Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då, med afseende å de hjelpmedel, en på theoretiska grunder utbildad erfarenhet erbjuder vid bedömande af jordarters olika beskaffenhet och användbarhet för odling, säkerligen kan antagas att högst få jordbrukare företaga odlingar utan att, genom föregången undersökning, förvissa sig om den marks duglighet för det med odlingen afsedda ändamål och det följaktligen sällan torde inträffa att uppodlade egor, åtminstone för någon längre tid, till utmark utläggas, samt i allt fall, efter Utskottens förmenande, jordegares skyldighet att deltaga i stängsel för 30 Lag- och Ekonomi-Utskottens Memorial, N:o 37. den jord, han en gång till åker eller äng uppodlat, icke skäligen bör undergå någon förändring, endast derföre alt samma jord någon tid derefter såsom betesmark begagnas, vid hvilket förhållande Utskotten anse ett serskildt lagstadgande härom desto mindre vara af nöden, som, derest en sådan fråga skulle hos domaren till pröfning förekomma, denne då icke saknar erforderlig ledning af ordalydelsen i den af Utskotten föreslagna §, enligt hvilken egare af uppodlad utmark, angränsande åker eller äng, skall i stängsel-skyldigheten deltaga, utan att §:n föranleder till förmodan, att förhållandet bör blifva annorlunda, derest den uppodlade jorden sedermera, å ena eller andra sidan, till betesmark utlägges, hafva Utskotten saknat anledning att i annat afseende frångå deras uti förevarande punkt framställda, af två Riks-stånd biträdda förslag till förändrad redaktion af stängselförordningens 3:te §, än att Utskotten i fråga o-m bestämmande af tiden, hvarifrån stängselskyldigheten för den uppodlade marken skall taga sin början, ansett sig böra uti den till omförmälda § föreslagna redaktion tillstyrka efterföljande tilllägg: »Denna hägnads-skyldighet räknas från den tid, den uppodlade marken är färdig att beså»; och, få Utskotten, jemte tillkännagifvande häraf, vördsamt hemställa, att Preste- och Bonde-stånden, hvilka betänkandet i denna del godkänt, måtte till det föreslagna tillägget, såsom endast innefattande ett förtydligande af hvad Utskotten redan föreslagit, lemna sitt bifall.
Slutligen hafva, på grund af deremot framställde anmärkningar, 2:dra och 7:de punkterna i förevarande betänkande jemväl blifvit till Utskotten återremitterade, den förra af Borgareståndet och den senare af Ridderskapet och Adeln; dock som tre
Riksstånd bifallit samma punkter och desses mening i frågor af förevarande art utgör Rikets Ständers beslut, lärer något yttrande öfver anmärkningarne i nyssomförmälde delar icke erfordras; hvilket för de Riksstånd, som återremisserna beslutat, härmedelst vördsamt anmäles.
JM 37.
Memorial, i anledning af erhållen dterremiss af Utskottens betänkande JM 27, i fråga om ändringar uti nu gällande Expeditions-taxa.
Yrällofliga Borgareståndet har, på grund af framställda anmärkningar, hvad angår 5 mom. uti omförmäldta betänkande, detsamma i denna del till Utskotten Lag- och Eltonomi-Ulskollens memorial, N:o 57. 31 återremitterat.
Men som de öfrige
Riksstånden betänkandet äfven i omförmälda punkt bifallit och tre Stånds sammanstämmande mening i denna sak utgör Rikets Ständers beslut, kan den erhållna återremissen icke till någon Utskottens åtgärd föranleda.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOU.
BECKMAN, 1848.
Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon -Utskottens Betänkande, N.o 3S. 1 N:o 38.
Auk. tili Exp. Utsk. elen 25 Au g, kl. 2 e. m.
Betänkandej i anledning af väckt fråga om ändring uti 55 S af Kongl. Maj
As förnyade nådiga militice boställs-ordning den 23 Januari i836.
