Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I afseende pä förra frägan föreflog Herr Grefwen att dcsia gäfwor mätte stfferas till icke under 5 och icke öfivrr 10 R:dr Ba.neomynt; och i afseende pä den sednare wille han hemställa om icke, dä deHa summor mäste wära sä ringa, en skälig granlagenhet emot de Personer som as dem kunde blifwa delak. tiga, fordrade att tilldelningen icke crholle någon werklig vublieitä^ hwarföre Herr Grefwen pros poneräde att Ridderffapet och Adeln mätte anmoda Herr Baron och Landt-Marskalken, att denna tilldelning efter sitt eget granlaga ompröfwande werkställa, Hörr Båkön och Landt-Marskalken fragade om icke denna befattning egentligast tillkömme Riddarhus-Utskottet?
' ^ Grefwe körner yttrade sig, icke det bestrida, men trodde att ändamälet af en större discretion wid tilldelningen bättre wunnes om en person hade sig densamma anförtrodd.
Herr Landt-Marskalken hemstälde härefter till Ridderffapets och Adelns bifall det af Gref Vibd. sch 2ld. p)rsh.
M:s 67^, 62. we ZZO Den Z November. we körner förestagna minimum af 6
R:dr och maximum af 10 R:dr Bancomynt, samt att utdelningen mätte werkstättas genom HerrLandtMarffalken, som derföre ffulle redowisa.
Upplästes förteckningen pä de sista frän de öfrige Ständen inkvmne Protocolls-Utdrag, innehällande:
Ett frän det Högwördige Preste-Ständer af den 17 October, att Constituttons utlåtande öfwer Undertecknad Hilverstoipes motton, rörande Constitutions-frägors behandlande, ffulle hwila till nästa Riksdag.
Ett dito af samma dag, att ConstitutionsUtffottets
Memorial af den 12 October, innehällande anmärkningar och förslag till ändringar i Regerings-Formen, och Riksdags-Ordningen ffulle wara till nästa Riksmöte hwilande.
Ett dito af den 18 October att arfwodena ät Utffsttens Secreterare icke mätte till dem utbetalas förr än genom Riddarhus-Secreterarens qwitto kan intygas att Utskottens handlingar blifwit till Riddarhuset aflemnade; men att Utskottens Canzlister mä utbekomma sina arfwoden sä snart de genom Sccreterarnes betyg kunna styrka det de sina skyldigheter fullgjordt, gällandes sädant llkwäl icke om Statsoch Banco-Utffotten, hwilkas Handlingar icke till Riddarhuset inlemnas.
Ett Den Z November.
M Ett Protocolls-Utdrag frän det Wälloflige Borgarc-Ständet afven 18 October, af lika innehöll med Ridderskapets och Adelns beflut, angäende arfwodenas utbekommande för Utskottens Secreterare och Canzlister.
Ett Protocolls-Utdrag frän det Hcderwärda Bonde-Ständet af den 16 October,att som Ständer förbleswe wid sitt förra Riksdagen fattade beslut om Kungsgärdarnes försäljnings sa ägde hos
Ständet för det närwarande ej nägon öfwerläggning eller beflut om den föreflagne förwaltningen rum.
Ett dito af den i-' October, att Ständet ef antoge Borgare-Ständets inbjudning, angående deltagande i desi beflut, rörande Bewillnings-Förordningens omtryckning.
Ett dito af samma dag, att ConstitutionsUtflottets Memorial, rörande Grundlagsfrägore nas behandling!, ffulle hwila till nästa Riksdag.
Ett dito af samma dag, att Ständet bifallit Stats-Utskottets Memorial om tryckningen af Bibanget till Ständernes Protocollek samt Grttndlagsfrägorne, och lät!t wid Utskottets yttrande om tryckningen af Bonde-Stäm dets Protocoller bero.
Ett dito af kamma bag, att Ständet lätik bero wid den upplysning Eppeditions-Utskottet aflemnat, i anledning af hwad Ständet am * * Märkt 832 Den 3 November. märkt
Md den förestagne underdåniga skrifwelsen, rörande Pensions-Staten för bletzerade Under-Officerare.
Ett dito af samma dag, att Ståndet inflämdt i Preste-Ständets bestut att i strifwelfcn till Kongl. Maj:t om Bewillningen skulle framför ordet TaperlngL-Lommitteerne införas bade Berednings och.
