Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
De förra mäste wara inför Konungen answ.uiga och förbundna akt lyda och wcrkställa hans befallningar, ty dessförutan är styrelscwcrkets jämna gäng omöjligt.
Hwilkcn osäkerhet skulle icke uppkomma om öfwer dem sättes en ny befallande magt?
Regerings - Formens 58 § stadgar, att Ronungen läte uppwisa Gtatswerket rc. denna H är i Riksdags - Ordningen införd, den är genom den zo Z och Friherre ^äeltvarcis dertill gjorda tillägg förklarad, bestämd och amplifiera!): mera behöfwcs ej för Ständernas säkerhet, och den winneS ej, den twerkom möjligen rubbas genom införande af en orimlig parile i redowisningen för Konungens och Ständernas egna Ämbetsmän.
Friherre 8 tnLI von lst 0 It k tein: Om hwad Herr Grefwe bäörnar anfört endast betyder att det omtalade momentet är öfwerflödigt, är wid dess bibehällande ingen större olycka, än att man twä gängcr sagt det samma, och det kunde wi wäl tilläta.
Men skulle det sättas i fräga om redowisning för Tredje Band.
Stätt - 4826 Den 21 Gctober.
Ständer af Statens medel, sä är momentet rigtigt och nbdwänNgt.
Dissa medel tillhöra Staten lika wäl som Banken och Riksgälds , Contoiret.
Men med dega werkö
ÄmbctSmän förhäller det sig helt olika.
Bancooch Riksgälds - Fullmägtige kunna af Ständer förklaras deras förtroende förlusiige.
Slats - Contoircks Ämbetsmän kunna endast straffas enligt Lag: icke dess mindre tror jag ej att Konungen lärer sörwägra att meddela Ständerne nödiga upplysningar rörande Stats, werkct.
Om sadant är föresatt, är dct ocksä nog om rättigheten att dem begära en gäng ä> förcskrstwm.
I alla fall tror jag att det leder blott till en onödig vmwäg och tidsutdrägt, om de genom Hof - Cantzler» stola behöfwa infordras.
Friherre Asteltvärst instämde med Grefwe körner att i ben ZO § wore all den rätt Ständer böra äga dem försäkrad, likwäl fann han ingen ting ondt deri att samma sak repeterades, han trodde derföre att proposition kunde göras blott om Z stall bibchällas med eller utan förändring.
Lestsrttröm: Hans Cxcellence Herr Grefwe Kumi, upplyste för nägra xlenitegar sedan akt en detaillerad Revision öfwer StatsConkoiret ej af annar än Kammar-Rätten kan werk, stoltes.
Om den af Ständerna i de minsta dctailler stelle förrättas och Stats - Contoirets Ämbetsmän wara stpldigr att derwld wara till bands och meddela upplysningar, kunde ju hända att Revisorernas frägor sä vpptogo dessa Ämbetsmäns tid, att de ej kunde stöta sina syflor.
Grefwe Norner:.
Som jag tyckt den föreslagna propositionen blifwik beswarad med bäde Nej sch Deri 21 Dctokek. 452? och torde dek wara mig tillsit att ännu ykterli» gare anföra na.,vt, Dm/ hwad en wärd Ledamot spntS tro, detta tillägg blott more dfwcrflödigt, kunde bet lätt mcdgifivas; men jag har yttrat den tankair att det Wore skadligt och wädligt att i afseende pä redowisningen sätta Stats - Contoiret i parire med Banco-och Riksgälds - werten.
R-visioncn deröfwer lnästc ske pä ett helt annat sätt.
Wid revisionen as Stats, Contoiret kunna Ständerne ej bfwcrse annat än det hela att medlen efter peras anordningar blifwit rätt anwända mm icke mera.
Denna revisions, rätt grundar sig i Ständernas BcwiltningS»rätt.
Men att kontrollera detaillerna, att inga i speciel granskning af räkenikapcr af personers fbrhällande, det kan ej af Riksens Ständer medhinnas eller tvcrksiäll-S.
Det kan dem icke ens tillkomma.
Det wore att göra in» träng i K.nungcns förwaltnings - rätt af allmännci medlen, hwilken ej täl nägvtt annait inskränkning, än be allsnänna anordningar Ständerne göra wid Sta» tens upprättande, och hwilkas efterlefnad således är dek enda de ödra och kunna kontrollera.
