Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Förfärligt misstager sig Utskottet, då det i Betänkandet meddelar den underrättelse, att Engelska och Americanska Banquerne hålla deras Sedelrnassor, till beloppet, okände för Allmänheten., Sanningen är, att i England, meddelas Parlamentet vid början af dess sammanträdande, en skriffel ig; uppgift på Banquens Sedelstock, som derefter alltid införes i Dagbladen; och i Americanska Banquens egen Instruction, ligger föreskriften, att, i vissa fall, lemna Lagstiftande Magten del af Banquens hela tillstånd.
Ridderskapet och Adeln torde täckas påminna sig att Vi, helt nyligen, läst i våra egna Avisor en uppgift orri Engelska Banquens Sedelmassas belopp, som var tagen ur Engelska Tidningarne; och flera af Ridderskapets och A» Ridd. och Ad, Prof. V B, 2 AJd, 10. 66 Den ig April. delns Ledamöter, som varit i England, torde besanna förhållandet.
Nog Inser jag att, då man vill indraga en stor del af vår Sedelstock, så kan man tro sig gå tryggare tillväga, så länge Allmänheten icke sjelf kan något döma i trågan , huruvida BancoSedelstocken verke* ligen är så stor, att den tål förminskning; men jag kan icke förmå mig att anse den framgång god eller nyttig , som befordras af okunnigheten; och jag skulle tro, att om verkeligen vår Sedelstock är så stor, som man vill att vi skola tro, man förfor bättre då man öfvertygade oss derom, än då man af Oss fordrar blind tro.
Jag begär att Betänkandet må återremitteras , samt att denna Anmärkning, måfå Betänkandet åtfölja.
Hefr Lannerstjerna, Johan Wilhelm:
Jag ar ingen hemlighets-älskare.
Hemlighets-Slöjan hör icke till Costumen i Upplysningens tidehvarf.
Men hvad Banquens hemlighet beträffar, om afskaffande hvaraf fråga vid tvänne Riksdagar har förut varit väckt, men hvilken fråga efter mogen pröfning bägge gångerne blifvit af Riksens Ständer afslagen, tror jag nu som då bäst vara, att Banco-Styre|sen, vid den i Banco-Förlattningarne Styrelsen förbehållne uteslutande kännedom af Banquens tillstånd , under fortfarande tysthets-förbindelse bibehålies, och afstyrker så mycket mer en yrkad periodisk publicitet af Banquens utelöpande Sedelstock, som jag icke inser, och Ben 18 April. aldrig skall kunna öfvertygas derom, att en sådan partiel publicitet kan blifva af någon nytta, hvarken för Banquen eller Allmänheten , utan blifver den otvifVelagtigt tvärtom menlig för dem båda, i det, att Allmänheten, uppskrämd af uppgifter på den utelöpande Sedel-massan, men lemnad i okunnighet om Banquens tillgångar i fordringar och ägande reel fond till dess inlösande, skulle missledas och förvillas i omdömet om Banquens tillstånd, och Banquens Credit derigenom snarare försvagas än stärkes, samt dess operationer, äfven skulle kunna af Specuianter och Vinglare vid många möjeliga tillfällen, motarbetas.
Af dessa skäl med de flere i Banco-Utskottets Betänkande anförde, instämmer jag med Herr Grefve Mörner och Herr af Brinckman, i den hemställan, att Utskottets Betänkande måtte bifallas och det utan återremis®, hvartill de deremot nu gjorde anmärkningar synas mig icke kunna föranleda.
Hufvud villkoret under hvilket Banquen i 74 §. blifvit Rikets Ständer uppdragen, är, att blott den så kallade salderade Gevinsten skulle till Kongl. Maj.ts och Fäderneslandets heder och nytta, lill publicus usus användas.
Hade alltid den behållna vinsten blifvit uppgifven , och dispositionen aldrig längre ut9träckt, i hvilken lycklig belägenhet skulle icke Banquen och Rike sig nu befinna, men som hemligheten så illa skadat redbara Fonden, ehuru inskränkt till sitt belopp, var än» 68 Den ig April. nu för 16 år sedan öfverstigande Växel-Banco. skulden.
