Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om nu Ridderskapet och Adeln beslutar detta, och det blir möjligt att erhålla i million till inlösen å vista mot 2 procent och resten genom entreprenade, så tror jag, att hela operationen kunde vara gjord mot 4 procent.
Då vore deras farhåga håfven, som tro att sed larne skulle blifva för mycket courserande, och deras, som befara att capitaler i provincerne skola uppsågas för att utlånas mot 5 procent.
Jag förlänger ogerna discussionen, men i anledning af Friherre Cederströms yttrande, att det blott vore för att afskrämma från 5-procents-systemet, som jag nåmnt, att lån måste upptagas äfven för räntan och amortissement, anhåller jag få anföra, att tydligheten deraf lått inses af hvar och en, når man utgår från den grund, att Bevillningen ej kan eller får ökas.
Om man nu betingar, att å dessa lån göra capital-afbetaining, sä mäste man Ben 12 September f, m, 543 ja låna upp till den.
Cederström har yttrat, att det ej vore någon fara för capitalers uppsägning; emedan läne-teckningarne skulle blifva annoncerade.
Jag tror tvärtom, att detta just vore klockringningen till capital-uppsågningar, emedan alla då ville skynda in, och jag år Öfvertygad, att uppsågningarne skulle blifva många gånger större ån behof vet; emedan en hvar Önskade eller hoppades att kunna hinna för de andra till Riksgälds - Contoiret.
Grefve von Schwerin har framställt ett förslag, som vöre riktigt, om vår Författning vore sådan, ott det funnes någon styrelse för financerne emellan Riksdagarne.
Om man vill hafva det förtroende för RiksgåldsContoirets Fullmågtige, att lemna dem ett sådant uppdrag, så ingår jag på Grefve von Schwerins mening; men att nu såga, att man skall taga i million i 5-procentssedlar, oeh en million i lån på viss tid med uppsägning, och att genom reglemente bestämma, huru man skall förhålla sig vid det eller det tillfället, år icke möjligt; utan då år båttre, att hafva något gifvet.
Jag har sjelf varit den, som i finance-afdelningen föreslagit 2 procents ränta; jag har trott, att ju lägre räntan kunde vara, ju båttre vore det, emedan ändamålet då kunde vinnas, utan att rubba enskilta förhållan. den; men de flesta Ledamöterne trodde det vara säkrast, att sätta den till 5 procent.
Uppoffringen år i alla fall ganska obetydlig, ty den inskränker sig till 56,ooo R:dr på 5 år.
Jag tror således, att denna punkt ej bör undergå någon förändring; och anhåller, att saken, ju {44 &tn 1 * September f. rn, förr dess heldre, genom votering må få afgöra*.
Herr Munch af Rofenjkjöld, Eberhard:
I hufvudfrågan förenar jag mig med Herr Hjerta, och får anmärka, att man gör för litet afseende på den valuta, som sedlarne skapa, och håller sig blott vid den som finnes i Banken.
Det gifves en dubbel valuta för sedlarne, nemligen silfret i Banken och de varor som sedlarne gifva anledning att producera.
Således då genom ifrågavarande 5-procents-sedlar ett nu i flere år saknadt tillråckeligt penninge-förlag för nåringarne kan åstadkommas, så skapas äfven en ökad valuta genom dessa sedlars utslåppning.
De skrinlaggde sedlarne försämra visserligen pennin, ge-vårdet, derigenom att de ej gifva anledning till någon ökad production, men så år det ej med desse 5-procents-obligat.ioner, emedan de blott intaga stället för de penningar, som hvar och en, hvilken har en större rörelse, måste hafva i sin cassa; men då kan utsläppa, Man har åberopat emot desse 3-procents-obligationer det misslyckade
Discorit-låne-systemet före sista Riksdagen.
Men det var ej sjelfva systemet, som var orsaken till olyckan , utan dess oriktiga handhafvande tvärtemot reglementen och instructioner, då man till exempel till en enda person utlånte 5 å 600,000 R.dr, och så godt som tvang honom, att mottaga dem.