Att Medes kalla Stats - Contoiret lika rcdowisande som S ändernas egna Werk, wore att confundera begrep och skulle leda till en wcrkelig skada.
Herr d-Ioratk:
Jag tror och är fk>rwi§ad att Stats - Contoirets räkenffaper äro alltid sä i ord» ning att Ständerna derifrän lätt kunna erhålla nödiga upplysningar.
Derföre begär jag proposition pä H oförändrad.
Friherre 8 t 3 s ! V 0 r> o! 1 steint Den prii.cip Grefwe KlörriLi hyser är alldeles stridande eiNot Riksens Ständers rätt att undersöka Statens Mrdel.
Stats - Utskottet har warit af en helt annan ranka.
4523 Den 2r October. tanka.
Oct har erkändt Ständernas rätt, mm endast funnit stränghet i afseende pä tiden att nu med, hinna revisionen, och har derföre tillstyrkt att man uMe wända sig till Konungen om förordnande af tvista Ämbetsmän till revisionens förrättande.
Detta förslag hafwa twä Ständ bifallit, och hafwa derigenom bortskänkt sin och Ständernas rätt.
Adeln och Bonde-Ständct hafwa gjort ktt annat förslag hwari dm är bewarad.
Herr Lilverktolps, ^rasina, trodde att man wore lätt ifrän denna § om Stats, Contoiret, rörande hwars granskning i den zo § redan wore stadgadt, här utcslötes, och bet öfriga bibchblleS.
HerrGrefwen och Ordföranden gjorde proposition pä första momentet med de» af Utskottet föreslagna förändring.
Derefter gjordes proposition pä bibehällandet af andra momentet.
Le ösrström:
Det är jn orimligt att bibehälla detta tillägg.
Af samma skäl som Stats, Contoirct skulle stä under Ständernas Speciel - Revision borde det ju äswen sä wara med Krigs.(kollegium och alla Konungens Ämbetsmän, som med uppbörd hafwa nägon befattning.
Herr Erefwem och Ordföranden hemställde om icke nägon jämnk»ing i meningarne kun, de ssc, sä att votering mätte undwikas.
Den 8i October. 4329 Friherre Legerström:
Ja, om Stats - Lontoiret ur Z utgär.
Herr LerAkmsn, ^mdrosius k>lLANU5:
I dck fallet reserverar jag mig deremot.
Hcr ?älr linan:
Jag har redan ifrän början nämt att frägan ej synes mig af särdeles bety» denhet, men att momentet wäl för tydlighetens skull kunde fä stä qwar.
Jag hemställer om icke de
Herrar som ärv deremot wille afstä att yrka votering, dä plu» ralitctcn synes gifwcn och resultatet deraf endast kan blifwa tids - utdrägt.
Det förun» drar mig att en sä upplyst Ledamot kan tro sig kun» na förutse pluralitetcn.
Om nägra
Ja flera än Nej hörtS bewisar det intet.
Mänge äro tysta wid ropen som yttra sig i voteringen: och när frägan är att förnärma Konungens rätt, är det hwar och en Leda» mols pligt att ej afstä innan pluralitttens mening ge» nom votering är utrönt.
Herr kälrlman; Oet har ej warit min tanka att förmena nägon sin rätt att yrka och fä vo, tering.
För öfrigt har jag ej kunnat sätta i fräga att detta skulle wara en kränkning af Konungens rätt när sä upplysta personer som Constitutions - Utskottets
Le» bamöter fdrst förestagit detta moment.
Herr von 8 c b> a n t 2:
Jag tror att frägan blifwct borrtblandad, här synes mig ej wara fräga om rättigheten att reda och revidera räkenskapcrne, utan endast om rättigheten att infordra upplysningar.
Gres. Den Zi Gctoher.
Wore frägan om de förra dagarnas erfarenhet, kan jag ej säga deremot, att med en votering ingen ting wunncs.
Men om frägan är om principer, att bibehålls cn rätt grundsattS dä äger nian rätt, dä bör man c) afstä att i det yttersta efter öfwertygelse göra den gällande, och dä kan Votering här icke nndwikas.
