Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Departementen naturligtvis kan högst betydligt omvexla, anser Utskottet någon tillförlitlig ledning för ett omdöme i nyssbemälde hänseende icke kunna hämtas deraf, att dessa anslag blefve emellan de olika Departementen fördeide, samt att för öfrigt tillförlitlig upplysning i ämnet vinnes derigenom, att utgifterne för hvarje år, enligt Special-Stater, på sätt redan sker, bokföras under ds serskilde Hufvud-Tilfar, dit de kunna hänföras; och torde således denna anmärkning blifva lemnad utan afseende* 7:0.
Emot Utskottets uti andra punkten Litt.
Å. af dess förra Memorial gjorda förslag
Lill fördelning af det å nuvarande aldra Hufvudtiteln Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 48.7.. uppförde anslag till Rese- och Tractaments-penningar för civile embetsoch tjenstemän,, har af en ledamot hos Ridderskapet och Adeln blifvit erinradt, att någon andel deraf bordt för Ecclesiastik-Departementet å 8:de Hnfvud-Titeln uppföras, helst Utskottet icke upplyst, hvilka de serskilda anslag äro, som, enligt Utskottets uppgift, lemna tillgång till de resekostnader, hvilka i och för detta Departements behof kunna ifrågakomma, I anledning häraf får Utskottet fästa Rikets Ständers uppmärksamhet derå, att de egentliga resekostnader, som i och för de detta
Departement underlydande stater kunna ifrågakomma af sådan beskaffenhet, att de böra af allmänna medel ersättas, äro till Läkare och hvilka godtgöras af anslagen till Medico-legala besigtningar eller farsorters hämmande, samt att det högst sällan torde inträffa, att för ecclesiastik» föremål sådana resor ega rum, som icke antingen böra, utan serskild ersättning, i och för innehafvande embete och tjenst verkställas, eller ock skola af de å denna Hufvud-Titel uppförde Inrättningars tillgångar bekostas, hvilket äfven vitsordats af den Talare, som framställt ifrågavarande anmärkning, eller Herr von Hartmansdorff, enär han endast egt eli enda, under hans tjenstetid såsom Stats-Secreterare för Ecclesiastik-Ärendena inträffadt, exempel på annat förhållande att åberopa ; och då, i händelse någon gång tillfälligtvis skulle inträffa, att resekostnad i och för detta Departement förekommer, till hvars godtgörande serskilde medel erfordras, en sådan kostnad då kan af Departementets anslag till extra utgifter ersättas, anser Utskottet icke erforderligt elier lämpligt, att någon serskild andel af anslaget till rese- och tractaments-penningar för detta Departement afsättes, utan vidhåller, hvad förut om sistnämnde anslags fördelning är föreslaget samt af 2:oe
Stånd bifallet och af ett
Stånd utan anmärkning lemnadt. 8:0» Vid Utskottets uti förra Memorialet, a:dra punkten Litt.
C. gjorde förslag till fördelning af 8:de Hufvud-Titelns anslag till extra utgifter, har inom Ridderskapet och Adeln blifvit anmärkt, att någon andel deraf bordt afsättas för Utrikes
Departementet, som annars icke skulle ega tillgång till en enda Courirs betalande, samt dels att berörde, redan allt för mycket nedsatta, anslag blefve ännu otillräckligare, om en fördelning deraf på titlar borde ega rum, hvarföre det yrkats, att antingen detsamma matte uppföras å Finans-Departementets Stat, för att, efter omständigheterna hädanefter, som hittills, kanna för hvad behof som helst disponeras, 'Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 487.' eller ock stadgas, att de behållningar, sou vid årets slut å de serskilda Titlarnas andelar af detta anslag förefinnas, må kunna af Kongl. Majit, efter omständigheterna och utan inskränkning till viss Titel, disponeras, dels alt anslaget väl borde å Titlarne fördelas, men de behållningar, som ett år kunna uppkomma, få reserveras till ett annat år, då behofvet kan påkalla större utgifter.
