Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Fjermare elier yngre i ätten är den ättemän, som sednare eiler icke utan fleres bortgång kan blifva hufvudman ; närmare eller äldre i ätten den , som förr skulle blifva det»
Den ättemän, som mera ån en ätts värdighet ärfva kan, råkne sig, i afseende på såte och stämma på Riddarhuset, till den ätt från hvars stamfader han på S vårdsidan närmast hårstam- * Inar, samt enär tvenne af dessa åtter lagligen Bil. till Ridd. o. Ad.
Band, 16.
Ven Ig Augusti e. m, leda sin härkomst från en och samma stamfader, till den ätt, sorn fi Ärnst på Riddarhuset sitter. 2:o Undantag härifrån åger endast rumin_ om de åtter, hvilkas hufvudmån emellan 1792 och 180g blifvit, jemte större eller mindre del af slågten och med särskild stadgad arfsordning, till Friherrlig eller Grelvelig värdighet upphöjde:
Hufvudtnannaråtten för den ått, sorn utgör slågtens icke upphöjde del , tillfälle då den åtteman, som af de enligt diplomen i lägre värdighet qvarblifvande, var närmast den elier de, hvilka i den högre värdigheten inträdde; och fö/rblifver inom nämnde persons gren till dess densamma utgår.
Nämnde hufvudmannarätt tillfaller då med enahanda villkor den i s imma lägre värdighet qvarblifne åtte - Ben 13 Augusti t. mi ‘mannen, som befinnes vara äldst efter stamfadren, och som ej tillika år åtteraan på en högre nummer. 5)
I utveckling af ofvanstående grunder föhr jer således, att hufvudmanskapet för de äldre Ådeliga, Commendeurs, Friherrliga oell Grefligå åtterne årfves efter först födsloråtten , uti rått nedstigande linea på Svärdssidan; att för de med stadgad särskild arfs^ ordning före den 6:té Junii 180g till högre värdighet upphöjde åtter, blifve hufvudman den, som i ätten äldst år, af dem sorn värdig^ heten tilltrådt lufva,, och ättemän alle de som hafva arfsrätt till nämnde värdighet; att för den icke upphöjde delen af desse slågter tillhör hufyudinarsnaråt* ten den, som antingen sjelf var härmast af de når upphöjeisen skedde, cjvarblifvande Deli 18 Augusti e. m.
Kttemännen, eller som äldst är af en sådan persons gren; att först efter berörde grens utgång samma hufvudmanskap öfvergår till den i samma värdighet cjrarblifna och då för tiden äldste grenen från stamfadren, hvilken genom yngre bröst-arfvingar af dem som i den högre värdigheten inträdt kan hafva uppkommit; att för de sedan den 6;te
Junii 180g tillkomne ätter är hufvudman den, som enligt §. i RegeringsFormen ättens värdighet innehafver, och stamfadrens alla öfriga bröstarfvingar stå, de ofrälse såsom Expectanter och Frälsemannen såsom ättemän, för att efter hufvudmannen tillträda hans rätt i mohn af hvars och ens ålder i ätten, j §. 6.
Når Riksdag hållas Svarar mot 3 skall, åge hufvudman, 1818 års Riddarhus] som vid den första eller Ordning.
Dt/i iS Augusti t, m. 24a andra af de anteckningar hvarom i5 cch 14 §. handla, dertill sig anmäler, ovillkorlig rätt, att Säte för ätten intaga.
Har hufvudmannen vid andra anteckningen sig icke anmält, åge annan ättemän samma rätt, och bland flere , den som år hufvudmanna rätten närmast.
Har någon ättemän icke heller sig anmält, må säte för ätten intagas af Fullmågtig som sjelf är af introducerad ätt, och som hufvudmannen eller den hans rätt utöfvar, på sätt här nedan fÖreskrifves, förordnat.
Under Riksdagens lopp, vare hufvudman, ättemän eller fullmägtig, sorn sig först anmäler, berättigad att säte för aitan intaga.