För öfrigt om Cvnstitu, Ikons - Utskottet första gängen gjort ett miptag, tror jag detta Utskott ej hofwa prctendrrat att wara ofelbart.
Det har twärtom flera gänger, och framför allt tvid omarbetningen af denna Riksdags - Ordning ädagalagk, att nar det crhällit bättre upplysningar det famina derefter gerna rättat sig.
Anmäldes och infördes en Deputation ifrän bet Wässofliga Borgare - Slänvet anförd af RiksdagsMllmägtigen ifrän Cimbritshamn Borgmästaren Ounst-- 6ren , hwilkcn förmälde att Borgare - Ständct förehaft, granskat och med nägra förändringar gillat Riksdags - Ordningen.
Nägra §§ hwilka angä de andra Ständcn hade Borgare, Ständet icke widrört, utan afwaktade först derbfwer de öfrige Ständens yttranden.
Derefter upplyste Herr Borgmästaren följande Utdrag af Protokollet, hältet hos det Wällvfl.
Borgare - Ständet wid Riksdagen i Stockholm d. 18 Oktober 1829. S. O. Efter äter uppläsandet af Högloft.
Rid« derskapet och AdrlnS samt Högwördige Preste - StSn« dets meddrlte ProtocollS - Utdrag, i frägan om deltagande i jiiqwarterjngs utgörande för Stads-EgenbomMr, stadnade Borgare - Ständet i följande Be - Den 21 October. 4531 Anslut.
' Borgare - Ständet har med dm listigaste till, sre^sställclie inhämtat Högloft.
Riddcrskapcts och AdclnS d. s sistl.
September widtagne Beslut, innefattande ötagande af ingwartcringS skyldighet, äfwen i fredstider, för desi i Städernc ägande hus; och Borgare» Ständct kan icke undcrläta att med beha känslor af agtring och bifall, som ädelt försakande af enskildt fördelar alltid alstrar, för detta Borgerskap.'! wisade prof af Riöderskapet och Adelns Patriotism och wäl» wilja tolka Borgare - Ständcts upprikliga wördsamma k e?sa>iihet och förbindelse.
Intet ögnablick twckar Borgare - Ständet att ingö u!i de med ätagand't förenade wilkor rörande ingwartcringcns Fördelning, Catzerne - Byggnaders eller andra Inrättningars gemensamma nytljandc till inqwartering berättigade Timstcmäns ätnjutairde af denna förmohn, fastän de äro husägare, samt undantag frän berörde snus för all» publique hus.
Och hivad alla Medborgares rätt att idka Borgerlig näring beträffar, sä enär det i räktwisa och billighet grundade förbehäll af Ridderskapct och Adeln sjelfwe blifwit wid bifall härtill fästadt, nemligen att all med näringen förenad Borgerlig tunga tillika skall utgöras, och Borgare - StändctS sä kallade Privilegier hwilka i alla fall icke angä Personcrne, blott närin» garne icke lägga hinder i wägen för hwilken Clotz Medborgare som hälft att idka Borgerlig näring emot uppfyllande af dermed förknippade skyldigheter, finner Borgare » Ständet icke eller någon betänklighet att detta wilkor medgifwa.
DL Borgare, Ständet sälunda ingätt'i allt hwad som pä det samma ankommit till äknjutande af 46Z2 Den 21 October. af den fördel Högloft.
Ridderskapet och Adeln i benna fräga Ständet sä ädelmodigt bercdt, har det warit sä mycket mera owäiitadt och smärtande att i afseende pä wilkoret det atla frän iiiqwartcriiig förut undantagne husägare, ^hädanefter deruti skola deltaga, ärfara det hinder deremot förekommet genom det Högwördige Preste - Skändct uti dest den 22 sistl.
September utfärdade och communicerade Protocolls - Utdrag wägrar att ens i krigstider för sine hus i Städcruc pä lika sätt som andre Jnwänarc utom Borgel skåpet deltaga i in, qwarteriugrn.
Till en upplyst allmänhet, till samtid och efterwerld öfwcrlemnar Borgare - Ständct bcdömmandet af de inkast och förmente skäl Präste - Ständct anfört, wid meddelandet af detta afstag.