Alt någon andel af anslaget till extra utgifter icke blifvit afsatt för Utrikes Departementet är, på sätt Utskottet redan i förra Memorialet upplyst, en följd deraf, att Utskottets framställning, att utgifter för MinisterStaten icke vidare borde å ifrågavarande anslag beräknas och af sådan orsak detsamma nedsättas med så stort belopp, som, bland annat, motsvarade, hvad för nämnde behof deraf utgått, är vorden godkänd; och är det till Minister-Staten beviljade anslag afsedt för Cabinetls-Cassans alla utgifter, för
Diplomatiska behof samt således äfven till godtgörande af Courirkostnader.
Hvad vidkommer yrkandet, att antingen ingen fördelning af extra utgifts-anslaget skulle ega rum eller ock vid hvarje års slut befintliga behållningar få disponeras, ulan afseende å, lill hvilken Titel de höra; så vore sådant helt och hållet stridande mot den af Rikets Sländer godkände princip, att hvarje Departements anslag böra vara afskiljde, hvarigenom det är öfverlemnadt åt Departements-Chefernes omtanka att söka bereda de under deras förvaltning ställde anslagS ändamålsenligaste användande; men deremot medgifver Utskottet, det lämpligen böra stadgas, att anslagen till extra utgifter utgöra så kallade Reservations-anslag, så att livad deraf ett år kan blifva bespardt, må till användande ett annat år balanceras.
På grund häraf anser Utskottet sig böra vidhålla det förut framställde, af aine Stånd godkände, och af ett Stånd utan anmärkning lemnade förslaget lill extra utgifts-medlens fördelning, Sned tillägg af den hemställan, att Rikets Ständer måtte förklara, att hvad’ af desse arn» slag något år kan å en eller annan titel besparas, må till påföljande år å samma titel reserveras.
Och har Utskottet skolat inbjuda Borgare- och Bonde-Stånden, Sop? gqdkändt förra Memorialet, att äfven bifalla berörde tillägg, 'Siati-UtshotieU Memorial, N:o 488.
I de delar, som icke här förut serskildt omförmälas, är Utskottets förra Memorial i de Stånd, hvarifrån återrerniss egt rum, utan anmärkning lemnadtj hvadan dess innehåll endast åberopas.
Stockholm den 3o Mars N:o 488.
Ank. till Exp. Utsk, den 1 April, kl. 7 e. m.
Memorial, i anledning af erhållen återrerniss å XJtlåtandet, N'.o 347• (U. A.)
På grund af förekomne anmärkningar vid Stats-Utskoltets, under N:o 347 afgifne, Utlåtande, i anledning af Herr Christiersons motion om ny löne-reglering för Rikets Ständers Justitias-Ombudsmans och Tryckfrihets-Comiteens Expeditioner, har nämnde Utlåtande blifvit af BorgareStåndet till Utskottet återremitteradt.
Då emedlertid, enligt ankomne Protocolls-Utdrag, detta Utlåtande är vordet bifallet af Ridderskapet och Adeln den i6:de och af Preste-Ståndet den 4:de November, samt af BondeSlåndet den i^rde October sistlidet år, hvadan, jemnlikt y5 §.
Riksdagsordningen, förevarande fråga är genom Trenne Riks-Stånds sammanstämmande beslut afgjord., har Utskottet funnit den erhållne återremissen till någon åtgärd å Utskottets sida icke föranleda.
Stockholm den 3o Mars 1841 - STOCKHOLM, Elmuns och Granbergs Tryckeri. 1841- Stats-Utshottets Utlåtande, N:o 489. 1 N:o Ank. till Exp. Utsk. den 10 April., kl. 0 e. m.
