Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Anledningen till desse Länestyrelsers inrättande hafva således icke upphört och skola aldrig upphöra.
J Jemtland har sedan etne år Afvittringsverket med kraft fortgått, och ger i sammanhang med anstalter för Nybyggares besättande och understödjande på de afvittrade Msrkerne en Länestyrelse betydlig sysselsättning för dess omtanka.
Likaså kommer nästa år Afvittringsverket i de Den 2 2 Augusti e, m, 997 öfrige Norra Provincerne att sättas pä en utvidgad och mera ordentlig fot ; innom Norrbottens Län har Bergsbandteringens införande särskilt väckt Styrelsens och Riksens Ständers uppmärksamhet , och de anstalter, som derföre skola vidtagas, fordra en närmare kraftig uppmärksamhet hos Läneslyrelsen, om ändamålet skall kunna befordras, och ds medel, som dertill anslås, med nytta användas.
De tillökade mindre betydliga kostnader desse Länestyrelser medföra, skola ock ä rikt mått ersättas genom den allmänna nytta och äfven ökade inkomster för Staten de böra kunna bereda.
Riksdags Fullmäktige från Norr- och Westerbottens
Län lära icke gillat dessa Läns aterförening, och att-någre af dem från Jemtlands och Herjeådahlen ifrågsatt desse Proviocers återläggande under WcsterNorrlands och Gefleborgs
Län torde finnas så mycket mindre bevisa Innnevånarnes allmänna önskan i detta fall, sorn sisth gårdag en Skrift till Kongl.
Maj:t inkommit, undertecknad sf omkring 30 personer af Länefs Innevånare dels Ståndspersoner dels Bönder, deruti de underrättade om den motion tom härom blifvit gjord , och hvartill Fullmäktige alldeles icke skola erhållit de hemmavarandes uppdrag , jemte vederläggning af de för samma motion anförda skäl såsom icke enlige med verkliga förhållandet , förklarat densamma i öfrigt på det högsta strida mot deras och Länets Innevånares allmänna önskan och bästa , och sålunda under samma Motions ogillande anhållit , att intet afseende derå måtte göras.
— Hvad Herjeådalen särskilt
Dan 2 2 Augusti p. m. angår, hafva Utskotten anfört åfskillige skäl, som ansetts föranleda till den af Utskotten föreslagne närmare granskning och undersökning af ämnet i denna del; men mig förekommer desse skäl ganska litet bevisande.
Det är icke blott i Herjeådahlen . utan på flere andre orter i Riket , som en del af Länens Innevånare för afyttrandet af sine och uppköp af andre varor besöka Städerne i nästgränsande
Län, utan att någon väsendtlig olägenhet för dem uppkommer deraf att de ej tillhöra samma
Län, eller sådant må leda till deras förening dermed.
Deremot befinnes det, att ifrån Gefle till Herjeådahlans gräns är 20 mil, Qch vidare till Provincens gräns mot Norrige nära en lika sträcka, då åter från Östersund till Herjeådahlen blott är ungefär 8 Orh till motsvarande gräns åt Stora Kopparbergs
Län omkring 14 mil.
Det är således uppen*- bart, att Herjeådahlens innevånare både på närmare håll kunna anlita Styrelsen i Östers Sund , och denna lämna dem skyndsammare handräckning och bättre vaka för deras bästa än den i Gefle.
Ett högst vigtigt skäl för Herjeådahlensfortvarande förening med Jemtland är äfven för det närvarande det, att Alvittringsverke* oförtöfvadt kommer att där sältas i gång, i s»mmanhang med det i Jemtland , i hvilket afseende det för en ändamäIsenligare och skyndsammare framgång af denna nyttiga förrättning likasom för besparing i kostnaden är sngeläget, att densamma lortfar under enahanda äsigter och en och samma Styrelse , s©m är i tu.itälie att på nära håll löija de t sam - Den 22 Ju^vati e m.