Jag har icke begärt uppgiften af den nuvarande Skatten, ehuru den med sin verkliga betydlighet mer skulle styrka än minska förtroendet, samt hindra oförståndiga pretentioner.
Herr Grefven och Län dt Marsh olken hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg de vid Banco-Utskottets
Betänkande gjorde Anmärkningar hindra detsamma® antagande, samt på sådan grund behagade Betänkandet jemte Anmärkningarne till Utskottet återremittera; hvilket bifölls’.
Grefve Spens, Carl Gustaf, anhöll att Banco-Utskottet måtte anmodas, att icke besvara den nu beslutade återremissen förrän Financeplanen blifvit af Riksens Ständer pröfvad och fastställd.
Herr JWannerstam :
Jag kan icke instämma uti Herr Grefve Spens’s tillstyrkande att frågan om Banquens publicitet bör hvila intilldess att Finance-planen är afgjord.
Jag tror tvärtom att det vore för Riksens Ständer af högsta vigt, att till rättande af irriga meningar om Banquens tillstånd, detsamma blifva kunnigt förrän Finance-planen till slutdigt aF görande företages.
Jag hemställer dessutom, om något på förhand taget beslut i detta fall är nödigt, du det beror af Ridderskapot och Adela att låta Den 18 April. 69 Målet hvila, sedan det ifrån Utskottet åter, kommit.
I Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att då Ridderskapet och Adeln ägde öppet, att när Banco-Utskottets förnyade Utlåtande i förevarande ämne återkomma, lata detsamma om så nödigt skulle anses, hvila, torde deri af Grefve Spens begärta ofvannämnde anmodan till Banco-Utskotret vara öfverflödig.
Grefve Spens förklarade det han afstod från vidare fullföljd af sin berörde anhållan.
Herr Grefven och Damit Marskalken till kart— nagaf att.
Plenum komme klockan half till 5 i eftermiddag att fortsättas.
Vid förnyad föredragning af Stats-UtskoG tets den 9 dennes aflåtne, samt den 11 i samma månad eftermiddagen pä bordet lagde Memorial, angående de till förstärkta Stats-Utskottets åtgärd öfverlemnade Bevillnings-frågor, fann Ridderskapet och Adeln för godt att samma Memorial till Bevillnings-Utskottet, i afseende å uppgörandet af Allmänna Bevillningens fördelning, öfverlemna. 70
Den 18 April.
Företogs till pröfning Stafs-Utskotfets ander N:o 143 afgifne, samt den 11 dennes eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, angående väckte Motioner om Kongl. NummerLotteriets indragning.
Friherre Cederström, Jacob t
Af det nu uppläste Betänkande inhämtas, att alla innom Utskottet önskat att Nummer-Lotteriet borde indragas.
Det är endast i frågan om ersättning af den derigenom uppkommande Statsbristen, skiljaktighet uppstått, härledande sig hufvudsakeligast derifrån att Ledamöterne af Bonde-Ståndet väckt fråga derom, att denna Summa borde utgå genom en Bevillning å Städeroe, emedan dess Innevånare förments mäst hafva spelat på Lotteriet; hvaremot Borgare-Stånders Ledamöter ansett Bonde-Ståndet böra deltaga i utgörande af ifrågavarande Summa.
I min tanka är frågan om ErsättningsSummans fördelning ett ämne, som tillhör Bevillnings-Utskottets åtgärd, sedan det först blifvit afgjordt, om Nummer-Lotteriet skall upphöra, hvilket jag för min del tillstyrker.
Herr Anknrsparre, Ingemar August, anförde skriftligen:
Till de skäl för Kongl. Nummer-Lotteriets afskaffande, som blifvit anförde dels af dem som derom väckt Motion, dels af StatsUtskottet och dels af Herr Hulphers i dess med Utskottets Betänkande åtföljande serskil - Den 18 April. 71 da tanka, borde ej några sådana vidare behof, va anföras, i en sak hvars verkeliga olägenheter äro så många och drabba i synnerhet de ringare Folk-Classerne, hvilka böra skyddas mot en vilfarelse, så mycket farligare sorn de med saknad skola se sig beröfvade densamma , fastän de oftast kunna tillräkna den sina olyckor och elände.