Utlåtande, i anledning af återremiss å Utlåtandet, N:o 42/’ (U. A.) Sedan Utskottets under ofvannämnde numer afmfne Utlåtande, i an• » . ^ ledning af Kongl. Mai;ts Nådiga Skrifvelse, angående ett Extra anslag för Cabinetts-Cassan, blifvit af sarntelige Riks-Stånden återremitteradt, får Utskottet härmed afgifva dess förnyade yttrande i ämnet.
Vid ärendets föredragning hos Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Borgare-Stånden hafva väsendtligen olika och emot hvarannan stridande åsigter blifvit framställde.
Sålunda är å ena sidan vordet yrkadtj alt, äfven om det icke antoges, att Staten vore lagligen förbunden att, såsom dess skuld, ansvara för den ifrågavarande bristen, hvilket likväl en talare bos Ridderskapet och Adelil ansett vara en följd af de åtgärder, Constilutions- och Stats-Utskotten vidtagit, i afseende å åtal emot åtskillige af Konungens Rådgifvare, kunde dock Staten, af mångfaldiga såväl moraliska som politiska skäl, icke undandraga sig att godtgöra de skulder, Cabinetts-Cassan för Rikets diplomatiska angelägenheter iråkat, hvilket jemväl syntes hafva varit af Stals-Utskottet afsedt, då detsamma, uti Utlåtandet N:o 4°. i sammanhang med föreslagen nedsättning af det årliga anslaget lill Minister-Slaten, yttrat, att, om något Extra anslag för Cabinetts-Cassan erfordrades, sådant vid Extra Stats-regleringen kunde komma i belragtande, samt at% då liqvidationen icke borde blifva beroende af de inför Kiks-Rätt anstälde, af Stats-Utskottet omförmälde, åtal, liqvid så mysket heldre för närvarande borde ega rum, som Staten nu dertill egde tillgång, utan de skatlskyldiges betungande; hvadan det blifvit föreslaget, alt hela skuldbeloppet måtte ersättas antingen nu genast eller medelst ett årligt amortissements-anslag af 100,000 å 116,666 R:dr 3a sk.
Banco; varande åter å andra sidan anmärkt, att Utskottets förra Utlåtande vöre allt Bifu till R. S. Prot. 1840 och 1841• 4 Sami. 1 Jfd, 8 Band 17 Haft. 1 2 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 489. för knapphändigt och undvikande, hvarföre det blifvit yrkadt, alt Utskottet borde fullständigt utreda, huru den nu ifrågakomne bristen tillkommit och alla de omständigheter, som dermed ega sammanhang, så att deraf må kunna bedömas, huruvida Staten kan ega någon slags förbindelse att ikläda sig ansvarsskyldighet för oltaberörde skuld, i hvilket afseende serskildt såsom föremål för Utskottets utredning blifvit framställdt; huru den ifrågavarande bristen uppkommit; hvilka de högst kostsamma ambassader varit, sorn, enligt Kongl.
Majrts Nådiga Skrifvelse, egt rum och för Rikets värdighet icke kunnat undvikas, jemte kostnadsbeloppet för hvardera, äfvensom de, likaledes i Kongl. Majrts Skrifvelse omförmälda, handelstractater och conventioner, som medfört så betydliga omkostnader; huru det kan förhålla sig med skiljagligheterne emellan den skrifvelse, som Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Stjerneld, i anledning af Constitutions-Utskottets begäran om upplysning, angående det lån, som åren i836 eller iS3y förmentes vara för Cabinetts-Cassans räkning i England upptaget, under den 3 Mars iS/jo till nämnde Utskotts Ordförande aflåtit och hvaruti liilkännagifves, ”det något län för Cabinetts-Cassans räkning icke blifvit upptaget, hvarken före, under eller efter af Rikets Ständers Constitutions-Utskott antydda tidpunktsamt det numera yppade, redan uti den 7 Mars 1840 afgifvet, lill Stats-Ulskottet öfverlemnadt Memorial, af samma Stats-Minister tillkännagifna förhållande, att CabinettsCassan häftar för en tryckande brist; förhållandet med de löpande räkningar, hvarå, i fall lån ej skett, de erforderlige medlen upptagits och med hvem eller hvilka sådane räkningar, som måhända mera än 20 år varit förda, blifvit underhållna; hvilka de embetsmän varit, som handhaft dessa Cassans räkningar, och på grund af hvilka auctorisationer de, till— gångarne öfverskridande?
