Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
St. vid hvarje riksdag förehafva och vidlyftigt afhandlade fråga bifallit, hvad R.
St. dervid i alla hufvudsakliga delar önskat och begärt, utan att det egentligen ledt till hvad dermed åsyftadt varit; och Styrelsen borde då icke vara förtjent af berörde beskyllning, när Representationen fått sina förslag derutinnan antagna.
Men Regeringen har äfven deri gjort ett ännu ytterligare steg, än Representationen begärt; den har, utan att någon framställning derom af R.
St. blifvit gjord, något ökat skjutsoch vagnslegan , i min tanka ett nödvändigt vilkor för alla förbättringar i denna del.
Då dessutom Representationen å ena sidan klandrar Styrelsens underlåtenhet af nödiga förbättringar, är det en billi" fordran å den andra, att Representationen sjelf med förslag dertill framkommer.
Hittills har man dock ej sett någon egentlig följd af det förslag i skjutsningsfrflgan, hvarom Representationen sig förenat, hvilket mäste utmärka, att problemet icke är så lätt att lösa, som man synes tro.
Vid denna riksdag har nu från Oecon.Utsk. framkommit ett förslag, som ingen talare här ansett antagligt och Gr.
Horn sjelf nödgats ogilla, utan att han, såsom jag förut anmärkt, sjelf framställt sina åsigter om något bättre.
Att Utsk. skulle sakna nödiga materialier till ett sådant förslag, anser jag icke vara förhållandet.
För hufvudgrundernas uppdragande kan icke Utsk. vara i saknad af upplysningar $ Ken 16 Augusti e.1 m. iG3 delaillernas utarbetande lärer Styrelsen icke underlåta alt besörja.
Med afseende å det uu anförda lie ms tal
I er jag, om det klander, man i förenämnde fall mot Styrelsen framställt, är rättvist och skäligt.
Jag önskar visserligen förbättringar i skjutsinrättningarna; men jag tror, lika med Frih. boye, att när man vill gå framom tiden, du en fullkomlig och verklig reform kan äga rum, kommer man i den belägenhet, hvaruti Utsk. med sitt förslag råkat i denna fråga.
Horn anförde i öfrigt bland annat, alt jag misstagit mig, da jag sagt, att Utsk. föreslagit 24 sk:s skjutslega i alla händelser.
Jag får erinra, att det var vid granskningen af XJtskrs förslag, rörtde entreprenader, som jag gjorde den anmärkningen, att projectet till skjutslega ej behöfde underkastas committerades pröfning i anna^fall, än då fegan borde förhöjas öfver 24 sk., emedan, enligt 1 mom. i förslaget, entreprenören i alla händelser vore berättigad alt erhålla 24 sk. för milen.
Hr Danckwardt har ytterligare förklarat sin öfvertygelse vara, att Utsk. på ett öfverdrifvet sätt afmålat skjutsningsbesväret.
Det borde likväl vara tillräckligt af mig ådagalagdt, och jag hoppas, att jag skall anses trovärdig, då jag försäkrar Hr Danckwardt, att Utsk. icke upptagit hälften af hvad Utsk. hort upptaga, om man följt motionärernas framställning.
Men detta kan möjligen ändras, då återremissen kommer till Utsk., och jag skall söka att på allt möjligt sätt tillfredsställa Hr Danckwardt i detta fall.
Uti motionerna från EondeSt. har i delta afseende blifvit sagdt allt, hvad sägas kan.
Man har sökt fästa it (presentationens hela uppmärksamhet på detta, och Utsk. har enhälligt varit af den öfvertygelse, som derom i betänk, blifvit yttrad.
Jag häri detta fall ej varit af skiljaktig tanke.
Det förundrar
Hr Danckwardt, att jag, ehuru jag ej gillat Utskrs betänk., ej dervid fogat någon reservation eller ett särskildt förslag; men min enskilda åsigt har varit den, att då ett Utsk. inom sig ej kunde blifva ense om ett förslag och de personer, som saken närmast rörde, yttrade ett bestämdt misstroende till dé auetoriteter, som skulle komma att handhafva ett sådant förslag, hade det varit orätt att framlägga detsamma.
