Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Recognitionsskogar böra skyndsamt på Kronans bekostnad uppmätas, och efter föreslagne grunder försäljas, för de Skogar som genom Bruksägarnes egen försorg blifvit affattade bör ersättning af Allmänna medel gifvas för de gjorde kostnaderne; 5) de Recognitionsskogar, hvartill Bruksägare inom den 4 Februari 1817 i Kongl, KammarCollegio anmält sig om Skatteköp, böra, utan afseende å de förslag till skattläggning, sorn redan kunna vara gjorde, skattläggas till den ränta sorn ofvan för hvarje tunneland Skog finnes bestämd; samt Skattebref dem tilldelas, emot Skattelöseskilling af 6 års ränta, utan att desse Skogar blifva på Auction utbjudne.
Skulle någon Bruksägare ej på föieslagne vflkor vilja skatteköpa dem, kan Skogen genast derefter på Auction försäljas; 6) om skyndsam verkställighet å det Beslut, som Riksens Högloflige Ständer, i anledning af det gjorde förslaget fattar, lärer Den 29 Maji. 65? lärer blifva nödigt hos Kongl.
Maj:t i under* dånighet anhålla.
Då Riksens Ständ r troligen besluta, det ingen förminskning af Rörel e-capualct intill nästkommande Riksdag får äga rum , blifver mitt uti Memorialet af dm 24 Januari fratn-i ställde förslag, att begagna de genom skogarnes försäljning inflytande medel till myntets förbättring, ej mera användbartj jag får derföre hos Ejers Excellence Herr Grefven och Landt; Marskalken samt Högloflige Ridderskapet och Adeln vördsamt föreslå, det allt hvad som genom Recognitions-skogarnes försäljning inflyter, mätte i RiksgäldsCantoiret insättas, och Kongl. Maj:t intill nästa Riksdag tillhandahållas, för att användas till Försvarsverket samt Arméens materiella behof.
Hos Eders Excellence Herr Grefven och LandtMarskMken får jig ödmjukast anhålla om proposition på återremiss af Betänkandet, åtföljdt af dessa mina anmärkningar.
Herr von Schultzenheim, Devid, den äldre: Rikets Högloflige Ständer ville är i8to, vid den iråkade förlägenheten, genom den högen ligen förökta Riksgälden, söka resource af Rikets vidlyftiga skogar, och i synnerhet af Recognitions skogarnej snau ihågkommer med en statistisk försigtighet och ömhet, att flere Bruks eller Bergverks bestånd grundades på begag Ridd. o, Ad.
Afd. 83,84* 658 Den 29 Maji. nandet af sistnämnde skogar, och öfverlemnade derföre i underdånighet till Kongl. Majrts nådiga omsorg, huru mycken skog vederbörande Bergverksägare tillerkännas kunde, och dem etter 6 års ränta till Skatteköp aflåtas borde.
Majit har ock, genom en Nådig Kungörelse af den 4 Februari 1811 och dess 7 låtit vetterligt göra den tillerkända rättigheten, att inom 6 års tid lå till Skatte köpa behöfliga Skogfidelar, dä Rikets Ständer sedan ägde, att vidtaga så dane Författningar de nyttiga funno.
Den föreskrifna terminen har med den 4 Julii 1817 upphördt.
Någre hafva sig af denna upplåtelse begagnat, och de som sig i rättan tid anmält, men, utan eget förvållande, ej hunnit fä de begärta Skatteköpen fullbordade, synas ännu till erhållande deraf vara berättigade.
Jag har icke öfvervarit målets afgörande i Höglofligc StatsUiskottet, men om dess tillstyrkande skulle gå derutöfver, nödgas jag deremot mig reservera.
Ibland de öfverläggningsämnen i StatsUtskottets vid denna Riksdag förekommit, har detta varit ett af de mest kinkiga, emedan enskilta interessen uppstått, och man velat lämpa forntida stadgan-' den på närvarande tid.
