Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I afseende på de nuvarande innehafvarne af sådana Lånfördelar, hvilka derigenom för innevarande år medtagit och minskat Fondens fördelningsbelopp med en icke mindre summa än 114,645 Rid, har ock Edet Kongl. Majit sjelf uti Sin Kådiga Skrifvelse den ao Januari 1813, hvarigenom nämnde förmån Söderberg och Arosenius beviljades, förklarat sådana 671 Underdåniga Skrifvelserl I/ån vara mindre bestämda för dem, hvilka redan vunnit styrka att uppdrifva sin tillverkning till en viss höjd, än för den emot svårigheter Sträfvande nybegynnaren , hvadan dessa Lån blifvit ineddelta tills vidare såsom uppmuntran och understöd till upphjelpande och utvidgning af Fabrikerne, samt följaktligen icke för att alltid bibehållas, utan endast för så lång tid, som för ändamålets vinnande kunnat erfordras , och i följd åter deraf böra upphöra då antingen Fabri-, kerne hunnit till en viss höjd eller, oaktadt för. månens begagnande en längre tid, ej vunnit serdeles förkofran, och sålunda ändamålet ined de samma icke kan förväntas uppfyldt.
På alla dessa skäl och omständigheter få Riksens Ständer hos Eder Kongl. Majit i underdån inhet anhålla : l. Att någre flere Lånförmåner af nämnde beskaffenhet, än redan äro lemnade och här ofvan upptagne, icke äf Manufaktur-Diskont-Fon-' den beviljas: t- Att Eder Kongl. Maj:t täcktes för Inne^ hafvare af samma förmåner bestämma en viss kort. tid till feras vidare begagnande, hvarefter de böra upphöra, och hvilken Eder Kongl. Maj:t lärer i Nåder lämpa efter den längie eller kortare tid, Låntagarne dem åtnjutit, samt i den mån ändamålet dermed blifvit mer eller mindre uppfyldt, men hvilken tid Riksens Ständer likväl anse böra utsträckas till högst sex år härefter, så att hela beloppet då kan i Diskont-Fondens allmänna fördelnings-Summa ingå: öfverlemnande dock Riksens Ständer i underdånighet till Eder Kengl.
Maj;t att för det värde i Teehaiskt afseende, Underdånigtj Skrifvelser. 675 10m Owens Jerngjuteri och FÖrädlingsverk samt Gripsholms Fabrik tillberedande af Blyhvitt och andre Chemiska blandningar ega, samt då det förra endast ett år och den sednare först innevarande år kommit i åtnjutande af de dem medgifne förmåner, något utsträcka tiden för desse Inrättningar till förtnånernes begagnande utöfver hvad här i allmänhet är stadgadt: samt 3.
Att under den tid, Eder Kongl- Maj:t anser desse utsträckte
Lånförmåner böra ytterligare fortfara, Innehafvarne icke måtte i vanjig
Diskontväg få beräkna högre procent af sin tillverkning, än de för detta år såsom Ordinarie Lånrätt innehafva, och sålunda icke komma i åtnjutande af den större andel, som enligt Fördelningen kan tillfalla öfrige Lånberättigade Fabrikanter.
Efter sålunda uppgjorda stadganden att för framtiden vinna ett orubbligt belopp af Manufaktur-Diskont-Fonden till vanlig fördelning efter tillverkningen, har hos Riksens Siänder kommit i betraktande Eder Kongl. Maj:ts uti Dess Nådiga Proposition gjorde framställning, att Låne-procenten borde efter Manufaktur art och behof af Förlags-biträde bestämmas.