Af dem som på en gång sig anmäla , njute hufvudman framför ättemän, hufvudmanna-rätten närmare ättemän framför fjermare samt atteman 246; T>en 18 Augusti e, ra, framför Fullmägtig företräde. §• 7- Från rättighet att Svarar mot 4, 7 och äga säte och stämma 8. §■ §. samt en ^ på Riddarhuset vare de personer uteslutne, hvilka enligt 18 §■ i Riksi dagsOrdningen ickekunna såsom Riksdagsmän i något Stånd godkännas.
Lag samma vare. med bysatt person, År Adelsman livilken för , nesligt brott blifvit inför
Domstol tilltalad % genom behörigt Utslag, som dock ej ännu vunnit laga kraft förklarad antingen till straffskyldig eller, med mer än halfva bevis besvärad , så, att Domaren funnit saken böra till framti- i;,- den lemnäs då den kunde uppenbar varda, då vare han intill dess samma Utslag lagligen upp» häfdt blifvit från Riddarhuset utesluten, Ej må fullmagt antagas , derest utgifvare!! icke Den 18 Augusti c, m. 2*7 fyllt “2i år samt i öfrigt år till såte och stämma på Riddarhuset berättigad.
Får hrnfvudman enligt denna Riddarhusordning icke utgifva Fullmagt, inträde närmaste ättemän på hvilken sådant icke in1- tråffar, för tillfället i full hufvudmannarått finnes ingen sådan, vare då ättens plats på Riddarhuset ledig. §. 8.
Är Adelsman i nå-, got annat RiksStånd röstägande Ledamot , eller Taleman, eller år han LandtMarskalk, då må han för den Riksdagen, hvarken sjelf eller genom Fullmägtig, sin Riksdagsmannarätt på Riddarhuset utöfva. (% §.) §• 9- Är hufvudman ut- Svarar mot i rikes rest, antingen i Ko- Utskottets förra förslag, nungens ärender eller ändrad, och 12 §. af med vederbörligt till- 1818 års Riddarhus stånd för enskiidta ans Ordning.
248 Ven Ig Siel etti c gelågenheter, vare hans rätt bibehållen, att Fullen agt utgifva.
Adelsman sora med Konungens tillstånd i främmande Herrskaps tjenst år, åge, så vida han för sin person de ottie sista åren före Riksdagen hår i, Riket skattskrifves varit, rättighet, att såte på Riddarhuset intaga.
Förekommer der någon sak till öfverläggning och beslut, sorn det herrskap angar, i hvars tjenst han år, bör han ej öfvervara beslutets fattande, hvarken in Pleno, Utskott eller Nämnd.
Adelsman, som med Konungens särskilta nådiga tillstånd sig emot främmande
Öfverhet nied tro och huldhets
Ed förpligta! och e~ gendom eller embete under de 5:ne sista åren före Riksdagen inom Riket innehaft, må med lika vilkor 2 Morn, i denna § föreskrifvcrs såte å Riddarhuset intaga.
Med Adelsman Den 8 -Augusd c. m, 249 sorn år i fiendtlig fångenskap och med främmande Öfverhets tillstånd vistas i Fäderneslandet vare i afseende på öfverlåggningarnes bevistande i frågor som röra denna magt, lag samma, som angående den person hvilken trädt i främmande öfverhets tjenst, hårofvan stadgadt år, §• »o Flyttar Adelsman gitt bo och hemvist utrikes, på sätt 32 § i 172.3 års Adeliga privilegier omförmåler, håfve han och hans efterkommande, som utrikes äro, förlorat såte och stämma bland Ridderskapet och Adeln , änskönt han eller de fast egendom hår i Riket äga.
Inflyttar i Riket sådan Adelsman åter eller hans son, och lagligen styrker, att lians förbindelse emot främmande Herrskap upp - Svarar mot »3 uti, 1818 års Riddarhusordning, 25a Den 18 ^4ue;usti «. ws4 hört, samt att han med ny tro- och huldhets
Ed emot Konungen sig förpligtat> då' må han af det utrikes vistandet icke vara hindrad, att inträda i alla rättigheter såsom Svensk Adelsman.