Detta inses nu mera tämmeligen allmänt, och egennyttan hos Coilecteurer har äfven till stor del gifvit vika, sedan den stora avancen betydeligen minskats; det' enda band sorn ännu kan återhålla afskaffanclet af denna för en fattig Nation så olycklig inrättning, är Statens Inkomst deraf, som om Lotteriet afskaffas, måste fyllas genom Bevillning.
Men huru betydlig blir väl denna Bevillning om man deröfver gör en sann beräkning, om man erinrar sig ait den i Förslagat till Stats-Intraderne såsom Inkomst upptagne chimeriqua Summa 6o:ooo R:dr om året med mera trovärdighet, och jag vågar säga med mera säkerhet skulle hädanefter komma att utgöra mindre än de 27,000 R:dr, som den utgjordt under året iglö, hvilket synes så mycket troligare, som den under |:dedelar af år 1817 endast utgjordt 13,000 R:dr, och således gifver utsigt till fortfarande af den minskning, som de fyra sista åren och med 1816 visat sig.
Med sådan åsigt och i hopp om en framgent stigande upplysning, bör man sluteligen kunna vänta sig förlust af denna inrättning i fall den fortsattes, och då fä vi kanske dyrt nog betala den be - 72 Ben ig April. sparing, man genom fortsättningen trodt sig vinna.
Om jag upptager Statens Inkomst*af Lotteriet efter strängaste beräkningar till 6o,ooo R:dr om året och fördelar den på i§ Million Människor, som kunna anses Skattdragande i Riket, så blir den på hvar och en belöpande Bevillningen i och för Lotteriets afskaffande ökad med högst i\ sk. 0111 året.
Kan det finnas någon, sorn äfven för denna Maxirai-Summa ej skulle vilja beforda en mängd i sämre vilkor stadde Medborgares välfärd, i det man äfven beredde sig bättre och pålitligare Medmänniskor bland desse Foik-Classer.
Man bör ej heller förgäta att
Staten får återbära en stor del af den på Lotteriet erhållne Inkomst, uti Fattigförsörjning och underhåll för Fångar, hvilket ofta ar en följd af ofvannämnda Inrättning.
Det är på dessa skäl, som jag vördsamt anhåller om Proposition til! bifall af det första Alternativet 1 Utskottets Betänkande eller Kongl.
Nummer-Lotteriets afskaffande.
Ämnet har undfallit min uppmärksamhetjag kan dock ej neka mig att derom hafva äran yttra min mening, da jag alltid funnit klandervärde StatsLotterier i allmänhet och i synnerhet ett sådant anstöteligt Spelpartie, som Nummer-Lot. teriet, dertill Kronan, i egenskap af Bankör, formeiigen inbjuder Allmänhetens Creti och Fle - Den ig April.
73 ti, att i nåder pungslås, efter en för detta lucrativa ändamål inrättad plan, hvars ensidighet blifvit för väl invecklad, att annorlunda än Algebraice kunna förtydligas, ännu mindre att hos en Menighet motväga tjusningen af något vinst-fenomen allclraminst att afskräcka en sådan vinnspelare, som Statens John Bull, hvilken också vissast antager partiet, för att derpå; våga , alltid hvad h3n sjelf ej kan umbära, ofta hvad han at andra kan försnilla.
Svårt måste sålunda blifva, att framleta de bevekelse-grundep, som skulle rättfärdiga bibehållandet af:
Lotteriet, i synnerhet sedan deras samsyskon i de private
Vågspelen för deras mindre allmänna skadlighet, likväl måst aflysas, genom de alfvarsame Lag-förbud, i jemförelse hvarmed detta bibehållande skulle bilda den contrast, som icke later förena sig med öfverensstämmelse hvarken i Styrelse-grunder eller i Lag-Systéme.