Då Riksens Ständer vid 1809 års Riksdag beslöto, huru med Kronans skogar skulle förhållas, gjordes undantag i afseende å Recognitions-skogarne.
En tid af 6 «r utsattes, inom hvilken Bruksägaren fick anmäla sig till Skatteköps erhållande, men, i anseende till de Bruksägare, som ej inom sam» Den 29 Maji.
659 ma tid ingått i skatteköp, förbehöllo Riksens Ständer sig, att med sädane Recognitionsskogar vidtaga de förändringar de pröfvade nyttiga.
Maj:t utfärdade ock härom Dess Nådiga Kungörelse den 4 Febr. 1811, hvaraf upplysning vinnes, att det ålegat innehafvare af Recognitjonsskog, att hafva den afmätt, emedan afgiften per tunneland beräknas, men att som Riksens Ständer det oaktadt, förordnadt, att ersättning för affattningskostnaden skulle Bruksägaren tillkomma för den del af Skogarne, sorn icke till Verkets drift bibehölls, så tillägger denna Författning äfven nämnde ersättning.
Endast 13 elter 15 personer hafva inom föreskrifven tid anmält sig til!
Skatteköp, och CoUegium har icke eller kunnat afgöra dem, emedan de anbefallie underh sökningar, värderingar m. m icke varit verkställde.
Någre hafva inkommit efter den 4 Februari 18 17, med sådane ansökningar, mea äfven de hafva underlåtit att ingifva de anbefallde affattningarne m. m., hvarföre ock, då desse deras ansökningar ännu icke blifvit pröfvade, jiag anser dem icke äga någon laglig rätt till Skatteköps erhållande.
På flere ställen hafva tvister uppstått imellan Bruksägare samt åtskillige Hemmans; ägare om stubbe- och röjsel-rätt, muhlbete å en del skogstrakter, samt bättre rätt till skatteköp, hvilka stridigheter bero på Domarens afgörande.
I StatsUtskottet har åter fråga hufvudsakligen endast varit om Bruksägares rättighet, att efter de tiiländalupne 6 åren få in - 6 6o Den 29 Maji. gå skatteköp, efter den af Riksens Ständer år 1809 stadgade grund; men i min tanka äger Staten obestridlig rätt, att använda de återstå* ende Recognitions-skogarne utgörande omkring 1,8 jo.ooq tunneland på det förmonligaste sätt, och Bruksägarne böra nu mera endast medgifvas optionsrätt, att erlägga den lösen, som någon annan bjuder Utskottet har ock uti sitt Betänkande föreslagit, att Bruks-ägare, hvilka icke inom rätt tid sig anmält till Skatteköp, skulle fä optionsrätt att antaga högsta anbudet, och erlägga köpeskillingen inom 16 år, då deremot en betalningstid af 6 år för andre köpare skulle bestämmas, hvilken skillnad i betalningsterminer jemväl är för Bruksägare en betydlig men billig förmon.
Ibland de skatteköp, som blifvit beviljade å Recognitions-skogar, hafva endast varit den under Hellefors Silfver- och Jernverk lydande, S3mt Kollerö Recognitions-skog vid Skattläggningarne hvarå den SivoUxska methoden blifvit iakttagen i afseende å den förra, samt den i orten bruklige, i afseende å de sednare.
