Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bancy-Fiillmägtige böra ej underläta, att här - "728 Den 14 Ianuarii. harwid i hörsamhet åberopa sig, deras i an, ledning af ansökningen om rättighet till Pri, wot Di6cvnt--Jl,rättning r Arebro Stad/ yttrode betänkligheter: men Högloft, Banco-Utssotlet lärer upplyst finna / att de dä afförde omständig» heter, -cke kunna oinskränkt lämpas till närwarande fall, dä sräga är om en Dlkconk-lnrältning af liwars Rewenue det Nikegagneliga företag kan förmodas möjeligt alt för det närwarande blifwa r Werket stäldt, hwars befordrande Riksens Ständer, till Kongl. MajttS Nädiga och Kraftiga omsorg, i unde? dänrghet öfwerlamnadt; och Kongl. Maj t, lika med Riksens Ständer, anser kunna genom skyndsam »verkställighet, bereda Riket i allmänhet, samt siere Landsorter och Näringar i synnerhet de wigtjgaste fördelar.
Hwad ater dr, för berörde Discont-rörclse, samt Canal-arbetet, sedan det kommit i gäng, sf Banken äffade Biträdeö--Summor beträffar, böra Banco-Fullmägtige ei kemna obeniäldr, hivad Högloft.
Banco-Utskottet nogsamt lärer inse att Sedelstockens derigenom i närwarande ridepunct skeende tillökning, icke är öfweresstämmande med de föreskrifter om proportionen emellan reela Fonden och Sedelstocken, som i afseende pä Realisationens underhällande, äro Bmico-Admii istrattoncn medbrlte.
L)m emedlertid det är Banco-Fullmägkige tillåtit att öfwer detta ämne yttra deras önvertygelse, kunna Banco-Fullmgtrge för deras del, af den un i fräga stälde tillökning ä S dcljtocken, icke inse någon fara för Realisationens oafdrutna uuderhällande, dä, enligt Kwad Banco-Fullmägnge ej kunna sätta i twiiwelsmäl, Riksens Högloft.
Ständer oieldart urse och anordna de medel och Uiwägar, hwarlgenom Banken ester hanö med Den n Januari!? 72Y säkerhet nudlar ersättning för dest, uppä Rikens Höglofl.
Ständers egit Förordnande, lill Rck is räddning meddelte ansenliga sörskotter; < mt ppmedelst, sättas t Tillstånd , akt äfwen hä^ eikicke behöfwa undandraga Näcingarne de bll-a som för deras upprätthällande ärv nödwänd
Det ena och andra, fä Banco-Fullmagtia? i hörsamhet, underställa Höglofl.j Banco-Urtko; under lull kännedom of alla i detta ämne ^ företeende Considcrationer, mera upplysta pröfmi:^.
Stockholm den 18 Rowemder 18^9- ksrlen. 6.
I^Aerd,!MA. ^Ibrecknrl Oullak kee Lam. Oresen. ^lplun.!.
Larl L.
OläenburA. Wehelm.
VViäbom.
I^ars Olslön.
L. kant.
Trll prorocotter den 8 Januari! i8lo.
Under äberopande af det yttrande i afseende pä Canal-Jnrättmnqen, jag förut afaifwit och hwarwld jag förblifwer, anser jag för det närwarande mig wara inskränkt till pröfning, huru wida de j Riks,Ständen anförda anmärkningar böra föranleda till rubbning i Banco stltffottets i detta ämne lönit widtagne Beflut; och dä Bauco-Ulskotttt der wiiikorilgen medgstwtt, Bankens Län-biträden till Tre Procent, i förening med Discont-Jnrätknina, till Femton är, i händelse sä läng tid tarfwadts till Conal-Arbetets fullbordan; sä instämm-e jag wät ide af Finance-Utskottetnu anförde stät,ok!