Och, ehuru Riksens Ständer väl i allmänhet insett visheten af detta Förslag och funnit sådana Fabriker och Manufakturer, hvilkas varor tillverkas af inhemskt råämne och sålunda lemna den största arbets-förtjensten med deraf uppkommande ■nytta för Landet, förnämligast böra understödjas och befrämjas , hafva likväl , vid försök till bestämmande af en slik skillnad i Lånerätten emellan de serskiide Fabriks-grenarne, sådane sva - 676 Underdåniga Skrifvelser. rigbeter mott genom för ögonblicket felande fullständige upplysningar om deras olika beskaffenhet och begagnande af inhemskt eller utländskt råämne, att Riksens Ständer icke kunnat finna någon säker och osviklig grund för Fabrikernes indelande i serskilda klasser, i synnerhet som Riksens Ständer tillika icke kunnat undgå att fästa serdeles afseende på den tillverkning, hvilken, ehuru bestående antingen hel och hållen eller ock till någon betydlig del af utländska råämnen, dock genom bruket och vanan blifvit föremål för allmänt behof och såmedelst nästan är att anse af lika beskaffenhet med nödvändighetsvaror.
Den enda Manufaktur, som Riksens Ständer på ofvan anförd grund anse böra framföre alla andra ■Understödjas och uppmuntras , är Jern- och Metall-förädlingen, hvarom Riksens Ständer åberopa sin underdåniga Skrifvelse den 6 sistl.
Deremot har det ådragit sig Riksens Ständers uppmärksamhet, att Bomulls-Förädlingen åtnjuter vida större Låne-förmåner än någon annan Fabrikation i Landet, enär, utom för Bomullens spinning vid mekaniska Spinnerier, hvarpå Lån meddelas beräknade efter sträng, Bomullsväfverierne äro berättigade till
Lån lika med andra Fabriker, samt dessutom Kattuns-Tryckerier eller Färgeri- och Appreterings-Verken för Bomullsvaror, serskildt åtnjuta samma förmån, äfven beräknad efter varans hela värde, fastän till mindre procent än de öfrige Fabrikerne.
Om derför Bomulls-Väfverier och -Tryckerier voro, hvad de synas böra vara, förenade i samma hand och sålunda utgjorde en sammanslagen Fabriksgren , skulle Riksens Ständer ej tveka att^ bestämma , Underdåniga Skrifvelser.
677 det endast för den färdigtryckte Kattuns-varan
Ilin borde erhållas till lika procent af dess värde, som belöpte för den dermed jemförlige appreterade och färgade Klädes- och Siden.Varan och mindre åter för den otryckte Bomull-väfnaden; men, då nu Bomulls-väfverierne och Bomull s-tryckerierne utgöra serskilda näringsgrenar i olika personers händer , och väfveriernes blotta tillverkningar, sldane de derifrån utgå hvita och ofärgade, äro så antagne till bruk och nyttjande, att de blifvit föremål för allmänt behof, samt Bomulls- väfveriernes tillväxt, vid det tillika nu inträffande förhållande att
Bomulls-varor äro till införsel i Riket förbudne, skulle underlätta ändamålet med detta förbud och förekomma öfverträdelser, anse Riksens Ständer för närvarande betänkligt att utstaka någon mindre Låne-audel för Bomulls-väfverierne, än för de öfrige Fabrikerne i allmänhet, eller någon annan förändring uti ofvanberörde Boinulls-förädlingen medgifne förmåner, än att Kattuns - Tryckeriernes Lån-andel, hvilken, då den rätta grunden för dess beräknande nemligen Appreterings- och Trycknings-kostnaden svårligen kan med säkerhet bestämmas, utan, såsom hittills, varans hela värde miste tagas till grund , blifver i förhållande dertill nedsatt och minskad.
Dock få Riksens Ständer, med de nu gjorde framställningar, till Eder Kongl.
Majit i underdånighet öfverlemna att i afseende på Bomulls-väfveriernes Låne-rätt vidtaga de åtgärder och meddela de förordnanden, hvartill omständigheterne kunna föranleda och dem Rikets bästa kräfver.