Huruvida Staten genom desse skatteköp vunnit ell-r förlorat, lemnar jag derhän, och någon ändring deruti kan icke komma i fråga- Herr Reutersköld har ock endast omnämnt försälj, ningen af Hellefors Rerogriitions skog såsom exempel derpå, att methoden ej skall varit för Kronan förmonlig
Bruksanläggningar varit grundade på rättigheten till Recognitionsskogarne medgifver jag. men lika obestridligt är, att Recognitions-afglfterne dels blifvit höj. de, och dels nedsatte, Riksens Ständer skulle Dm 29 Maji, 661 således kunna på ett mycket lättare sätt få ersättning för skogarues begagnande, genom en förhöjd Recognitions-afgitt j men <-ä Bergverksldkares interesse att vårda Skogarne, vid ett sådant förhållande icke är detsamma, som vore han sjelf dertill ägare, samt, i händelse Recogniiions-afgiften skulle betydligen ökas, sådant kunde föranleda dertill, att atgiften erlades några år, hvarunder skogen egennyttigt användes och hvarefter dess vidare begagnande uppsades, anser jag bäst vara, att desse skogar till Skatte försäljas
Jag instämmer således i anhållan om återremiss af Utskottets Betänkande, emedan jag anser en jemkning deruti vara af nöden, helst jag tror, att det ej är Riksens Ständen rätt, att för någre enskiltas vinning efterskänka det Allmännas fördela Frih erre Boije; Med tillfredsställelse har jag hördt det Kammarjunkaren Heykenskjöld bevisat, att Hellefors Rerognitions-skog ingalunda bekommits till skänks; hvaraf föijer, att allt obehagligt intryck i den delen är undanröjdt. livad åter angår HofRättsRådet Heijkenskjölds åberopande af National-rättvisan, så tror jag att han deri har rätt.
Men den na rättvisa tillåter ej, att 18*8 års Ständer upphäfva, hvad 1815 års Ständer gjordt; och då den då bestämda pras criptionstid är förbi, så tillåter ej rättvisan att den göres fortfarande.
Något företräde böra BruksPatronerne få ; men det ligger också ett i options^ rättigheten, som i Friherre Cederströms sär.; skifta mening blifvit föreslagen; och då Bruks,-* €62 Den 29 Maji.
Patronerne ej äro nöjcla dermed, så begära de åter för mycket.
För att i allo göra ratt, kan jag icke heller instämma i den mening, som nu blifvit af Friherre Cederström och af Herr Reutersköld framställd, nemligen att de Brukspatroner, hvilka fullgjordt deras prestanda för köpen, men för orsaker, som ej berott af dem, utan af Embetsman, icke ännu fått köpebrefven, skulle anses äga mindre rätt, än de som lått sine köp afgjorda.
Ifrån den stund köparen fullgjordt sine åligganden, har också bans rätt ingått, att få sitt köpebref: och med allmän rättvisa, med National redlighet skulle, efter min tanka, aldrig instämma, att här förfara annorledes.
Må det tillåtas mig få påminna om det oändligt vackra omdöme, som Herr Presidenten Schultzenheim nyss gaf om sin rätt; och jag skall aldrig tro, att Riksens Ständer kunna handla egennyttigt, på bekostnad af rätt och billighet.
Uppå derefter af Rans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken gjord proposition blef StatsUtskottets Betänkande, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar till Utskottet återremitterade
Vid förnyad föredragning af Stafs- och Beviilnings-Utskottens den 22 dennes afgifre, samt den 27 derpå följde på bordet lagde, Utlåtande i anledning af de hos BondeStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottens Den 29 Maji. 66 3 den 20 sistledne April meddeldte Betänkande om BränvinsBevillningens utgörande för åren 18 to, 1811 och 1812 af personer å landet, som ej äga eller besitta jord; lann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit den 2 1 denne månad af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Hand, lingarne.
Allmänna Besvärsoch Ekonoinie-Utskottets den 15 dennes afgifne, samt den 27 derpå följde på bordet lagde, utlåtande, i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln samt PresteStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 13 sistledne Mars meddeldte Betänkande, angående åtgärders vidtagande till den veneriska smittans utrotande.
Herr von Haussvolff, Carl Gustaf Reinhold:
Då Utskottets först afgifne Betänkande förevar, tog jag mig friheten att yttra mig deremot, och jag rönte dervid Högloflige Ridderkapets och Adelns bifall.