99 9 ma och besörja de anstalter som i förening dermed böra för Landets odling och befolkning vidtagas, en befattning och en omsorg, sorn hvarken skäligen af den aflägsna Länestyrelsen i Gefle kan förväntas, eller lämpeligen vid det anförde förhållandet bör densamma tillhöra. X anseende till hvad jag sålunda haft äran anföra, tillstyrker jag afslag å motionerne i förevarande ämne , likasom hvad Utskotten särskildt i afseende på frågan om Herjeådrlens återläggande till Gefleborgs
Län föreslagit Herr aj Uhr, Gusta/:
Jsg får anmäla att J» g älven i det sednare Betänkandet ej kunnat förena mig, men som min reservation ej kommit att medfölja till Stånden y anhåller jag att nu få afgifva den.
Herr af Uhr följande; ( Se Bilsgan N:o 2. ) Herr Berghman, Ambrosius Magnus; I frågan om Westerbottniska Länens sammanslående-, har jag förut yttrat mig.
M*n bör ej considerera saken efter Länens vidd utanefter deras folkmängd.
Det är onödigt, att tillskapa Länestyrelser för en blifvande population och för kommande generationer.
När folkmängden blir ökad och flere hemman genom jordens odling tillkommit, då är det tid nog att tänka på sådant.
De Westerbottniska Länen lemna ej till Slaten mera än 70,000 R:dr i 1000 Den 22 Augusti e. m, inkomst , och bägge
Länestyrelserne upptag» således en sjettedel eller en femtedel af inkomsten.
Det har blifvit yttradt, att afvittringsverket fordrar uppmärksamhet af Landsböfdingarne ; men deras åtgärd dervid är ej annan än den sora sker på Cantzliet, och det kommer på ett ut, om Resolutionen utfärdas på län gre eller kortare afstånd på 20 eller 30 mil.
Det är ej Landshöfdingarnes skyldighet att sjelfve resa till stället och bese de Traeter som skola afvittras.
Jag instämmer således med Herrar Montgominerie och af Uhr.
Detta mål behandlas bäst , om Riksens Ständer till Kongl. Maj:t underdånigst framställa: att
Staten icke har utvägar att löna tvänne
Länestyrelser där man ej behöfver mer än en; och derföre anhålla, att vid skeende ledigheter , Kongl.
Majit måtte sammirsslå de delade Länen.
Herr af Schmidt , Georg Lars :
Med ali akt ning för de Herrar som talat emot delningen af Wästerbottens Län. får jag åberopa de skäl jag tillförene haft äran anföra, och anhåller att Ridderskapet och Adoln täckes granska och fästa afseende på dem; hälst jag vågar tro, att de nu här anförde skola redan i förhand af dem vara vederlagde; och synnerligast derföre, att Norrbottens
Län nu mera utgör gränsen emellan Sverige och Finland , hvarigenom göromålen derstädes redan i fredstider äro till betydligt antal förökade, och skola vid ett möjligen inträffande Krig, ännu mera mångfalldigt förökas; hvarföre min öfvertygelse Den IS Augusti*, nti 1001 Sr, att Norrbotten, såsom varande ett gränseLän , snarare borde vara ännu mindre än det nu är, Jag anhåller således att Utskottens Betänkande måtte bifallas.
Jag vå gar underställa Ridderskapet och Adeln om man icke bör skilja frågan och betänkandet rörande Vester- och Norrbottens
Län ifrån det andra betänkandet, om Herjeådalen och jemtlands Län.
I förra afseendet hafva Utskotten alstyrkt motionen om sammanslåendet al Vester- och Norrbottens
Län ; men i det sednare betänkandet om Jemtland och Herjeådalen hafva Utskotten tillstyrkt en undersökning, huruvida icke Herjeådalen lämpligen borde återläggas till Gefleborgs Höfdingedöme.
På de sednast af Herr Danckwardt anförda skäl syntes nyttan af en sådan åtgärd likväl böra dragas i tvifvelsmål.
Jag anhåller således om proposition till bifall å betänkandet om de nordligaste
Länen , samt om återremiss af det andra betänkandet.
Hett Danckwardt förenade sig med Hrr von Hartmansdorff.
Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg Statsoch OeconomieUtskottens Utlåtande om Vesteroch Norrbottens
Läns sa mmsnslsende till ett Län , böra i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremitteras.
Ja och Nej. 1002 Den <22 Augusti 9. m. Herr eif Uhv.
Jag är öfvertygad afl otti Ridderskapet och Adeln haft tillfälle så som jag, att tala med Innevånarns af Länen, och lått höra, huru de med tårar i ögonen öflska, att komma tillbaka under den förra Länsfördelningen , så skulle Ridderskapet och Adeln åtminstone ej vägra dem den tillfredsställelsen att få frambära sine önskningar till Kongl. Majit , och detta måtte vara dem tillåtit.
Det är farligt att fästa sig vid enskilte önskningar, ty det ej är gifvit, att de instämma med det allmänna interesset i orten.
Möjeligen kan Konungen af dem blifva missledd.
Om Folkets, deputerade få tala, så är han säker att få hörai den allmänt rådande tankan.
De sf Herr Montgommerie och Herr af Uhr framstå!» de anmärkningar synas så vigtige , att de förtjena att tagas i moget öfvervägande.
Jag anhåller således om återremiss ; man kan ju dervid ingenting förlora , men möjligtvis vinna en nogare granskning af ämnet.
Herr von Hartmansdorff: Då Herr af Uhr bott önskat, att Länens Innevånare skola få framföra sina önskningar inför thronen , hade ej fråga derom behöft väckas här , ty de hafva i detta afseende lika obehindrad väg till Kongl- Majrt som ulla »adre Svenske undersåtare.
Om provincernas härvarande Fullmäktige klaga med rårar i ögonen deröfver, att Lanen blifvit åtskilde, sä tyckas deras hemmavarande innebyggare, som ingifvit en der - Den 22 Augusti e. m. 1003 emot syftande skrift till Konungen, vara af annan mening.
Det kostar ej
Länet mera att hafva tvänne Landshöfdingar; emedan Staten j det hela afiönar dem.
En stor del af innebyggarne hafv* nu myckfct närmare väg än förut till Landshöfdinge - Rssidencét , hvilket naturligtvis är eo beqvämlighet och en fördel, så ofta de med styrelsen hafva att göra.
Klaga de öfver denna förmon , så är det en motsägelse i deras förhållande , hvilken, om den är verklig) mätte härröra af okunnighet och enfald.
Man har sagt att flere tvister uppkommit, sedan man fick flere Landsböfdiegar ; men målens mängd kan icke härröra af sadan ordsak.
Däremot är deras ökade antal en naturlig följd af afvittringsverket; af flere bostäder och större folkmängd , hvarigenom äfven flere rättsförhållanden uppkommit, och det är då en lycka , att hafva Embetsmännen nära.
Man har yttrat att dessa Embeten icke bordt tillsättis, förr än folkmängden blifvit större, Olen dessa ämnen stå till hvarannan i vexelverkan.
Folkmängdens förökande beror på näringarnes liflighet 3 och denna åter på tillsyn och uppmuntran.
Borttogos de tillika med den ifrågavarande Länestyrelsen , så vöre det frugtansvärdt, att dessa i polens granskap belägne landsträckor ännu längre skulle q vsrligea i sin dvala.
Mig synes således, att vi äro Styrelsen tack skyldige för dess åtgärder i denna del.
De stora förluster riket vidkändes 1809 borde naturligtvis göra styrelsen betänkt på att gifva större lif och kraft åt återstoden af ioo4 Den 22 Augusti e. m. riket , och sådan förmodar jag Styrelsens välgörande afsigt hafva varit, då hon delade det nordligaste Länet.
Jag inser icke hvad mera, som kan upplysas i detta ämne, och hemställer derföre till Ridderskapet och Adeln om icke betänkandet må utan återremiss bifallas.
Herr af Schmidt :
Det hade varit önske lig! , att Herr af Uhr, som uppburit allmogens tårar, äfven hade underrättat sig om skälen till dem , samt derom upplyst Ridderskapet och Adeln.