Fä äro i alla fall de hus som EcclcsiastiqucPersoner i Städerne tillhöra, enär en del äger Bostäl» len, för hwilka säsom warandc puliguc nägon inqwartering icke pästäs; Borgare - Ständct wägar säledes hysa ben glada tillförsigt till dc ädla och liberala tänkesätt som alltid utmärkt Rikets första Ständ, men hwarä det i synnerhet warit detta Riksmöte förbehällit, och lemna dc owedcrsägeligaste wedcrmälcn att Hög, loft.
Ridderskapet och Adeln icke täcks göra nägot afse» ende pä Preste, Ständcts förenämnde wägran att i in» qwarteringen deltaga.
Skulle dock nägon fräga härom upstä, erbjuder Borgare - Ständct att Högloft.
Ridderskapet och Adeln i alla fall för sina i Städerne ägande Hus och Gär» dar, icke skall päföras drygare inqwarlering än derföre utgöras bordt, om icke nägot undantag af PrästeStändetS enskilda hus ägt rum och att det säledcS pä de Den 21 October. 4533 be öfrige inqwarteringS-ssylldige ssals ankomma alf serskildt utgöra den inkvartering sou, pä EcclestastiqueStateus hus i Skädcrne, wid ordentclig, säsom Kongl. Författningen d. iz November 1766 föressrirwer, werk, stäld fördelning af detta onus, kan stg belöpa.
-Pä detta sätt lärer icke nägot hinder finnas dek ju Borgare - Ständer fritt kan öfwerlcmna sig ät tillfredsställelsen, att genom Höglofl.
Ridderssapet och Adelns ädagalaggde medborgerliga tankesärt se i fräga warande JngwartcringS.
Beswär mera jämt och rättwist fördclt. lltbcdjandcs sig dock Ständet wördsammcligen att häröfwer erhålla Höglofl.
Ribdcrssapets och Adclns guusibcnägna yttrande.
Oc tuprru. vcputationen afträdde behörigen ukbcledsagad, hwarcfter Grefwe Mä rnsr fortfor:
Till följe af ben senast gjorda anmärkning, att man allenast önssade upplysningar, fär jag förklara, att jag har ingen ting deremot, mell att i Z stär redswiSnirrst hwilken är hwad jag bestrider, hwad jag anser omöjligt och ej enlig med Zo § redan bestulna stadgande.
Konungens EmbctSmän kunna ej annorlunda än genom anmälan hoS Konungen ställas till answar.
Herr käk! man förklarade sig ej hafwa nägot emot, om till winnande af fö enina, det omtwistade Momentet sä redigerades.
Gällc likwäl ej detta stadgande i afseende pä Stats - Contoirct, hwilket lika som Banco - och Riksgälds - Wcrktt bör i frägor om sjelfwa redowisningen af medlen, alla äskade upplysningar omedelbarligen meddela.
Efter en korrt öfwerläggning, gjorde Herr Grcfwen och Ordföranden pro/ position pä denna nya redaktion, hwilken iS34 Den 2>.
Gclober.
Eifölls; 4? § Bifölls 44 § Bifölls. 44 § BiföllS med följande förändrsng i sista raden Grundlagcrrne, Riddarhus Ordningen eller StändcnS ordningar och beslut förel?rlswe.r. 46 §. HerrGrefwen och Ordföranden:
Mot denna § moro twänne anmärkningar gjorda, hwarfLrc Erefwen frägade om ordet vilkorligen deri borde införas?
Grefwe körner ansäg det wara e» contradiction emot orden, sä ofta sig göra lätcr.
Herr Grefwcn och Ordföranden:
I fall ordet owillkorligcn infördes, skulle wäl, sä osta sig göra läter, utgä.
Grefwe körner frugtade att man e) pä de andra Ständen, hwilka i anseende till sin min, dre talrikhet hinna att fortare afgöra ärenderna, att Slägga dem att wara lika länge tillsammans som w>- Herr Grefwen och Ordföranden gjorde derefter proposition att ordet owillkorligen niätte jnfbras, hwilken med Aej beswarades, samt sedan pä hela § med den af Constitutions, Utskottet föreslagna förändring, hwilken Bifölls.
Den 2i L>ctober. 4535 Herr o c st I!
e I, instämde ! Grefwe Oe !n 6»!äi!8 gjorda anmärk stng att Riksdags-lnälcn i Cistonologisk ordning mätte föredragas och undantag derjsrän göras endast, j högst wigtiga mät.