Jag anmärkte då det scandaleusa af de mesurer Utskottet föreslagit, hvarigenom i min tanka ärbarheten på ett skändligt sätt skulle förnärmas; och jag anser äfven de kostnader, hvilka, derest Utskottets förslag vidtogos, blifva oundviklige, på ett mycket bättre sättj kunna undvikas* Jag vill ock fråga, om ett fruntimmer kan aftvå 664 Den 29 Maji. sig en sådan skam , som att blifva visiterad för venerisk smilia.
Tvärt emot hvad
Utskottet yttrat anser jag medborgerliga lugnet, i stället iör att skyddas geron de af Utskottet tillstyrkte mått och steg, 1 betydlig nion förnärmas; och jag hoppas således, att Ridderskapet och Adeln gillar hvad jag förra gången hade äran föreslå, eller att det matte få bero på Kongl. Majt, att i sin vishet vidtaga de anstalter, hvilka kunna anses för ändamålet bäst tjenlig©.
Herr Ced ruhjold, Pehr Guataf; Äfven jag anser det sbgs besigtningar, vid hvilka den siste värde Talaren uppehållit sig, högst olämpliga: och något nyrt stadgande i detta afseende så mycket mera öfverflödigt, som redan förut gällande Författningar medgifva , att tillbörlig besigtning må anställas, der sådant pröfvas nödigt
Men ehuru orimligt detta Betänkande än för öfrigt må vara, innehåller det likväl ett par punktt-r som torde förtjena afseende.
Af den beskaffenhet finner jag tillstyrkandet at besigtning på ankommande sjöfolk 1 synnerhet tror jag, att det skulle vara nyttigt, att vårt eget folk blefve besigtigadt, då det, efter långa sjöresor, återkommer till Fäderneslandet.
Lik Indes tror jag, att det, till förekommande af flera smittosamma sjukdomars utbredande, vöre ganska tj-nligt, att gamla kläder, sorn på Auction sko!a försäljas, först blefvo g>nom rökning och tvättning, efter klädernas au Och beskaffenhet rengjorda.
Jag får der - Den 29 Maji. 665 före hemställa, om ej Höglofl Ridde^kapet och Adeln skulle finna skäligt, att, med förkastande af Betänkandet föröfrigt, besluta, att hos Kgl« Maj.'t i underdånighet anhålla om Författningars vidtagande för besigtning på ankommande sjöfolk, och tillbörlig rengöring af gamla kläder, som på Auction skola försäljas.
Hane Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att då Författningar redan utkommit, angående, visiterande af sjöfolk, sorn från längte bort belägne utländska orter anlända, samt den sednare omständigheten angående rengöring af gamla kläder, hvilka på Auction försäljas, syntes vara för obetydlig att hos Kongl. Majit i underdånighet anmälas, och böra på Kongl.
Maj:ts Befailningshafvandes särskilta förordnanden ankomma, ansåge Hans Excellence, med anledning af hvad i detta ämne blifvit yttradt, sig böra hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln behagade Utskottets Betänkande till alla delar afslå.
Ropades jfet.
Föredrogs å nyo och b;fölls RiddarhusUtskottets den 22 dennes afl.une, och den 27 derpå följde på bordet lagde, Memorial, innefattande Utlåtande Öfver Majoren Henric Adolph Gyllensvans hos Kongl. Maj.t i underdånighet gjorde ansökning att för Adeliga Ät - 666 Den 2 9 Maji. fen Gyllensvan få intaga Säfe och Stämma på Riddarhuset.
Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets den 20 dennes afgifne, ®ch den 27 derpå följde på bordet lagde, Utlåtande angående väckt motion om inlösande af deså kal4 lade Schiegelska Godsen i Hallands Län 3 ansåg Ridderskapet och Adeln berörde Utlåtande böra till BancoUtskottet remitteras.