CanLl-Arbetets ssyndesommare werkställigbet, icke Wigen bör inskränka den förenämnde, Bolaget Ridd. och Ad. Pror. 5 B. Ml!§ 6ä 7Zo Den n Jannarii. willkorligen medgisne rättighet, att i Femton är, forz Procent, begagna Bankens förffott och Difconi-rättigheten, om ock Canal Ardetet förut blir färdigt, säfom till huswudsakelig rubbning l förra Beslutet icke föran! danbe, men en ytlerligare utsträckning af tiden till Disconkenö kMencr, frän ten af Ulstvttet förut medgifne tid af 15 lili 25 är, kan jag för mm del, icke med anledning af de gjorde anmärkningarne, tillstyrka; helst en faststäld rättighet till en längre fortsättning utöfwer tiden af nu warande Diöcont-Octroyer, kunde möjrligen lägga hinder i wägen för författningar j afseende pä DiscontJnrältningor, som framdeles kunna lämpelige anses; och dä Bancockltstvtlet, t förening med bewiljande af biträden jirän Banken, nu äger söreffrifwa willkoren hwarunder de meddelas, anser jag, i afseende vä Bankens framtida rätt, mig böra göra det förbchäll, ctl ett fortfarande af Dikconten, Ulvswir den tid Banco Utssotett förut redan medgift il, mä wiv betz utgäng, ankomma pä Riksens Ständers pröfning.
Om emot all sannolikhet, den förenade Canal och Discvnk-Jnrättningen, för Bolaget icke skulle blifwa synnerligen förmänlig, torde Riksens Ständer framdeles sinna anledning, att häldre lör oll den lid Länet begagnas, nedsätta Räntan till Tre Procent, än att för en aflägsen framtid stadga tillmarelsen af i iräga waran» de Dikconk-Jnrättning; hwaremot och i ett annat förhällande, det bör wara Riksens Ständer 0- betagit, att kunna framdeles, genom förändrade »villkor i afseende pä Dicconten^ bereda Bankens förmän eller Rikets nytta, i tädan wög, som nu, Appä ickän twäi-ne Riks Ständ gifwm anledning, af Uistokret blitwit tillstyrkt, och detta alt, efter hwad i tidens dä warande stick, kan lämpligt anses.
Hwatz
Den rz Januarii.
7zi Hwad flukcligen angar den föreflagne flyttning ss i fräga warande FörffvtlS.Summa 800.000 R-dr, strän Rikö-Dtsconten till den nu föreflagne, sä enär eit maximum lör RiksDiscontens UtiäningsSumma är bestämdt, och kill en betydelig inskränkning t besia Länbiträden, jom NäringS-ldkare här nu njuta, det »örcflagne afdrag stulle föranleda, medförande betänkelige fölsder wid nu warande Allmännare Länebehof; fä anser jag för min del, att i händelse af Riksens Ständers bifall i hufwudfaken, besie förskott icke böra hemtas isrän RiksDisconren, heidst amom denna flyttning, ifrän Bankens till ett enskildt Botags-Disconl, Banken ssulle förlora skillnaden emellan ; och 6 Procents Ranta pä i fräga warande icke obetydeliga LänSumma; utan häldre strän Banken dirccte^ utgä, wid den tid Riksens Ständer dertill lämpelig anse. s. kk. L^llenborZ.
Uti sörberörde yttrande instämde Herr Profesioren Doctor ^Iw^vlst.
Herr Iffc-^kenlkölcl, Detloff, anhöll att fä läka uppläsa ett af honom författat
Diktamen rörande samma ämne, för att jemte Banco Utskottets Protocolls Utdrag hwsta pä bordet, och begärdte derjemte akt fä sitt Memorial mcd de öfrige Respec, tive Ständkn comminucera.
Bifölls; hwarester Grefase körner, Loran, uppläste berörde Memorial sä lydande:
De fördelar en Canal som öppnade comru nicativn emellan Nordsjön och Östersjön genomMels tn - 7Zr Den iz Januarik. indre Provincer skulle medföra; äro uti ett till Rikseus Högloft.
Ständer iulemnadt och sedermera ge om l ycke t alimäut gjordt 9).emor!ai, med sanr. !i>se'!ö kr-ft pä ett ö werkygande sätt iä tydelgm str-a -alagdr. olt ju m-ra jag tänkt i detta ämne, desto, siä-in.re sa jag ms dt d n stora Allmänna och rustre mitta, utförandet as detta sörek g stall t!lskynda Rutt, Den tstffchge förlust som Fäderneslandet i d si . äde sätt widkäonaö, kan as wäre egne krafter lu .