Afkomling i fjermare led ån son af den utflyttade Adelsmannen må icke återfå sin rått till såte och stämma på Riddarhuset förr, ån han dertill erhållit Konungens särskildta Kådiga tillåtelse, samt i öfrigt företedt sådane bevis, som här ofvan föreskrifne är. §• 1 !•
Adelsman som utur
Riket afvikit håfve förverkat rättighet till Såte och Stämma på Riddarhuset.
Återkommer han, utan att till brott förvunnen blifva, inträde han i alla sina förra rättigheter ; dock iakttagas så vål härvid, som i det uti nästföregående Svarar mot den 10 § i Utskottets förra förslag åndrad, och 11 §• i t 81 8 års Riddarhusordning.
Den 18 Augusti e, m. 2$X omförmålte fall, att den inflyttande, bör på sätt g §. innehåller i 5 år hafva varit skattskrifven här i landet, innan han får begagna sin re. presentationsrått å Riddarhuset. §• i2- De å Riddarhuset förvarade Genealogiska Tabeller öfver alla introducerade åtter, böra, på sått och vid den påföljd af uteslutandet från Såte och Stämma på Riddarhuset, som Kongl.
Kungörelsen d. i4 Juli r8i8 föreskrifver, completteras och i ordning hållas; åliggande Riddarhus-Directionen, att häröfver noga handhålla. §. i5.
Så snart LandtMarskalk, enligt 52 §. af RegeringsForrnen, och $5 af RiksdagsOrd. ningen blifvit af Koaungen i Nåder ut - Ny §.
Jemför 55 §. i i8i8 års Riddarhusordning.
Svarar mot i4 §. i 1818 års Riddarhusordning.
Vin 18 Augasi ii c, m. nämnd och af de tvenne åidate närvarande Grefvar, till hvilka Kgl. Majit honom öfverlemnar, till Riddarhuset beledsagad, emottages han derstädes vid ingången af RiddarhusDirectionen , RiddarhusSecreteraren och de öfrige till RiddarhusCanzliet hörajide personer.
Derefter sammanträder följande dagen å utsatt timma , efter föregånget anslag, Riddarhus-Directionen, under Landt-Marskalkens Ordförande, för att förrätta antecktingen.
Med anteckning förstås den åtgärd , hvarigenom en Adelsmans begäran om inträde å Riddarhuset såsom Riksdagsman, varder i grund af denna Riddarhusordning, Ge nealogiske Tabeller och addi a tillförlitliga handlingar pröfvad ; hans namn och värdighet, derest något hinder icke möler, införd i en för J)en ig Augusti c, m; sådant ändamål på alla lefvande åtter inrättad uppropslista, samt honom tillstånd en med Riddarhusets sigill påtryckt pollet, med påskrift af åttens nummer och namn, den antecknades förnamn samt nummer på den Bänk, der hans ställe är honom anordnadt.
Skulle emellan de personer, hvilka anteckningen sålunda förrätta, olika mei ningar uppstå om en sökandes rått att intrådespollet erhålla, afgöres frågan genom fleste rösterne, hvarvid, i hån. delse af ett lika antal, Landt-Marskalken åge den afgörande. i4.
Sådane anteckningar, hvarvid det åligger RiddarhusSecreteraren, RiddarhusFiscalen och Riddarhusets 2:ne Ordinarie Cancellister att alltid vara tillstädes för att lemna upplysningar Fortsättning af i4 §* 254 Ven 18 Augusti c. m. och bitrede, böra vara tvenne, och förråttas hvardera med tvenne upprop, sorn af RiddarhusFiscslen verkställas; skolandes första anteck^ ningens tvenne upprop ske på särskildta dagar* men efter hvarandra , så framt ej helgedag inträffar, då det sednare uppropet blifver nästa söcknedag derefter.
Andra anteckningens bägge upprop ske på en dag, hvilken bör vara den närmast föregående helgfria, innan Konungen i nåder kallar Stånderne på RiksSalen.
Vid sednare uppropet af denna anteckn ing utlemnas poR letter åt Ättemän och Fullmågtige, hvilka sådant ej vid den första kunnat beviljas. i5 §.
Sedan må ingen anteckning tillåtas förr, än RiddarhusUtskottet är förordnadt, hvilket ge - Svarar mot i5 §. f Riddarhus - Ordningen utom n ite punkten.