utomordentliga ulgifterne egt rum; om, genom nu varande Stats-Minister för Utrikes Ärendena, andra garantier för Cassans skulder blifvit gifna än de, som finnas tecknade å de så kallade Filenska obligationerne; infordrande af berätlelserne om de årligen, i afseende å Cabinetts-Cassans förvaltning, förordnade Revisioner, verkställde af Stats-Råds-Ledamöter, då det äfven vore lämpligt, att Rikets Ständer erhölie kännedom, hvilka de Stats-Råds-Ledamöter varit, som vid olika tidpunkter egt dessa gransknings-uppdrag; samt upplysning, huruvida uti de till Rikets Ständer vid 1828 och 1834 årens Riksdagar afgifne Berättelser någon Cabinetts-Cassans skuld finnes anmäld, hvilket, i händelse densamma såsom Statens skuld skulle betragtas, grundlagsenlig! bordt iagttar Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 4S9. 3 gas; och hafva 'afven Ledamöter, hvilka förklarat sig instämma i deras åsigt, som ansett medel till skuldens liqviderande höra anvisas, funnit af nöden, att, innan frågan afgjordes, Utlåtandet blefve åtenemitleradt, för erhållande af närmare utredning, emedan den största möjliga offentlighet af de vigtigasle skal påkallades; äfvensom det blifvit erinrad t, alt, då de utgifter, som vållat den ifrågakomne skuldsättningen egt rum för både Sveriges och Norriges gemensamma diplomatiska behof, Norrige jemväl borde uti ersättningen deltaga.
— Åtskillige ledamöter, som ansett Utskottets förra Utlåtande böra bifallas, hafva väl äfvenledes anmärkt, att de ansågo ärendet icke fullständigt utredt och icke gillade motiveringen; men då, enligt tydligt stadgande uti 76 §.
Regerings-Formen, Konungen ej, utan.
Rikets Ständers samtycke, kan lån in- eller utrikes göra eller Riket med ny gäld belasta, och deraf vore uppenbart, att en sådan skuldsättning, som den ifrågavarande, icke kunde till någon betalnings-skyldighet å Statens sida föranleda, hafva de ansett återremiss icke vara af nöden.
Inom Bonde-Ståndet hafva samtelige Ledamöter, som yrkat återremiss, med undantag af en, som icke yttrat sin åsigt i hufvudsaken, förklafc rat, att de väl ansågo det vara ostridigt, att, då Statens skuldsättning, utan Rikets Ständers begifvande, strider emot 76 §.
Regerings-Formen, någon betalning af nu ifrågavarande skuld icke bör ega rum, men att, enär dels lydelsen af Utskottets motivering möjligen kunde föranleda en förnyad framställning, sedan den i Utskottets Betänkande omförmälde RiksRälts-Action blifvit afdömd, dels det vore angeläget, att uti en sak af den serdeles vigt, gom ifrågavarande, alla omständigheter, hvilka dermed ega sammanhang, varda fullständigt utredde och inför nationens ombud framlagde, en så beskaffad fullständig utredning borde af Utskottet åstadkommas.