Ett dito af den 18 October, att Ständer r allt ogilladt lulve Ivarssons och b^3N8 I^3N8- L0N5 motioner i afseende pä Förstärknings-manffapet, sä att wid hwad Bonde-Standets pluralitet förra Riksdagen, i denna fräga hade in xleno bestutit, komme att förblifwa.
Ett dito af samma dag, att Oeconomi^- ULffotteis
Memorial, angäende utwägar att afhjelpa Spannmälens nuwarande wanpris, blifwit ogilladt i hwad anginge en anhällan hos Kongl. Maj:t om förbud emot Spannmåls-införsel, eller förhöjd tull, men bifallit i hwad Utskottet afstprkt Krono-utffpldernas gäldande med Spannmäl annorlunda än hittills warit »vänligt.
Anmältcs, emottogos ochsinfördcs pä wanligt sätt tivanne Konungens Ofwerste-Kammarjunkare, Grefwe rriensiock och Grefwe fscob a Kongl. Maj:ts wqgnar indi od Ridderffapet och Adeltr att nästkommande Mändag den 3 November klockan 12 sig ä Riks-Salen infinna, för att Den z November. gZZ att öfwerwara afläggandet af Hans Kanal. Höghets Kron-Prinsens Tro- och Huldhets-Ed ät Kongl. Maj:t samt att gemensamt med de öfrige Standen Hans Kongl. Höghet hylla.
Sedan Herrar Ofwersie - Kammarjunkarne afträdt, ätffiljdes Högloflige Ridderffapet och Adeln klockan i.
In Ådern ?rotoco1!i, O. bilverstolps.
Mändagcn den 5 November. klenum klockan hals 12 förmiddagen.
Herr Baron och Landt-Marffalken tillkännagaf alt under mängden af göromål i Expeditions-Utffottet mot flutet af Riksens Sränders warelse i Orebro, hade ett mai, nemligen om en Pension för Bokhållaren i Kongl. Ränte-Kammaren kabisn borberg, kommit i förgätenhet; samtelige Riks-Ständen hade likwäl i Orebro bifallit Stats-Utffottcts tillstyrkande om denna Pensions tilldelning, och ExpeditionsUtffottet hade i anledning häraf nu inlemnat förflag till en underdånig ffrifwelse till Kongl. Majtt, rörande detta ärende.
Denna underdåniga ffrifwelse blef derefter uppläst och godkänd.
Herr Baron och Landt-Marffalken yttrade, att som det torde interesiera det ansenliga -antal af närvarande Riksdagsmän hwilka ej öfwer - 534 Den 5 November. öfwerwarit befluten i Orebro, att känna hwad Ridderstapet och Adeln afgjordt i afseende pä Protocotternas tryckning, finge han härmed lem. na den underrättelse, att det blifwitRiddarhusD. reetionen ovilkorligen älagdt att styndsamt besörja om tryckningen sa wäl as fortsättningen af klenl-Protocollerne för sistledne Riksdag, som om tryckningen as Protocollerne för den nu warande; och att, pä det ingen rubbning mätte existera uti de pä Riddarbus-Castan redan gjorde anordningar, nemligen till Jeten öfwer Lagmannen 6xllencreut?, till RiddarhusSalens uppwärmande, till Löne-tillökning för irenne af Riddarhusets Tjenstemän, och till en ny Hand-Matrikels utgifwande, till hwilka ändamål räntan af Castans nu warande Capital och wanligtwis till förwäntande inkomster främst borde anwändas, bade Ridderffapet och Adeln älagt Riddarhus-Directioncn att till Protoeottstryckninaen upptaga ett särskilt län, emot Ridderstapets och Adelns garantie, bwilket län, i händelse det sedermera ej af inflytande medel hunne betalas innan nästa Riksdag, Ridderstapet och Adeln utfäst sig, att genom utwägar som wid nästa Riksdag stola widtagas, godtgöra.
Hwad äter anginge Bjhanget till alla Riks-Ständens Protoeoller för denna Riksdag, utan bwilket sjelfwa Protocollerne icke kunde rätt fattas, hade Riksens Ständer beflutit att det skulle pä allmän bekostnad utgifwaS: sä att inga anstalter wors uraktlätne, som kunde tjena till att lägga Riksdags-angelägenheterncs behandling, för'bägge de siste Riksmötene, infor Nationens ögon.
