (latu soretagirs bcwisa olycksaligheten af momemstnella sörbättckngar i alln'än» het och deras »utförlighet wid Cavalleriet « synnerhet.
— Lätom oh mine Herrar, sa midt möjelistt är, sor ena Medborgares lättnad med Statens fordringar, men icke bygga den förre pä den sednares uplösning, och till detta Capitel hörer långt isca» att minska en AewL; foa, redan är nog oaetydlia emot Rikets widsträckta gränö — snarare att föröka densamma eller öt ninsto.e halla de troupper fulltaliga som dels äro swarare att tillbörligen inöswa, dels genoln naturen af ssn tjenstgöring mästa asgäng i krig underkastade.
Nöd» Dm t 2 December. 745 wändiqheten häraf har icke undfallit Högloft.
StarsUstVotkers niti Va och uplysta pröfning, w!v hwarv
Betänkande jag sälcdes anhäller det mätte fa bero, med undantag ai hwad jag förut i dag tagit mig den friheten anmärka.
Grefwe Oofina, Hu^usr.
Da jag tog mig den frihet n att förestå indragning af soo Man af ivIornerfVa Husar Regementet, fVrdde fädant derföre att defie 2O2>
Man utgjorde en tiilökning öfwer förra styrkan, och att Statens behof öehöswa lättås, so" ef er ulin osörgrjpeliga tanka är det förnämsta; M'" jaa har ock föreslagit, att om de 2OO Man skulle bibeballas, bord^ likaså sörhällas med de 2O2 H'.stärne' ech jag lär den äran för Högloft. Ridder» sV vet och A eln 'öi-flar i, akt det aldria w rit min kauka att brista i ^.k-iung för tapperhelen och förtjensten.
Herr kafilmsn, Orrö l^reäric, uplästet Wid Stats UtstottekS Betänkande hafwä ärffillige anmärkningar bllfwit gjsrde, och som flere Ledamöter redan anfort det hufwudsakeligaste af hwad jag i samma afseende författat, will jag nu icke uptaga Högloft.
Ridderskap,'r och Adelns tiv med ari höra det som redan bliswik med längr mera fullständighet framstäldk.
Jag torde dock fä äran nämna art jag vin Fälrmät» tmigs-Coepsens förenande med Fortificationen warit as skiljaktig mening nred Högloft. StalS-UtsVottet.
Med ven öswertyqelse jag har om FaltmäkningS-Corpsenö nytta, detz Offcerares sVicklighet, ochj den grannlaga urtVlljoing som bliiwit iakttagen wid deras tillsättande, -Vulle jag altför litet wärdera kundsVaper innom mitt yrke, «m jag ej.upriztigt önskade denna Eorpftnö bi» 746
Den 12 December. behällande, som, en gäng reducerad, ej sä lätt torde kunna bringas i dest luiw.rande slick. Wid Fält» mätnings Corpstns färsta inrättande pä ordinarie
Skak, sinnad akt der söka emploj, bewistade jag någon lid dest föreläsningar.
Jag tror mig derföre äga kännedom, om det trägna arbete och naturliga fallenhet, som sordjras för att winna de kunskaper, somen skick» lig Faltmätnings Officer mäste äga.
Ma bet således tillätas mig akt wid detta tillfälle för Edcrr nplysta omdöme, mine Herrar, framställa dek begrepp jag har om deras Militairiska kundskaper, hwilka jag icke trott
Mig kunna följa; och bland hwilka jag anser flere gatt sa läagt uti den höare Mathemalikenö mäst in» rvecklade delar, akt de torde kunna jämföras med män» ga som walt deria till hufwud-stndium.
I den anmärkning
H-rr lagerheim gjort vin Intendents lönerne, förenar jag mig äswen till alla delar; och kror, att Skåls, Utskottet ej heller hast för afsigt, att säresta nägon löne e förminskning söre Inne» hafwarneS afgång, som wid äkerremitkeringen torde af Stats Utskottet tydligare böra förklaras.
As flera grun» dadé anmärkningar som i dag bliswit frawsiälda, förmodar jag akt Stats Utskottet skall draga mycken nyt» ta till flera nödiga förändringar uti ämnen sa grann, laga och sä swära akt träffa der rätta.