För öfrigt har, i anledning af det ifrågakomne och af åtskillige talare anmärkte förhållande, att Herr Stats-Ministern Friherre Stjernelds den 3 Mars 1840, å einbetets vägnar, afgifne och Constitutions-Utskollet meddelade yttrande, att något lån för Cabinetts-Cassans räkning icke blifvet upptaget, syntes stå i strid med hvad sedermera, angående samma Cassas ställning, är vordet utredt, hos Ridderskapet och Adeln blifvit anfördt: af Herr Friherre Stjerneld, alt, sedan Cabinetls-Cassan småningom iråkat en allt mer och mer tilltagande förlägenhet, föranledd deraf, att den anordnade Staten icke motsvarat de till en del oförutsedda och på förhand oberäkneliga behofven, har Kongl. Maj:t år i836 behagat bisprin - 4 Stats-Utskoltcts Utlåtande, N:o 4S9. ga nämnde cassa på det sätt., att Kongl. Maj:t i Nåder låtit, iclte i Cabinells-Cassans namn eller för dess räkning, utan för den under Kongl.
Maj:ls omedelbara disposition stående Coionia!- eller Earthelemy-fonden, samt under enskildt löftes-ansvarighet af H. M.
Konungen och H. K. H.
Kionprinsen, upplaga ett lån, ursprungligen af 5o,ooo L.
St. hvaraf beloppet blifvit af Kongl. Majit användt och förskjutet lill Cabinetts-Cassans behof, Vcäl för att sedermera af nämnde cassas disponible tillgångar successive godtgöras Barlhelemy-fonden, till amorterande af dess skuld, men ilian att någon serskild förbindelse i sådant afseende blifvit för CabinettsCassans räkning afgifven; äfvensom Kongl. Majit, tid efter annan, ulan förskrifning, hållit Cabinells-Cassan tillhanda, dels en betydligare summa utaf Kongl. Majlis enskilde medel, dels beloppet af ett utaf BarthelemyCassan bos den så kallade Filenska fonden negolieradt lån å 60,000 Ridr Hamb.
Banco, hvarförutan Cabinetls-Cassan haft ett årligen omväxlande saldo till tre Handelshus, med hvilka cassan för dess växel-affärer, eller af annan anledning, egt löpande räkning, men hvilket saldo likväl icke vore af beskaffenhet att kunna hänföras under benämning af lån; alt Ca?- sans ställning vid den tidpunkt, då ofvanomförmälde skrifvelse af den 3 Mars 1840 afgafs, följagtligen var sådan, att Cassan väl hade en betydlig balans, ett deficit, eller en skuld, om man så ville kalla der, men dock icke i eget namn eller för egen räkning upptagit lån eller förskrifvit något sådant, hvadan, ehuru cassan hade ett i sakens förhållande grundadt åliggande att, i mon af dertill disponibla tillgångar, återgälda de förskott, som blifvit cassan på god tro lemnade, cassan dock hvarken för dessa förskott eller annorledes gjort någon förskrifven skuld, derför talan kunde emot samma cassa såsom låntagare anställas; samt att således den uppgift, hvilken innefattas uti nyssbemälde skrifvelse, ämnad att meddelas Conslitutifams-Utskoltet, hvars åtgärd endast kunde åsyfta att utreda, huruvida något åsidosättande af 76 §.