Det låter, sorn skulle det vara öfver våldsamhet de klagat , och då hade jag kunnat fått tillfälle att rättfärdiga mig , äfven sorn Landshöfdingen i Norrbottens Län , hvilken icke har den äran att här dela öfverlägg - ningame; men för hvars åtgärder jag äfven anser mig kunna svara.
Herr Danckwardt; Till hvad Herr von Hartmansdorff nyss anfort , och hvarmed jag i allo förenar mig . får jag i afseende på hvad som blifvit y tt ra dt om Innevånarnes hörande i förevarande ämne, tillägga , att jsg för min del anser ett sådant hörande i dylike frågor i allmänhet vara olämpligt , och det yttrande, Innevårssrne kunna dervid afgifva , alldeles icke bevisande för hvad man derigenom önskar få upplyst; enskildte interessen, gamla vanor och äfven fördomar hos de mindre upplyste föranleda ganska ofta till ett resultat, stridande emot hvad som är nyttigt och rätt.
Såsom exempel härpå vill jag anföra , att den af Kongl.
Majd förordnade ekonomiska Rege» Den 2Z Augusti e, m, 1005 ring på öland nästan allmänt bestriddes af Öns innevånare , hvilka flere gånger begärt dess inställande; sedan den skedt, funno de vigten och nyttan deraf, och äro nu dermed fullkomligen bdåtne och nöjde.
Om det således skulle inträffa att pluralitet! af Innevånare i de nu ifrågavarande Länen , i fall de hördes i ämnet, skulle önska den förändring som nu blifvit satt i fråga, så bevisar det i min tanka intet för rigtigheten deraf.
Då frågan är om en hel Province bör höra till ett Län , eller till ett annat ; eller om Län böra delas eller sammanslås, eller nya fögderier inrättas, är det endast Styrelsen sorn i förening med Riksens Ständer efter vunne nödiga upplysningar i ämnet , ur högre äsigter böra bedömma, hvid sorn är närmast förenligt med Landets och Innevånarnes allmänna nytta nu och i framtiden, och det är således endast de, som kunna inse, hvad som i dy like fall bör beslutas.
Herr Grefven och Landt Marskalken hemstälde å ny o , oin Ridderskapst och Adeln ansäg Ut-kottens ifrågavarande Utlåtande böra , i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremitteras.
Ja och Nsj.
I anledning hvaraf Htrr Grefven och LandtMarjkaikea gjorde proposition till bifall af Utskottens berörde Utlåtande.
Ropades älven Ja och Nej. ioo6 22Augusti e, m. Friherre Toll, Gastaf Philip:
Jag utbe der mig att få underställa Högl.
Ridderskapet och Adeln, huruvida den principen, att indrag* ett embete, som Riksens Ständer och Regeringen påkostat , i ändamål att tillskynda landet förkofran , kan Vara öfverensstämmande med en riktig Statshushållning.
Jag tillstyrker således att, sOm ändamålet varit provincens nytta icke på dess enskilt* utan Statens bestånd, det må fortfara vid hvad sorn är.
Jag anser den största fördel , i anseende till de norra provincernes oändeliga rikedomar , till hvilkas åtkommande nu saknas medel, vara försäkrad oss för framtiden genom en förbättrad cultur , hvartill Regeringens särdeles omvårdnad lämpligast påkallas, genom ett lättare tillträde till Embetsman , som böra särskilt vaka deröfver Jag förenar mig således med dem, som yrkat bifall på betänkandet.
Herr af IVingård, Johan t jag tror mig böra upplysa, att fördelningen af Län ej är någon nyhet» Wermlands och Nerikes Län voro fordom ett enda oformligt och stort Län» Följden var, att L*ndshöfdingen blott 14 dagar om året var i Carlstad» Hvad han då kuoda uträtta där , lemnar jag derhän.
Vet , att jag får resa innom Wermland ungefär 200 mil om året.
Det förra förhållandet bar baft den följd , att Kronan geck miste om sine skogar, ty ingen bevakade där dess rätt 5 hvarföre också ingen Kroucskog för närvarande finnes i Wermland.