Jag kan således, i valet emellan 3 och 5-procents-sedlar, ej annat ån bestämma mig för de förra, helst de sednare gifva mera anledning till skrinlåggning.
Herr D+n f * September f. m, g^g Herr Ceder/chjöld:
Jag hade ej trott* att någon kunde bestrida den anmärkning, som Friherre Cederström gjort, att visserligen ej 5- procents-systernet kan åstadkomma någon så oinåttlig uppsägning, som Herr Hjerta förmodatj men då sådant likväl skett hemställer jag, om det är möjligt, att någon uppsäger lån i den osåkra speculation, att få insätta penningarne i RiksgåldsContoiret, då anteckningen till dessa lån koinme att slutas ett år eller åtminstone minst 6 månader förr ån lånen skola praesteras.
Få personer låra nemligen hafva betingat sig längre uppsägnings-tid, ån 6 månader.
Jag anser denna fråga alltför viktig, för att icke deröfver yttra min mening.
Ändamålet med dessa lån vare sig å 5 eller 5 procent, år att i allmänna rörelsen återbringa de sedlar som åro skrinlagde.
Följden af att utgifva 3-procents-sedlar, som åro ställde att inlösas vid anfordran, år den, att ej allenast de skrinlagde sedlarne bringas i rörelsen, utan ock att sjelfva 3-procents-sedlarne, som i stället för de nyssnämnde skulle ligga hos capitalisterne, utgå i handel och vandel samt Öka sedelstocken med en lika stor summa som 5 procents-sedlarne utgöra, hvaraf en föisämring i sedelvårdet skall åstadkommas.
En upplåning i 5 procent bringar deremot ej flere sedlar i omlopp, ån de skrinlagde, emedan 5 procents-sedlarne sjelfve skrinläggas i stället.
Dessa sedlars utgifvande skadar således icke myntet i allmån - Ridd. o. Ad.
Prof, VIII.
Dth 12 September f, fp, het.
I afseende på betalningen så finnes f<5r bägge slagen ingen annan fond ån Bankens vinst.
För 5-procents-sedlarne, hvilka vid anfordran skola inlösas, mäste RiksgåidsContoiret begagna fcn assignations-fått på Banken, som ej kan bestämmas till någon viss summa, emedan tillop* pet af sedlar år osäkert.
Contoiret ksn derigenom komma att assignera så att Bankens vinst Öfverskrides och dess credit skadas.
Hvad 5- procents-sedlarne angår, kan deremot inlösen och räntebetalning lämpas så att Bankens vinst dertill förslår.
För ögonblicket synes visserligen allt lofva Riket en lycklig framtid; men vi håfve den likväl ej i våra händer, och min blick kan ej omfatta den mängd af olyckor som förmodligen skulle drabba oss, om sedelvårdet, skadadt genom 3 procents-sedlarne, skulle förmedelst andra utifrån tillstötande händelser ytterligare vackla och falja, hvilket deremot icke af oss sjelfva åstadkommes genom 5-procents- sediarnes antagande.
Hvad beträffar en vård Talares anmärkning, att man borde öka rörelse-capitalet genom flere sed* lars bringande i omlopp, så får jag erinra, att vi redan besiutit ett sått dertill genom silfverinsåttning i Banken.
Detta år det enda sått som synes mig kunna blifva nyttigt, men allt annat vara förderfligt.
Hvad åter angår uppsägningen af enskilta lån, för att få insätta penningarne i RiksgåidsContoiret, så tror jag ej att faran år så stor som man föreställer sig, emedan större delen af långifvare måtte föredraga 6 proeent för 5, örn låntagarne åro säkra; och årode det ej, s$ låra långifvarne i alla fall vål söka att vid första tillfälle indraga gina fordringar, På Ben 12 September /, ni, 547 Sessa skål tillstyrker jag antagande af de så kallade 5-procents-Iånen, samt att sättet och tiden för återbetalningen sedermera må bestämmas.