Men da jag hört en wärd Ledamot Friherre Oubsu, nämna alt han supponerade det egennytta warit grund för projec» tct om wista C^valleri-Regemenlers särändring; sa kan jag ej undgå förklara, att jag för min del kan aldeles icke mottaga en dylik beskyllning, och att jag är öf» wcrlygad den lika sa litet kan lämpas pä nägon af dem som deltagit i Stats - Utskottets göromäl.
Att Skälö-Utskottets arbeten skola kunna upsylla hwars och Dm 12 December. 747 och ens önskan, som ö;'wcr Des; sramstä!Iningar äga en prö'waude rättighet, lärer wäl ingen kunna föreställa sig.
Men att ej bl.Hva misikäud till assigrcr, tror jag att Stars - och öfrige Riksens Ständers Utskott hafwa stät att fordra; och detta torde man kunna hoppas, 0!1, en vwäldig grauffuing allid sar grundlägga de anmärkningar som göras.
Härunder återkom Herr Grefwen och Landt» Marskalken och ater intog sitt rum.
Grefwe I.s>v0nkjeIm» Öar! det lärer wara en afgjord sak, art Stals-Utskotters arbete ester de nu gjorda anmärkningar kommer att aterremitteraS.
Likwäl wagar jag hemställa hos Högloft.
Riddergkaptt och Adeln om cj nu kunde fastställas, att i afseende pä dip» lomatijka och militaira behof, Stats Utskottet mätte förftagewis bestämma endast huswud - summorna huru med organisationen af detailjerua är beskaffad! synes mig nog af denna diScusiio», wara uplyst.
Dä jag alrsa förnyar min proposition, att denna organisation mä bero as Kongl. Majit, men dcrwjd indelnings» merkel äfwen kan komma i staga, får jag ytterligare förestå, atl Riksens Ständer mä ät Kongl. Majit up» draga att deruti göra de förändringar hwilka böra för nödwändiga anses, emedan uran ett sädant updragande Kongl. Majit enligt Regerings-Formen icke skulle wa» ra dertill berättigad.
Denna fragg begärdes pa bordet.
H-H 74 e
Den rz Deettnbsr.
Herr La n dt-Marska Ike n:
Jag kror cj akt prrpostiwnen nu häruppå kan göras, dä trögan endast lärer biifwa om ärerrenust af Sl^L-Urffolieis arbete. Gre fw e Ii.5 V/L n hj öl m inwände häremot, att sm denna prjnci» ej widksges, kunde Stars Ulstoners förnyade arbete biifwa af beskaffenhet, art äst.dkommg sn »y öfwsrläggning, iika med vjwerlä^gningen, dag.
, Herr Lock medgaf detta, men anlag ättrreNiisten böra ffe enligt 56 § Regerings Formen.
Widare anförde Herr 0 0 c k.
Den wärdr Ledamotm Herr Grefwe volina haswer redan uppä rik sä w!s'igk och wärdig' lätt yitrak sig öfwer Höstost Stais U ikottrks gif» lie B tänkande rörande arnkein för Kongl.
Vl^rnssffa Husar R aemcnket, ark jag icke ämna! deruti nägvk anföra, sä wida ej en Ward Ledanlor ^>err Grefwe RistZsrrtnlpo a ena sidan sökt wederläaga Hrr Grefwe Vobnas g>uud liga anförande, och ä den andra behagat liktom anie det för en rättighet otk bibehästa Regementets för kngetS ffull gjorde tillökning med Man. kaden arund au H nar Esquadrons Cheser förjckotiewis UV! ur reste 206 man, hwanöre ve ffolat af egne Medel förffmir 20.002.
Rid Banco.
Lika fa sbilligk det more ark reste tappre krigsmän ffulle af egne medel upsäkta maK/kav för Kronan, hwilke», som war hederlig ost) man, ägnar owilkorljgen akt sin skuld betala, lika sä obilligt more om Staren för 22,sos
R:vs ffnlv ffullc ökas med en ärlig Utgift sf 04,002 R:d Banco, spm veste 200 mans bibehållande kostar, oberäknad 2,422 R:v Banco inguartc rings - Den rr December. dingS betalande as Städernas inmanar?