Den 22 Augusti e, nu I007 Herr von Heijne , Georg’.
Ehuru jag icke tror , att någon synnerlig förändring skulle åstadkommas genom en äterremiss, anser jag det likväl vara bättre, att återremittera betänkandet , än att nu votera.
Jag tror visser ligen, att det kostar Staten mindre att återremittera betänkandet, än att förspilla tiden med en votering, men jag underställer Ridderskapet och Mein , om det är skäl att förhala tiden med en fråga, som ej torde få annan behandling i Utskotten , än den hittills fått.
Herr Grefven och Landt Mar/kalken framställde å nyo tvenne särskilta gånger propositioner, dels till bifall, dels till återremifis, af Utskottens Utlåtande? men vid hvarje proposition Ropades Ja och Nej.
Herr von Hohenhausen, Michaél'.
Då de mot Utskottens Betänkande gjorde anmärkningar ej äro andre , än de skäl, sorn vid motionen blifvit framställde, kan jag ej finna, att de på Utskottens öfvertygelse skola verka någon ändring.
Skola vi således nödvändigt votera om saken, så vet jag ej, hvarföre vi skulle uppskjuta dermed , hälst vi nu hafva mera tid dertill, än vi troligtvis kunna få fram* deles.
För min del anser jag , att de anförda politiska skälen i afseende på beskaffenheten af gränslän, och de oecooomiske i afseende på bsrgshandteringens uppmuntrande, äro så kraftige, att icke minst» anledning finnes, ioo8 Den 2i Augusti e, nu att ändra närvarande förhållande.
Jag anhåller således antingen om votering elier bifall till betänkandet, emedan en återremiss skulle tjena till intet.
Jag tror, att Ridderska pet och Adeln ofta bifallit återremiss der mycket mindre vigtige anmärkningar blifvit gjorpe ; jag tycker då att återremiss gerna äfven kunde beviljas t detta mål.
Det är en besparing iör Staten, och nytta för Länen, som åsyftas.
De kunde ganska väl styras af en Landshöfding.
Jag ber att Ridderskapet och Adeln täcktes bevilja återremiss.
Det är obehagligt att derom votera.
Herr Grefven och Landt Mar skalk en hemställde å nyo, om Ridderskapet och Adeln behagade bifalla Utskottets Utlåtande.
Ropades starka Ja och Nej. Herr Grefven och Län dt Mar {kalk en förklarade, det han icke med säkerhet kunnat utröna, huruvida propositionen blifvit af Ridderskapets och Adelns Pluralitet bifallen.
Jag får anhålla om votering nu, emedan jag befarar, att Herr Montgommerie i alla fall nödgar Höglofl.
Ridderskapet och Adeln att votera öfver denna fråga, Den 23 Augusti e, m. 1009 fråga , då den till sluteligt afgörande förtkommer.
Herr Grefven och Landt Mar (hålken framställde, derefter följande Voterings - Proposition :
Den som bifaller Stats- samt Allmänna Besvärs- oeh Ekonomiutskottens Utlåtande, om Wester* och Norrbottens Läns sammanslående till ett Län-, voterar ja ; Deo det ej vill voterar
Nej; Vinner Nej, kommer Utlåtandet, att, jemte de dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremitteras ; hvilket) Voteringsproposition af Ridderskapet och Adelö godkändes, samt anslogs.
Sedan 4^, 44, i? och 46 §§. i Riddarhus.
Ordningen blifvit uppläste; börjades voteringen klockan half till ge, m-, och befunnos efter voteringens slut klockan half till 10 om aftodeö, sedan en Voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringsledlarne öppnade , rösterde hafva utfallit som föijer.* J* — 4<> Wtj 11.
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskilt förde Protocoll blifvit uppläst , Ridd. 0. Ad.
Band. 64 i 01 e
JDen 22 Augusti t, >fe.
Hrrr Grefvin och Landt Marsk alkin förklarade) det Stats- och Ekonomiutskottens ifrågavarande Utlåtande således blifvit af RidderskapeÉ oc*h Adeln 'bifallet.
Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition, fann Ridderskap pet och Adelil för godt, att Stats- och Ekonomiutskottens Utlåtsnde om återläggande af Herjeådalen lill Gefleborgs, och af Jemtland till Wester-Norrlands
Läo , i anledning af dé dervid gjorda anmärkningar, tillUtskottenåtetremittera.
Upplästes till justering och godkändes följande från ExpeditionsUtskottet inkomne förslag till Riksens Ständers underdånige skrifve 1 ser till Kongl. Maj:t; N:o 160.
I anledning af vackt fråga, om förändrad beräkning af åtskilliga Statsverket!
Ordinarie Intrader.
N:o i6i.
Angående serskilde Provincial*- Läkares tillsättande i åtskilliga Län.
N-o 162.
I anledning af Kongl. M«j:t* Nådiga Remiss, rörande Lönförhöjning för Krunofogdarne och Häradsskrifvarne i Göthem borgs- och Bohus Län. N:o 16j, I anledning af Kongl. Msjrtt
Dvn 32 Augusti t. ht, 1911 Nådiga proposition om upplåtelse af den under Gripsholms Kungsladugård lydande Lägenheten Tegelhagen kallid, N:o 164; X anledning af Kongl. Majlis Nådiga Remiss å Ola Jönssons underdåniga ansökning om eftergift af skillnaden i, Arrendesumman lör Lotten N:o g under jQahlky Kungsgård, m m.
Uppläste* och lades på bordel följande från nedannämnde Utskott inkomne M,emona,l pch Utlåtanden:
Från Lag-Utkoitet3
Af den 12 dennes: N:o 149.
Öfver vackt fråga angående bestämdt stadgande, huru i eådane fall, då cn å Bankens Auction försåld fastighet inropas af fprre ägaren, vid liqviden hör förhållas, Af den 19^ dennes : N:o 150. ‘ öfver gjorde anmärk-ningarvid Utskottets förut meddeldte Betänkande s angående yrkad ändring i 5. §• af 4Q Cap.
Missger ningsBalken.
N;o 151. anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut afgifne Betänkande, angående föreslagen ändring uti 9 Cap. [JtsökjningsBalken och 25 Csp. RättegångsBalken.
Wrån Allmänna Besvärs- och OecnnomieUt skott et,:
Af den 19 dennest N ö 164.
1 anledning af vackt fråga om loll
Den 2a /fuguiti e. m. rättighet för Ägare af Enstaka hemman i allmänhet , att till aodra personer under full ägande rätt upplåta pn viss del af hemmanets ägorymd.
N:o 165- I anledning af väckt fråga om förändring af tiden för Mönstringars förrättande.
N*o 166.
I anledning af yäckt motion om upphäfvande af stadgandet, rörande uteslutande användande af Ekebark yid de så kallade Engelska Lädergarfverierne.
N:o 167. } anledning af yrkad rättig het , att vid Skattlagde Husbehofs- eller Legosåg-qvarnar få försåga så stort antal stockaf sorn hälst.
Från Expeditions- Utskottet :
Af den lö dennes; Angående hemställan, att RiksStånden? beslut öfver Allmänna Besvärs- och OecPnomieUtskottetg Utlåtande N;o 115 ej må expedieras.
I anledning af väckt fråga om en förändring i Utskottets under N:o 121 förut meddeldte Förslag till Riksens Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl.
Majst, angående lindring i Kronobrefbärings-akyldigheten.
I)en 22 Augusti m.
Ior-5 Justerades följande:
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen j Stockholm e, mdan 22 Augusti 1823. S. D. Föredrogs å nyo och biföll?
Statsutskottet?
dep 31 sistl.
Julii under H;0 378 afgifne 9 samt den |i dennes e. m* på Bordet lagde, Memorial, i fråga om pension till framlidne RiksRådet Grefve Liljencrantz^ dotter, Friherrinnan Tornerhjelm.