Regerings-Formen förefanns, var fullkomligt enlig med sakens rätta förhållande och så myckel mindre kunde innebära någon afsigt alt detsamma fördölja, som Stats-Ministern den 7 i samma månad, uti underdånigt Utlåtande, föranledt af StatsUtskottets, redan före aflemnandet af förstnämnde yttrande, delfångne begäran om nödiga upplysningar angående Cabinelts-Cassan, uppgifvit, det samma cassa häftade för Cn betydlig brist och hvilket Utlåtande blef Stats-Utskottet meddeladt; äfvensom af Herr t. f. Stats-Ministern för Utrikes Årendena Ihre, att den omständigheten., att uti det Stats-Ucskot - Stats-Utsliottets Utlåtande, N:o 489'J tel delgifna sammandrag af Cabinetls-Cassans räkenskaper de der omförrnälde förslräckningar upptagits på ett sätt, som gifvit Utskottet anledning förmoda, att lånen omedelbarligen tillhörde Cabinetts-Cassan eller vore af benne upptagne, tillkommit derigenom, att de Stats-Utskoltet meddelde räkenskaperne utgjorde sammandrag af Cabinettels hufvudräkningar, men dessa senare åter, såsom endast ämnade till upplysning inom Cabinettet, angående beloppet af anslagne och utgifne medel, endast blifvit förde såsom ett fortlöpande cassa-conto, utan en sådan närmare specification och öfverföring af olika titlar, som eljest, vid ett annorlunda ordnadt bokhålleri, skolat iagttagas, hvilket föranledt dertill, att Cabinettet, som genast fått emottaga de upplånte medlen och sedermera jemväl godtgjort beloppet af de årliga ränte- och capital-afbetalningarne, uti Sins räkenskaper icke bokfört Colonial-Departementet, såsom del, hvilket lemnat de ifrågavarande förskotten, utan antecknat dem å de ursprunglige långifvarnes namn, ehuru Cabinetts-Cassan icke stått i affarsgemenskap med långifvarne, utan endast baft att skaffa med Colonial-Departementet samt derifrån-bekommit och dit inbetalt de omförmälde medlen; hvarförutan Herr t. f.
Statsministern erinrat, att det så mycket mindre kunnat vara afsigten att orätt framställa förhållandena, som Stats-Ulskotlet egt öppet begära de ytterligare upplysningar, som kunnat anses af nöden och till hvilkas meddelande II err t. f. Stats-Ministern på förhand förklarat sig beredvillig, samt, i frågan om Filenska skulden, förhållandet dermed blifvit i officiel väg anmärkt och obligationerne å Colonial-Deparlementets Engelska lån, fastän icke löpande här i Sverige, dock ingalunda äro af egenskap alt utgöra hemliga papper, hvilkas innehåll det kunde falla Herr t. f. Stats-Ministern in att uppsåtligen fördölja.
Då Utskottet skolat denna fråga till förnyad behandling företaga, har Utskotlet, för att kunna efterkomma de inom Riks-Stånden, lill grund för ålerremissen, nästan enhälligt och äfven med yttrade skiljda opinioner i hufvudsaken, framstälda yrkanden, att alla med frågan sammanhang egande omständigheter måtte fullständigt utredas, äfvensom för att dervid lunna med tillbörlig säkerhet utröna och vitsorda förhållandena i de delar, som omförmälas uti här förut serskildt upptagne yttranden af Herr Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Friherre Stjerneld och Herr t. f. Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Ihre, å hvilka yttranden Utskottet, i följd af talarnes embeten och den noggranna kännedom, de således ega om saken, ansett sig böra fästa synnerlig uppmärksamhet samt med ser - 6 Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 489. skildt föranledande af sistbemäldte Herr t. f. Stats-Ministerns yttrade beredvillighet till upplysningars meddelande, funnit sig böra, på sätt i afskrift bifogade skrifvelse utvisar, hos Herr Stats-Rådet
Ihre begära ej mindre del af der omförmälde handlingar, med rätt att dem offentliggöra, än bestämd förklaring, huruvida Utskottet, utan den inskränkning, som, enligt hvad Utskottets förra Utlåtande i ämnet upplyser, innefattades uti den skrifvelse, hvarigenom Utskottet undfått del af sammandraget öfver Cabinetts-Cassans räkenskaper, egde att samma räkenskaper begagna; —• scb har Utskottet derå emottagit det svar, som likaledes i afskrift bifogas.