Alunda mild'as «ch i nägsn män erlättaS, ä - genom mätt Landtbruks och wära Näringars . Mwidga de, 'ädeles l de inore Prcwncerne:
Och h^rd kraftigare uppmuntran kan wä! dertill ginrmv, ä > en ratt och lö ande ottätt äng s hwilkea ater hel vch halle; veror pä rättad och beqwäm^ommunrcakM - em'"ap R fets Prowtnccr, ra aik den ena med v-wersto? t l si^.a Producrer och sin Industrie, kan 6.hjelpa brtster hos den andra.
Götha Canal som kommer att genomlöpa, sä wät de mast uppbrukade, som de för en ukwidgad Callur mäst stenlige Landskaper, pä det wäsenleiigaste detta stora ändamål, och erfarenheten bew-jw, akten styndssam och lönande afsättning, wida m-ra bidrager till filt och Näringars ttljwäpk, samt enskildt och Allmän wälmäga än Län, jom kunna mihörulas, och som lör brist pä arbetande hander otta icke, stu dom med ringa sörman kunna anwänbas i uppchimZs-wäg.
Denna Canaks öppnande befrämjar jämwäl «n säker, ftän de farligheter som nu ästöljs Segwt'-cnen, besriod, jamt en med Sundsta Tullen tzelastad riuförlel as waror frän Nordsjön och Wer Dm iz Ianuarii. 7zz W-stechafwel f än mindre för ware egne behof, än de Ustänste orter, som med sina stränder omglfwa Östersjön. Wär Hindel bör läledes wrana en wrgtrg tillwäxr, cch ware utgifter till Utlaiidnrngen minstas, genom den beqwämlighet och det oberoende, lvm denna Canal lör Seglationrn äftokkommer»
Ett högst wiatigt ändomäl är ännu med derlin Canols öppnande förenadt:
Rikets törswar e mot fienden.s , Skärgärds Flottans förläggande rvid Cana< lens utlopp r Östersjön, som etter hwod mig of sakkum.p-e
Män ar förfäkradr der furina werkställas med en alldeles omanlig beqwamäghek och mätt telig kostnad, satter vh l stand alt elrer omständigheterna anmanda deus amne till Rikets stöckwar, sä midt dest Westra kuster, som de w>d Österstön, somt akt trän Landers stoankare inre orter, erhålla der nu mera sä Lyrbare Byagnadö-wirket, bäve lör O'logs- och Skargärds-Flollorne, Lefle för Rikets förswar >a oumbärliga wapen.
Alla drtze fördelar, med annu fler-, hwartill denna Canals öppnande oupphörligen stall gifwa anledning, hstwa wiherifgen icke undfallit Hvalofl.
Rldderstavet och Adelns upplysta kännedow.
Jag har onsvrdt dem blott sälom grunder för min enskildte ö wertnaelse om den owärderliga nytta deras skulle til flyta Riket, och af nitälskan alt detta Stor» werk mä komma lill »verkställighet.
Cädant är lckwäl icke att jvrmoda af blott den ensiildke Patriotismens förmåga. 7Z4 Den iz Ianuarti.
Nittiosex tunnor Guld och drrökwer, som efter KostnadeFörsloget erfordras, sammanbringas icke utan att be som deltaga iSubscripkionen, finna någorlunda säkerhet för en framtida stäng afkastning af fine medel; och dertill fordras, att man kan fästa fin förhoppning wid något som är mera tillförlikeligt, än den bilswande Canal-och Sluh afgisten, of hwilken WerkelS underhäll, Betjening, Aflöningar m. m. mäste afdragaö, innan något tillfaller Actie,ägarne Att i detta afseende tillägga ett bliswande Bolag den Dlscont-rätt Konungen i Näder proponerat, stall ofelbart mycket uppmuntra till deltagande härutinnan, och är min kanka allsingen uppoffring af Skaten.
Private Aflociationer hofwa efter Konungs och Ständers Bcftuk erhäilit en städan rättighet, somt dela winsten deraf emellan Deltagarne i Subscrip, tionen.
Här stulle winsten tillfalla ett werk of den wlgtigoste inflytelse för Riket, af de största fördelar för detsamma.
Jag tillstmker derföre wördiammeligen, att det blifwande Götha Canal BolagsDiScont-rätkigher mä blifwa beständig, och utan Bolagets egit begifwande, icke kunna ädragos förr, än Riksens Högloft Ständer pröf va, att alla andra
Discontiverk i Riket böra upphöra.