Ridderskapet och Adeln har till Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet remitterat en af herr Gripensvärd, J.
O.j väckt motion, deruti blifvit anmärkt, hurusom stadgandet i l:ta inom. af omförmälda §, efter motionärens tanka, innebure en verklig orättvisa emot en afgående, befordrad eller transporterad tjensteman, under det att, å andra sidan, en alltför stor förmån derigenom blifvit tillagd den, som uti en dylik succession erhölle befordran.
En mildare åsigt hade uti det sednare mom. af samma § gjort sig gällande, i det att steibhusdelegarne efter en med döden afgången indelningshafvare derigenom fått sig tillagd fardagsrält å bostället, hvaraf indelningshafvarén sjelf, enligt 1 morn., icke komme i åtnjutande, om han genom afsked, transport eller befordran från innehafvande tjenstebefatining afgår, innan tillträdesdag inträffar.
För afhjelparide af det missförhållande, som i följd häraf uppkomme, har motionären föreslagit, att omförmälde § uti nämnde Kongl, förordning mätte erhålla följande förändrade lydelse: ”om tjensteman, som, innan tillträdesdag inträffar, dör, afskedas, befordras, transporteras eller på annat sätt skiljes från beställning, hvarmed boställe åtföljer, tillträder han eller dess sterbhus icke bostället, utan skall den, som efter honom till beställningen befordras, detsamma tillträda, med skyldighet att ersätta den förre, eller dess sterbhus, så väl boställets uppskaltningsvärde efter afdrag af boslälls-iäntan för den tid, han, genom dennes afgång från beställningen, kommit i förtida besittning af bostället, som ock den trades- och bruluiingskostnad, lian kan hafva vid detsamma nedlagt.’*
Denna motion, jemte hvad, i anledning deraf, vid föredragning till remiss, blifvit ytlradt, har Almänna Besvärs-och Ekonomi-utskottet gemensamt med Lsg-utskottet förehaft till pröfning; och hafva de förenade Utskotten dervid icke kunnat undgå alt fästa uppmärksamhet å det obilliga förhållande, som, vid jemförelse af stadgandet uti 1 och 2 mom. af ifrågavarande §, uppkommer för den militära tjensteman, som, innan tillträdesdag inträffar, genom afsked, befordran eller transport skiljes från en beställning, dermed Bih. till R.
Prot 1847 och 1848, 7 Sami. 1 Afd. g Hiifl. 1 Lag- samt Allm. Bcsv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N.o 3g. boställe är förenadt.
Uti förra mom. af 55 § är nemligen föreskrifvet: att "den, som, innan tillträdesdag inträffar, afskedas, befordras eller transporteras eller på annat sätt skiljes från beställning, hvarmed boställe åtföljer, icke tillträder detsamma, utan skall den tjensteman, som efter honom till beställningen befordras, bostället tillträda, med skyldighet att ersätta den förre ti fides- och bruknings-kostnad, i fall han sådant vid bostället auvändt.”
— Det sednare mom. åter innehåller: ”dör indelningshafvare före Thomedag det år, då han blifvit befordrad, har hans sterbhus ingen rätt alt taga befattning med bostället, men , om han dör efter Thomedag det år han blifvit befordrad, eller året derefter före Thomedag, skall hans sterbhus ega att naidfaslan näst efter sistnämnde år inrymmas å bostället och der ett år eller till påföljande midfasta qvarsitta; hvaremot, om indelningshafvaren dör efter Thomedag året näst efter det år, han befordrades, eller ock året derpå före tillträdesdagen den 14 Mars, sterbhuset må ega att likaledes sistnämnde dag och år emottaga bostället och der sitta qvar den öfriga delen af året och hela det följande, samt vidare till midfaslan året derefter.”