Med anledning af hvad Riksens Ständer nu Underdåniga Skrifvelser. anfört, samt enär Riksens Ständer ansett en ali-' tid lika oéh oföränderlig Lån-andel af Fabrikstillverkningen bero af ett obegränsadt Kreditiv, hvilket åter med bibehållande af de säkre beräkningarne för Bankens Kredit icke kan lemnäs och dessutom uti sine följder skulle strida emot här ofvan stadgade grundsatser , syftande till Fabrikernes framtida sjelfbestånd , hafva Riksens Ständer, såsom grund för bestämmande af huru stort belopp Fabrikerne till ytterligare understöd påkalla, antagit hvad de i sin nuvarande ställning anses af sådant bidrag behöfva , hvilken grund, då Manufaktur-Diskontens belopp , på sätt nu är stadgadt , blir bestämd , och den minskning som hädanefter i Lån-procenten kan uppkomma, således endast sker genom en i lika förhållande ökad tillverkning , leder till det af Riksens Ständer sökta utslag.
— I betraktande af huru stor Lånandel Fabrikerne egt åren förr än det ofvan anmärkta häftiga afbrott inträffat, hvilken Lån-ande! då omväxlat emellan 26 och 20 procent för Kattuns-tryckerierne och emellan 34 och 24 procent af tillverkningarnes värde för öfrige Fabriker, anse Riksens Ständer 31 procent af sistnämnde Fabrikers tillverknings-värde men, med afseende på sjelfva iiomulls-väfnadens ingående i berörde beräkning, endast 12 procent för Kattuns-’ tryckeriernes tillverkningar utgöra den ungefärliga Lån-ande!
, som erfordras för att underhjelpa Fabrikerne oell återföra dem till sin förra stallning, och tro Riksens Ständer dervid lämpligast vara att beräkna denna procent efter det uppgifna tillverkningsvärdet för sistlidet år, som uppgått i afseende på Kattuns -Ttyckerierne till Underdåniga Sirifyelstr.
P 79 371,053 R:dr och för samilige öfrige Lånberättigade Fabriker och Manufakturier till 2,80-3.023 R:dr, hvilka efter nämnde grund sålunda i Lane-' biträde fordra Kattunstryckerierne 44,526 R:d och de öfrige Fabrikerne 868,937 R:d.
Och, emedan, enligt upprättadf öfverslag,Manufaktur-Diskontens tillgångar utgöra ett belopp af 1,026,657 R:d, hvaraf Bankens redan meddelte försträckningar bestiga sig till 491,286 R;d 11 sk. 5 r. och Manufaktur-Diskontens egen såkalladeBesparingsFond är återstoden 535,370 R:d 30 sk. 7 r., men ifrån hela detta belopp måste afräknas dels den till Förlagslån bestämde Summa och det belopp, som för de utöfver Fördelningen Lånberättigade åtgår, dels ock flere andre uti öfverslaget utförde Afsältnings-Summor, hvilka äfven kunna beräknas till lika belopp, som innevarande ar är derför anslaget, hafva Riksens Ständer funnit till de redan Lånberättigade Fabrikerues understöd efter oftanämnde grunder fordras, utom de förut från Banken förskjutna medel} ett ytterligare bidrag af 389,041 R:d Banko.
Det återstår nu för Riksens Ständer att yttra sig i den af Eder Kongl. Maj:t till deras bedömmande öfverlemnäde fråga, om icke Lån-rättigheten , hvilken hittills varit inskränkt egentligen till Slämpélbara varor, äfvenledes rnå till andra lika gagneliga Fabrikshandteringar och deribland äfven Glastillverkningar kunna utsträckas.
Då Eder Kongl. Maj:t genom särskilde Nådige Resolutioner behagat tillägga åtsjkillige dels Stämpelbare men i Diskont-Reglementet ej upptagne och dels ostämpel bäre Tillverkningar Biskontxättj samt Riksens Ständer uti sitt här ofvan upp - 68® Underdåniga Skrif vestr'. gjorda Öfverslag intagit sådane till beräknande af lika Lån-andél , sorn öfrige enligt Reglementet lånberättigade tillverkningar, hafva Riksens Ständer, öfvertygade att Eder Kongl.