Det är på sådan grund jag ytterligare framställer min önskan, att Regeringen måtte inse, att det är från dess sida, som förslaget bör göras; ty Hr Danckwardt känner alltför val de enskilda omständigheter eller, om jag så får uttrycka mig, de enskilda afsigtcr i flera afseenden, som skulle göra sig gällande vid ett betänk., utgående från ett Utsk., som är sammansatt af ledamöter från 4 Stånd.
Det är så många olika interessen, som dervid komma i fråga, att de ej kunna förlikas, om man ej vet, att Regeringen med fullkomlig kraft omfattar ämnet.
Jag har med full kännedom af detta förhållande dragit mig tillbaka och endast sökt att icke blifva comprometterad.
Jag skall alltid söka att, så långt jag förmår, göra min tanke gällande; men finner jag, att den ej kan vinna pluralitet, kommer visserligen icke något förslag från mig.
Horns yttrande, att om diligencerna ginge hvarje dag, skulle postförseln dermed kunna förenas.
Uti andra länder, der poster fortskaffas med diligencer, finnas andra poster, hvilka fortskaffa de bref, som fordra större skyndsamhet, och det är blott de tyngre paketerua, som affärdas med diligencer.
Det är naturligt, att om postverket skulle öfverlåta till diligenceinrättningar att framföra posterna, kunde postverket ej heller ansvara för detsamma.
Om diligencerna skola bära sig, cl|f de gå hvarje dag, mäste folkmängden uppgå till 20 millioner menniskor och näringarna hafva tilltagit i samma proportion; då tror jag de kunde afgå hvarje dag, men dessförinnan tror jag sådant ej kunna hära sig.
På de sista 8 åren vet jag ganska väl, att inom postverket större förbättringar blifvit vidtagna, än på de föregående 100 åren; men dylika förbättringar måste inskränka sig till hvad tillgångarna medgifva, och att nu posterna skulle afgå hvarje dag på det ena eller andra sättet, hvarigenom tredubbla kostnader skulle förorsakas, tror jag ej, att någon klok Poststyrelse ville föreslå, ty det vore endast att bygga slott i luften.
Jag har visserligen flera anmärkningar att göra vid detta betänk., men jag anhåller att skriftligen få inlemna dem vid justeringen af denna discussion.
Vid detta tillfälle får jag endast förena mig med de talare, som yrkat återremiss af betänk.
Qecon.Utskjs betänk.
N;o 98 återremitterades.
Upplästes och lades på bordet Exped.Utsk:s memor.
N:o l4, angtde begärd upplysning om R. o. Ad:s beslut i några omständigheter, som aga sammanhang med frågan om bestämmandet af ett nytt myntsystem, H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 12 om natten.
Måndagen den 18 Augusti 1834.
Justerades i/j. prot.utdr. för d. i5 och 16 dennes.
'1 Den 18 Augusti. iG5 Vid förnyad föredragning af Bevilln.Utsk.s d. t dennes e. m. på bordet lagda mera. lNT:o 27 i auledn. af olika beslut, hvaruti RiksSt. stadnat i afseende på grunderna för den blifvande allra, bevillningen, godkände R. o. Ad. de föreslagna voter:spropos:na samt biträdde PresteStrs beslut om det förtydligande i bevilln.förordn. i afseende på afgift å synbar förmögenhet eller inkomst, att från inkomst icke afdrag får göras för lefnadskostnad.
Då nu ånyo föredrogs Bevilln.Utsk:s d. 1 dennes e. m. på bordet lagda mera.
N:o 28 i anledn. af RiksStrs olika beslut i frågan, ang:de curhusafgiftens fortfarande, vidblef R. o.
Ad. sitt i ämnet fattade beslut, samt godkände den föreslagna voter:spropos:n.
Ånyo föredrogs Exped.Utsk:s d. 3o sisth Juli under N:o 87 på bordet lagda förslag till R.
Sedan förslaget till votertspropos. i denna fråga är godkändt, och ovisst är, huru voteringen kommer att utfalla, torde det föredragna förslaget till underd. skrifvelse böra återremitteras. Underteckn.