Häraf synes således, att sterbhusdelegande efter en boställsinnehafvare, som med döden afgår efter Thomedag det år, då han blifvit befordrad, fått sig tillagd rättighet, att bostället tillträda, och derstädes, i förhållande lill tiden då dödsfallet skett, längre eller kortare tid qvarsitta; hvaremot en i tjenst varande embetsman, hvilken före tillträdesdag skiljes från beställning, hvarmed boställe åtföljer, hvarken förunnats en dylik rättighet eller ens fått sig tillerkänd någon häremot svarande ersättning.
O.n än, hvilket lärer få antagas, orsaken till det ifrågavarande stadgandet är att söka uti lagstiftarens omsorg, att förekomma alltför täta ombyten af boställsinnehafvare, synes Jikväl, å andra sidan, billigheten kräfva, att den mistning af boställs-inkomster, som för en tjensteman derigenom uppkommer, varder honom behörigen ersatt.
I ändamål att härutinnan bereda en, efter Utskottens omdöme, behöflig rättelse, få Utskotten, som deremot anse någon ändring uti sednare morn. af ifrågavarande § icke lämpligen böra vidtagas, vördsamt tillstyrka Rikets Ständer, att, uti underdånig skrifvelse hos Kongl. Maj:t anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes, genom utfärdad författning, i nåder stadga, att i:ta morn. af 55 $ uti ofvan åberopade Kongl, förordning måtte erhålla följande förändrade lydelse: ”tjensteman, sorn, innom tillträdesdag inträffar, afskedas, befordras, transporteras eller på annat sätt skiljes från beställning, hvarmed boställe åtföljer, tillträder icke bostället, utan skall den, som efter honom till beställningen befordras, detsamma tillträda, med skyldighet Lag- samt Allm.
Besv. och Ekon.-Utshotlens Betanknndcj N:o 3F, 3 att ersätta den forre sä väl boställets uppskattningsvärde efter afdrag af boställs räntan för den tid, han> genom dennes afgång från beställningen j kommit i förtida besittning af bostället, som ock den trädes- och bruknings kostnadj han kan hafva vid detsamma användt.” Stockholm deu 22 Augusti 1848.
Af herr von Hohenhausen, M. S„ som ansåg hvarken uti motionen eller i Utskottens förslag fullt giltiga skäl vara anförde till förändring uti de nu gällande stadganden, synnerligen som, under det olägenheter skulle genom förslaget i ett fall afhjelpas, ökade svårigheter deremot kunde uppslå, i händelse flera ombyten lill samma tjenst emot slutet af fardags-året komme alt intiäffa.
Häruti instämde herr Friherre Ahlströmer, O. Af herr Hedenstjerna, W.:
"Rättvisan kräfver onekligen att den mistning af boslälls-inkomster, hvilken en tjensteman måste vidkännas under företrädarens fardagslid, framdeles ersättes honom och att han, oaktadt han blifvit befordrad, får åtnjuta den rätt man i allmänhet har till fardags-förmonernas beräknande från den tid, då tjensten lemnäs, helst efterträdaren ej kan hafva skäligt anspråk på tillträde af ny indelning, i annan mon, än lian är pligtig att lemna den, han redan innehafver, och den förre eljest kan komma att längre tid tjena ulan boställs-inkomsler, som oftast utgöra den väsendtligaste delen af löneförmonerne; men jag tror att lagstiftaren bör, vid bifall af detta kraf, icke allenast söka förekomma alltför täta ombyten af boställsinnehafvare, utan ock tillse att den, som redan vidtagit nödige åtgärder och nedlagt kostnader för boställets mottagande, ej beröfvas fördelarna deraf, samt att en tillträdare får tillräckligt rådrum för anskaffande af arbetare och inventarier m. m. vid sitt nya boställe.