Maj: i sin vishet bäst inser hvilka för Landet medföra storsta nyttan och sålunda böra. understödjas, redan funnit sådane af Eder Kongl. Maj:t lill Lån berättigade Fabriks-tillverkningar, fastän ostämpelbara, böra orubbadt dervid förblifva och således erkänt vigten af hvad Eder Kongl. Maj:t på berörda sätt framställt ; Men, enär uti åberopade Fiådiga Proposition bland öfrige till Lån oberättigade endast
Glas-tillverkningen är bestämdt uppgifven och till understöds erhållande anmäld , hafva Riksens Ständer ansett sig icke böra utsträcka sin granskning till andre tillverkningar och förädlingar, än den sålunda uppgifne Glastillverkningen.
T afseende på Glastillverkningen inse Riksens Ständer, lika med Eder Kongl. Majit, densamma vara af mycken nytta, såsom förenande de bägge vilkoren att hufvudsakligast begagna inhemska råämnen och lemna en allmänt brukad och behöflig vara, hvarför ock det är Riksens Ständers öfvertygelse och önskan , att den bör uppmuntras och understödjas.
Enär likväl Glasbruken hittills, såsom till Lån oberättigade, icke allesamman uppgifvit sine tillverkningar, och således någon säker grund icke kunnat hemta* för bedömmande af hvad för deras Lån-understöd skulle erfordras, hafva Riksens Ständer i denna osäkerhet funnit lämpligt att afsätta en viss Summa för Glasbruken intill nästa Riksdag, då Riksens - Underdåniga Skrifvelse?'. sens Ständer derigenom blifva i tillfälle att känna ifrågavande tillverknings rätta belopp och i anledning deraf förordna huruvida den må i Allmänna Fördelningen af Manufaktur-Diskont-Fon. den inga.
— För sådant ändamål hafva Riksens* Ständer alitsa anslagit i 00,000 R:dr ytterligare till Manufaktur-Diskont-Fondens förstärkning* för att
Vid fördelningen af den öfriga Diskont-Fonden delas emelian samtlige Glastillverkare, som till Dåns erhållande behörigen sig anmält , efter en lika grund i mån af tillverkningarnes varde) hvarvid Riksens Ständer anse någon annan förändring uti de gällande Reglementariske
Föreskrift ter för tillverkare af ostämpelbat vara, som eget njuta Lånbiträde af Manufaktur-Diskont-Fonden, icke i afseende på Glas-tillverkningen böra tillämpas, än att , då denne icke, såsom andre Fabriksvaror, i större poster på en gång, utan en. dast i smärre vanligen afsättes, samt Glastillverkare således icke äro i tillfälle ait, på sätt för Manufaktur-Diskont- Fondens Låntagare i allmänhet är påbudet, såsom säkerhet för Länet förete Varuköparnes Skuldebref eller Accepter, måga de istället jemte sitt eget
Reversal bifoga tvenne för vederhäftighet kände personers Proprie Borgen föc Lånets belopp , hvilka derigenom ikläda sig samma ansvarsskyldighet , som i afseende på Köpares nyssberörde Skuldebref eller Acceptet ar i Re*a glementet föreskrifvem Den Summa, som till ManufaktnrerneS och.
Fabrikernes understöd efter Uppgifne grunder ytterligare erfordras, Utgör således tillsamman 489,041 R:dr; Men som, bland de serskilda ofBihang till Riks~St•» Prot, 1817—1S18* tolde Sandi, Nir. 86, 87» 68a Underdåniga Skrif reiser. van omnämnda Anslag af Fonden, biträdet till 'Ull-Diskont-Fonden och den för Eskilstuna Fristads Arbetare anslagne Summa äro underkastade förändring och mäste ökas i den män Fabriks id. kamps afnämande af Svensk Ull tilltager och Fristads-arbetarnes tillverkning stiger eller de finnas böta åtnjuta högre Lanförmåner , hafva Riksens Ständer, pä det medel till sädane vigtige Näringars understöd icke maga tryta, beslutit att öka sistberprdé Summa till ett belopp af 508,713 R:dr 36 skill. 7 tst-, hvarigenom med de redan förut af Riksens Ständer beviljade 491,286 R:dr 11 skill, 5 rsr.