Föredrogs ånyo LagUtskottets den 14 dennes afgifne, samt den 27 derpå följde, på bordet lagde, Utlåtande i anledning af de bos Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 25 sistlidne April meddeldte Betänkande öfver väckt förslag, att Konungens Befallningshafvande må blifva pliktige, att till JustitiaeCancelieren samt Justitia:
Ombudsmannen insända ett exemplar af de Kungörelser, sorn af Kongl. Majus Befallningshafvande utfärdas: att Kongl.
Majus Belaliningshafvandes obestämda rättighet till Länens innevånares kallande till sammankomster och muntliga förhör må inskränkas, och att med utmätning af debiterad afgift må innehållas, då jäf emot behörigheten af krafvet väckes.
Under åbe ropande af det yttrande jag hade aran, då Den 29 Maji. 667 LagUtskottets första Betänkande förevar, inför Ridderskapet och Adeln afgifva, får jag hos Hans Excellence nu anhålla om proposition till bifall af LagUtskottets ifrågavarande Utlåtande, med antagande sf det deruti framställte 6ednare alternatif, eller att Konungens Befallningshafvande böra till JustitiasCancelleren och justitiae
Ombudsmannen månadtligen insända ett exemplar af de Kungörelser, hvilka i Länet utfärdas, samt röra allmänna och enskiltes rättigheter och skyldigheter.
Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken gjord proposition, blef LagUtskottets Utlåtande, tillika med det deruti framställde sednare alternatif af Ridder* skåpet och Adeln gilladt.
Föredrogs å nyo Expeditions-Utskolfets den eo dennes aflåtne samt den 25 derpå följde på bordet lagde, Memorial, rörande bestämmande af dagen för början af nästkommande Riksdag.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar&kalken tillkännagaf, att Hans Excellence jemte Herrar Talmän i sista conferencen ansett den 15 Januari 1823 vara den bäst passande tid för början af nästkommande Riksdag.
Herr von Haussvolff, Carl Gustaf Remhold; Jag har vid förra Riksdagarne alltid opponerat t 668 Den 29 Maji. mig när fråga varit att utsätta en tid, för Riksdags början, då det är omöjligt alt komma ifrån Gottland.
I detta afseende äro September och Octobsr månader mest lämplige.
Vid årets början är det osäkert, om Representanterne från Gottland kunna komma derilrån.
Jag är sjelf derpå ett lefvande exempel, att öfverfarten icke alla årstider är möjlig.
Jag ärnad® mig till Riksdagen i slutet af December förlidet år, men jag kunde ej komma öfver, förrän Våren inträffade.
Hans Exceilence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade: att vid 1815 års Riksdag, som slutades den 9 Augusti samma år, man äfven utsatt den 15 januari 1820 till början af den näst påföljande; att Höstetiden vore till en Riksdags början mindre lämpelig, e-- medan Riksdagen då troligen kom att räcka inpå det följande året, hvaraf åter hände, att den under en sådan Riksdag beslutade Statsreglering och Allmänna Bevillning ej kunde under loppet af sistnämnde år, utan först året derefter börja att iända till efterrättelse: att, om Riksdagen börjades i medlet af januari, den troligen kunde vara fulländad vid början af Sommaren, samt alla Riksens Ständers financieiia beslut med början af nästföljande år sättas i verkställighet.
I anledning hvaraf och då BondeStåndet enligt ankommen underrättelse redan utsatt den 15 Jan I823 till början af nästkommande Riksdag, Hars Exceilence hemställde , om icke Ridderskap®! och Adeln Den zg Maji.
669 behagade äfven för sin del enahanda tid be-i stämma.
StatsUtskottefs den 26 dennes afgifne, och den 21 derpå följde på bordet lagde, ytterligare Utlåtande angående förändring uti Indeldte Infanteriets Beklädnadssätt.