Af desse anledningar tror jag mig böra vördsamt tillstyrka bortläggandet af Lotterier i allmänhet, hvilka i egenskap af Finance- och Drätsel-operationer, jag anser vara ett ädelt Folk mindre värdige.
Herr Mannerstarn, Johan:
Vid det för någon tid sedan återremitterade Stats-Utskottets Betänkande, angående Inkomst-Titlarne, upptogos 6o,ooo R:dr påräknad Stats-Inkomst af Nummer-Lotteriet, gjorde jag den anmärkning, 74 Ben t8 April, att denna Inkomst-Titel , lika osäker till sitt belopp som skadelig till dess påföljder för redligheten och tryckande för de lägre Falk-Classerne, borde försvinna.
Jag tillstyrker således för min del, att - ifrågavarande Inrättning, som är en lämning från den tid, dä man icke var nogräknad om medel, hvilka kunde inbringa Staten någon Inkomst, må afskaffas.
I min tanka skulle också Stats-Verkets påräknade Inkomst kunna ersättas derigenom att jag anser Inkomsten af TullVerket, upptagen, om jag rätt minnes, endast till 935,000 R:dr, kunna förhöjas till 1 Million; hellst den för de fläste åren sedan 1809 öfverstiga denna sednare Summa.
Deremot kan jag icke instämma med den värde Talaren, som föreslagit, att ersättningen skulle utgå genom en förhöjd Capitations-Afgift, hvilket
Beskattnings-sätt är af alla det minst rättvisa, så snart denna afgift uppgår till något betydligt belopp.
Jag skulle för min del innerligen önska att aldrig Nummer-Lotteriet innom Sverige varit till, eller någon Inkomst deraf för Staten påräknad; men då sistnämnde förhållande nu äger rum, och annan utväg i stället icke kunnat af .Stats-Utskottet uppgifvas, än en förökad Bevillning; finner jag mig högst föranlåten att afstyrka denna börda på hela Nationen, för en dårskap hos de ringare Folk-Classeme i Hufvudsta.
Den 18 April. 7? den, hvilken säkerligen förvandlar sig i någon annan, så länge sinnligheten och lättjan, spm utgöra grundorsaken dertill, icke genom förbättrade Uppfostrings-anstalter och tillräcke. lig sysselsättning, hunnit häfvas.
Dessutom torde det vara underkastadt mvcket tvifvelsmål, om den Spelsjuka, som hos det ringare Folket vill förekommas, ärat mera vådelige påföljder än den öfverdrifna böjelse för andra Spel, som icke torde vara så alldeles sällsynt, och lika lätt kan förstöra både det enskildta välståndet, och ännu mera en för Rikets tjenst angelägen uppmärksamhetj äfvensom de hvilka nu använda siwa tillgångar till betydliga insättningar på Nummer-Lotteriet, icke lärer sakna tillfälle att försöka sin lycka pa Utländska Lotterier; hvarigenom de förluster öfverflyttas till främmande
Länder som i motsatt fall, åtminstone kommer Staten tillgodo, och i Landet qvarblifva.
Af dessa skäl, delar jag väl Högloflige Stats-Utskottets tanka, om Nummer-Lotteriets mindre fördelaktiga inflytande på sedligheten, men anser likväl mindre betänkeligt, att af tvänne onda ting helldre välja dess bibehållande , än att öka Allmänna Bevillningen till den betydliga Summa, som för Statens ersättning, erfordras; åtminstone intilldess andra, mera trängande behof genom det yttersta rröjeliga användande, af denna, för Folket kännbara utväg, först blifvit uppfyllde.
Hvarföre jag vörd* 76 Ben rS April. sammeligen anhåller om Proposition till bifall ä senare Alternativet af Utskottets Betänkande.