Bankens hela bidrag tillManufaktnrernes och Fabrikernes understöd kemmer att utgöra en jemn Summa af En Million Riksdaler Banko; Och öfverlemna Riksens Ständer tillEder Kongl, Maj:t i underdånighet att af de medel, hvilka framdeles blifva användbara genom indragning af de visse personer gifne utsträckte Lånförmåner, medde. la Län i vanlig
Diskontväg åt sådane flere Fabriker och Manufakturer, som Ed.
Majit kan i Nåder finna medföra den allmänna nytta och gagnelighet, att de förtjena delagtighet af detta understöd.
Då Riksens
Ständer nu anslagit ett sä betydligt ytterligare Lånbidrag till Fabrikernes un. derstöd , och de för begagnandet deraf stadgade grunder och föreskrifter äro af den beskaffenhet, att utan deras noggranna iakttagande ändamålet med detta bidrag skulle förfelas, hafva Riksens Ständer funnit lämpligt förordna, alt, i händelse deras Revisorer vid granskningen af ManufakturD iskont-Fondens förvaltning, finna större eller mindre del af Fondens hela belopp vara dispo - tfnderdähigä Skrifvelset.
683 nerad och förvaltad i annad
Väg eller efter andra grunder än Riksens Ständer såsom vilkor för ytterligare bidrags meddelande nU bestämt och Re*' glementet för Manufaktur-Diskonten af d. ra Februari 1817 i allt öfrigt innehåller, ega Revisorerne , så vida Två Tredjedelar af dem uti Beslutet derom instämma, att genom Riksens Ständers Fullmäktige i Banken genast låta indraga det ytterligare tillskott för Fabrikernes understöd, Sori^Riksens
Ständer nu beviljat, Och hvilket Understöd Riksens Ständer endast under sådant vilkor från Banken anslagit.
Slutligen hafva Riksens Ständer öfvervägat, huruvida någor» ytterligare kontroll på tillverkiiingarnes belopp, ätt sorn nti är Stadgad, kan stå att vinna.
De hafva dervid inherntat, att de uppgifter, som Hall-Rätterne afgifva till
KortunerseCollegium öfver de för året vid hvarje Fabrik afstämplade varor, och hvilka uppgifter tjena till grund för bestämmande af Dånbeloppet i Manu* faktur-Diskont-Fonden, icke alltid kunna medföra fullkomlig visshet, att varan blifvit vid den Uppgifne Fabriken tillverkad.
— För att närmare
Vinna säker upplysning i denne del och tillika kontrollera Hall-Rätternés berörde uppgifter, anse Riksens Ständer hvarje lånsökande Fabrikant af stämpelbar vara böra inom den lid , som för insändande af Hall-Rätternés uppgifter är bestämd, till Flali-Rätten ingifva Förtekning på de vid hans Fabrik tillverkade varor, som det föregående året blifvit i Hall-Ratten afstämplade, hvilken Förtekning det skall åligga Hall-Rätten att, jemte sif» egen uppgift, irtom behörig tid insända till Kommerse Collegium^ som derefter eger rättighet 684 Underdåniga Skrifvelser. att , vid någon i'Collega öfvertygelse uppkommen anledning till fmisstanka on* origtigbet och så vida Collegium finner annan upplysning om rätta förhållandet icke stå alt vinna , ålägga och föreskrifva den Lånsökande Fabrikanten , att, innan det begärda Lånet erhållas, sin ofvannämnJ de Tillverkningsuppgift med liflig
Ed inför HallRätten fästa , vid det äfventyr , i fall lian i nå} gon del åt eden brister, att vara hela sin Diskonträttighet för det året förlustig; Men, då Tillverkare af ostämpelbara
Varor redan hafva sig å* lagdt att fästa sine tillverknings-uppgifter med
Ed, eger i afseende på dem någon vidare kontroll ieke ruin.
Ständer framhärda &c. N:r 35a.