Med sadane wilker kror jag hwar och en ffulle gerna wilja sörffjm ra permigar ät Ktvnan. men derföre anser jag ej Kongl, klörnerffa Husar Regel, e-m t, äga någon räit Veste 2OO Man uran hästar tehälla uran västar, arr Kronan etter wederbörljg gjord liguid beralac Herrar Esquadrons»Cbrser sine fordringar, och att Staren till lättnad i sine dryqe utgifter, befrias fran Veste 2Ov man Hu a er, medelst deras indragande.—
Och smickrar jag mig sä mncker mera, af Stars Urfforrers bifall härtill, som Desi wärtjqe Ledamöter ädagalagtde Uplnstaste kunst'apcr och widtagit de ädlaste ä gärder
Uti deras mödosamma grayffningar och bestur; hälst Kongl/ belörnerfisa Husar Regementet bliiwit bibehållit wid alt hwad det före kc,get uti inkomster åtnjutit och srägas:
Kan man inför Gud och N tioncn answar ra att mera öka de SkattdragandeS bördor, bä karr hända manga ibland dem sucka ester bröd?
Hettr klor,, rl, yttrade sig, att Herr kälstrnin
Mi sikt utlåtande myck t förekomiuit honom.
För öfrigt war der Herr belnrsiUs tan"a, att om man trodde, dct genom vacanta rygar, nägon besparing för
Sta, ten kunde winnås, !a ble we indelnings > rwrkek ej genom en säean anstalt rubbadt ännu mindre blefwt det kullkastadt.
Jag keklagar oändeligen att Herr Lieutenant kristman tagit mm mening pä en orätt sida, jag trodde Den wara författad pä lä god sive -- sika, arr den ej mera än pa ctl säll kunde fattas dm star för öfrigt att widare läsa; niea sär jag likwä! äran sörkla» ra. i fall den jkulle finnas twetydig. art ordet egennytta endast har asseeude pä den person, som först im 750 Den is December. lämnat projsctek kill Westgöcha
Dragoners reduckisn och öfwer hwilket projcct jag förut haft den äran inför delta uplyfta Ständ yttra mia.
Jag kan sa myckel mindre sörsta, huru ordet egennytta kan tros hofwa rapport pä StatS-Utskottets Betänkande, som jag omöj, ligen inser, huru Stats,Utskottet kan hofwa det ringaste intercsie af ert Cavallerie-Regementes reduction.
Herrkäklmsn.
Jag är ingalunda nog förmaken otc tilltro mig föimägan, att granska huruwida Friherre
Dukens uttryck innefatta god swensk mening.
Men da Friherre
Duken sigt att egennytta warit up» hofwcr till förslaget om indragning ä Westgölha Cavallerie, och Stats Utskottet en sädan indragning söre» stagit, hade jag såsom Ledamot af Stats-Utskottet natur, liglwis af venna tiiiwitelse känt mig farad.
Likwäl efter den uplysning
Duken behagat gifwa om sin mening, förklarar mig Vermed wara tillfreds, och öswenygad att det ej warit hans afsigt ark sara Ledamöterne af StatsUtskottet.
För öfrigt önskar jag ingenting högre än att Stars.
Utskottet mätte, i anledning af de uplysande anmärkningar som af sa wänga wärva Ledamöter i dag bliswit lämnade , kunna afgifwa sadane sörflag, hwarmed Riksens Ständer äga skäl alt finna sig nöjda.
Herr Silfverstolpe, Dnr 8, utbad sig fä »illkännagifwa, att han inom Stars Utskottet, warit af herr ksklmans beträffande, Fältmärningö-Corpsen tzttrade tanka.
Herr af ^lelin, kksnric 6sor?, hade iolämnat m Memorial, som uplästeö, sä lydande: Mörtz?
Den 12 December. 7fr Wördsamt Memorial!