Herr Grefven och LandtMarskalken fråjgade om Ridderskapet och Adéln ansåg öfyerlåggningen fulländad.
Herr Grefven och handt Marjkcilken gjorde proposition till bifall å tJtskottens förslag oui låns upptagande emot 3 procents ränta och betalning vid anfordran.
Ja och Nej, I anledning hvaraf Herr Gref ven och LandtMarjkalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade tillåta, att de i n:te punkten omförrnålte lån fingo upptagas inot 5 procents ränta Och förbindelse att å viss bestämd lid återbetalas, på sått i det reglementarisk® närmare Romme att stadgas.
Cedérjiröm begärde votering; Herr Grefven och Landt Marfkalk en framställde derefter följande voterings-proposition; Den som bifailter Utskottens förslag om låns ftrn IS September /. m. upptagande mat 5 procents ranta och betalning vid anfordran, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner
Nej, komma de i 11 :te punkten omförmäldte lån att upptagas mot 5 procents ränta och förbindelse att å viss bestämd tid återbetalas, på sätt i det reglementariska närmare komr mer att stadgas.
Jag får underställa Herr Grefven och LandtMarskalken, om icke contra-propositionen bör vara sådan, att, om Nej vinner, lån komma att upptagas på längre tid, men att det förbehålles Ståndet, att sedan besluta om räntan och uppsågnings-tiden.
Som jag redan yttrat, att jag ej år för hvarken 3 eller 5 procents lån, anhåller jag, att i contra-propositionen måtte bestämmas, att man efteråt får decidera, huru lånen skola utgå.
Jag anhåller, att Ja-propositionen måtte blifva sådan, att RiksgåldsContoiret får upptaga lån emot sedlar å vista, till högft 5 procents ränta, och lägre om det kan erhållas, samt Nej-propositionen, att det j>*n I* September J. rm gfö må upptaga lån, med uppsägning och ställde på viss titJ, till högst 5 procents ränta.
Jj Friherre CederJlröm.'-
Första alternativet i propositionen bör vål naturligtvis blifva Utskottens förslag.
Deremot instämmer jag deruti, att det andra må blifva sådant, som Grefve von Schwerin föreslagit, eller att lån må upptagas till högst 5 procent.
För min del instämmer jag gerna deruti, att propositionen blir till hög/t o procent, helst, då Betänkandet andra gången år före, man icke år bunden att hålla sig precist vid ordalaget.
Jag år öfvertygad, att upplånin* gen kan ske för mindre ån man trott.
Framtiden skall visa, om jag deruti halt orätt, och jag anser, att man åt
Fullmågtige kan öfverlemna att sköta den saken.
Med den Öfvertygelse jag åger om nyttan och låmpeligheten af den åtgärd, att Riksens Ständer gifva bestämda föreskrifter åt sina Fullmågtige, anser jag, det beloppet af räntan bör nu bestämmas, och tillstyrker derföre, att Utskottens förslag måtte blifva japroposition.
Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarskalken förnyad hemställan, fann Ridderskapet och Adeln för godt godkänna följande voterings- proposil ion:
Den »om bifaller Utskottens förslag om pen 12 September /, »i.
Jåns upptagande mot 5 procents ränta och betalning vid anfordran, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner
Nej, komma de i i j,:te punkten, om-, förmälte lån att upptagas mot högst 5 procenta, ränta och förbindelse att å viss bestämd tid &- terbetalas, på sätt i det reglementariska närmare komitier att stadgas.
Hvilken voterings-proposition derefter an-, slogs.
Sedan 43, 44, 45 och 46.§. i Riddarhusi, Ordningen blifvit uppläste, börjades voteringen klockan tre qvart till 2 eftermiddagen, och befunnos vid voteringens slut, sedan en voterings,, sedel blifvit undantagen och förseglad, samt de. öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne harya; utfallit3 sorn följer: Ja Nej — 66.