Då möjligen kan inträffa, att förstärkta StatsUtsk. kommer att stadna i ett lika beskaffadt resultat som det Exped.Utsk. förutsatt, har jag äran hemställa, huruvida det vore lämpligt, att förslaget hvilade, tilldess frågan i nämnde Utsk. blifvit afgjord.
Ehuru frågan äfven kommer att i förstärkta StatsUtsk. afgöras, måste i allt fall premisserna i Exped.Utskts förslag till skrifvelse ändras, enär deruti finnes såsom grund för det resultat, den underd. skrifvelsen anmäler, upptaget, att frågan förfallit derföre, att två Stånd stadnat emot två.
Exped.Utskrs förslag
N:o 87 återremitterades.
Företogs till pröfning Oecon.Utskls d. 4 dennes e. m. på bordet lagda utlåt.
N:o 101 i anledn. af gjorda anmärkningar vid Utskts betänk.
N:o 17, ang:de väckta motioner om upphörande af stapelstädernas skyldighet att hålla upplag af salt och spannmål.
Utsk. har vidblifvit sitt förra förslag och reservanterna jemväl deras motsatta tanka.
Bland dessa sednare återfinner man nästan alla ledamöterna af BondeSt.
Utsk. yttrar sig sålunda: att Utsk. anser, att den garanti för tillgång å salt, som för närvar. är behöflig, finnes förvarad uti föreskriften, att stapelstädernas handlande och skeppsredare böra årligen ira - iG6 Den 18 Augusti. port er a ett efter hvarje stads och omkringliggande orts behof lämpadt qvantum salt, ett stadgande, hvaruti någon ändring icke är begärd eller af Utsi. tillstyrkt.
Uppå fullgörandet af ett sådant stadgande hafva hittills just de föreskrifna upplagen utgjort garanti.
Så länge dessa existerade, var man alltid förvissad, att nödig tillgång fanns; och jag hemställer nu, hvilken controll man väl ämnar att sätta i stället.
Förra gången betänk, förevar, visade jag exempelvis, att om saltupplag uti Wisby icke funnits, hade orten saknat tillfälle att nedsalta en betydlig fiskfångst.
Jag anhåller om afslag af denna irsta punkt.
Oaktadt de flera anmärkningar, som vid återremissen af Utskrs första betänk, framställdes såväl här som inom Borgare- och BondeStrn, och fastän PresteSt. afslog samma betänk., har Utsk. dock vidblifvit sitt tillstyrkande.
Man säger väl, att upplagen äro otillräckliga, i fall verklig saltbrist i öfrigt inträffar; men jag hemställer, om icke något är bättre än intet.
Jag instämmer i Hr v. Hohenliausens yrkande om afslag.
Jemte det jag instämmer med de talare, som nu yttrat sig, anhåller jag örn afslag äfven å ardra punkten i betänk.
Behofvet af spannmålsupplag är lika vigtigt som det af salt.
Jag tillstyrker afslag å hela betänkandet.
TJnderteckn. Ridd.Secret.r PresteSt. har vidblifvit dess beslutade afslag å första betänk, i frågan, och BorgareSt, har bifallit det sednare utlåt.
Jag har efterskickat prot.- utdraget från BondeSt. och skall hafva äran, vid detsammas emottagande, upplysa örn innehållet deraf.
Redan utaf ingressen till betänk. finnes, att PresteSt. afslagit det första utlåt, i frågan.
Jag tillstyrker jemväl ett sådant afslag.
Jag skulle hafva tillstyrkt bifall, om jag icke trott, att, då BorgareSt. så nitiskt sökt bibehålla tolagsafgifterna både på inkommande och utgående varor, stapelstäderna jemväl böra vidkännas dem åliggande skyldigheter.
Jag yrkar derföre afslag å betänk.
Jag har nu emottagit BondeSt:s prot.-utdr. och finner deraf, att Ståndet afslagit betänk.
Utan att vilja upptaga tiden med en votering för min mening, vill jag dock hafva till prot. anfÖrdt, att jag anser förevar, utlåt, böra bifallas.
Raab, Adam Christ., förenade sig med Frih. Ehrenborgh.