För föredragningen borde wara en regel sä att dcn ej kunde bero .af infall, Grefwe ^förner instämde alldeles i af» sigten med ett sädint stadgande, incn hemstälde on, ändamälet genom den förcflagna förändringen wunnes.
Uttryckets högst wigtiga worc obestämdt.
När ett Stä d annorlunda fdrordnade, mätte Ständct hafwa nägon anledning till det äskade undantaget, och han trodde kj man borde supponera att ett Ständ skulle ledas blott af infall.
Herr k o t kIiest wille ej heller supponera det om ett helt Ständ, men en enskild person kunde fä ett sädant infall, och derigenom föranleda en läng bfwerläggiiing.
Le cl erström:
Pröfningen af hwilka mäl, wore högst wigtiga kunde ju lika lätt leda till en widlöftig bfwcrläggning.
Grefwe Kl orner instämde häri: Herr Grcfwen och Ordföranden gjorde derpä prop- spion pä
K med den förändring, att deri införes: sa framt ej Gtänden derom l wig* tiga mal annorlunda förordna» BiföllS» Den 21 October. 48 § LiföllS med Constikutions - Utskottets förändring. 49 Herr vonLcKsntr: önskade akt deri Utsattes, att man i Cainzllcrna skulle hafwa tillgäng till pä bordet liggande handlingar.
Grefwe kli örner trodde att det ej tydligare behbfde utsättas, än med det uttrycket att hand, lingarne ligga pä bordet.
Friherre belnnnsrlaeim föreslog att § skulle införas med deilill hörande'Acker och Handlingar.
Uppä derom gjord proposition blcf ben 49 § med denna förändring bifallen. so Z.
Grefwe körner wille endast i anledning af de wid denna Z gjorda anmärkningar fästa Ridderskapct och Adelns uppmärksamhet derpå, att de föreställningar en Taleman borde göra en Ständets Ledamot för ett oskickligt förhällande, ej wvre Talemannens enskilda förcbräclscr, utan en följd af SkändctS beslut, hwarS organ Talemanrren wid ett sädaut tillfälle mäste wara.
Denna författning innchölle en nödig corrcction mot möjcliga förseelser.
Herr Ercfwen mcdgaf att det wore en 663LArement att nödgas cmottaga en sädan föreställning, men man hade i sädant fall sjelf ädragit sig densamma.
Herr 1 iium önskahe allenast akt orden efter föregänZen justering mätte tilläggas.
» Den 21 October. 4ZZ7 Herr von Zcsiuirensieim:
Jag ön» ikar att ordet oanständigt mätte ukgä.
Oet är ett oanständigt uttryck för Riksens Ständer.
Grefwe körner: Hwad en wärd Ledamot anmärkt om föregängen justering, finnes redan af Constitutions - Utskottet fulleligen deswaradt.
Ständets pröfning är redan en justering
Har den wanliga justeringen gött förbi, utan anmärkning, synes det wara för sent att göra anmärkning.
Grefwe I^öevenkjalm förenade sig med Grefwe öelörner, ty det wore obchageligt att fä uppbära ett personligt förolämpande, och nödgas bära det inom sig ända till betz justeringen, med hwilken kan dröjas flera wecker, wore förbi: han tillstyrkte bifall till hela Z allenast ordet oanständigt uteflötes.
Herr Grefwen och Ordföranden gjorde proposition kill bifall pä den so Z med denna förändring, personligt förolämpande uttryck.
Bifölls. si § bifölls med Constikutions - Utskottets förändring. 52 Z.
Herr ? äKImsn: Wid ett tillfälle före detta yttrade jag min tanka om olägenheterna deraf, att en Ledamot skulle wara nödsakad att sjelf draga försorg om afffrifter af flera exemplar af sina memorial.
Jag tror ännu att Cantzliet bör kunna förrätta afskrifningen och att den föreflagna författningen skulle hindra - 4538 Den 2!
October. dra mänga, som hafwa bättre att göra, att inkomma med nyttiga förslag.
Herr Iliam instämde häri, men förestog att Cantzliet för bestå afffriftcr borde erhälla serskild betalning.