Häraf behagade Rikets Ständer inhemta, huruledes Utskottet blifvit urståndsatt att bestyrka tillvaron af det ”deficit” i Cabinetts-Cassan, som funnits upptaget uti de Utskottet delgifna räkenskaps-sammandragen eller att derom meddela annat yttrande, än att det endast af en mindre god hushållning synes förklarligt, huru e» betydlig brist i denna Cassa, under loppet af i5 år, kunnat efter hand uppstå, fastän Cassan då egt enahanda tillgångar, som, efter förloppet af denna tid, och sedan bristen, enligt uppgift, stigit ända till En Million Riksdaler Banco, varit tillräcklige, icke allenast för löpande utgifter och räntebetalningar, utan jemväl tili amorterande, inom 4 års tid, af circa 226,000 R.dr utaf capital-skulden»
På grund af hvad sålunda blifvit anfördt, anser Utskottet sig icke kunna tillstyrka Rikets Ständer att vidtaga någon åtgärd, i afseende på medelås anvisande till det i Kongl. Majus nu ifrågavarande Nådiga Skrifvelse antydda ändmål.
Stockholm den 8 April i84r« Afskrift.
Till Herr Stats-Rådet, m. m.
För handläggning af den ifrån samtelige Riks-Stånden till Statik Utskottet återremitterade frågan, angående af Kongl. Majit äskadt extra anslag till godtgörande af Cabinetts-Cassans skuld, anser Utskottet af nöden att erhålla bestämd förklaring, huruvida Utskottet må ega att, utan den inskränkning, som afses uti Tit. skrifvelse af den 10 sisth Januari, till Rikjsts Ständer framställa innehållet af bemälde Cassas, Utskottet redan delgifne, räkenskaper, för en del af den tid, hvarunder den ifråga - Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 489. 7 komne bristen uppkommit och fortgått, samt att derjemte undfå del af följande handlingar, nemi: j:o
Den uti Cabinettet förda Cassa-Bok öfver inkomster och utgifter från och med år i8i5 till och med sisth år, jemte tillhörande verificationer, hvaribland aj) Conto-couranter och correspondence ifrån och med år i8i5 ifrån de Handelshus, med hvilka, enligt räkenskapernes föranledande, Cabinettet sedan längre tid tillbaka haft penninge-transaclioner, och som lemnat Cabinettet försträckningar; men åtminstone ifrån de Handelshus, som äro specificerade uti det Utskottet delgifne räkenskaps-sammandrag för år i836; b) det angående lånet hos Herr Smith, Paine et Smiths i London upprättade contract; c) de redan inlöste och dödade obligationerne för nämnde lån; dj) de protocoller eller handlingar, hvarigenom Cabinetts-Cassan blifvit auetoriserad till bestridande af utgifterne för Herrar Grefvarne mon Stedingksj Brahes, Löwenhjelms och Mörners beskickningar till Ryssland och England, samt bemälde Herrars derför afgifne räkningar och qvittenser. 2:0.
Majrts Nådiga Beslut, hvarigenom vederbörande blifvit bemyndigade alt ingå de serskilda transactioner, hvarigenom Cabinetts-Cassan tid efter annan erhållit penninge-försträckningar; 3:o. De Kongl.
Maj:ls Nådiga Beslut, hvarpå ulbetalningarne från Cabinetts-Cassan af tillökta löner till Stats-Ministern för Utrikes Ärendena och Hof-Canzleren sig grundat; 4:o. Berättelserne, angående de revisioner af Cabinetts-Cassan, sorn tilläfventyrs egt rum under den tid, för hvilken räkenskaperne nu blifvit begärde.
Och får jag derföre, på Utskottets vägnar, anhålla, att så väl om yttrande i förstnämnde hänseende, som ock om delfående af ofvannämnda handlingar, med öppen rätt för Utskottet alt dem offentliggöra, hvarförutan — någre handlingar icke kunna af Utskottet emottagas.
Stockholm den 6 Mars 1841 • Stats-Utskottcts Utlåtande, N:o 489.
J/skrift.
Till Ordföranden i Rikets Ständers Högloft, Stats-Utskott, Herr Grefve Horn.