Ridder - Dcn Z November. 535 Ridderffapet och Adeln hördes öfwer allt detta yttra sin tillfredsställelse.
Herr Baron och Landt-Marffalken begärte, i anledning af det uppdragande han i sista kwllum erhållit i afseende pä utdelningen af de iPlikdCasian influtne medel, att honom mätte trllätas dcrwid asiociera sig Riddarhus-Secreterarcn och en annan Ledamot af Ridderjkapet och Adeln.
Herr Baron och^andt-Marffalken hemstälde om icke sedan i Orebro blifwit afgjordt det icke nägra beflut efter Riksdagens flyttande hit till Huswudstaden ffulle fattas, utan endast justeringen här för sig gä af dcn enda äterstäende af Riksdags-beflutet, den, rörande Hans Kongl. Höghets Ktton-Prinsens utkörande samt desi hyllning, hwilken sednare i dag pä RiksSalen ffulle werkställas. sä att justeringen i morgon kunde för sig gä, Herr Landt-Marffalken tillätes att enligt 81 §.
Riksdags-Ordningen, gemensamt med de öfrige Talemännen hos Kongl. Majtt i underdänighet anhälla om Riksdagens afflutande.
Sedan twänne Härolder ankommit, aftägade Högloflrge Ridderffapet och Adeln af dem föregångne, och under Herr Baron och LandtMarffalkens anförande, klockan inemot 12 tilt Rikö-Salen, hvarest efter uppläsandet af den Act, hvarigenom Hans Kongl. Majtt ttll sin FZS Den 5, 6 och 10 November.
San adopteradt Hins Kongl. Höghet KronPrinsen, sist Högbemält Furste aflade sin Trooch Huldhets
Ed ät Kongl. MajN, och Riksens Stander samfält Hans Kongl. Höghet Kron?
Prurlen Larl jokan byltade, samt siuteligen afhörde Hans Kongl. Höghets
Tgl till Konungen och Riksens Stander, Högk figge Rrdderstapel och Adeln lemna Le Rits-Salen klockan half 2. !n tlNem krotocolli; 6.
Lilveistol^e, Tisdagen den 6 November. klenum klockarr 10 förmiddagenl Justerades den återstående 2 §. af Riksdags-beslutet, angäcndc Tkronföljare- Walet och Hans Kongl. Högbcts Kron-Prinsens hyllning.
Högloflige Ridderstam och Adeln ätstiljdes klockan en qwart till 11.
In tiäsm krotocolli, O. Lilverctoly?, Lördagen den 10 November. klenum klockan half 1.
Justerades ktcni-Protoeollerne för den Z, 8 och 6 i denna manad, Ankomma och emottogos päHfligt sätt Konungens Ofwerste-KammarjunkareGrefwe ^clsm LsrnU, ^acbtmeistcr och Grefwe jacob, Onstak dooenL^erus, af hwilka den förre ä Kongl.
Maj:ts wägnap
Den 10 November. 537 wägnar tilikännagaf, att den Predikan som skulle föregä Riksdagens afstutande, kommeatt i Sanct N.colai Kyrka hällas nästkommande Mandag den 12 November klockan 10 förmiddagen, efter hwilken Predikans stut Ridderffapet och Adeln ägde att sig i Råd-Salen församla, för att wara Kongl.
Maj:t följ.cktige till Riks-Salen, hwarest Kongl. Maj:t ärnade att Riksens Ständer hemförlsfwa, hwarjemte Kongs. Maj:t behagat i Nader bjuda 48 Ledamöter af 'Ridderffapet och Adeln samt Riddarhus-Secreteraren och Fiscalen, att samma dag spisa middag pä det Kongl. Slottet.
Sedan Herrar Afwerste - Kammarjunkare afträdt, omförmälte Herr Baron och Landt-Marstalken att enär Acten pä Riks-Salen were fulländad, komme Ridderffapet och Adeln att der ätffiljas, och endast den Deputation qwarstanna, som blcfwo utsedd att aflägga afffcdsuppwaktning hos Konungen och dcn öfriga Kongl. Familjen, och hwilken borde infinna sig uti Konungens nedre matsal för att, gemensamt med de öfrige Riks-Ständens Deputerade, innan Middagsmåltiden denna uppvaktning hos Kongl. Maj:t fullgöra.