Uppå derom särskildt framställda propostr afslog R. o. Ad. hvad Utsk. rörtde upphörande af stapelstädernas skyldighet att hålla upplag af salt och spannmål föreslagit, men biföll Utsk:s yttrande öfver Hr Winbergs motion om försvinnande af de för försummad saltimport stadgade böter.
Föredrogs ånyo Oecon.Utskts d. 4 dennes e. m. på bordet lagda förnyade utlåt.
Wto 102 i frågan om indragning af biskops- och domprostembetena.
Under sista riksdag hegärde Ständerna, att K.
M. måtte låta upprätta fullständiga stater öfver ecclesiastikstatens aflöningar.
Häruti voro naturligtvis äfven biskoparnas inbegripna.
Arbetet har dock icke ännu kunnat fullbordas, men är ganska nära sitt slut och kan troligen ännu vid denna riksdag framläggas för R.
Jag anser då onödigt att ingå med förnyad skrifvelse i detta ämne till K. M.
Dessutom får jag fästa uppmärksamheten derå, att man ifrågaställt, att den öfverflödiga lönen i och för biskopsembetena skulle gå till folkundervisningen.
Detta strider fullkomligt emot den allmänna grundsatsen, att folkundervisningen bör bestridas af menigheterna sjelfva utan statsanslag.
På dessa skäl anhåller jag om afslag af betänk.
Oecon.Utskts utlåt.
Wto 102 hlef af R. o.
Vid förnyad föredragning af Oecon.Utskts d. 4 dennes e. m. på bordet lagda betänk.
Wto io3 i anledn. af väckta motioner om åtskilliga förändringar iförfattningarna, rörtde bergs- och jernbandteringen i Riket, blef samma betänk, ånyo begärdt på bordet af Hr Gunther, Garl Gust., samt Gr. Gyldenstolpe, Anton Gabr.
Lades till handlingarna Constit.Utskts d. 11 dennes e. m. på bordet lagda memor.t Wto 22. angtde StatsUtskts anmärkntsanledn. i fråga om dispositionen af f. d.
Cancellistyrelsens handcassa; Wto 23. med utlåt, öfver återremisseina från PresteSt. af Wto 10 och från BondeSt. af memor.
Wiris 10 och 11.
Då nu ånyo föredrogs Constit.Utskts d. 11 dennes e. m. på bordet lagda memor.
Wto 24 med yttrande i fråga om behörigt Utsk. för handläggningen af Gr.
Cronhjelms motion, angtde städernas tolag, beslöt R. o. Ad. alt lägga nämnde memor. till handlingarna, samt att Bevilln.- och Oecon.-
Utsktn skulle örn dess innehåll underrättas.
Vid förnyad föredragning af Stats- och Oecon.Utsktns d. ti dennes e. m. på bordet lagda memor.
Wto i5, i an - i68 Den 18 Augusti.
Jedu. af väckt fråga om allmänt bidrag för att befrämja anläggning utaf lior och torkinrättningar för spannmål, blef samma memor. lagdt till handlingarna.
Ånyo föredrogos och biföllos Stats- och Oecon.Utsk:ns d. 11 dennes e. m. på .bordet lagda utlåt:n: JV:o 16. i fråga om skogsplanteringar i Skåne; N:o 17. i anleda, af väckt motion, att R.
St. ville förnya deras underd. anhållan vid sista riksdagen, att under den blida årstiden, samt alltid vid marcher t. o. fr. vapenÖfningar, tågande trupper måtte anbefallas att tälta eller bivouackera och sjelfva tillreda mat; N:o 18. i anledn. af väckt motion om vissa bestämmelser i afseende på gevärstillverkningar för Kronans räkning; N:o 19- i fråga om försäljning tili skatte af ecclesiastika hemman i Skåne; ]N:o ao. i anledn. dels af K.
M:s nåd. skrifvelse, ronde ny indelning till ordinarie knektehåll af oroterad jord, dels ock af väckta motioner om den nya indelningens anslående till lindring i gamla ordinarie roteringen; N;o si. i anledn. af väckt motion, angtde lindring uti extra roteringen inom Bohus län.