Den 18 Augusti e, m, nast ske bör, så snai't Eiectorerne valde aro.
Detta Utskott bör ock sedermera endast för anteckningar sammanträda en half timma före hvarje utsatt Plenum.
Ej må någon af Riddarhusets Tjenstemän, utan RiddarhusUtskottets samtycke, till någon eho det vara må, Pollet utgifva, vid ansvar efter Ståndets bepröfvande;börandes i öfrigt noga tillses, att den som Tollet ordenteligen er« håller, äfven genast och ofelbart varder i uppropslistan antecknad.
Ej må någon till anteckning anmälas, som sig vid Riksdagen icke per» sonligen infunnit eller Pollet för honom utgifvas. § 16.
Kafver ättemän i Svarar möt 6 §, behörig ordning antecknad blifvit, äge i sådant fall hufvudman rättighet, att i grund af be* 256 Dtn ig Augusti e. m. horig Fullmagt, Säte föf annan ätt intaga.
Har hufvudman
Fullmagt utgifvit, vare han för deri Riksdagen skiljd från utöfning af sin Riksdagsmanna rätt, utom i den händelse, att Fullmägtig sin rätt förlorat, eller ock Utrikes rest, eller sin Poilet till RiddarhusUtskottet återlemnat.
Dör under påstående
Riksdag hufvudman, som fullmagt Utgifvit , lämne fullmägtig det säte han på grund deraf innehaft.
Blifver under påstående Riksdag
Fullmägtig ge - nomlmfvudmannens afgång, sjelf hufvudmanj intage han säte för sin egen ätt, utan att skil. jas från sin befattning såsom Elector, Utskotts eller Nämnds Ledamot. §• »7»
Den hvilken första gången såsomRiksdags. man Svarar mot 16 och 5 §. §* B en IS Augusti t. nu. *5? fnan sig anmäler, åligge, att om sin ålder, i fall sådant äskas, uppte bevis genom Utdrag af Kyrkoboken ifrån den församling, der han född är, Finnes ej Kyrkobok, galle då bevis af någon Konungens Embetsman i orten.
Företer sig anledning , att inlemnadt betyg är origtigt, bli fve inlemnaren genast tilltalad i laga ordning, och erhålle ej inträdespollet, innan han sig inför Domstol rättfärdigat, oell må han, i händelse betyget befmnes falskt, hafva förlorat för den då påstående Riksdag, ali rätt till säte och stämma bland Ridderskapet och Adeln.
In- ■< nehålla de å Riddarhuset befintliga Genealogier fullständig underrättelse om den söj kandes ålder med dag och dato, är ej annat bevis af nöden; menpå står den sökande J att * Bil. till Ridd. o. Ad.
Band. 17 *58 Sm 18 Augusti e, m.
Genealogiens uppgifter äro origtige, hvile frågan om Pollets erhållande, till dess han anskaffisr bevis.
Anmäla sig på en gång flere, som göra anspråk på hufvudmannarätt för samma ätt, ellerpå närmare ättemannarätt, eller klagar någon öfver utlemnadpolletpå grund af påstådd origtig Ge• nealogie, då blifve, el. ler fortfare att vara, antecknad, den som enlligt Genealogien är närmast berättig ad, till dess den andre sin bättre rätt med antagliga bevis inför vederbörlig
Domstol styrkt. §. 18.
Ej må någon full- Svarar mot 17 § magtior gällande anses, RiddarhusOrdningen. jorn icke af ättens verkliga hufvudman, eller af den som, efter denna Riddarhusordning, dertill berättigad är,blifvit utgifven.
Börandes Fullmagten, antingen Den 18 jin gus t i t, «• med utgifvarens stil öfver allt skrifven och underskrifven eller laglig bestyrkt, ovillkorligen vara författad efter följande formulair; Till den Lagtima (Urtima) Riksdag, som i N. skall hållas och tager sin början (dendag oth år) befullmägtigas härmed (caracter och namn) att för Grelliga ) Ätten Friherrliga \N. N. N:o Commendeu Stämma på Riddarhuset, hvarvid lian ovilkorligen förpligtas att ställa sig till efterrättelse den af Kongl. Majit och Riksens Ständer antagne och besvurne RegeringsForm af den 6 Junii 180g, jemtej Riksdagsordningen af den 10 Februarii 1810 och öfrige gällandegrundlagar.