Utskotten hafva dock icke lagt någon vigt härpå, utan blott föreslagit att itta momentet af 55 § i Kongl, militiae-boställs-ordningen måtte utbytas mot ett stadgande af detta innehåll: "tjensteman, som, innan tillträdesdag inträffar, afskedas, befordras, transporteras eller på annat sätt skiljes från hemställning, hvarmed boställe åtföljer, tillträder icke bostället, utan skall den, ”sorn efter honom till beställningen befordras, detsamma tillträda, med skyl - * Lag- samt Allni. Besv.- och Ekon.-Utskoltens Betänkande, N:0 39. ”dighet att ersätta den förre så väl boställets uppskattningsvärde, efter afdrag ”af boställs-räntan för den tid, han, genom dennes afgång från beställningen, ”kommit i förtida besittning af bostället, som ock den trädes- och bruknings''kostnad, han kan hafva vid detsamma an vändt.’'
Deraf uppstår det förhållande, att en indelningshafvare, som afskeda*, befordras eller transporteras från beställning kort förr än dermed åtföljande boställe skolat tillträdas, icke får komma i besittning af detsamma, ehuru han redan legt derför erforderlige arbetare och nedlagt kanske högst kännbara kostnader å inköp af nödiga inventarier m. m., samt att bostället någon tid kan blifva utan innehafvare, eller, om efterträdarens utnämning med lunnes' före tillträdestiden, denne får endast några dagars rådrum för boställets emottagande och anskaffande af allt hvad derför erfordras.
Det synes och inkonseqvent af Utskotten att icke tillstyrka ändring jemväl i 2 mom. af ifrågavarande §, enligt hvilket sLerbhus må tillträda boställe, äfven om det får innehafves blott ett års tid.
Jag får derföre, med reservation mot Utskottens betänkande, framlägga milt af motionen föranledda, men af Utskotten underkända förslag lill förändrad lydelse af 55 § i Kongl, militice-boställs-ordningen: ”Dör, afskedas, befordras, transporteras eller annorledes afgår tjensteman ”från beställning, hvarmed ännu ej tillträdt boställe åtföljer, sednare än den ”21 December näst före tillträdesdagen, må bostället af honora eller hans ”sterbhusdelegare mottagas och innehafvas under fardagsrätt efter allmän lag; "hvaremot, om afgången sker före nämnde tid, bostället skall tillträdas af den "till tjänsten sednast utnämnde med skyldighet att, under den förtida besitt— ”ningen, till den afgångne eller hans sterbhus erlägga boställets vid löneregle"ringen beräknade afkastning, samt godtgöra dennes tilläfventyrs nedlagde "kostnader å brukning och utsäde; dock med afdrag af boställsiaulan.
Afgår "tjensteman från beställning före den 21 December det år, han till denna "blifvit befordrad, njute hvarken barr eller hans sterbhusdelegare någon far"dagsförmon af det dertill hörande boställe/ Herr prosten Cnattingius, herr Indebetou samt riksdagsfullmägtige P. Sahlström och Carl Ersson hafva uti den af herr Hedenstjerna afgifna reservationen instämt.
Herr Wetterberg förenade sig uti den af herr von Hohenhausen yttrade mening, under tillägg, att, för den händelse någon ändring uti de nu gällande bestämmelserne i detta ämne skulle vidtagas, han för sin del ansåge, deu af herr Hedenstjerna uti dess reservation föreslagna vara lämpligare, äu den, som af Utskotten blifvit tillstyrkt.
Lag- samt Allm. Besv.- och N:o 39.
Ank. lil!
Exp. IJtsk. den a5 Aug., kl. 2 e. m.
Betänkandej i anledning af väckt fråga om bejrielse för kyrkoherde att vara ordförande i socknestämma.
Ilos Yällofl.
Borgare-ståndet har herr Winge3 uti afgifvet memoria], som till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskottet blifvit remilteradt, anmärkt, hurusom, efter hans tanka, i en tid, då de kommunala bestyren ständigt okas, utan att fordringarne å preslen såsom religiors-lärare i någon mån förminskas, billigheten syntes fordra, att desse tjenstemän befrias från något af de för deras embete främmande göromål, hvilka tid efter annan blifvit dem uppdragne.