I anledning af Riksens Sränders Stats-Ut« stotts Betä-ttande, rörande RikS-Staten och derwiv föreftaqne indragningar, hwarulinnan Stats>Utstoltet behagat anse Kongl. Fältmätnings
Corpsen, som en onyttig och öswerflödig inrättning, hwilken uran Rikets stada kunde »plöjas och kulislas, more troligen att sluta, det ej StatS-Ulstottek ägt fullkomlig kännedom om nämnde Corps organisarion samt bestämmelse, sä ock den nytta denne Corps'S knnstaper och arbeten medfö» ra, helt och hällir stilde fran Fortifications Statens, med hwars göromål denna Corps ej nägonsin ägt minsta gemenstap»
Som ändamälet af Fältmätnings Corpsens inrättning, ej kan wara allmänt kändt, har jag ansett min pligt wara, att till Högloft.
Ridderstepet och Adclns kunstap haswa ära» meddela fullkomlig underrättelse om dest widsträckra göromål och bestämmelse, helst hwarje Milicaire, som under kriget haft tilsälle derom inhämta närmare kännedom, säkerligen torde lämna det wälförtjenta wirsord, att Kongl. Fältmätnings-Corpsen wid alla ti!fällen wisat as hwad oumgängclig nödwändighel den är, hälst wid alla Arméer i Europa en dylik Topografist Corps, anses af högsta wigt, och hwars arbeten grundlägga Armäernes operationer» Uppå sädane stäk har Kongl.
Fältmätnings.Corpsen blifwit inrättad, helft som erfarenheten wisat, huru otillräckelige de wanlige Geografiste chartor i det as, seende äro, för att wid wägars och canalers öpnande, stora och sammanhängande planers upgörande till Landt» brukets och handelns förkofran, förstaffa en noga kän» nedom om Landet, sä ock nödwändigheten af rhartor för H 752 Den 12 Dsccmbck. för Militaire behof, hwilka k!l'ika innefatta ask 5wad i dipioaiarijkt afseende lin Landers kännedom äl- nöd, wändigt, helst ett förändrad! krigssätt , gör en noggrannare kunskap om Lander oumaängelig 06/ Fältmars ningv CorpsenS skyldigheter ärv:
A-t nnder fred up, mära och affatta fullständiga, pä astronomiska obser» vationer och trigvnometriska operationer arugdaoe militaire charror öfwer Riket ätföljds af Toponafiska, Statistiska och Militaira beffrisningar öfwer alla militaira positioner och förswars-linierne pä gränforne, samt anföra FälkmätningSarbetet wid Riks G^än» sors bestämmande.
I krig tillhörer ten Auneens General
Stab för att affatta Krigs Theatern, „tse Läger, förrätta rccognoseringar, afrekna Läger, Träff ingar och Fältstag, föra amekningar öfwer Armeens operationer och författa krigets militaira historia, tillika aligger Corpsen hafwa under desi wärd alla Charlor, Planer Ritningar och Beskniningar öfwer Egit och Gran» nars Leord, samt Krigs-Historiska samlingar, hwilka förwaraS Uti Krigs Aechivet, som med Corpsen är förenadt, och utgör grunden för desi arbeten.
Under win» ler-mänaderne hällas för CorpsenS Officerare söreläsuin, gar sa wäl af den wid Corpsen w rande Prosetzor, som af Cocpsens bäda Adjutanter uti Krigs W.nenska, p^samt de mathematiske delarne, hwilka tillböra desi yrken och föremäl, dä äswen sädane i mätningar förrättas, hwilka lättare den ärsriden kunna w rkställas, än om sommaren, och under de» öfriga del.n al äret äro O fficrarne sysielsatte
N'ed militaira rec ogno springar pa sältet samt Triangel mätinngarne, till up» rältande af en Topografisk Charta öfwer Swerige, i likhet med hwad j andra Länder af dylika Corpser, blifwit författade.
De Den 12 December. ?§z
De här o swan uprepade, äro Kongs. Fältmät» nings-Corpsens göromål, och till sölje häraf fär jaz wördsamt hemställa, huruwida de Kongl. Fortifikations»
Skaren updragne göromål, härmed kunna sägas hafwa näqon werkelig gemenskap, dä de hufwudsakelizen äro:
Fästnings-Werks byggande och reparakioner, jämte der, till hörande ritningar och planer, Ero- och Hamn» byggnader; uri krigsttder, Fältwerks, Förstamsningars och Batteriers anläggande, Moars stående och island» sättande, Wägars anläggande och reparerande, samt de dermed i närmaste gemenskap ägande befattningar; men ingalunda hafwa nägra recognosceringar, FältChartor, Triangel mätningar , Quarter, förläggningar för Armeen, Marche, Romers och Militair.rörelsers Utstakande och aldraminst nägra arbeten hörande till krigs-historien, af Fortification blifwit besörjde, eller kunna under närwarande organisation bestridas as Kongl.