Adliga Säte och Namn Sigill Caracter.
Dtn 18 Aug Uåti *. m, §.
Uppvises vid en och Svarar mot 18 i samma anteckning tven- Riddarhusördningenne eller flere fullmagter för en och samma ätt, varde de alle, ehuru af behörig man utgifne, ogillade.
Anmälas sådane Fullmagter vid olika anteckningar galle den som först uppvisad blifvit.
Den som med obehörigt lifgifvande af en eller flere Fullmag- r ter beträdes, kommer för ett sådant förhållande, hvilket uti RiddarhusUtskottet, uppå RiddarhusFiscalens anmälan, upptagas och undersökas bör, att anses säte och stämma på Riddarhuset för längre eller kortare tid förlustig, allt efter hvad Ridderskapet och Adeln in Pleno derom kati rattvist pröfva. 5 2°- Den hvars anhållan Svarar mot ig §• i om intrådes-Pollet blif- Utskottets första förslag vit, antingen vid de an- och ändrad.
Den ig Augusti anteckningar dåLandtMarskalken förer ordet, eller vid dem, som ske inför RiddarhusUtskottet, ansedd icke kunna beviljas, äge, när afslaget honom tillkännagifves, äska förhållandets anmälande af Ordföranden hos Ridderskapet och Adeln in Pleno, på hvars sluteliga afgörande frågan kommer att bero, utan att likväl de beslut, som af sådan anledning i Ståndet fattas, må såsom praejudicat anses eller framdeles kunna i sådan egenskap åberopas.
Såsom allmän grundsats gällerj, att den, •hvilken enligt denna Riddarhusordning blifvit ansedd oberättigad att äga Säte och Stämma på Riddarhuset under samma tid, ej el - ler må fulhnagt utgifva. ala Dan 18 Augusti e, m. N:o 5.
Hörscimste
Sedan RiddarhusUtskottet fulländat granskningen af de § i RiddarhusOrdningen, hvilka, efter den af Utskottet i Dess Betänkande af den 9 sistledne Maji uppgifne plan, skulle tillhöra 2:dra Afdelningen af ifrågavarande Författning; får RiddarhusUtskottet nu härjemte öfverlemna den redaction till samma Afdelning, Utskottet, efter en sådan granskning , uppgjort, dervid Utskottet i afseende på de allmänna grunder, hvarefter den samma blifvit utarbetad, anser sig endast böra åberopa den framställning derom Utskottets nyssnämnde Betänkande innehåller ; och inskränker Utskottet sig således nu endast dertill, att meddela en kort öfversigt af paragraphernes innehåll och de jemkningar, eller rättelser de samma ansetts böra undergå. §. §. 21, 22 och innehålla stadganden, hvilka, då de dels före, dels vid Ridderskapets och Adelns första sammanträden skola iagttagas, Utskottet ansett böra börja denna del af RiddarhusOrdningen.
Redaclionen är utom rättelse af någre ord, lika med i9, 20 och 31 paragrapherne i nu gällande Riddarhusordning , hvarvid dock det tillägg blifvit gjordt, att någre egenteliga mål icke få företagas till pröfning, innan Ståndet, genom andra anteckningen, blifvit till fullo organiseradt. §. 24, om Electorers tillsättande, svarar mot 21 paragraphen i 1818 års Riddarhusordning, Den 18 Augusti e. m, 3Ö3 och år redactionen författad i enlighet med de grunder, som Ridderskapet och Adeln vid besluts fattande om Bånkmåns afskaflande anta.; ga för Electorers utväljande, § §. 25, 26 och 27, omförmäla Electorernas befattning, deras afgång derifrån samt tillåtelse för dem att lemna Riksdagen.
I paragraphen 2Ö:te har Utskottet tillika besvarat Herr von Qvantens, Carl, den 17 sistledne Februarii remitterade Motion, angående tillåtelse för Elector, som blifvit vald till UtskottsLedarnot, men detta förtroende genast sig afsåger, att få sin förra befattning bibehålla; hvarvid Utskottet nästan ordagrant antagit hans förslag.