Sedermera skulle samma
Deputation klockan tre qwart till 6 om aftonen samlas i Hennes Majtts Drottningens öfra matsal, för att samma skyldighet uppfylla hos Deras Majestäter Drottningen och Enke-Drottningen, samt hos Hans Kongl. Höghet KronPrinseu.
Tisdagen dcn iz November klockan 12 om middagen skulle Hennes Kongl. Höghet Prinscstan emottaga Riksens Ständers Deputation: och sedan denna Deputation återkommit.
SZ8 Den 10 November. ffu.le Niks-Ständen genom särffilta Dcputationer taga afffed af hwarandra.
Härefter antecknade sig hos RiddarhusFiscalen de Herrar som skutte utgöra Deportationen till Personernc af den Kongl. Familjen, samt de hw-lka komma att spisa middag pä det Kongl.
HZgloflige Ridderffapet och Adeln ätskilj. de§ klockan i.
In 6clem krotocolli, 6. silverstolpe.
Mändagm den 12 November. klenum klockan half 10 förmiddagen.
Uppå Herr Barons och Landt-Marskalkens tittkännagifwande att enligt Riddarhus-Ordningen en Deputation af sex Personer, under äldste närwarande Grefwens Hans Exettence Herr Grefwe ttrndes anförande, ffutte i morgon enar Ridderffapet och Adeln för denna Riksdag ätffrljas, till Konungen Återlemna Landt-Marffalks-Stafwen, antecknade sig nu detze Herrar och upprepades likasom de, hwilka ffutte utgöra afskeds-Deputationen till de öfrige Respectivs Ständer:.
Sedan 2-.ne Härolder ankommit, aftägade Högloflige Ridderffapet och Adeln klockan 10 tltt Slorkprkan att afhöra Riksdags-Predikan, efter hwars flut klockan 12 Ridderffapet och Adeln, Den 12 November. 539 Adeln, Kongl. Majit titt Riks-Salen foljaktige, derstädes jemte de öfriga Riks-Ständen, afhörde Riksdags-beflutet och blefwo af Hans Majit hemförlofwade.
Riddcrffapet och Adeln lemnade Riks-Salen klockan half 2.
In Uttern krotOLolli, O.
Li1ver§tolys, Tisdagen den iz November. stenum klockan half 12 förmiddagen.
Herr Baron och Landt-Marffalken anmälte det han wid den förledne gårdag aflagde afffeds-uppwaktning med Ridderffapets och Adelns Deputation hos Hennes Majit Enke-Drottningcn, erhållit Hennes Majits Nädiga befallning, att för Riddcrffapet och Adeln förklara den listiga rörelse, och den synnerliga erkänsla hwarmed Hennes Majit emottagit det henne lemnade wedermäle af Ridderffapets och Adelns uppmärksamhet och Mg i swen het för hennes Person.
Äfwenwäl tillkännagaf Herr Baron och Landt-Marffalken att en af Hans Kongl.
Högbets Kron-Prinsens Adjutanter titt Herr LandtMarffalken i dag aflcmnat Hans Kongl.
Högbets
Tal titt Ridderffapets och Adelns afffedsDeputation, hwilket Tal Herr Landt-MarffalkeN förmodade att Riddcrffapet och Adeln ön, ffade höra uppläsas och läta uti Protokollet inflyta.
Derest 540 Den iz November.
Derefter upplästes detta Tal sä lydande: kclessieurs lss
Deputes cle Is I^oblesse! f'aZrsL avec plaisir et reconnoissancs cles ssntiinents c^ue Vous nstexpriiner; is compte sur Votre aikection comnre Vous pouveL compter sur la mienne.
Da Diste Hui vient tte terminer 868 travaux sera celebre claus lss annales 6e la 8ue6e par
Desprit -l union c^ui a presiele a ses cleliberutions.
Depositairs supreme cles Doix c^us Vous sver: ucioptees, le
Doi les rnaintienclra et lss ksxa respecter cle tous, sans clistinction 6u rsn^ ni cles psrsonnes.