Uppå begäran af Hr Tham, Wolr., samt Frih. v. Albedyhl, Carl Gust., blef Stats-o.
Oecon.Utsktns d. 11 dennes e. m. på bordet lagda betänk.
N:o 22 i anledn. af väckt motion, ang:de åbo- och besittningsrätten till kyrkohemmanen i Halland, ånyo lagdt på bordet.
Vid förnyad föredragning af Bevilln.- och Oecon.Utsktns d. 11 dennes e. m. på bordet lagda utlåt.
N:o 4> i anledn. af gjorda anmärkningar vid Utsk:ns betänk.
N:o 2 i fråga om jagtbevillning till premier för rofdjurs dödande, beslöt II. o. Ad., då de öfriga RiksSt. bifallit sistnämnde betänk., att dervid låta bero.
För att icke upptaga tiden med att ingå i en formfråga, och då saken icke är af särdeles vigt, får jag endast reservera mig emot beslutet.
Företogs till pröfning BancoUtsk:s d. 11 dennes e. m. på bordet lagda berättelse N.‘o 21 om Bancofullmägtiges åtgärder och förvaltning på det hela efter nästförflutne riksdag.
BancoUtskls yttrande i afdelningen 6, ang:de formen för de* tryckta öfversigterna af Bankens ställning, måste godkännas af hvar och en; men med en sådan opinion är förenligt, att man uttrycker sig mera bestämdt om dea form, som bör iakttagas i Den iS Augusti. lGg i afseende å nämnde öfversigter.
Utsk. har väl lofvat att härom framdeles yttra sig närmare, och min anmärkning kunde sålunda linnas öfverflödig; men då jag deltog i i832 års statsrevision, som framställde anmärkningen, bör jag i korthet redogöra för de skäl, hvarför samma revision ansåg en bättre form böra följas, än den Fullmägtige iakttagit.
Fullmägtiges formulär visar uti den omförmälda öfversigten blott 3:ne stora summor, hvilkas tillkomst man visserligen, med någon vana vid räkenskaper, får rätt på i bilagorna; men om man vill hafva något mera specificerade upplysningar, måste man söka dem i bilagorna och räkningarna. i8'i2 års Revisorer antogo ett annat formulär, som jag anser lika fullständigt, men hvilket derjemte ögonskenligare visar ställningen vid början och slutet samt orsaken till skiljaktigheterna der emellan.
Detta sednare förhållande kan icke af dea utaf Fullmägtige nyttjade form upptäckas.
Uti öfversigten t. ex. för i83o synes, att
Bankens grundfond ökats med 570,000 r:dr; men del visar sig icke, att 200,000 r:dr utaf nämnde summa härleda sig endast från olikhet i beräkningssättet.
Detta är en ofullsländighet, som jag anser bort afhjelpas.
Jag vill icke vidare uppehålla, än att förklara, hurusom jag anser den form, Revisionen valt, vara fördelaktigare.
På ett tydligt och enkelt sätt visar den nemi.: 1:0 Bankens förvalLningskostnad, 2:0 hvad som utgått till Piiksg.cont., 3:o Bankens räntevinst, 4‘° tillökningarna i grundfonden, de verkliga och skenbara hvar för sig, och 5:o hvad som influtit utaf Bankens äldre fordringar.
När en sådan öfversigt af hela verkets ställning utan besvär eller vidlyftighet kan vinnas, tror jag, att den form, hvarigenom så beskaffade fördelar visa sig, bör företrädesvis antagas.
Då vi, enligt Utslits betänk., en annan gång återkomma till ämnet, vill jag nu endast i allmänhet anföra, att jag icke anser Fullmägtige hafva iakttagit en riktig form för upprättandet af den ifra— gavar. öfversigten af Bankens ställning; skolande jag en annan gång ytterligare utveckla mina tankar i denna fråga.
BancoUtskrs berättelse N:o 21 bifölls.
Föredrogos ånyo och biföllos BaucoUtskts d. 11 dennes e. m. pä bordet lagda betänktn: JN:o 22. i anleda, af väckt fråga om belåningsrätt af Arme'ens accordsfonds-obligationer; N:o 24. ang:de bestämmande af viss prescriptionstid för uppvisande i Banken af alla äldre utelöpande invisningar och insättningsbevis, de der i räkenskaperna år frän år balanceras.