Pä en sädan försäkran och den förhoppning man nu gör sig om stor winst af DisconkJnrättningw, grundar jag min förmodan om möieligheren alt erhålla en Subfcription; men ett
Discontnurk kan smöjeligen underhällgs och blifwa fördelak - Den n Januant..
7Z5 ciktigt utan att understödjas af Banken med en witz Summa, !om Konungen i Räder för detta Werket förestcgtt, och Högloft- Banco,Utskottet tillstyrkt, att blifwa zoo,ooo N:dr Mwen om detta biträde anser jag att Bolaget bör erhälla enahanda försäkran', dock med willtor att derföre erlägga Tre procent i ärlig Ränta, jamt efter
Tio ärs förlopp lika andel afRevenuen öfwer
Sju procent som de öfrige Private Discont Werlen nu äro underkastade, och med den ytterligare föreskrift, att hrvar Discont-Revenuen någon gäng skulle öfwerstiga Tio procent för Actie-Capitalet
Tre fjerdedelar af ett fädant öfwerskott bor l Banken deponeras såsom en Fond till andre Lanalfarters öppnande.
Det särskildta L3ne,biträbet 500,000 R:dr som 1 Räder dllfwit äskadt och BancoUlskoltet tillstyrkt, anser jag för min del döra sä begagnas af Bolaget, som sjelf torde fä ingen eller ringa Ränta för sine penningar under byggnadsåren, utan Ranta i S»>' a
Sju är, hwnken tid jag anser wara den minsta som till Canalens fullbordan erfordras; derefter borde för denna Summa erläggas fyra procents Ränta, samt Eopnalet äterbetalaS pä säoane Terminer och sädant fält, inom minst Do är ifrän det?:de, hwilket antages för sista byagnads-äret som Riksens Högloft Ständer wid nästa Riksdag pröswa skäligt fastställa Jag önskar att Veste förmäner, säsom de redbaraste al dem som Bolaget i Rikets närwarande belägenhet kao tilläggas, blifwa tillräckeligen upmuntrande för en erforderlig Subskription; mea kan lika lä litet medaifwa, att detza uppmuntringar mäga minssge i fall Subscsipkivnen öjwerstiger En Million, som 7Zä Den iz
Iannaril fom tillstyrka deras önskande om den blifwer ringare, och än mindre, att ali förhoppning vm Canalens öppnande strsile diwcrgifwaS, fmnk sörenäm-de biträden icke äga rum om Subscriptionen stolle stadna wld blott 800,000 R.drz ty i händelse af större Smblcription än En Million, blir förlusten för Bolaget under Byggnads-ären nägot lättad, men tillkommande Ständer lära icke underläta att derpå göka afseende wid bestämmandet af Bauco-Läncts aterbetalnings-ketm',,.
Skulle ä» ter.
Sudicriplvnen endast uppnå 800,000 R-dr; sä följer helt Naturligt, akt udon denna Summa jemte Banco-Lälikt bliiwit nedlagde pä Ea:>a! arbetet, älerstoven mäste pä ett elttr annat fäkt of Bolaget anstaffas, vm det and. wäl.-som dä ' dek närmaste mäste wara wunnit, stav ernä fullbordan, och Bolaget komma tiv äwjuttnde af Revenue för sine redan utlagde medel.
Om Bankens säkerhet för sine Länebittäden, instämmer jag aldeles med hwad Högloft.
BancoUtstotlet l den delen vtttadt ecb förestagit; äiwen som jag anser betz föreskrifter vm ärliga Berättelsers afgilwande rörande Canal.Werkets fortgång och tillständ, samt den Banco-Fullmägtige förbebäilne rättighet att, wäija en Dtrecceur l Dlrccrionen, wittna om UtstottetS sorgfällighet att iagttaga hwad fom kan bidraga till en säker och snar ,uVbordcm deraf- Skulle Riksens Högloft Ständer härwld förklara Deras önstan att Leita rum i CanalDirectlonen intogs of ben Hrre, gervin hwars nit och osparda möda man uu är förwiftad om företagets möjlighet l utförandet; sä torde desi Patriotiska tänkeiätt förmä honom emottaga ett södant lörtroende, samt dertgenom beredas en lätthet för Subskriptionens uppfyllande, grundas Den iz Ia»marLt. 7Z7 vä wikhsten att under detz tillsyn arbetet stall fort» gä med ja wä- den ytterst möjeliga skyndsamhet, som nödig aktsamhet för dest framtida säkerhet och beständi.