Herr Berghman, Ambrotius Magnus:
Som jag fattat innehållet af Betänkandet, hafva Rothållarne fritt val att antingen erlägga årligen 4 Riksdaler 36 skillingar, eller, efter Markegång'pris, betala Staten värdet af de Släp mundering? persedlar KneckteContracterne utsätta.
Detta är skäligt o.h något när lika med hvad jag vid sista Riksdagen föreslog; hvarföre jag för min del bifaller Betän* kandet.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt"
Marskalken hemställde, om icke Ridder^kapet och Adeln behagade StatsU‘skottets Utlåtande till alla delar gilla, med tillägg att berjan af 4--de punkten kunde erhålla följande lydelse: ”Vid skeende uppbrott till krig afmönstras munderingen, som då bör vara i mönstergillt stånd, tili Kronan, hvats underhålls skyldighet sedan vidtager” & c. 670 Den 29 Maji.
Hvarefter Hans Excellence föreslog, att de öfrige RiksStånden måtte inbjudas, att uti detta Beslut med Ridderskapet och Adeln sig förena.
Föredrogs ä nyo Allmänna Besvärs- och EconomiUtskottets den 25 dennes afgifne, och den 27 derpå följde på bordet lagde, Memorial, innefattande förslag till jemkning uti de Respective RiksStåndens särskilt fattade Beslut, rörande Huebehofs-bränvinsbränningen , och dermed gemenskap ägande ämnen.
Herr Anckar sparre, Ingemar Angust:
Söm det ej vore consequent.. att bifalla Ekonomien Utskottets nu ingifne förslag, enär Ridderskapet och Adeln förut i detta ämne fattat ett derifrån skiljaktigt beslut, tar jag mig frihet föreslå, det som minst afviker från Ridder-» skåpets och Adelns förra beslut, nemligen att 1815 års Författning bibehålies endast med det undantag, att icke mer än en 90 kannors panna får begagnas, hvarken i Städer eller på Landet uti ett Verk eller på en Egendom.
Jag gör med så mycket mera skäl detta förslag, som det hufvudsakligast instämmer med hvad frenne Stånd häruti beslutat.
Detta förslag afviker ej eller hufvudsaklig gen från Ridderskapets och Adelns första beslut, utan blott i den omständighet, att de 3 månaders bränvins-inskränkning om året uteslutes, hvilket jag äfven yrkade, då denna sak förra gången förevar, mea hvilket jag ej fick uti voterings-propositionen intagit, och som jag endast önskat den ena 90 kannors pannans uteslutande med oafbruten frihet till bränning hela året om, för den som så kan och vill, anhåller jag nu vördsamt hos Eders Excellence Herr Grefven och LandtMarskaiken om proposition å ofvannämnde förslag, nemligen bibehållande af 1815 års Bränvinsbränningsförfattning, men med tillåtelse att blott begagna c-n 90 kannors panna; skulle detta ej af Ridderskapet och Adeln bifallas, begär jag votering, med mitt förslag till contra-proposition.
Jag är ej nog förmäten, att anse mig kunna imponera på detta Stånd, så utmärkt tecknadt af äran och Fosterlandskänslan, men jag förlitar mig på Ridderskapets och Adelns consequence både i öfvertygelse och besiut, och jag sjelf är lugn af mitt eget medvetande, då jag gjordt hvad jag förmått.
Jag vill inskränka mitt yttrande till att endast begära proposition till bifall af hvad Utskottet föreslagit.
Jag kan ej finna någon inconsequence uti ett sådant bifall, då de öfrige Stånden icke ingått uti Ridderskapets och Adelns förra beslut, och 672 Den 29 Maji.
Utskottet således varit nödsakadt, att, på sätt nu skett, till satnmanjemkande af de skiljaktiga meningarne, föreslå bibehållandet af 1815 års Bränvinsförfattning, Herr Strussenfeldt, Michael:
Äfven jag vill vara consequent; och som jag förra gängen, då detta mäl härstädes förevar, yttrade mig emot Herr Anckarcparre , och påstod bibehållandet af 18t5 åts Författning, får jag på enahanda grund nu anhålla om bifall till Utskottets Betänkande.