Uppläst och godkänd hos’ Ridd. och Ad, d. 11 Juli 1818. £ £ — Prest-Ståndet d. 11 — — Borgare-Ståndet d. i3 — — — Bonde-Ståndet d. i4 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående gr under ne för de blifvande '1'ull af gifter ne.
Då Sjötull-Medlen, enligt 60 §:n Regerings} Formen, äro bland de Stats-Inkomster, hvilka un} dei' namn af Bevillning utgöras , och samma §. föreskrifver, att denne Afgift ej må, utan Rik} sens Ständers samtycke, kunna å någon annan Artikel, än Inkommande och Utgående Spanmål, förhöjas , hafva Riksens Ständer genom sitt BeviUnings-Utskott undersökt i hvad mån Tull-Inkomsterne pä ett lämpligare sätt än hittills kun-' Underdåniga Skrif'velseri 635 na regleras, .ramt dorpfter fattat (Ut Rosl ut «nM Riksens Ständer nu gå att i underdånighet anmäla.
Handeln, beiraktad i afseende på hvarje enskild Stat, äfvensom på Statens inbördes förhållanden , är till sin Natur underkastad beständiga omvexlingar, oeh man kan ej undgå, äf, ven utan att fästa sig vid alltför små tillfälligheter, söm verka dagliga ändringar i Nationernas ställning, att, efter några års förlopp, för hvarje?
Nation finna denna ställning i anseende till Handelsförhållanden i det hela betydligen ombytt.
Enär en för Landet betydlig Bevillning mäste till Staten utgöras , och denna .Bevillning till en del genom Tull-afgifterne , som af sig sjelfve, i man af varans tillverkning och förbrukning, uti ett billigt förhållande oeh jemnare fördelas, hafva Riksens Ständer tagit i öfvervägande huru denne Bevillning skulle, utan vada af minskning i Statens Inkomster, så kunna åläggas, att den inre tillverkningen derigenom mera än förut befordrades.
Såsom grundsats hafva Riksens Ständer antagit, att ju mera Varu-Utförseln uppmuntras, desto mera måste Näringsfliten inom Landet tillväxa och hela Statens behållning ökas.
Att minskning i Tullen å Export-varor skall dertill betydligen bidraga, finna Riksens Ständer otvifvelaktigt, enär dymedelst dels Exporten lättas och dels den nu varande ojemnhet i Export-Tullen på viss3 Artiklar afhjelpes , hvarigenom dessa varors utförsel torde möjligtvis mycket befordras.
Då Riksens Ständer funnit, alt vissa afgifter varit stadgade till en bestämd Summa ulan beräkning af varans värde , som » efter det afgiften faststäldes, undergått betydliga 685 Underdåniga Skrif velter. förändringar, hafva Riksens Ständer ansett mera lämpligt, att till grund för afgifterue bestämma en viss procent af varans försäljningsvärde* Deremot hafva Riksens Ständer ej heller lemont titan uppmärksamhet
Statens säkerhet och de medel, sorn böra finnas, på det Stats - Inkomsteru.2 ej ma understiga det belopp, hvartill de i beräkningen af den faststäkie Bevillnings-Surnman blifvit upptagne, I stöd af hvad Riksens Ständer sålunda anfört, få de hos Eder Kongl. Maj:t i underdånighet sif hålla, det Eder Kopgl, Majit, i anleda ning af lidens nu i många, afseenden förändrade skick, må täckas i Nåder uppdraga åt Tullstyrelsen jemte andre sakkunnige
Män att lämpa Och förändra TuU-Taxorne sa för inkommande sorn för utgående varor enligt föl jande grunder, hvilka Riksens Ständer nu fastställ. i.
Alla varor, af hvad namn och beskaffenhet som helst, frambragte inom Sverige, af Svenska Råämnen, genom Svensk Mans arbete och konstflit, äfvensom alla af Utländska Råämnen inom Sverige förädlade varor, må fritt utföras, när det sker med hel fritt Fartyg, mot ärläggande helst af Recognitions Afgift, men, när skäf finnes för handen att derutöfver en sådan afgift öka, mot erläggande af Export-Tull, hvilken dock i allmänhet ej får öfverstiga Fem Procent af den till Export anmälda varans värde och iq„ ke ökas för någon Svensk Produkt till mer än dubbelt vid Export med Främmande Skepp; dock med iakttagande deraf, att denne Tullafgift i intet fall, så vida sådant möjligen kunde inträffa när den efter varans verkliga försäljnirigs-vär - Underdåniga Skrifvelser'.