Ost. k^ez-ironlkvlä. friherre Ltael vvn hollstein:
Ehuru öfwee detta ämne, salom lagdt pä bordet, för det närworande ingen dlscurspon kan äga rum, onhällee jag dock, dä del bllswtt riliätit för en annan att uppläsa ett Memoria!, att derwid sä göra nägra anmärkningar nu genest, pä det ej för stark tmpretzion genom Memorialet mätte Åstadkommas.
Huru widsträckl den nylla kan blifwa som ioswaS genom den projecterade Götha Cana! lemnäs deri hän-
Men när i en lid, dä Rckel är fördjupadt i ffuld, och man är i största bekymmer för retzurcer till de mest trängande behof, Banco-Utstokklt äfweu asstyrkt atk bespringa än ytterligare med nägra !oo,OOo:de R:drs föcstott; såsom ock akt understödja Uddewalla Stads genom Eldswäda i olycka räkade Jnmwänare, sä är högst förunderligt att med Adan lätthet kan föreslås en utgift af nära En Million, till befordrande of en Inrättnings, som om den möjligen kan bllfwa gagoeilg för nägra wi§a Prvl-oinser j Riket, sädant först kan ste i en fromtld af is esler 20 är.
Man pästär äfwen att denna utbetalning af Banken kan ste utan någon menlig påföljd hwarkcn för Staten eller enstildta; men däman länner atk wärk Bankomynt förloradt ^:del af sikt primltiwa wärde, hwartill, utom andra omständioheier, äfwen de stora utdetaMlngar som under denna Riksdag bliswit as Banken gjorda, lill stor dei bidraga, sä är klart att det med hwarje ny urbetalning stak ytterligare Ridd- och Ad.
Proc. 5 B. siw 66 » 7Z8 Den n Januarir'. förlora ett par Mingar pä Riksdalern, som gör circa 4 procent.
Drabbar denna förlust icke Capitalisten och kännbarast ben förut wanivtkLdr Penninge-löntagoren, som pä sädant ^äkt werkeligen blir älagd en nog dryg Bewilining tili Götha Canalen.
Skulle äter denna Summa cagas af den till Riks-Dieconten bestämda, sä förlorade, ester hwad en Ledamot i BancoUkstottet sjelf uppgiswit.
Banken ärligen genom minstat revenue afD>econten, z 2,000 R.dr-
Kan man dä fäga att denna Canal stall ri kosta Riket något.
För min del iror jag werkeligcn att hufwudalfigten med detta project är att fä en ny Diöcont-Jnrärtmng: detta är ockfä en stags Canal, mycket fvrmänstq för Actiemgarne, tygenom den kan man draga Folkers penningar ur deras och i sina fickor.
Friherre Legerström, ^3cob, erindrode akt öfwer fjelfwa ämnet wore nu ej wentilation, men otk han nu allenast finge smara, akt om Friherre Stael täcktes noga genomläsa Banco-Ulstoktets Betänkande, sä finge han se alt projectek ej innebär förlust tör Banken, och ej ökar penningcstocken.
För öfrigt läge saken nu pä bordel Grefwe von l^sntingsstausen Albrecht, wille blott wid Friherre Stsels yttrande anmärka, akt den föreflogne Götha Canal-inrätkningen wore utan all twifwel för Swerige nyttig, och att det som wore nyttigt för Swerige, ästven mätte wara det för betz särskildta Provincer genom Handelsrörelsens Allmänna inflytelse.
Ropades att saken wore pä bordet hwilande.' Zu - Den iz Januarrk. 7ZA Justerades följande frän Erpedikions-Ulffottet -flemnade Jngrest och Slutmening till Riksdags, Ordningen.
Wi efterstrifne Swea Rikes Ständer, Grefwar, Friherrar, Bistoppar, Ridderskap och Adel, Presterstap, Borgerstap och Menige Allmoge, som nu ä Egne och hemmawarande Meddrö d-rs wägnar, till allmän Riksdag församlade äro göre werterligt:
Att lom Wi, genom den af Konung och Ständer under den 6 Innii 1809 antagna och faststälda RegeringeForm, förbehäutt
Ost att, jemte öfriga i dest 85 uppnämdr Grundlagar, innan detta Riksmötes flut, en RiksdagsOrdning upprätta och Stadga; al!M hasme Wi, i öiwerensstämmeife med RegeringsFormenS förestritter och grunder, härmed welak till efterlefnad och i aktlagande fastställa en fädan Riksdags» ordning, af följande innehåll och ordalydelse.