Då skyldigheten för kyikoherde att vara ordförande i sockenstämma onekligen vore att anse såsom ett af de besvärligaste och ganska ofta det svåraste af dylika kommunala bestyr, har motionären föreslagit, att, med ändring af hvad i detta hänseende 1111 linnes föreskrifvet, stadgas må, det församlingen vid allmän sockenstämma må ega för hvarje år utse socknestämmas ordförande, dervid hinder likväl icke hör möta, att kyrkoherden, om han det medgifver, till omförmälda befattning kan utväljas.
Efter det ofvanberörda framställning blifvit till Utskottet remitterad, har motionären uti ett hos det Vällofl.
Ståndet afgifvet yttrande vidare utvecklat skälen för det väckta förslaget, samt tillika, enär bland de mål, hvilka tillböra sockenstämmas behandling, några ansågos vara af den art, att desamma fortfarande borde af en prestman föredragas, hemställt, det måtte Utskottet uti det foislag, som i anledning af motionen komme att afgifvas, upptaga och från de öfrige utmärka de ärenden, hvilka kunde anses vara af den beskaffenhet, att, i afseende å dem, en fiån de öfriga afvikande ordning borde iakltagas.
För behandling af desse memorial har Allmänna Besvärs-och Ekonomi-utskottet ansett nödigt sammanträda med Lag-utskottet; och ehuruväl kyrkoherdens befattning med ledningen af socknestämmo-ärenden, på sätt motionären anmärkt, icke egentligen kan härledas från hans presterliga kall, för hvars vårdande det hvarken är nödigt dier lämpligt, alt han med sin embetsmyndighet inverkar på besluten, tro Utskotten dock, med afseende å alet förhållande emellan kyrkoherden och hans församlings-boer, som just genom den förres embets-ulöfning utbildas, det böra antagas, att, åtminstone i allmänhet, kyrkoherden är lämpligast att vid socknestämma föra ordet, hvilket ock erfarenheten torde hafva visat under det allt hittills sådant varit iakttaget.
Ea 6 f-ag~ samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, IV.-o 4°' rubbning af den ordning, som sålunda under en mångårig tidsföljd blifvit stadgad, skulle, efter Utskottens omdöme, kunna leda till eftertänkliga verkningar.
Framför allt måste den olikhet i formen för behandlingen af ärendena, som af motionären är vorden ifrågasatt, derest den antogs, gifva anledning till tvister, enär det torde blifva svårt att bestämdt begränsa de äreoden, som voro underkastade den ena eller andra formen.
Då i öfrigt erfarenheten icke visat något behof af den härutinnan föreslagna ändring, anse Utskotten densamma böra undvikas, och hemställa således, uppå dessa sammanlagda skäl, att motionärens förslag icke må till någon åtgärd föranleda.
Emot Utskottens beslut i denna fråga anmälde herr Winge reservation.
Ank. till Exp. Utsk. den a5 Aug., kl. 2 e. in. Förslag, till sammanjemkning af Riksståndens skiljaktiga beslut i anledning af Utskottens betänkande N:o 35.
Genom erhållne protokolls-utdrag hafva Ulskotten inhemtat, att, vid behandling af Utskottens betänkande N:o 35, i anledning af väckta motioner om upphäfvande af eller ändringar och tillägg uti de angående fattigvården i riket gällande bestämmelser, samma betänkande blifvit af Hederv.
Bondeståndet bifallet, men att Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, Högv.
Preste-ståndet och Vällofl.
Borgare-ståndet uti vissa punkter dels ogillat det af Utskotten tillstyrkta förfaltnings-förslaget, dels ock deruti beslutat åtskilliga ändringar och tillägg.