Vous me trouverer: tougours pröt a cletenclre avec Vous la rause cle la ?atrie et ^uancl son lronneur et sa ^loire l'exiAsront se sentirai avee clelices tout mon san§ couler pour elle.
Herr Landt-Marskalken förmälte att sedan sista uppräkningen af de i Pttkl-Casian sMitm medel, hade de blifwit förökade med nägot öfwersRldr Banco, sa att hela Summan för det närwarande utgjorde 55 R:dr Banco.
Juste Gode Herrar af Ridderstapct och Adeln!
Jag emottager med nöje och erkänsla de tankesätt
I för mig yttrén, jag räknar pa Eder tillgifwenhct, likasom H lunnen räkna pä min.
Det Riksmöte, hwars arbeten nu blifwit tilländabragtc, stall blifwa märkwärdigt i Sweriges häfder genom den eniga anda som styrt dest öfwerläggningar.
Högste wärdare af de Lagar I fastsiält, stall Konungen dem widmagthälla och göra dem wvrdade af assa rikan åtskilnad i rang eller personer.
Mig stolen i städse sinna beredd att med Eder förswara Fäderneslandets fak: och när dest heder, dest ära det kräfwa, skall jag känna mig säll att läka all min blod för detsamma rinna.
Den iz November.
A4i Justerades klent.
Protocollerne för dett 10 och 12 deuttes.
Herr bittet, Lbdo ttucivtF, förestog att de af Herr Landt-Marskalkens Ta! såsom anförande Rrdderskapets och Adelns afffeds-Deputation till Konungen och den Kona!.
Familjen, mätte warda särffilt befordrade till Trycket och doppades att Ridderffapets och Adelns gemensamma önskningar deruti instämde.
Hans Epellenee Herr Grefwe LiLlls yttrade samma önskan i afseende pä Herr Baron och Landt-Marskalkens
Tal pä Riks-Salen.
Ropades äter Ja.
Herr Baron och Landt-Marskalken föreställde att dessa
Tal icke torde äga den förtjenst 'Ridderffapets och Adelns godhet behagade dem tillägga, och att lika ämnen ofta orsakade repetitioner af samma tankar; hemställandes om ej det more tillräckligt att de efter manligheten intogos i Protocollet.
Herr Landt-Marffalken hcmstälde dä om det ej gjorde tillfyllest att de i Riksdags-Tidningarne trycktes.
Nej och bestöts att de skulle särffilt tryckas, och tillika intagas i Protceollet.
Härefter afgeck klockan tre qwart till 12 Herr Landt-Marffalken med Ridderffapets och Adelns afffeds-Deputation till Hennes Kongl. Z42 Den iZ Novembet.
Höghet Prinsessan, och Hans EMence Herr Grefwe ttralie mottog, under Herr Landt-Marffalkens fränwaro, Klubban.
Deputationens återkomst affärdades under anförande af Grefwe körner, ^UollLör^n, Ridderstapcts och Adelns afffeds-Deputation till de andra Respective Ständen.
Sedermera bestöts att Herr Landt-Marstalkens
Tal till Hennes Kongl. Höghet Prinsessan afwen skulle i Protokollet intagas och särskilt af Trycket utgifwas. t Samtelige Herr Landt-Marffalkens
Tal lyda som följer: Till Lonungen, p3 Rikk-Salen den 12 November i8ls.
Stormägtigsie Allernadigste Konung!
Fullbordade äro nu de wigtige wärf,som, under loppet af fyra snart förflutna mänader, i förtroliga rådplägningar samlat Swensta Folkets Ombud kring Eders Kongl.
Maj:ts Thron.
Sällan hafwa flera märkeliga händelser tätare följt hwarandra, .sällan har ett Folk warit hotadt af flere miflöden, Samfundsbanden warit närmare att upplösas, än under den korta tid som tilländagatt, sedan Nationen, twungen att frälsa det dyrbaraste hon äger, sin sjelfständighet, hänfördes till den ytterlrga nöd, att bryta hellga, öma och wördnadswärda band.
Den iZ November.
F4Z Det war under de enstilda sorgernas smärta, soni Eders Kongl. Maj:t ädelmodigt bcstöt, att för Sweriges wäl uppoffra sin återstående lefnads sällhet och ro; som Eders Ma;:t einottog storessen af ett R:kc,stakadt i djupet af sina grundwalar, och der Folkets lynne naturligen ffulle »vidkännas brytninaarne och allt det obestämda af en hastig öfivergäng fran de olika SamsundSläror, som innefattades i gamla oeb npa Grundlagar.