Om det ock kunde och borde antagas på sätt en värd Ledamot synes tro , att det sä kallade ringare Folket har någon fallenhet för Spelsjuka, så bör den åtminstone icke Iramiockas och underhållas, genom Inrättningar af Staten sorn af Staten organiseras, hvilket också, motsäger det förbud, som Lagarne stadga mot andra Hazard-Spel.
Lagstiftarqn har i detta senare fall utgått från den grundsatts, hvilken jag icke hört förr än nu motsägas, att väl motverka men icke mana till utbrott de »frö till laster och dårskaper, som hos Samhällets Medlemmar kunna finnas.
Utom det jag icke yrkat tillökning i Be. villningen för Nummer-Lotteriets indragning, utan ansett denna Inkomst-Titel på annat sätt kunna fyllas, skall jag likväl hälldre bifalla en sådan, icke serdeles betydlig tillökning i Bevil In ingen , än denna för Staten vanhedrande Inrättnings bibehållande.
Jag tillstyrker således bifall till första Alternativet af Utskottets Betänkande.
Herr Grefven och Landt Mar skalk en hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade gilla det i Stats-Utskottets
Betänkande framställde första Alternativ, eller att Nummer-Lotteriet må upphöra, samt den derutaf nu påräk - Den 18 April. 77 »ade Inkomst ersättas genom Allmänna Bevillningens tillökande.
Föredrogs å nyo Stats-Ufskottets under N:o 144 afgifne, samt den 11 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, öfver gjorde Anmärkningar vid Utskottets den 16 sistiedne Februarii meddeldte Betänkande, om Läne-rättigliet i Manufactur-Disconten för SkeppsVarfsAgare eller Skepps-Byggerier.
Jag kan ej instämma i Utskottets tillstyrkande om anslående af en Fond af 100,000 R:dr för Lån åt Skepps-Byggerierne.
Jag tror att denna Näring är drilven snarare utöfver än under hvad behofvet påkallar och att den åtminstone icke ytterligare bör uppmuntras.
Jag vet ej heller hvarifrån denna Låne-summå skulle tagas, då Utskottet rätteligen medgifvit att denna Näring icke kan räknas till Manufacturer eller Fabriquer.
Och att således en så beskaffad utlåning skulle för dessa minska tillgängen, samt dä några medel ifrån Banquen icke 'äro att tillgå, som icke skulle för mera allmänt nyttiga ändamål saknas.
Ett så beskaffad t understöd som det ifrågavarande, skulle således endast leda derhän, att i sin mohn utvidga det förhållande s sorn 78 Dm 18 April. redan är, att Capitalerne dragas ifrån andra Näringar till Köpmanna-yrket.
Jag får pä dessa skäl tillstyrka afslag å Utskottets Betänkande.
Herr Grefvea och Landt Marskalken hemställde , om icke Ridderskapet och Adeln, som den 2 sistledne Martil redan bifallit Utskottets först afgifne Betänkande, behagade vid samma beslut förblifva, hvilket bifölls.
Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets under N:o aflätne, samt den n dennes eftermiddagen på bordet lagde Svar, uppå gjorde Anmärkningar vid Utskottets den n sistledne Februarii meddeldte Utlåtande, angående Fond till godtgörande af framlidne Herr Riks-Rådet Friherre Adler Salvvii Arfvingars underdåniga Krono fordran, fann Ridderskapet och Adeln, att enär Utskottets sistnämnde Utlåtande redan blifvit den 24 sistledne Februarii af Ridderskapet och Adeln gilladt, Utskottets ifrågavarande Svar nu endast borde läggas till Handlingarne.
Föredrogos å nyo och biföilos Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomi$-Utskottens under N:o 146 och 149 afgifne, samt den 11 dennes eftermiddagen på boidet lagde Utlåtanden: - Den 18 April. 79 iio I anledning af väckt Motion, om vidtagande af en serskild Räddnings-anstalt , till förmän för dem, som å Rikets Sjö-kuster kunna lida Sjönöd. 2:0 Rörande väckt fråga, om undersökning på Allmän bekostnad till utrönande af möjligheten att genom sänkning förekomma öfversväniningar af Sjön Wenern.