Slurmening.
Till yttermera wista hafwe Wi detta med Wäre Namns och Jnfegels underlättande stadfä, stak och bekrafrat, som stedde i Stockholm den . .
Lagen t , mänad, är efter Ehrtsti börd det Elkusende Åttahundrade och pä det Tionde - friherre Leclerllröm, erindrade Litt wördnaden fordrade det Kongl. Majn erhölie under» - Den rz JanuarLi. derdänigt swar om d n, i anledning as Detz Nädiga Proposition, walda Deputation, till Hanö Kong!.
Höghet KronPcknseus mottagande.
Uppå Herr Grefven och» LandeMarskalkens proposition bie» denna motion bifallen, vä» skulle Expeditions-Utskottet anmodas alt drn undcrdänlga fkrifwelsen härom svisulta.
Herr 8ilver6o!ps,' 6ullok HchsgliLM, uppsa» ste ett sä lydande:
Ödmjuke Memorial!
Cn tilltagande och mera allman upplysning har blonM de m>flt»g, som wälladt monopvliffr lwäng i Näringar.
SkrähandtwerketS
Idkare sjelft we erkänna att sädant twäng skadar dek Allmänna/ utan art för dem enski'dt medföra något gagn.
Fri och obehindrad taflan Medborgare emellan är imedgifwen uti Fabriks.handtertngar, och Inrikes Hand^lsröreiscn har, äkininstone i witza delar, bitswik lvflad frän de vand, som förra tckers okunmAhet pälogdt; men beklagligen synes denna upplysning icke ännu hofwa lätt sträcka sin »välgörande werkan till Utländsk Handel och Sjöfart.
Frän rättigheten akt dermed taga en direct befattning, är <n stor del af Rikets Handlande Borgerskap rmsturen.
Stapeittiheten är ännu inskränkt tili witze Städer, och Utlänningens concurrence i denna Nä« ring är vmölelig genom derwid förcjkrifne willkor vch Iwäligheter.
Nedan i äldre tider begynke rnan lägga twäng pä war utländska Handels-communiration.
För att derifrän vkestänga wifle Medborgare/ - Den iz Januani. 741 .qare, utkom den ena Författningen ester dm andra, tills omsider monopoliska andan dies nog mäktig att unverka Handew Ordmantierne of 1614 och 1617, gnrom hvilka ucan föny > faststäldes att »viste Rikers Släd-r skulle fa nyttjas sälom werktyg till berraniiande of Handel och rörelse i de öfrige, som ock derföre singö namn af Stape>S'äder; det wilt säga att en det af Rikets Städer skulle träng i »vanmakt; och sorn, efter hivad erfarenheten wrsc.r, de L ndsorter, hwarest endast smä och wonmäkttge Städer sianas, sakna uppkomst och förkofran, sa blef af Handels-Ordinantierna m nödwändig följd, att sädaue Landsorter, äfrven stulle fortfara i sin wanmakt.
Den naturliga jaks, att Medborgare i ett Samfund öga lika rätt att röstigen nära sig och de sina, kullkastades.
Säsom skäl att wägra »vissa Skader frihet att idka utrikes Handel, anfördes »vä! att, säsom orden uti i6z6 ars SealativnsOrdning äfwm lyda, Kronan t sädane Städer hade twärt att dewaka sin rätt till Tulttägt, och förekomma missbruk; men detta wore allt detsamma, som om »nan förordnade, att i en Landsort, der Krono
Utskyldcrne aro sä ringa att det ej lönie mödan underhalla Uppbörds-Betjkiimg, Jnnewänarne ffulle fördiudcs att idka fädane Näringar, hwaraf Kronoutskylder döra ukgä.
Ett annat och mera »verkligt skäl war det, som ock uppenbart nyttjades, ott nemligen genom en del StäderS kuswande, upphjelpa de sä kallade StapestStänderne i synnerhet Stockholm.