Ett särskildt tillägg, angående skillnaden emellan in Pleno valde Ledamöter till förstärkt Utskott , och de Ordinarie , som af Electorerne utses, år af Utskottet föreslagit.
För öfrigt år redactionen till största delen ordagrant hämtad från §.
32 första Momentet af 26, 24, samt sista Momentet af 26 jjj, §. i nu varande Riddarhusordning. §. §. 28, 29, 5o och 3i om Ordförande i Utskott; om Ledamots rätt att afsåga sig ett sådant förtroende; huru tillstånd må vinnas, att på viss tid från RiksdagsOrten afresa; huru Ledamotskap i Utskott förloras, och om laga förfall, åro med högst få förändringar hämtade från närvarande RiddarhusOrdnings 25 §. 25, 27, 28 samt 29 § § Stadgandet att icke iner ån en tredjedel af Ridderskapets och Adelns Ledamöter i ett Utskott, må på en gång erhålla 564 Sen i F; Augusti e. m,. tillstånd att bortresa,5 har Utskottat ansett nådigt att tillägga. §'. 32, om anslag till sammanträden , är lika med den närvarande (jj. 5o. §.
53, om huru förhållas skall då LandtMarskalken år hindrad att vara närvarande in Pleno, är af enahanda lydelse med den nu gällande § 32, endast med ett tillägg, sorn har synts Utskottet vara påkalladt af 23 , 45 och 47 paragrapherne i Riksdagsordningen, jeniförde med hvarandra. §. 34, a.fhandlär Landt-Marskalkens elier Ståndets Ordförandes rättigheter och skyldigheter, så vidt de samma ej redan åro i Riksdagsordningen utmärkte • åtskilige stadganden i den nu varande 53 §:n åro uteslutne, såsom förut intagne i Riksdagsordningen. §. 35, omförmaler Diarium , Föredragningslista och Bordslista.
Utskottet har trott, att bestämdt skillnad borde göras emelian desse frenne väsendtligt olika Handlingar , hvilket icke skedt i nu varande RiddarhusOrdnings 54 §.
Diarium löper från Riksdagens början till desaslut; Föredragningslistan angår hvart Plenum, särskildt, och Bordlistan innefattar dessutom äfven de mål, hvilka enligt Ridderskapets och Ådelns beslut, åro för längre eller kortare tid hvilande.
I afseende på Föredragningslistan, hav
Utskottet ansett dess uppsättande i Riddarljusaalen under påstående Plenum, vara en lämpelig, Ven Ig Augualii e. m. 365 anstalt, ledande till Ridderskapets och Adelns Ledamöters beqvämlighet. §. 56, om anförandens aflemnande till Protocollet, svarar emot nu gällande §. 55, med undantag af första Momentet, hvilket Utskottet ansett vara öfverflödigt, och med ett tillägg vid slutet, sorn synts vara af billigheten påkalladt.
Närvarande RiddarhusOrdnings 56 , 67, och 58 paragrapher åro uteslutne, emedan RiksdagsOrdningens 4(8, 4q, 5o, 5i, och 52 paragrapher innefatta allt hvad som i dessa frågor lagligen synes böra föreskrifvas.
Likaledes har 1 Momentet af 5g §:n utgått, såsom innefattadt i 5o §:n Riksdagsordningen. §. 67, om åfventyret vid personliga förolämpningar, och §. 58, om jåf för skyldemån i vissa mål , svara mot 2;dra Momentet, Sgide, 4o:deii8i8 års Riddarhusordning utan förändring. §. 5g, om propositioner, och om måls sluteliga afgörande, motsvarar de nu varande 4o:de och 4i;sta paragrapherne.
Åtskillige stadgandeii i de senare, innefattas i RiksdagsOrdningens 55, 54 och 56,te paragrapher och äro således här förbigångne; men Ridderskapets och oell Adelns talrikhet framför de öfrige Stånden medför å en annan sida möjligheten af all, som icke i Riksdagsordningen hafva behöft förutses.