Ögonblickets rrädor afivändes; unn framtidens hopp war ännu »vacklande och swag.
Eders Kongl. Mastts och Nationens salniuansiämmande röst kallade till Tbronföljare en Prins, sorn ej syntes medföra andra fördelar, än Små personliga dygder.
Han hann icke ankomma, förr än grafwens skuggor spridde sig öfwer Eders Maj:ts lefnad: och i hwilken tid skulle Swerige beröfwas sitt enda återstående stöd? jo, dä delade meNingar örn det Allmännas »val rädde bland Folkets ombud; da den befarades, denna bitterhet, som åtföljer parti-andan; dä alla samfunds-förbindelser ännu »voro swaga; dä allt ffulle förändras af hwad förra tider tillskapat; dä folkbristen och penninge-orcdan war stigen till sin höjd; i en tid, dä Riket war i krig med de flesta Magter, och dä det ägde sin enda tillflygt i anföraren för ficndtliga kärar.
Eders Kongl. Maj-.ts hälsa aterstäldes, sinnena lugnades:
Han kom änteligen, denne efterlängtade Prins, och besannade Sitt rykts.
Här, pä detta rum, inför denna Thron, lofwade Han, med mcnniffowännenö »värma och den rättsinniges öfwertygande kraft, att bereda Sweriges sällhet.
Här önffade
Han sig ett stöna re arf, än Z44 Den iZ November. än den Krona som irar honom ämnad: c!,en Xllficles dygder och Hans Folks kärlek.
Alstad för
Sina enkla seder.
Sin redliga wälwilja, Sin werksamma menniffokärlek, utgjorde Han Eders Maj:ts och Nationens sällhet.
Hwilken ljus dag äterkällar icke minnet af den lid, dä Eders Kongl. Maj:t sednast hemförlofwade
Sitt trogna Folk!
Men hwilket förfärligt mörker följde derpå! (larl xugusea död ätersänkte Nationen i bestörtning och willrädighet; Hans begrätna lemningar infördes till den länga hwilan bland Sweriges Stora Regenter; och inför skuggan af Folkets Älskling, inför mennistowänncns ännu warma asta, förLfwades det afstywärda brott, som pä en gäng kränkte Lagens och Konungens Maj:t.
Mest icke nog härmed.
Ständshätet, detta i alla tider werksamma medel till Sweriges olyckor, spridde redan sitt gift i de swagas och okunnigas sinnen; ren smidde den oupplyste, den illasinnade och mennistohataren de wapen, som skulle utgjuta Swenstt blod inom Sweriges gränsor, utan att beräkna den ofelbara följden, att Nationen, nära fördränkt i lärår och blod/skulle twingas att som en ^välgerning emottaga fortryckets och träldomens bojor.
Denna Tafta är mörk, men den är sann.
En wis har sagt, att cm sanningen wore bannlyst frän jorden, bör den ännu finnas qwar i Konungars kjcrtan: tilläggom, sä bör den ännu talas inför Deras Thron, Det war i denna Fosterlandets belägenhet, som Eders Maj:t, betungad, men icke nedböjd, af Den iZ November. 543 af är och sorger, samlade
Sina trogna Ständer till det Riksmöte, som i dag flutas.
Deras handlings-sätt swarade emot wärdigheten af deras bestämmelse.
Landets wise leddes af wishetens föreskrifter: oförfärat, manligt och ädelt gingo de till sitt stora mål; och detta mäl skadar Eders Maj:t i dag wid Sin sida, när Eders Maj-.ts
Fadcrliga blickar fästas pä den bland samtidens Hjeltar, hwars dubbla Lager körwärfwades genom täppcrhetens och menniffokärlekens förenade rätt.
Annu räknas Swerige bland Europas Nationer, ännu kan det winna ryktbarhet för sina samfundsdygder, ännu finnes der ett Folk, som förstår att besegra olyckorne och nöden, för att bärga sin frihet och fin ära. Ewige Allmagt! hwilka ämnen för tankar och betraktelser, hwilken underbar ledning af händelsernas lopp! hwem är den förhärdade eller den känflolöse, som icke lyfter sitt öga till Himmelen, och erkänner en Försyn?