Fortifikation.
Skulle någon sammanslagning af dest bada Corp» ser kunna äga rum, sä torde bliswa nödigt att de fördelas i twänne särskildta Departement, hwilka dock, i anseende till sine särstkildte göromäl, ej kunna rubbas, i ben hittills warande organisation; bäda Corpsexne skulle annars derigenom förlora och ingendera derwid winna.
Äswcn ser jag mig twungen att anmärka, dek obilliga och aldeles orimliga proiect, StatS-Utffotkek i desi Betänkande upgifwit, att de Officerare tvid Kongl.
Fältmätnings - Corpsen, hwilka icke wid Fortifikation kunna anställas, skulle atergä till de Regementet, der de förut tjent, med sine der fordom inr.ehasde löner: ty först och främst äro de Löner de förut der innehaft, Fjerde Bandet L?
» 49» re - 754 Den 12 December. redan till andra bortgifne, och för det andra^ haswa Veste Officerare wid Kongl. Fältmätnings.
Corpsen, u->« der tiden fvunnir bcsordr.n till högre beställningar.
Detta Stals.Utffottets projeek synes således a- fig stcift sörfalla, destutoin lärer Högloft.
Ridderffapet och Adeln högt uplyst finna, att enligt Regeringsicrnien Kongl Ä!aj:t allena'tillkommer , ett om Corpsers indragning eller förening meds andra i nädcr pröfwa och bestukaj och att Verka ämne är as den grannlaga beffaffenhetatt dek endast af en Militair Comikse kan med »vederbörlig kännedom och noggrannhet granffas.
I anseende till Kongl. Fältmäkmngs.
Corpsens . helt och hallit wetkcnffapiiga cigttiing, har KrigS^Academien ett qanffa nära samband med dens-mma, emedan till Officerare wid Corpsen, enligt Zörsattningarne, endast Cakelter i underdänighcr förefläs/ hwilka wid Akademien undergått publik Examen, uti alla de delar som wid Krigs-Academien föreläsas, jemte Astronomien och Spheriffa Trigonometrien hwarrgenom de äga tillfälle fortsätta sch föröka sine militairiffe kunllka-. per.
Hwad nytta och forman 'således denna Corps skall kunna göra Fäderneslandet genom den ständiga fortsättning, af dest kunff, pers och arbetens före tande, samt recognoscerings-kunftapens mera allmänna Utbredande Uti Arulsen, hemsiälles hwarjom och enom att bedöma och torde näppeligen ej i något land, der en dylik Corps'ö werkeliga nytta och förmän uppå bepröfwad erfarenhet mscö, wara Staten sä litet graverande som denna.
Fäkmätnings-Csrpsen har wid början af ett krig sblifwik organiserad, och sevan altjämt under detsamma fortsatt dest practistka ösningar, sä alt af ' dess Den 12 December. 755 betz arbeten, blott de Befälhafvare torde kunna dem bedöma, under hwars befäl Corpsens Offerera re warit commenderave, och hwilka agr tillfälle att nyttja dem.
Som ej näM af Kongl. Mchks Nädiga Bref rörande Kongl. Fälrmämings - Corpsens organisation, sä oek för den i näver utfärdade Jnstruction, genom trycket allmänt kunnigt blifwit, har jag ansett mm ffyldighcl wara, ark hafwa äran Högwalborne Herr Grefwen och Landt Marskalken samt Högloft.
Ridder» ibapet och Adeln meddela alla de r, plyon in gar, som äro nödige att känna, rörande ändamalet af-denna Corps'S inrättning, fä ock skiljaktigheten jfrän Kongl. Fortificarions-Skakens göromål, bware ter till Högwälborne Herr Grefwcn och Landt - Marskalkens samt Högloft.