Del år således ganska möjligt, att Ridderskapet 266 Ven Ig Augusti e, m, och Adeln icke åsåinjes om ordningen i hvilken de särskilta propositioner skola göras, som under en och samma discussion blifvit begårdta, och för detta fall, bör någon bestämd regel finnas* Likaledes är det icke omöjligt, att LandtMarskalken och Protocollsföranden kunna i moa af ställets aflägsenhet, hvarifrån ljudet kommer; uppfatta Ståndets avar på en proposition olika med hvad Ledamöter, som sitta på andra ställen i Riddarhus-salen trott sig höra; och det har derföre synts Utskottet lämpeligt, att såsom lag föreskrifva hvad äfven under denna Riksdag blifvit iagttagit, det LandtMarskalken alltid bör underrätta Ridderskapet och Adeln örn det sätt, hvarpå han fattat Ståndets tanka, innan rättigheten att begära Votering, anses förlorad. § 4o.
Om upprop och omröstning, är af enahanda lydelse med den nu varande §:n 43, blott med undantag af sista momentet, hvilket hör till den särskildta Ordningsstadgan, och der jemväl är infördt. §. 4i.
Om tvenne upprop svarar mot 44 §. oförändrad. §. 42.
Om vallistor och voteringssedlar, motsvarar den närvarande 45 § , med undantag af allt hvad, som i 55:dje och yi:sta paragrapherne Riksdagsordningen redan är stadgadt, och med ett tillägg om personers uppförande i alphabetisk ordning på listorne * till de större valen, hvars gagnelighet Ridderskapet och Adeln redan vid denna Riksdag erkänt.
Den 18 Augusti e. m. •67 §. 45.
Om lottning emellan personer, som erhållit lika antal röster; samt om val till suppleanter: är en af Utskottet tillagd ny paragraph.
Det har synts Utskottet nödigt, att i det förra afseendet hafva något stadgadt, ehuruväl lottning i alla fall torde visa sig vara det enda antagliga.
Vid de val, som i Grundlagame äro föreskrifvne, har Ridderskapet och Adeln, under åtskilliga Riksdagar, öfverenskommit, att tillika utse Suppleanter, till undvikande i möjligaste måtto af tidsspillande valförrättningar.
Att besluta härom, synes tydligen böra tillkomma Ståndet ensamt, och böra ske särskildt för hvarje tillfälle, dock med det undantag, att förfarandet vid val till Suppleanter icke får på något sätt vara i strid med Grundlagens stadganden.
Då nu Grundlagen uttryckligen förmår, att alla Ledamöter i en Nämnd, böra väljas genom allmän omröstning, och således vara af majoriteten tillsatte; synes det icke vara olämpligt, att i RiddarhusOrdningen uttryckligen förbjuda det sätt, som någon gång blifvit nyttjadt, att Suppleanter tagas af de personer, sorn erhålla de flesta rösterne, närmast intill den sista ordinarie Ledamoten, ehuru vallistan ej innehåller flere namn än som till ordinarie Ledamöter erfordrats, och hvarigenom Suppleanterne, dels verkligen blifva, dels kunna blifva af minorrteten utsedde.
Det är nemligen tydligt, att då vallistorne upptaga ett icke större antal namn, än de blifvande ordinarie Ledamöternes, så skulle, i händelse att hela Siandet, utom några få Leda - *63 Ven 18 Augusti e. m - möter, sammanstämde i sitt val, dessa iå Ledamöters listor blifva de, hvarigenom Suppleanterne kommo att utses, oell således ett Helt annat resultat uppstå, än om
Ståndet vid inträffande ledigheter företagit ett särskildt val, §. 44, Om röstberäkning och omröstningsprotocoll , svarar mot nuvarande 46 §. oför» ändrad, 45.
Om val till Fullmägtige och Revisorer, är utom en liten förändring, af enahanda lydelse med 47 i nu gällande Riddarhusordning.
Förändringen består egentligen i uttagandet af ordet: Sex Revisorer, hvaraf kunde dragas den slutsats, att Ridderskapet och Adeln in Pieno endast kunde välja Revisorer till den första af de i 68 §.