LagUtskrs d. 11 dennes e. m. på bordet lagda betänk.
N:o 107 öfver väckta motioner, ang:de förändring af Hög12 H. 22 Den 18 Augusti. sta Domstolens organisation samt arbetsordningar för Högsta Domstolen, Hofrätterna och Jnst.revisionen, m. m.
Lief yid förnyad föredragning bifallet.
Ånyo föredrogs oclUbifölIs Ridd.Utslits d. 11 dennes e. m. på bordet lagda memor. med svar på återremissen, ang:de bänkmansvalen samt 2tdra uppropet.
Till Ridd.Utsk. remitterades Gr.
Gyldenstolpes, Anton Gabi’., d. i3 dennes på bordet lagda motion om tillägg till R. o. Ad:s ordningsstadga, rörtde bestämmandet af plikt folden, som nedtager den anslagna föredragningslistan.
Lades till handltna Constit.Utskts den i3 dennes e. m. på bordet lagda memor.
N:o2Ö, angtde Riksd, fullm. af BondeSt.
Sven Heurlins anmärkntsanledn. emot Statsrådet och samtliga Föredragande.
Vid förnyad föredragning af Constit.Utsk. d. i3 dennes e. m. på bordet lagda memor.
Wto 26, angtde R. o. Ad:s återremiss på memor.
Wto i4, fogade R. o. Ad. sig, på sätt Utsk. föreslagit, efter de resp. Medstånden, samt godkände, till grundlagsenlig behandling efter 56 § Reg.F., det af Constit.Utsk. i dess memor.
Wto 14 afgifna förslag tili ändring i itsta och 2tdra perioderna af 60 § Reg.F. Då nu ånyo föredrogos Constit.Utskts d. i3 dennes e. m. på bordet lagda memor. t Wto 27. i anledn. af återremisserna på memor.
Wto i5, och Wto 28. med förslag till ytterligare redactionsändringar i 60 § Reg.F.; godkände R. o. Ad. till grundlagsenlig behandling efter 56 § Reg.F. de i nämnde memor. framställda förslag till ändring i i.sta perioden af 18 § Riksd.Ordn., samt i itsta perioden af 60 § Reg.F. Bifölls, vid förnyad föredragning, BancoUtskts d. i3 dennes e. m. på bordet lagda betänk.
Wto i5, angtde afskrifning af ett från Banken till numera aflidne Handlanden i Uddevalla Paul ”Wikström utgifvet fastighetslån.
Företogs till pröfning BancoUtskts d. i3 dennes e. m. på bordet lagda betänk.
Wto 26, i anledn. af Enkefru Ulrika Silfverstolpes ansökning om fortfarande understöd till hennes sons uppfostran.
Jag anhåller, att Ilr Bruncronas reservation må varda uppläst.
Jag anhåller, att R. o. Ad. behagade återremittera betänk, med uttryck af den önskan, Den iS Augusti. att Utsk. matte i stället för de föreslagna 100 r:dr, såsom bidrag till fulländandet af aflidne Bancocommissarien Silfverstolpes sons uppfostran, bestämma summan till 200 r:dr.
St. utfästat ett sådant belopp att årligen till den förtjenslfulle embetsmannens efterlemnade familj utgå, var hufvudsakliga andamålet dermed att bidraga lill fulländning af barnens uppfostran.
Då nu sonens uppfostran
Dittills icke kunnat fullbordas, och bifall till den värnlösa enkans anhållan 0111 fortsättning af det åtnjutna understödet utgör ett vilkor derför, anser jag det icke vara R. o. Ad. värdigt att afslå ansökningen.
Bankens tillgångar äro sådana, att 100 rtdr för dem betyda föga.
Uppå dessa skäl oell dem, som finnas uttryckta i reservationen, begär jag återremiss af be* tauk., under yrkande, att någon nedsättning i beloppet af det hittills till Enkan Silfverstolpe årligen utgångna belopp ej må äga rum.