I följd hvaraf och sedan det öfver votering gen särskildt förde Protocoll blifvit uppläst, Herr"
Qrejven och Lan dt Mar fk cilken förklarade, att Utskottens förslag om Iåns upptagande mot 3 procents, ränta och betalning vid anfordra^ %å - Den 12 September f, m.
Jedes blifvit af Ridderskapet och Adeln bi-* fallet.
Högloflige Ridderskapet och Ådeln åtskiljdes klockan 0 eftermiddagen.
In fidem Protocoili Ö. y. Lagerheim»
Fortsattes pröfhingen cf Stats- och Banco^ Utskottens den 2g sistlidne Augusti under N:o 5o afgifne samt den i dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldt© Betänkande, samt de dervid såsom Bilagor fogade särskilt© Utlåtanden, rörande Rikets Pen - II September * m, ningeväsende och de dermed gemenskap ägande ämnen.
Genom den sista voteringen har Ftiddérskapet och Adeln antagit Stats- och BancoU(sköttens Betänkande, i frågan om 3-procents-sedlarne, Jag för min del hade trott, att, vid tillfälle af en Financereglering, man hade bordt förlika alla interessen, och ej genom tillökning af sedelstocken bereda en säker förlast för hvarje ägare af förmögenhet, för hvarje penninge-löntagare och för hvarje åtnjutare af contant inkomst.
Då man förut upptagit lån, har man åtminstone genom en successif amortissement beredt en möjlighet att återgå till det fordna ograverade tillståndet; men då detta nu ej skett och min enskilta öfvertygelse icke instämmer med majoritetens opinion, som här Uttryckt sig genom 2 rösters pluralitet, äger jag åtminstone den tillfredsställelsen, att till protocollet få anföra min enskilta reservation mot det beslut som blifvit fattadt.
Grefve Snoiljky, Nils, förenade sig med Grefve Cronhjelm. lss te punkten:
I 6 f ver ensft timmelf: med de forejkrifter jår Sedel-utgifning frän Banken, hvilka Rikets Ständer vid denna Riksdag meddela, kommer det reprefentativa myntet att (i likhet med hvad det enligt 1821 års råkenjkaper funnits vara, da.
Bankens och Riksgälds-Centoirett Wtn t* September e, mi 553 f edlar, dcjfa fednare valverade till Bancomynt, fammanr öknäs.) lill Jitt jemnaft utevarande belopp utgöra Trettio (do) Millioner R.dr B.co. Friherre Wrangel, Henning'.
Sedan Sedelstocken är bestämd, torde det vära nödigt, till vinnande af saker kännedom, huru många Bancosedlar verkeligen äro i omlopp, att nya Bancosedlar på viss praescriptionstid utgifvas i utbyte mot de gamla.
Jag skulle tro det trenne år äro tillräckliga, då i Dannemark på en mindre landsträcka en dylik operation kunnat tillvägabringas på ett år.
Att genom detta försigtighetsmått någon coursstegring skulle föranledas genom den naturliga följden, att alla sedlar som finnas i Finland inkomma, torde i tidens längd icke vara att befara; för öfrigt är det mer än sannolikt, att dessa nya sedlar skulle återgå till Finnarne, så vida de ville få full valuta i nytt papper mot gammalt, och om åter det nya myntet skulle stadna qvar i Sverige, vore det ett bevis på god afsättning af våra varor; då vexlar kunna sättas i samma cathegorie, emedan det är en vara på hvilken innehafvare af vexlar göra en säker vinst, som icke kan blifva annat än i framtiden fördelaktigt på den Svenska Handelsvågen.
Om denna min motion skulle vinna bifall, vågar jag i ödmjukhet anhålla, att hvarje år icke allenast genom flera annoncer i Tidningarne utan äfven a Predikstolarna må kungöras £54 Den 12 September c-, den af Ständerne utsatta praescriptionstiden, pä det en hvar ägare af gamla Bancosedlar må blifva påmint om bevakandet af dess rätt.