ILJt Supra, S D. Föredrogs å nyo och återremittera^ .des, på grund af dervid gjorde anmärkningar , Stats- samt Allmänna Besvärs- och Eko. nomieUtskottens den 9 dennes under N:o 405 afgifne, sam1 den 18 derpåföljde e. m. på Bordet lagde, Utlåtande, i anledning af väckte motioner, om återläggande af Herjeådahlen till Gefleborgs, och af Jemtland till WesterNorrlands Län.
Uf Supra, S. D. V'd förnyad föredragning af Stats?amt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskot tens den 16 sistlidne Julii under N:o 357 | afgifne, samt den 5 dennes t. m. på bor det lagde, Utlåtande,öfver vickt motion om IVe - D*n if Jugmii 0, m. ater och Norrbotten»
LSp» sammanslående tilt’ ett Län; blef samma Utlåtande af Ridderskap*t och Adelö. bUalJh. Ut.
Supra, Hogloflige Ridderakapet och Adeln åt* skiljdes klockaa iq om aftonen.
In fidem Protocolli U» J.
Lagerhtim.
P ro t o c o 11, hållna hos H 6 g 1 o f 1 i g e Ridderskapet och Adeln.. vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, År 1823.
Utlära Afdelningen, STOCKHOLM, tryckt# ho» Olof Orahn, i8*4.
« Öppnades det inför Riksens Ständers Herrar Electorer till utseeende af Tryckfrihets-Comitéens
Ledamöter sistlidne gårdag håilne Protos coll, samt upplästes, så lydande:
År 1823, den a3 Augusti, sammanträdde Riksens Högloflige Ständers valde Electorer, för att, till följe af 108 §.
RegeringsFormen och 65 §, Riksdagsordningen, utse Committerade, hvilka, jemte Riksens Ständers Justitieombudsman, äga att vaka öfver Tryckfrihetens vård; och befunnos, efter valsedlarnes öppnande, dertill hafva blifvit utsedde: öfversten, Commendeuren och Riddaren, Friherre G. F. Åkerhjelm - 19 röster.
CanzliRådet och Riddaren N. M. af Tannström - - - 19 Ö f v e r II o f P r e d i k a n ten, Doctor J. J. Hedrén - - • - 19 —» Lagmannen och HofRättsSecretera ren G.
Schöne - - 19 _ joen 25 Augusti j. m.
Prosten och OrdensLedamoten Grefve F. B. v. Schwerin - 11 röster.
KrigsJustitiarien C.
Livijn - 10 ___ Ut supra, C. G. Spens. Ludv. Mörner„ H. A. Falkman.
Jon Jonfon.
Sedan 43, 44, 45 och 46 §, §. i Riddarhus» Ordningen blifvit uppläste, företog Ridderskapet och Adeln, jemlikt 68 §.
Riksdagsordningen, val af sex Ridderskapets och Adelns Revisorer öfver Stats-, Banco- och Riksgälds Verken; och befunnos, efter val-iörrältningens slut, klockan half till 12 förmiddagen, genom de fleste rö~ sterne, dertill hafva blifvit utsedde: N:o 42.
Grefve Gyllenborg, Johan Henning, - - - 83 röster, n5.
Grefve Lagerbjelke, Axel, 82 55.
Friherre Leijonsköld; Fullmäktig Herr Tham, Wollrath, - - - ix3 3i3.
Friherre von Platen; Fullmäktig Friherre Rålamb, Claes, - - - 8i Sig.
Friherre af Nordin, Carl Johan, - - - 89 io53.
Herr Hammarhjelm, Carl Fredric, - - - 84 — gjert 25 Augusti /, m. * Herr Grefven och LandtMarjkalken till— Jännågäf, att Plenum komtne klockan half till 6 i eftermiddag att fortsättas.
Upplästes till justering Ridderskäpets och Ådelns ProtocollsUtdrag, innefattande Ridder-5 skåpets och Adelns beslut, i anledning af BevillningsUtskottets Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, rörande de genom Stora Sjötullen inflytande Bevillningsmedel.
Friherre Cederjiråm, Jacobi Under discussionen om Tull-tariffen, och i sammanhang med frågan om emaillerade arbeten, talades äfven om étuis.