Riddcrffapet och Adelns rättwifa pröfning, jag sär äran heckställa, huruwrda i anledning as Veste Kongl.
Fälkmäknings-Corpsens wid sträck ia kunskapers söremäk och yrken den kan anses nödig eller ej- samt förtjena der bedömande Srars. lskjkottcr behagat fälla.
Tillika får hos Höawäldorne Herr Gceswen och LandtMarftalken samt Högloft. Ridderskap,! och Adeln jag wördsamt anhälla, att detta M-morr K mätte'kill de öfrige respective RikS-Sianden- fa jork möjligen är blisrva mevdeladt.
Len 28 Nowemöcr 1809. li 6. -i -Vielin.
Herr Grefwe» och Land k -
Mar skalkek gjorde proposition till ärerremisi as Stars-Uts?ottet« förftag, rörande SkatS-R gleeingen, samt ari de herwitz gjorde anmärkningar marte Urffolr^k meddelas. - ^ Bd - 756 Den ra December.
Slutligen öpnades Tredje ClatzenS Herrar E. lectorers Lista till wal af en Ledamot i JämkningsUkskottet etter Herr 6rix>snv»I«jr, ^aeob kris, och befann» dertill wara wald N:o H09.
Herr LIirenborZ, Ossbar "Willielm» Ridderjkapel och Adeln ätskildes kl. ; 9.
In 66em krorocolli 6. 8ilver«tolx>s» Onsdagen den iz December.
Plenum klockan Z lill 10.
Föredrogs ä nyo der Hederwärda Vonde«Stan» dets förledne gärdaq aflämnade Protocolls - Utdrag, rörande wilkor för Walactens under>krifwanve.
Herr 6yllsnrsm, Osr!
Aäolp, anför, de fkrisreligen till Protokollet följande:
Bonde-Standek gjorde ej ensamt anmärkningar tvid Regerings formen.
Hwarie Ständ fästade upmärksamhel wid särskilde §§.
Alla aimiärkningar dlef. wo uptagne och till afgörande i laglig ordning öfwer.
Iäm« Den iz Drcember. 75? lämnade.
Jag har ej förmärkt akt hwatken Högloft.
Riddecskapet och Adeln eller Preste och Vvrgare-Srän» den sedermera omlalt sine anmärkningar, förmo'ellgen af den orsak att de uuäqo, att sedan de en gäng wo, re uptaqne, klef deras laglikmäliga afgörande en följd as sielswa ConstiMtionens föreskrifter.
Det Heder» wärda Bonde-Skändet har deremot i afseende ä Desi anmärkning wid 114 K likwäl tyckts befara men äfwen sökt förebygga, all förgätenhet, dä
Det tid efter annan, wid läglige tillfällen, manligen sine Med,Stän» der om densamma erindradtl RegeringS.Formenö underteknande fördröjde- för den förhatlige §.
Walacten har nu samma öde.
Till wäqran af Regerings Formens underteknande kunde dock det sken af ett skäl finnas, att anmärkningar deremot moro gjorde, — underskriften följde dock se» dan det Hederwärda Ständer hunnit öfwerlyga sig, att rättigheten till Constitutionens förändrande war i densamma grundad 06) act denna rättighet med sjelf» iva underskriften befästadcS; men till en wägran af Walacrens underteknande finnes ingen grund i någon anmärkning, emedan den utan alla sädane är antagen.
Del i denna
Act nyttjade och nu befarade uttryck: Atc Riket stall styras efter Regerings»Formens bokstafweliga innehåll, torde i alla fall ej innefatta något äswentyr — Med ordet Bokstafweliga kan jag ej förstä annat än att hwarje § af Regerings För» men skall iakttaga- och gälla till den krafg och »verkan, som derjämte i sielswa Constitution utstakas, och denna kraft 06) werkan är att hwarje § gäller intill desi den ändras pä sätt Zr, 82 L 8Z H§. innehålla Att regera bokstasweligen efter Constitutionen mäste säledes ej wara annat, än att för närwarande iakt. 7)3 Den ig
Deceinbeu. taga den sidan ben nu är, och äswen framdeles föl, ja ben med de.lagliga, sörändri'.,gär, fom deruti kunna göras.