Nyttan, af mindre format på de nya Båncosediarne erkän» nes utan tvifvel, äfvensom att lika fint papper som till de Engelska BancoNoterna, må användas.
Hos Herr Grefven och JLandtMarskalken får jag ödmjukast anhålla att denna motion må till BancoUtskottet blifva remitterad.
Grefve von Rojen, Axel:
Vid beslutet o rade mia punkt tror jag det vara lått att, utan ö£- verskridande af den utaf Utskotten föreslagne summa, afsätta en del till fastighets-lån, såsom i går föreslogs.
Jag sätter ej ifråga, att ju detta Stånd ömmar för jordbrukarens betryck, sorni behöfver hjelp, då han år skuldsatt.
Jag årock öfvertygad, att hvar och en, så mycket sorn möjligt år, vill gå hans önskningar tiil mötes.
Denna sak har hittills endast partiejt varit fram* ståld genom enskifta motioner, ända till dess BondeStåndet i går genom deputation anmälte,, 8tt det till tastighets-lån anslagit i million om året med 2 procents silfver ränta.
Jag tror,, att denna summa år högre, ån Bankens säkerhettnedgi. fver, men något bör göras, och det kunde lättast ske, örn den summa i,200,000 R;dr för belåningen af exportable effecter, hvilken hittills, varit ståndig, beräknades som eventuel.
Den åcock verkeligen sådan, ty den utgår blott vissa månader, och d« sednare åren, då skeppningea varit god , har den ej blifvit begagnad till fulltbelopp.
I öfrigt begagnas nästan fem sjettedelar deral på.
Stockholms våg, så att landsorter - W>en 12 Septemia- c. nt, g§5 ne deraf hafva föga gagni Denna belåning skiljer sig således så ifrån andre anstalter, att dert ej kan komma under samma cathegorie.
Det står vål Ridderskapet och Adeln fritt, att besluta, det denna summa skall höra under de 5o jnillionerne, men Ridderskapet och Adeln kan äfven såga, att, då den ej år af samma natur, som öfrige under rörelse- capitalet beräknade summor, den ej derunder skall inbegripas.
Jag sätter för mycket förtroende till Ridderskapeta och Adelns rättskänsla, för att ej vara öfverfygad, att Ståndet begagnar sin rått, att, med bifall i öfrigt tili Utskottens förslag, undantaga desse 1,200,000 R.dr frän rörelse-capiialet.
Den siste värde Talaren har omnämnt det beslut BondeStåndet fattat, att utgifva i million R;dp om året intill nästa Riksdag.
Han har ej trott sig böra fullkomligt instämma deruti, utan afsatt en mindre summa.
Det torde ej vara otjenligt att påminna, det BondeStåndet aldrig förskjutit något till Bankens formerande.
Det har intrådt i Banken genom åtagande af delaktighet i garantien för dess förbindelser j huru denna garantie blifvit verkställd, hafva vi sett genom Ståndets förslag om afskrifning af Stats-, Verkets skuld till Banken, och lifgifvande af 5,ooo,ooo R;dr nya sedlar.
Jag tror, att, når vi i dag decreterat 2 millioners förökning i sedelstocken tili nästa Riksdag, år der ett stort steg gjordt, att gå BondeStåndet till mötes.
Dessutom, hvad fastighets-lånen angar, har jag hört ett project vara ä bane att öka uUånings-sbmaian, 55< IS September t. >m hvilket, når den punkten företages, troligen framkommer.
Uskottens förslag innebår sådane grunder, att nian endast inom BondeStåndet der* med kan vara belåten, och för små egendomar, De, som tala för BondeSlåndets interesse oell icke för sil t eget, synas mig icke böra påyrka högre maximi-summa för fastighets-lånen.