Herr Lilvergtolpe, 6ustak ^brakam, mcdgaf att wisterligen denna afskrifning kunde Cantzlicrne äläggas, men att i sädank fall Utan trrifwcl deras betjening behbfde mängdubblas, hwilket ej utan betydlig kostnad kunde ske, han trodde att bet wo. re allt för lätt för hwarje enskild person, som endast fä gänger framlemnade memorial att draga försorg om 4 afstriftcr och ätminstone lättare än för ett Cantzli att besörja de mänga hundra, hwaraf det efter en sädan stadga skulle öfwcrhopaS.
Herr kZklmsn hade e) emot, att när communic ilion af ett Memorial med de andra Ständen begärdes, man dä sjelf drog försorg om afskrift terne; we» helt annorlunda förhöllc stg med de memorial som endast stola remitteras.
Jag finner ej stäk hwarfbrc icke Cantzlierne om sä behöfdeS kunde förökas.
Renstrifwarc saknas wäl ej och mänga sturle Utan twiswcl dertill anmäla stg.
Kostnaden kunöe ju afhjclpas genom ett obetydligt tillskott ur Riddarhus -Castan.
Friherre Ztgernktsät förenade sig med Herr ?äk!man.
När man talar för det allmänna behöfwer man ej hälla sig Renstrifwarc.
Grefwe krlörner utbad sig allenast fä erlndra att Carnzlierna behbfde ansenligen förökas, dä han trodde det redan wara afgjordt att alla Memori - Den 2'
Vctober, 4539 al med de andre Sröndm skalle cominunicnmS.
Derigenom ökades afwen kostnader»?:
Mill detzi kostnader drabbade ej Sundens enstilda Cahor utan Siats-CaSsan, som betalar Canizlierna.
Grefwe Oäfven si)s1m conformerade sig med Herr stäsilrrmn.
Herr D 5 3 n> trodde att här ej more fräga vin andra Memorial än dem som remitteras. HerrGrefwen och Ordföranden upplyste att »ägot beslut om alla Mcmorialers communicalion ej wore fatkadt, utan akt sädant endast skedde genom ctt ProtocollS - Utdrag.
Lsstsrttrön, hemställde om icke frägan kunde hänwisas till Riddarhus - Ordningen.
Herr k ä k
I m a n instämde häri; till hwad Han förut yttrat wille han tillägga akt ofta ämnen kunde förefalla, till hwilka- utarbetande man ej hade längre tid, än ifrö.n en kiern-dag till den nästa, dä Författaren sjelf ombjeligen kunde hinna att besörja renskrifningen.
Undertecknad 8i!verttoIpe, e^xsl Lådstål, utbad sig fä anmäla, att swärighcten wiherligen wore afhulpen om Caknjlierna förökades, men dä fordrades ätminstvne cn förökning af 8 till ro Personer om icke flera.
Kostnaden till deras betalning wore ej vbetydetig, och borde efter hwad hiktilS warit manligt af Stads »Cahan bestridas.
Friherre käannsrkeim trodde att fräga» rörde alla Ständ.
Förökningen af Canttliet 454v Den 2!
Sctober. blcfwe gansta betydlig; dct wore lättare för cn enstild att af ett documcnt staffa 4 afstriftcr, än fbr Cantzlikt afstrifwa flera hundrade Ledamöters arbeten. Grefwe Oörvenb> jeIm frägade om me, ningen ware att man sjelf stulle ur Protocollct afstrifwa sina yttranden.
Undertcknad upplyste, akt frägan här endast wore om stristcligen inlemnade yttranden.
Att strifwa ur Protokollet kan äläggaS Cantzlierne.
Fä Ledamöter kunna ex tempore tala Z a 4 ark, men de strifwas lätt.
Herr Grefwen och Ordföranden gjorde derefter proposition pä den 52 Z till orden sm afsigt, hwilken TiföllS.
UppZ widare gjord proposition pä dek öfriga af § swaradcs
Ja och llej.
Friherre bjerta, trodde att den som är Ledamot i nägot Utstött borde undantagas.
Herr R, 0 t si I i e 5 gillade
Herr käsilmsns tanka rörande Memorial sam remitteras.
Aagäcnde dem som Communiceras med de andre Ständcn trodde han att hwar författare bordt draga försorg om af, strifterna.