En »vid i?Z4 ärs Riksdag af Allmogen gjord ansökning att Stapelfrihet mätte forminaS siere Släder än de som dä wörö deraf t arnjutande, förklarade sig Kongl. Majit - 742 Deri i z Iaunarri.
Mai t, genom Resolution den 2!
Mars i?z8, icke lunna bitalia, samm stridande emot Stockholms Sladö Privilegier, och ledande derhän arn, draga Handelen Uran RcsidcnceS ladén, lvm dä kunde kappa sill Balance emot Bergslagen.
Utom mänga andra swära söijdsr af dy'ikt Monopoiium i Handel, wisar ersarenheken att alta delar af Riket dcr Städerna saknat Stapel-rätk, är Lands-cultureo och öfriga Näringar l söNägenhet, men de gynnade Stapel-Städernas afsigt ckt hunga sia upp pä öfriga Medborgares bekostnad har icke eller stagit felt; och wche enffildte Handlande haima sunnlt en latt och öppen wäg akt tiNffansa sig en betydenhet och en inflytelse, som oskiljaktig frän aswentyr för dct Allmänna, aldrig kan i wälbcstälde Samhällen tlllälas, mindre gynnas.
Med den säledes wundne ofwerwigt och inflytelle hafwa
St pel-Städerne förmätt att, ef allenast mot klara skäl och demis sörswara och strän anfall freda si-,e redan erhällne Monopol.ste rättigheter; utan ock märkeligen ulwidga dem.
Sedan i löljd of Ordinantierne Utlänningen ivar sörbudit att besöka andra än wära StapelStäders Hamnar; fä sökte man att äfwen der göra honom ledsen dels med höga asgikter och umgälder samt olikhet l Tull, dels cck med inskränkning i tider för honom ott der fä qwarblstwa.
Utlänningen war likwäl nog ihärdig att ändä besöka rch.
Nation war ock dermed bäst beiäkeu, säsom den enda Contrvll emot Monopolisters tllltagsinhet; men af Stapel-Stadernas Handlande, som häldst sett arr al! främmande sarl till wära Hamnar blstwit Den i z Januari!.. 74 z förbuden, derest man ej hast farhäga för andra Nationers fiendskap, widtog en »irrväg, den nsmligen att utwetka tj allenast det bekanta Product» Piacrtek ar d. ro Nowember 1724, i stöd hwaraf främmande icke fingo hirsöra andre an deras eget Lands Producter, uran ock en widare förklaring as den 28 Febeuarii 1726, hwartgenom Utlänningen urestänges ifrån Fragrrart inrikes Orier emellan, samt till och med förvrdnas atti Uttälidske Fartyg, ehuru befragladr för Swänik räkning, e> andre Producter skulle hitföras än som falla r dtt Land der Fartyget wore hemma.
Ä damälet att utestänga främmande Sjöfart frän concurrence med wär egen, war nu i det närmaste wunnit.
Fä Utlänningar kunde 1 sädant stick finna sin räkning wid att besöka Swerige.
Det är en sanning, att ju större tillopp af köpare, dcstomera förde! försäljare; och sä twärtom.
I följd häraf har man erkändt stadlighrten of Städer» nes fordna enffildte Handels-distrjcler, äfwen sorn af enffilbre Marknader; men denna oomkullstötliga sanning lemnadcs utan gehör, dä fräga blef om Handel i stort.
Genom Product-Placatet fingo Stapei-städerne ert »verkligt enskildt Handels-district, jom wäl innefattade hela Riket; men war anda fullkomligt likt de förutnämde Handels.dtstricken t den del, art samtlige Jnnewänarne skulle sakna all förmän af en fri medtäflan i Handel.
Följderne häraf arv mera kända, an att de här skulle dehöswa beffrifwaS.
Priset pä wära Exporter nedtwmgades, och uppstegrades pä im« porterne.
Största ordsaken till wära Brrgwerks förlägenhet vch Allmänna Jndustrirns wanmagt 744 Den ig Jarmar»'. har här sin upprinnelse.
Wär egen Sjöfart har sielf lidit mest.
Holland tog pä osi en lmär hämnd, genom sitt är 1725 utfärdade Retorsions,Placat, jom stängde wägen för osi till förtjenst genom Utrikes fragtsart, den enda, lorn skulle kunna tillskynda vsi nägon werklrg inkomst af wära Skepp.