Men då jag för öfrigt år öfvertygad om skadligheien för Banken af alla fastighets lån, sk-dl jag nu såtta mig emot ali tillökning deraf.
Hvad betråffar Friherre Wrangels förslag, att infordra alla nu utelöpande sedlar till utbyte mot nya, blott för att få veta, huru många som åro i rörelsen, så hemståller jag, huruvida det nu vo. re tjenligt, att återkalla från Finnland allt, hvad der år.
Blotta ryktet om en sådan åtgård kunde inkasta många millioner på vår börs, och höja vår cours till det belopp, som jag ej önskar, att den någonsin må komma.
Herr Stråle, Nils TVilhelm'.
Når Utskotten i sitt första Betånkande uppställde den sats, ett Banco-sedelstocken skulle beståmmas till 3o millioner, var meningen dermed icke sådan, att ett bestämdt förbud skulle rneddelas, som hindrade att ej någon Bancosedel utöfver denna ziffra kunde utgifvas.
Utskottens afsigt var att såsom princip framställa, att man ej borde utgifva nya sedlar utan fond, emedan det hade va. rit att fortgå i banqueroutte-systemet.
Det var således blott såsom calcul, som man nämnde da 5o millionerne, ej för att dermed binda sig.
Ridderskapet och Adeln har redan bifallit den punkten i första Betänkandet, och jag hemstål; It September e.rwf' ler, om det år mödan vårdt att derom ingå uti vidare discussion.
Finner man så stora omständigheter fordra ett större rörelse-capital, att de öfverväga olägenheten af att utgifva sedlar titan fond, så tror jag, att man bör deruppå ingå; men jag vet ej, hvarom vi nu tala, innan vi veta, om några behof finnas.
Således tror jag, att vi böra gå öfver i2:te och i5:de punkterne, till dess vi först få afgjordt, om skäl finnes till någon jemkning, och att således desse punkter böra lämnas oafgjorde, till dess vi komma till de punkter, der det är fråga om behofven.
Hvad angår den motion Friherre Wrangel framställt, år den af mycken vigt, och, om han ej derifrån afstår, är det nödvändigt, att den remitteras till BancoUtskottet.
Om man utsätter en tid, efter hvilken nu varande BancoSedlar ej få anses gällande, har man derigenom rubbat det förtroende, Allmänheten hittills ägt till Bankens sedlar.
Del skulle verka, att hvar och en, som toge en sedel i handen, skulle efterse, om den vore öfverårig, och osäkerhet om råtta vilkoren för sedelns gångbarhet skulle mången gång verka, att man vägrade emottaga densamma.
Jag hemställer, om ej detta år så vigtigt och så verkan, de på crediten, att det bör noga betraktas.
Jag anhåller således, att denna motion måtte remitteras till BancoUtskottet, i fall Friherre Wrangel fortfar att deruppå yrka.
Herr Cederfchjöld, Pehr Guftaj:
Hänledning af den omsorg, man yttrat om nödvändigheten att bibehålla sedelstocken vid 5o millioner för jåmaan, hemställer jag, huru en sådan tö - 55$ 25eri 12 reskrift någonsin skulle kunna efterkommas: fy hveni kan ansvara för, att
Discont-creditivef fullt begagnas, Och hvad skola Fulhnågtige göra, om lånen inbetalas.
Jag tror således, att man ej kan fatta annat beslut, ån att bestämma det högsta beloppet, hvartill sedelstocken får gå.
Hvad beträffar Friherre Wrangels motion, att mail skulle inkalla Bancosedlorne, så, utom de betänkligheter^ den siste Talaren framställt, uther jag mig att få tillägga en.
Om nemligen det befinnes, att en eller annan million gått förlo* råd, skulle mången straxt tro, att detta vöre en brist som borde ersättas med nya sedlar, efter som man fått i hufvudet, att sedelstocken skall vara 5ö millioner.