Företogs till pröfning Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomiae-Utskottens undec N:o 150 afgifne, samt den 11 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, angående väckt fråga om inrättande af en BergsSchola.
Friherre Löfvenskjöld, Salomon:
Stats- och Oeconomiae-Utskotten hafva blifvit missledde genom en vid 18x2 års Riksdag uti Högvördiga Preste-Ståndet gjord Motion, angående inrättandet af en Bergs-Schola.
Deruti är anfördt, att Herr Bergs Hauptman Pihl uit ett till Kongl. Maj:t afgifvit underdånigt Betänkande, angående förändringar af Hushållningei^ vid Stora Kopparberget, föreslagit, att underhållet af Lärarne vid en sådan Schola, skulle bestridas af den Fond, som vid Stora Kopparberget blifvit samlad under namn af Afrads Cassa.
Förhållandet äf icke sådant:
Uti det Betänkande om Stora Kopparbergs Bergs-Lagens Consti - 8o Den 18 April, / tution med flere oeconomiska frågor, som Herr Bergshauptman Pihl till underdånigst följe af Kongl. Maj:ts Nådiga Rescript till Dess Kammar- Bergs-och Commerce-Collegier samt StatsContoir, af den 5 Martil 1805, under den 10 Maij 1808 afgifvit, och som blifvit till trycket befordrat, har han visserligen erkändt nyttan af en Bergs-Scholas inrättande, och att Fahlun dertill vore det tjeniigaste stället, i an. seende dertill , att der finnes en vacker Mineral-Samling, ett val inrättat Laboratorium och en samling af Modeller, men med tiilkännagifvagifvande tillika, att, utom den kostnad, som vid Laboratorii-Inrättning samt Modell- och Mineral-samljngarne härtill redan blifvit använd, Vore Afrade-Cassan icke i beläsenhet att i öf O rigt bestå någon större kostnad till detta nyttiga ändamål.
Majit har redan med Nådigt välbehag eroottagit
Förslaget om inrättandet af en practisk Bergs-Schola.
En plan dertill är af i Vettenskapen kunnige män utarbetad, och den är underställd Kongl. Maj:ts Nådiga granskning.
Fråg^jp inskränker sig således nu till nödige meder till en sådan Undervisnings-anstalt:
Jag har härom under loppet af detta Riks-Möte, i behörig tid gjordt Motion; den har blif. vit remitterad till St3ts-Utskottet, jag har dit afgifvit
Förslaget till kostnaden och jag har anledning tro, att Kongl. Maj:t antingen redan gjordt, Den 18 April. 81 gjordt, eller är sinnad framställa Nådig Pro-’ position tili berörde Utskott, om erforderlig» Medel till inrättandet af en Bergs-Schola.
Med den nu lemnade upplysning, att nå* gon tillgång dertill icke är att påräkna från Afrads-Cassan, anhåller jag vördsammeligen om återremiss af Betänkandet.
Herr Hammarhjelm, Cart Fredric:
Då fråga nu uppstår om Medels anskaffande till den i Fahlun föreslagne Bergs-Schola, och denna fråga torde föranleda till återremiss af Betänkandet till Stats-Utskottet j så får jag vördsammast anhålla, att Betänkandet, i händelse af bristande tillgångar uti Högloflige Stats-Utskottet, äfven måtte få varda meddeladt Högloflige Banco-Utskottet; som af den Fond, hvilken blifvit föreslagen till Jern-Handteringens understöd, torde kunna finnas utvägar att anslå någon Summa till detta, efter min öfvertygelse, nyttiga och nödvändiga ändamål.
Herr Grefven och LandtMarskalken föreslog, att Stats- och Oeconomi®-Utskottens ifrågavarande Betänkande matte, i anledning af de dervid gjorde Anmärkningar, till Utskotten återremitteras, samt att sedan Utskotten deröfver afgifvit förnyadt Yttrande, Målet måtte tili Banco-Utskottets
Utlåtande öfverlemna».
Ridd, och Ad, Fröt.
,2 Afd, lll 12j 82 Den 18 April.