Om . l 14 säle, es, pa Bonde.
StändetS beaäran, i lag.lig ordning »mdcrgqr söränöring, har Bonde.
Siändek alt hopp esler.
Mgare, all rätt, att oagtadk ordet bokstasweligen, ninia sadartt si q till go, do. Men i händelse Boude-S-andek fö'Uk begär, att fä
Dest anmärkning emot lta'§. i RrkKags-Bcsim tet införd, lärer ladan t ej k^nn, w agra g, inea deraf torde ock böra följa att de öfriga Sränden ock äga rätt, att i sa ninus desinc sa sine aumackuinaar emel Constiiutionett iulagns om De sadanl åstunda.
- Om Höglofl.
Ridderffapet och A-eln little -Bondeståndet ali fäc-ant mevdeta, hoppas jog att Ständer inser, atr i den nyttjade oMenmm ej finnes något äswcnkyr, och att om den skulle hafwa under, qc-rr förändring, borde anmärkning dera sickt innan WalacteN antogs och inna» sadant genom en Devina» lion Osi och de öfrige S-ändrn ineddelkes.
Att nu ej wilja, iakttaga en formalitet genom rnttersirifren, sä, dand mä härleda, sig frän egen elier andras jnqifwef, se, kun ej ansis (unrorlu ida, än sim en öswerdrilwen försigtighet, eller ock att man. will göra hmar och en af sine ffyloigheker lili' rr.lkor för ernäcndet af egne fördelar.
Herr^ Grefwe), sch Landt-Marffalken, NAide Ständer har blott begärt att - fa sin reservation iakttagen och i Riksdags-Befttrtct införd.
Friherre ^äslsvärck, Lrie, 66sia n. ' Dä Vonde-StandelS reservation innehällcr en anmärk» ning mor Regerings Formen, är detta en staga, som hörer titt ConstitUtiolrö.Utjkotttt.
Herr Dcn rz December. 759 Herr Landt Marskalken erindrade att frägan nu ej wore sädaii, ulan mnehöile Bonde-Skändets Protocokö
Utdrag endast ctk förbehåll, att Ständers reservation wid Rrgerings-Formen mätte oaktadt SrändetS underlcknandr asWalactcn, behälla sin kraft och werkan.
Friherre b.1 L n r> c l Ir e! m, Ugrs u A n ft.
Dc förbehåll drl Hcderwärba Boiibe Ständer till sitt Prokocoll förwarac wid antagandet af Regerings För» men, och ibland hwilka äftven förekommer det emot dest 114 §, ärv efter min tanka af beskoff-nhct att äga kraft och werkan, och ätföha Regerings-Formcn ehwarest den nämnes, uran att behöswa uprcpas.
Pä sädan grund fflnes mig någon ytterligare förklaring om Vesta förbehålls gällande kraft, eller ben af Ständer gjorde reservationens förnyande, wid tillfälle afWalactenS underskrift, wara öfverflödig; och torde således Högloft.
Ridderskapct och Adeln anse tillräcke, ligt att sadanl det Hedcrrvärda Bonde.Ständer förklarades, tued tilläggning, an Ridderskapet och Adeln ej sunne nägra hinder i wägen ligga för intagandet i RiksdagSlbeftuttt af oftanamnde förbehåll.
Herr Grefwe» och La.ndt-Marsk alken proponerade Ridderskapet och Ädcln ark lämna det Heder» wärda Bonde-Stgndet ä
Dest begäran, ett swar inrät» rädt efter den principe som Friherre Msnnsrlreim yttrat.
Protocolls Utdrag häröfwrr upsatkes och justerades Mast, sä lydande:
Den iz December.
Utdrag af ProkoeoLs?
HLNr j. Höglefl. Nidderskm.'et, sch Adelns P enum dea I Z December iZOy. S. D. Sörskogs det Hederwärda T°onde>S a? - dets sörledne gärdaq aflämnade Pro>ocol?c NM -g, rörande wilkor för Walattens underskrifwande; Dch iasom de förbehåll Bonde Sränbet cili sirr Prokoeol' marat wid ant gande af Regerings.