Afven jag, trogen det yttrande jag sista gången i detta ämne härstädes framförde, anhåller om bifall till Betänkandet.
Visserligen hade jag väl önskat, att, om det låtit sig göra, den ena nittio kannors pannan kunnat afskäffas; men då jag alltid anser det vara skadligt, att vid hvarje Riksdag förändra Ecor.omiska Författningar, afstår jag från allt yrkande derom, och förnyar min nyss gjorde anhållan.
Intet är mera hinderligt för ett lands tilltagande i välmåga, än täta förändringar i dess Ekonomiska Författningar, om ej det, att bibehålla någon författning, som erfarenheten visat vara i sin verkan skadelig
Af sådan egenskap kan man anse 1815 års, om Bränvinsbränning, då efter densamma , denne sädes-förödande anstalt kan drifvas i stort, till skada för Riket.
Harn Den 2 9 Maji. 6?3 Hans Excellence Herr Grefven och Landt2 Marskalken yttrade, att som EkonomieUtskottet nu framställt ett jemkningsförslag i denna fråga, vore det ingalunda inconsequent af Ridderskapet och Adeln, att samma förslag antaga, helst om rättigheten att bränna med tvänne go kannors paunor, på sätt flere yrkat, inskränktes, en minskning derigenom uti den påräknade Bevillnings-summan ostridigt skulle uppkomma^ i anledning hvaraf Hans Excellence hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln behagade Ekonomiutskottets ifrågavarande för* slag gilla.
Herr Berghman Tvenne Stånd hafva rei dan beslutat indragning af den ena yo kannor» pannan, och Ridderskapet och Adeln har igenom votering gjordt detsamma.
Det skulle blifva en uppenbar motsägelse, om ett annat beslut nu fattades.
Hans Excellence Herr Grefven och LcmdtMarshalken förnyade sin förut gjorde proposition om bifall af Utskottets förslag.
Ropades åter starka Je>, blandade med Nefo hvarjemte Herrarne Berglman och Anckarsparre begärde votering.
Hans Excellence Herr Grefven och Landfg Marskalken hemställde, om icke, enär pluraliteRidd, o. Ad.
Afd. 85, 86% 674 Den 29 Maji. ten af Ridderskapet och Adeln tycktes önska antagandet af Utskottets jemkningstörslag, de Herrar Ledamöter, hvilka begärt votering, behagade derifrån afstå.
Herr Berghman förklarade det han för sin del afstod från votering, men Herr Anckarsparre fortfor uti yrkande deraf.
Hans Exceltence Herr Grefven och LandtMarjkalken föreslog derefter, att, till undvikande af votering, och då, i händelse Utskottets jcmknings förslag ej blefve till alla delar af trenne Riks Stånd antagit* de skiljaktigheter, hvaruti Riks-Stånden kunde stadna, kommo att till en Nämnds afgörande öfverlemnas, Ridderskapet och Adeln b hagade Uw skottets jemknings-förslag gilla, endast med den förändr ng. att blott en 90 kannors panna må på landel å en och samma egendom, samt i Staden uti ett och summa Verk, eller Hus» få nyttjas.
HÖgloflige Ridderskapet och Adeln åtM skiljdes kl. tre qvart till 11 om aftonen.
In fidem Protocolli O. J, Lagerheim»
Den 30 Majt. 675 Lördagen den 30 Maji» Plenum kl. half 10 förmiddagen. justerades följande:
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, ef-, termiddagen den 29 Maji 1818.
S* D. Föredrogs å nyo och gillades BevillfiingsUtskottets under N;o 20 afgifne, samt den 25 dennes på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkningar vid Utskottets den 1 dennes meddeldte Betänkande, angående Postlnrättningen, och de deraf till Statsverket in* flytande inkomster.