687 de kommer att bestämmas, ml för utgående varor förhöjas utöfver det belopp, 1816 års TullTaxa föreskrifyer.
Den således till vissa procent utgående Export-Tullen bör beräknas efter varans verkliga försäljningsvärde, i afseende på hvars bestämmande grunder för dit hörande föreskrifter här nedanföre uppgifvas.
Sker sådan Export med Svensk Hel- elier Half Klink eller ock med.
Utländskt Skepp, bör Tullen erläggas i lika förhållande till den fastställde procenten, som rörande Export med Utländska fartyg ofvanföre är stadgadt, Alla varor, som i hittils gällande TullTaxa endast ärö med Recognilions-Afgift belagde eller åtnjuta andra friheter, böra vid samma fördelar bibehållas, 2.
Till Skeppsbyggeriernes uppmuntran må alla i Sverige byggda Skepp och Fartyg, som till Utländningen försäljas, under Tre års tid från försäljningen njuta i afseende på utgående Tullen samma Helfrihet, som Svenska Fartyg tillkommer, 3.
Till ersättning för den brist, som genom Tullens nedsättning möjligen kan uppstå’, öfverlemna Riksens Ständer till Eder Kongl- Maj:t i underdånighet att intill nästa Riksdag förändra Sjö-Tull-Afgifterne på alla inkommande varor i öfverensstämmelse med hvad Eder Kongl, Majit Sjelf i Nåder finner lämpligt. 4.
Alla härmed i sammanhang stående reglementariske föreskrifter komma af Eder Kongl. Maj:t i Nåder att bestämmas , med fästade afseende derå, att, då Tullen å både utgående och inkommande varor bör beräknas till en viss pro - 088 'Underdåniga.
Skrifvelse,rl ceni af varans verkliga värde, någon åtgärd vid.’ tages til! bestämmande af detta värde, så a 11 detsamma ej, på sätt hitintill i vissa fall skett, må af Gods-egarens uppgift bero; Och anse Riksens Ständer detta ändamål kunna säkrast vinnas om Mäklare eller, der sådane ej finnas, Magistratérne åläggas att hvarje halft år till Tull-Styrelsen insända Betyg ofver försålde varors värden vid för. säljningsdllfällen, antingen innan förtullning ännu egt rum, eller ock med afdrag af erlagd Tull eller andre omkostnader, genom hvilken anstallt
Tullstyrelsen kommer i tillfälle att årligen före Skeppningen beräkna varornes medelvärden för hela Riket och, i händelse behofvet fordrar, förordna om någon genom förändrade omständigheter nödig befunnen ändring i Tullvärdet å varor bör ega ruin. 5.
Tull-Afgifterne för alla utgående varor skola i Stockholm, Göteborg och Gefle ovilkorligen på hittills vanligt sätt liqvideras i växlar, med undantag af Summor, hvilka ej uppgå till 300 R:dr Hamburger Banko.
Deremot må Tullafgifterne för utgående varor i Rikets öfrige Städer alltid, och i de nyssnämnde när afgiften ej uppgår till 100 R;dr Hamburger-Banko, samt TullAfgifterne för inkommande varor i samtlige Städerpe , efter den Trafikerandes^va!, erläggas antingen i Växlar eller i Banko-Sedlar, enligt den kurs, som kommer att bestämmas efter den under föregående
Qvartal sammanräknade medel-1 kurs å Börserne i Stockholm och Göteborg. fi.
Ehuru den möjliga bristen i Siats-S.umman sannolikt blifver fylld så väl genom det okade Tuilvävdet som genom förhöjningen, å inkomman.