Ehrenborgh och förenar mig med honom i anhållan om återremiss af betänk, uti samma afseende, som han uppgifvit.
Då jag förenar mig med dem, som begärt återremiss, ber jag särskildt att få tillägga skälen, hvarföre jag anser det obilligt att neka eller bestämma nedsättning i den gärd åt förtjensten, som varit anledningen till beslutet om ett årligt anslag från Banken åt afl.
Bancocommissarien Silfverstolpes enka.
Det är bekant, att Banken äger det företräde framför statens verk, att tjenstemännen derstädes icke kunna åläggas några särskilda arbeten utom deras tjenster, för hvilken icke de äro berättigade till ersättning.
Såväl aflidne Bancocommissarien Silfverstolpe som förfäder till honom — jag tror ända till farfars far — hafva användt ofantliga arbeten för Banken, hvilka icke tillhört deras tjenstebefattningar och hvarför de likväl icke åtnjutit någon annan ersättning, än några små permissioner och dylikt.
Man kan bäst bedöma vidden af dessa arbeten deraf, att deras fortsättning hittills redan kostat Banken 4°00 r:dr b:co, hvilka blifvit utbetalade till en Ilr Strinnholm.
Jag fortsätter altså min anhållan om återremiss, under anhållan, att den ifrågavar. pensionen ej må så njuggt tilltagas.
Då alla, som talat, yrkat återremiss, är jag öfvertygad, att R. o. Ad. bevilja densamma; men jag, som i egenskap af Bancofullmägtig haft tillfälle taga närmare kännedom örn Hr Silfverstolpes förtjenster om Banken, anser det vara en pligt att vitsorda den och att instämma i yrkandet af ett betydligare understöd, än det föreslagna.
N:o 26 återremitterades.
Den iS Augusti.
Då numera 3:ne RiksSt. beslutat, att det vid sista riksdag utaf enskild motionär föreslagna, provisoriskt till denna riksdag beviljade samt på statsverkets eventuella tillgångar eller öfverskotlen å dess inkomster anvisade anslag till arme'ens materiel, stort 70,000 r:dr, fortfarande skall uppföras på ordinarie stat; så och enär StatsUtsk. funnit statens tillgångar och folkets ställning icke medgifva beviljandet af det anslag å extra budgeten, som K.
M. ansett sig böra af R.
St. fordra för anskaffningen af gevär— ett behof, hvilket likväl lärer böra betraktas såsom ett af de angelägnaste för vårt försvar —, anser jag mig äga de mest grundade skäl att väcka den motion, att ifrågavar.
70,000 r:dr,' eller åtminstone så stor del deraf, som på 5 år sammanräknadt motsvarar, hvad K. M. i dess nåd. propos. för detta angelägna ändamål fordrat eller 3oo,ooo r:dr, må, utöfver livad till anskaffning och underhåll af gevär hitintills sedan sista riksdag varit uppfördt i KrigsCollegii årliga statsreqvisitionsförslag, afsättas och disponeras till förrådens completterande med det erforderliga antalet gevär.
Jag grundar denna motion ytterligare på den öfvertygelse, att gardesregrnas anspråk på prålande och granna uniformer, ofta nyckfulla uniformsförändringar, lustläger, lönförhöjningar &c. samt utredningsförrådens behof af öfriga beklädnads-, remtygs-, tross- och andra persedlar böra stå efter vår bevärings behof af vapen, i den olyckliga, ehuru visserligen under närvar, politiska förhållanden föga troliga händelsen af krig.
Begärdes på bordet af H. Ex. Ilr Gr.
Brahe, Magn.
Ånyo föredrogs Ridd Utsk:s d. i3 dennes e. m. på bordet lagda meraor., i anledn. af Hr v. Hartmansdorff!; motion, att pensioner och stipendier vid Riddarhuset hädanefter alltid måtte utan lottning bortgifvas, derest icke annorlunda förordnadt är.
Jag hör med fägnad, att Utsk. tillstyrkt en del af min motion eller den, angtde stipendiers bortgifvande; men deremot har Utsk. ansett lottning vid pensioners tilldelande böra fortfarande få Sga rum.