Allernädigste
Ridderskapet och Adeln ätrrwända nu till fina hembygder, intagne af wördna- och tacksamhet för Eders Majus dyra Perwn, och öfwerlenma med trygghet sina handlingar under detta slutade.Riksmöte ät häfdernas och minnets dom.
, Afunden och därskapen bestrida icke mer att Samhälls-ordningen fordrar företräden; men de§a företräden bora utmärkas af förtjenster: och ewigt — ewigt minneswärd är den sanningen, att mcnniskan icke har annat warde, än det hon får genom sina egenskaper.
Börden, lyckan, riredomarne, äro endast tillfälliga fördelar, som pä långt afstånd bortRrdd. och Ad. pcor.
N:o 69,70. stym - -46
Den 1Z November. ffymmas af gerningarnes nytta, framalstrad af förständets pdling och ljus, och af bjertats redlighet och wälwilja.
Förgäfrves skall Swensta Folket kunna hoppas en hög samfunds-anda, det will säga, en stor och -varaktig national-kraft, om icke de yttersta omsorger anwändas till allmänna uppfostrans förbättring inom alla medborgeliga klasier.
Frän tankans första utwicklinq bör mennistan inhämta sanna förnufts-grunder för sin bestämmelse, hwaraf följa afgjorda begrepp om hwad som utgör medborgerlig frihet.
Hon bör tidigt danas till den sinneshöjd, h-varrgenom hon känner sitt eget wärde, i samma mon som hon är rättsinnig och god, och att hon genom desia egenskaper är wördnadswärd, antingen hon -verkar pä lyckans höjder, eller i ringhetens och fattigdomens stugga.
Kallas hon till medwerkan i Statens -värf, sä bör bon tidigt -vara under-vist, att aldrig inblanda per. sonliga intresien i Fäderneslandets stora sak, att -väpna sig med denna öfrvertyaelsens styrka, som höjer henne öfwer smädelsens misitydningar och klandret, genom ätankan pä minnets rätt-visa och odödlighetens lön.
Hon bör weta, att den som ej beredt sig att dö för sanning och rätt, -var en s-vag befordrare af deras -välde pä jorden.
Ridderstapet och Adeln stall beflita sig att utsprida desia grundsatser, att till deras utöfning bilda kommande flägter.
Om sädana tankesätt blifwa de rädande i allmänna lynnet, sä stall aldrig Folkstyrkan wända sig ernet annat - Den iZ November. 54? nät föremål, än Utländskt mäld; samfunds-andan stall bewaras af den heliga eld, som brinner i bwar medborgares hjerta; smädelsen stall icke maga tillägna sig allmänna röstens uttryck; ingen ofullkomlighet i menstliga Lagar stall begagnas för lönnmordet pä medborgares namn och rykte; och det stall för ewigt ätersjunka i sin afgrund, detta Ständshat, sa lägt till sin natur, sä afstywärdt till sina följder, och lika gynnande för förtryckarens och folkförledarens planer.
Dä stola de broderliga banden närmare sammanknytas emellan dem som föddes för att älska, omfatta och stöda hwarandra, under den korta och gemensamma wandringen till de rymder, der mennistowännen stadnar med sitt hopp efter arbetets och mödans tid; der den wise wäntar uttydningen pä lifwets mörka gata i ewighetens ljus; der föreningspuncten är bestämd för alla dem som älskats upplyst och aagnat sitt slägte, och hwarifrän Eders Mai-.ts förklarade anda en dag stall skyddande swAwa öfwer sina Fäders Thron, öfwer det nya föremälet för Sweriges kärlek, och öfwer det Land, för hwars wäl Eder Kongl.
Majt uppoffrat
Sin ungdoms liflighet,Sin manna-albers styrka, Sin älderdoms lugn, korrt sagt, hela Sin lefnads sällhet.
I Eders Kongl. Maj:ts
Nåd utbedja sig Ridderstapet och Adeln i djupaste underdänig-. het att städse fä wara inneflutne.
Titt 548 Den iZ November.
Till Ronungen, Wid Ridderskapcts och Adelns Afskeds-lippwattning den 12 November izio.