Till följd häraf och då det är Utskottens åliggande att afgifva förslag till de skiljaktiga meningarnes sammanjemkande, få Utskotten härigenom, efter §§:s ordningsföljd i det vid omförmäldta betänkande fogade författnings-förslaget, de skiljaktiga besluten anföra, med förslag till deras satamanjemkande i de fall, då frågan anses icke kunna förfalla. § 3, mom. 2.
Ridderskapet och Alein har beslutat, att delta mom. skulle erhålla följande lydelse:
Inom hvarje fattigvår ds-samhälle skall finnas en Lag- samt Allm.- Besv.- och Fhon.-V!skottens Betänkande, Av o 4o. 1 fattigvårdsstyrelse.
A landet utgöres denna styrelse af sockne-närunden, uti hvilken kyrkoherden å enibetets vägnar är ordförande, då fattigvårds - ärende der förekommer.
Uiskottens förslag i denna punkt har af Högv.
Preste-ståridet blifvit ogilladt, men är deremot af Vällofl. Borgare-ståndet och Hederv.
Bonde-slåndet antaget.
Vid sådant förhållande och då Utskotten, emot tvänne Riksstånds sammanstämmande mening, icke ansett sig kunna frånträda det föreslagna stadgandet, —■ destomindre som Utskotten äro öfvertygade, att kyrkoherden i församlingen, om han till innehafvande af ordförande-befattningen inom fattigvårds-slyrelsen är lämplig, sannolikt kommer att, i de flesta fall, dertill utses, — hafva Utskotten, enär den föreslagna bestämmelsen tillika synes utgöra en tjenlig medelväg emellan hvad i detta hänseende nu finnes föreskrifvet samt det stadgande Ridderskapet och Adeln, för dess del, beslutat, ansett sig böra vördsamt inbjuda sistnämnde Riksstånd, sorn, génom samma dess beslut redan godkänt den af Utskotten uttalade princip om åliggande för kyrkoherden att, å embetets vägnar, deltaga i behandlingen af f attigvärds-ärenden, att med Borgare- och Bonde-stånden i denna del sig förena. § 17. Enligt Högloft.
Ridderskapels och Adelns beslut skulle, dels de uti mom.
1 förekommande orden:
'"i sitt hus eller å sine egor” ulbytas emot orden: "i hans hus eller å hans egorf’ dels ock sista meningen uti 2 mom. erhålla följande lydelse: ”Detta bevis skall den inflyttande skyndsamlingen och vid vite af 1 r:dr 32 sk. banko, till of vannämndefördelning, sednast inom 14 dagar efter inflyttningen, aflemna till pastors embetet i den församling, dit inflyttningen sker.” Högv.
Preste-slåudet har, med godkännande i öfrigt af Utskottens förslag, för dess del beslutat en ändring af redaktionen uti 1 morn., hvarigenom samma mom. skulle erhålla följande lydelse: ”för iakttagande af hvad i nästföregående § är föreskrifvet, skall fattigvårds styrelsen hafva noga uppsigt öfver skeende inflyttningar, och det åligga hvarje samhällets medlem alt, om de personer, han från annat samhälle mottager i sitt hus eller ä & Zag- samt Allm. B sv.- och Ekon -Utskottens Bettini ande , N.o jo - sine egor, gora anmälan, i stad inom 3:ne dagar hos ordföranden för f attigvårds-styreisen och å landet inom 14 dagar antingen hos fattigvårdsstyrelsens ordförande eller hos rotens fattigvdrds-f öreståndare, sorn det till ordföranden skyndsamligen inberättar
Den, sorn åsidosätter sådan anmälan, plikte t r.dr 32 sk. banko, som lika fördelas mellan åklagaren och fattig-kass an.”
Då de af Höglofl, Ridderskapet och Adela samt Högv.