Men jag,hemställer, om ej hvarje sådan ersättning skulle vara en hy sedelutgifning; ty de, som redan gått förlorade, hafva ej något inflytande på rörelsen.
Hvarje ny sedel soni utgåfves, skulle hafva lika menliga följder.
Friherre TFranget:
Den eif mig gjordt* motion är ej något nytt; en sådan åtgärd har ägt runi i flere andra Länder, utan att väcka den farhåga, sorn flere värde Talare här framställt.
Man har inkallat sedlar både i Danmark och Österrike, och myntet har ej blifvit sämre.
Således talar först erfarenheten för min motion, dernäst äfven det sunda förståndet, och då kan jag ej dela de värde Herrarne® fruktan.
Om fm Finnarne sktdle inkomma med sina sedlar, så skulle det verka en skakning i Bankens credit, säger man.
Jag vet ej huru denna skakning sktdle kunna äga rum, ty ari-? iDen is September é. rit 559 tingen skulle de skaffa sig vevlar eller rårör.
Detta vöre ej skadligt för Banken^ tvärtom vöre det fördelaktigt för Handelsvågen.
Jag är lika mon som Herr von Hohenhausen, att ej mera den erias än den andras ägande-fätt kränkes, och då jag förklarar detta, så kan jag på mitt samvete anhålla om proposition, ty jag kan aidrig tro, att en omskrifning af sedlarne på samma värde inom en viss preescriptionstid kan verka till deras mindre valeur.
Jag tror vidare* att enär Riksens Ständer beslutat att en viss Summa af 3o millioner skall vara i omlopp, så ar äfven meningen att den skall vara det, ej blott på papperet, utan i sjelfva rörelsen, och jag hemställer, huru det är möjligt att veta hvad
Som är i omlopp, då man ej genom bestämmande af en prséscriptionstid söker att skaffa sig nya sedlar i stället för dé gamla.
Sista gångert i Danmark var tiden bestämd til! ett år.
Déttä är för litet i Sverige i anseende till den stora rymden och den ringa populationen.
Här tror jag, att 3 år borde bestämmas; det vore tillräckligt, och då skulle ingen lida orätt.
Friherre B/årnJljerna, Magnus:
Då hvarken den metalliska belåningen eller fastighetsbelåningen äro i fråga här, skalf jag blott hålla mig vid den nu förevarande punkt, hvilken blef afgjord då Ridderskapet och Adeln gillade hufvudgrunderne.
Jag får således blott anhålla, att samma verba form alia, sorn redan af Riddefskapet och Adeln äro gillade, nit äfven må följas* $å mycket mera sorn Herr Hjerta och Herr Ben is September e. m4 Stråle yttrat, att summan för rörelse-capitalets belopp blott forjlagsvis blifvit uppgifven.
Denna summa finnes i rörelsen, endast i händelse alla creditiven utgå
Man kan ej räkna på en million mer eller mindre, och, som Herr Cederschjöld, får jag anmärka, att om mindre utgår i Discontväg, så blifver äfven rörelse-capilalet mindre.
Jag tror mig således äga full rätt att yrka, det Ståndet måtte bibehålla sitt första beslut och verba formalia deruti.
Friherre Cederfirom, Jacob: Lika med Friherre Björnstjerna tror jag att de ordalag som i Ridderskapets och Adelns beslut första gången blifvit nyttjade, äfven böra införas i denna §., nemligen att sedelstocken skall vara circa So millioner.
I afseende på hvad som blifvit yttradt, rörande Friherre Wrangels fråga om invexling af Bancosedlarne, för att utröna huru mycket sedelmynt är utegående, får jag fästa uppmärksamheten på obetydligheten i min tanka af de invändningar som deremot blifvit gjorde.
Det har blifvit yttrad t af Herr von Hohenhausen, att alla sedlar från Finnland skulle inkomma och uppjaga coursen.
Det är ej tänkbart, ty om de komma in, utbytas de emot det nya Bancomyntet, och ej på Beursen emot vexlar.