Herr 8 c k a n t 2 trodde att denna fräga kunde stiljas sä: den allmänna att 4 afstrifter stulle göras, och den enskilda huru, om den sista kunde stadgas i hwart Ständs ordningar.
Den 2l October.
Herr Grefwen och Ordföranden gjorde ä npo proposition pä § oförändrad, hwilken bifölls.
Ridderskapet och Adelli ätffiljdcs kl. ^ till z.
In k-äem krotocollr 6.
Lilversiolps.
Lördagen den 2l October. klenum kl. 5 eftermiddagen.
Ordförande Herr Grefwe vs la Qarclis.
Fortsattes granskningen af Riksdags - Ordnin» gen och bcgpntes med sz Z Bifölls med Consirlutions-Utssottcks fö, pcsiagna förändring. 54 §.
Bifölls äfwen med Utskottets förändring. 55 §.
Herr käorntk:
Jag tror akt helt och hällit man c) bör underkasta sig nägot Utffotts decisiva yttrande, utan att Ständerna böra fä besluta öfwer alla mäl, hwarföre de till klena böra hänskjutas.
Grefwe VörvenkjeIm:
Som här just ctr sräqan om en Eiljagtighet i öfwcrtpgelse mellan Tredje Band.
Nro 318, Slän, 4542 Den sr October.
Ständer och betz
Taleman, och huruwida den scnares »vägran af proposition är enlig med grundlagen eller «j, synes mig Ständct eller Ständerne dcröfwer ef wara de rätta Domarcna.
Ständ skulle ju tömma i sin egen sak, och de andra Ständen böra ej fä döma öfwer det fjerde.
Cn förenings - punkt bör finnas att filta en sä wigtig fräga, och dertill finner jag ingen skickligare än ConstilutionS - Utskottet, hwars befattning i allmänhet förutsätter att detz Ledamöter närmare begrundat RegeringS - Formens esprit.
Herr bell örn tb>:
Jag skulle gerna önska akt kunna sörena mig med Herr Grefwe I^öevsnbj !m, men kan det ej enligt min Lfwerkygelsc.
Ätminfione skulle jag önska alt med detta stadgande uppstjötcS till nästa Riksdag.
Herr Liiverstoipe, krefiric, förenade sig med Grefwe lL evenhjelm.
G r e f w e k.ll ö r n e r:
I kraft af den förbindelse, som är Talemänncn älagd, att pä Konungens wägnar waka öfwer Constikukionens helgd, bör rättigheten att wägra propofirion, när cn Taleman finner den stridande emot grundlagen, e) kunna bonvin förnekas.
Siändet dertill kunna kwinga sin Taleman, wore all hans kontroll upphäfwcn.
Flögan är här allenast om olika tankar om grundlagens bokstafweliga mening, och del bör wäl dä icke kunna anses säsom zrägon usurpation mot nägot Ständ, om cn sädan fräga hänskjilkes kill pröfning af det Utskott, som bar sta uppdragit att öfwerse Grundlagen och deri förefiä förklaringar.
Ett Utskott har längre tid att besinna <n lwerydjg sax än ett Ständ samladk in piano.
Oest Kfwerläggningar böra wara lugnare, och derigenom o-> wäl«
Den 21 October. 4Z4Z wäldigare, och bkst af jnga julerum eller af ögna» blickels intryck icke retade blick bör lättare intränga i Lagens mening.
En sädan ät ConstitutionS-> Utffot» ket uppdragen magt kan c) elter wara wädlig, när den endast kan UtLfwas wid dr tillfällen dä GrundlagcnS bokstafwcliga mening sättes i fräga och oenighet derom »ppstär mellan Ständen och deh Taleman.
Äfwen sär jag anmärka detza frägor e) kunna uppkomma oftare än ett Ständ eZ är ense med sin Taleman om LagenS rätta förständ, äro de dock icke Ständets ensak, emedan de angä en allmän princip.
Jag instämmer derföre med Grefwe l-öevsnsijelm, att man k) bör wiga ark läka Ständer dcröfwer sjelft. afgöra, hwarfbrejag tillstyrker bifall till hwad i § blifwit föreslagit.
Herr kl 0 rst si:
Jag kan alldrig frängä de principer och tänkesätt jag en gäng fattat.