Stats, samt Allmän, na Besvärs- och Oeconomiae-Utskottens under N:o I47 afgifne, samt den 11 dennes på bordet lagde Memorial, i anledning af Herr Munck, af Rosenschölds, Eberhard, till Utskotten re. mitterade Anförande, angående vidtagande af sådana Medel, hvilka återföra välmåga innom Landet.
Ut. skotten hafva origtigt rubricerat min Motion.
Ingressen dertill tyckes mig nog tydligt visa att föremålet ej var annat än att Utskotten måtte uppgifva Medel till bibehållande af Sedelmyntets värde.
Utskotten hafva åter ansett frågan angå Medel att befordra välmåga i Landetj men att detta är två helt olika saker, derpå kan Spaniens exempel åberopas.
Där finnes mycket Silfver, men ingen välmåga.
För öfrigt får jag anmärka, att Utskotten icke iakttagit föreskriften i 44 §.
Riksdags-Ordningen, da de först efter en tid af 3 månader inkommit med det Yttrande, att Utskotten ansågo Motionen icke tillböra Utskottens upptagande.
Till hvad jag nu anfört, skulle jag hafva 'ännu mera att tillägga, om förevarande Memorial finge hvila på bordet intill nästa Plenum 5 hvarom jag således får anhålla.
Grefve Gyllenborg, Johan Hennirig:
Då Hög* loflige Stats- och Oeconomiae-Utskotten under åberopande af 51 § Riksdags-Ordningen, i förevarande Betänkande atslår all åtgärd vid Her/ Den 18 Aptit.
Munck af Rosenschölds Motion * om utvägar att befordra Allmänna välmågan, tror jag, att Utskotten i mera än ett afseende, icke i öfverensstämmelse med Grundlagarnes föreskrift förfarit.
Utskottet afslar upptagandet af det Skäl, att Memorialet skall innefatta flere ämnen , men pröfnirtgs-rätten deraf till Motiotiens nedläggande anser jag icke tillböra Utskottet, utan endast Riks-Ståndens Plena, och skulle blifva ett skadeligt praejudicat, om ett Utskott kunde, som nu skédt, i flere månader Jemna en Motion utan all handläggning, och slutelige^ förklara sig icke tillhöra att densamma Uppta» ga; detta vore derjemte, som flU skudt, att hand» la emot föreskriften i 44 §.
Riksdags-Otc!ningen, af innehåll, att Utskottet bör innom Åtta dagar återlemna till det Stånd som remitteradf, .ett remitteradt Mål, Söm det anser icke höra till dess befattning; men då sådant i förevarande Casus icke blifvit iakttagit, anser jag Utskotten ovilkorligen förpligtade. att Motionen upptaga och besvara, samt således tillstyrker, att
Utskottens hemställan må afslås och frågan till Utskottet återförvisas* Som åtskilige Herrar Ledamöter instämdö uti Herr Munck af Rosenschölds ofvannämnda anhållan, att ifrågavarande Betänkande måttd intill nasta Plenum få hvila på bordet, fanrt Kidderskapet och Adeln för godt, att dertill lemna bifall* *4 Veu i$ April.
Föredrogs å nyo Stats- samt Allmänna BeJ svärs- och Oeconomiae-Utskottens under N:o 148 afgifne, samt den 11 dennes på bordet lagde Utlåtande, angående sökt underrättelse om hvad vid de af Riksens Ständer vid sista Riksdag anmälte Önsknings-måi blifvit tillgjordt.
I anseende till den korta tid som af Riksdagen återstår, vill jag icke yrka återremiss af Utskottens ifrågavarande Utlåtande, utan endast hafva i Protocollet anmärkt, att icke alla vid sista Riksdag till Kongl.
Maj:t framställde Önsktiings-mål äro uti Justitiae-Ombudsmannens Berättelse upptagne.
'Marskalken framställd Proposition, blef Stats, och Oeconomiae-Utskottens ifrågavarande Utlåtande af Ridderskapet och Adeln gilladt.