Preste-ståndet sålunda beslutade ändringar endast afse ett förtydligande uti den af Utskotten föreslagna redaktion till 17 §, samt Utskotten ej kunna annat än erkänna, alt det åsyftade ändamålet derigenom vinnes, så hafva Utskotten ansett sig böra, i enlighet med bemälde Riksstånds beslut, uppställa följande redaktion, hvilken Utskotten, i stället för den i det förra förslaget antagne, härmed vördsamligen få underställa Rikets Ständers pröfning:
För iakttagande af hvad i nästföregående $ är föreskrifvet, skall fattigvårds-styrelsen hafva noga uppsigt öfver skeende inflyttningar, och det åligga hvarje samhällets medlem att, om de personer, han från annat samhälle mottager i sitt hus eller å sina egor, göra anmälan, istad inom 3:ne dagar hos ordförande för fattigvårdsstyrelsen, och å landet inom 4 dagar antingen hos fattigvår ds-styrelsens ordförande eller hos rotens fattigvårds-föreståndare, som det till ordföranden skyndsamligen inberättar.
Den, som åsidosätter sådan anmälan, plikte 1 r:dr 32 sk. banko, som lika fördelas mellan åklagaren och fattig-kassan.
En hvar, som från ett till annat fattigvårds samhälle flyttar, vare pligtig att från pastors-embetet i den församling, från hvilken personen flyttar, medföra bevis, innehållande, utom hvad i öfrigt är eller kan varda föreskrifvet, uppgift d den flyt t andes för- och tillnamn samt stånd och yrke, å dess födelsedag, år och ort, å dess föräldrar, i fall de är o kända, och den församling, de vid dess födsel tillhörde, å tiden, då personen till församlingen inflyttat och då han derifrån utflyttat, huruvida han är arbetsför, samt om han ä ajflyttnings orten blifvit för året mantalsskrifven.
Detta bevis skall den inflyttande skyndsamligen och vid vite af /• r.dr 3i sk. banko, till ofvannämnde fördelning, sednast innm 14 dagar efter inflyttningen, aflemna till pastors embetet i den f örsamling, dit inflyttningen sker, Fid enahanda påföljd åligge den, som en månad vistas inom annat samhälle, än derhän är mantalsskrifven, att, inom denna tid, till pastor i vistelseorten aflemna behörigt frejdebetyg. § 20.
\ Leg- samt Allm. Desv.- och Ekon.
Utskottens Betänkande * N.o fo. 9 § 20.
Ridderskapet och Adeln har beslutat, att 3 mom. af omförmälda § skulle ei hålla följande förändrade lydelse: ”Befatta eller tillåta föräldrar, stjufföräldrar, foster-föräldrar eller andre personer barn, sorn äro tinder deras värd och sorn icke uppnått i5 år, att bettla, blifva sådana föräldrar eller målsmän behandlade på sätt nästföregående moment om bettlare föreskrifver men då Utskottens förslag i denna del redan är af de öfrige irenne Riksstånden bifallet, lärer Riddeiskapets och Adelns enskildta beslut om en förändrad lydelse af omförmälda mom. förfalla.
S utligen hafva Ridderskapet och Adeln och Preste-ståndet sammanstämmande antagit, att uti 5 § af nu gällande Kongl, förordning om fattigvården i riket skulle tilläggas ett mom. af innehåll att anhörige i rätt upp- och nedstigande led skola, i mån af behof, å ena, och förmåga, å andra sidan , bidraga till hvarandras försörjande, till det belopp och efter de grunder, som uti samhällets fattigvårds-reglemente i allmänhet äro bestämda;” hvarförutan Preste-ståndet serskildt fattat det beslut, ”att Rikets Ständer borde i underdånig skrifvelse anhålla, att, för den händelse Rikets Ständer besluta förändringar uti Kongl, förordningen om fattigvården och Kongl. Maj.t dem gillar, Kongl. Maj:t måtte täckas i nåder utfärda en ny fullständig författning i ämnet, innefattande ej mindre de förändrade än de oförändrade deraf.”