Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den a4 Oktober, 117 Bilaga till PleniProtocollet för den 24 October.
V N:o 1.
Då de sammansatte Utskottens Betänkande rörande Spanmåls MagazinsDirectionens bea stånd eller upplösning nu förekommer till Höglofl. Ridderskapets och Adelns öfverläggning, utbeder jag mig, att, med åberopande af hvad jag, redan vid denna Riksdags början, anfört rörande den nöd och penningeförlägenhet, som låg tungt, i synnerhet, på den Jordbrukande Classen af Nationen, nu fä göra de anmärkningar och tillägg, hvartill Utskottens ifrågavarande Betänkande synes mig föranleda.
Sedan, genom den uppmärksamhet Hans Majit Konungen behagat nådigt lemna åt sitt Folks underdåniga framställning af sina be, hofver och omöjligheten, att med fällda priser på sina kostsamma productioner, jemte eget bestånd, längre utgöra tryckande Statsbördor; och genom hvilket nådiga afseende, ett tacksamt Folks kärlek och förtroende för sin Landsfaderlig!
Regering, om möjligt, ännu närmare befästats det blifvit Rikets nu församlade Ständer möjligt, att genom Bevillnisgens nedsättande med 46o3ooo R:dr och riS Din 2^ Ottolin; Saltpettergärdens minskning till circa iqo.ooq Rdr, verkeligen lindra dessa bördor och lätta mcdien till de återståendes utgörande', och hop* pet derigenom för kommsnde år ljusnat; synes det mig af så mycket större vigt, att, genom en klok reglering af Spannemålshandelp och Magazinslnrättningen, som så omedelbart verkar på den större mängdens väl eller ve, för framtiden befästa och stadga detta hopp} men att, enligt Betänkandets innehåll, åt slumpen öfverlemna Svenska Folkets öde, eller att
Jordbrukaren i goda år skall få’ litet eller intet för sine producter och deremot under missväxtår, af egna förråder, Sakna sina behof och nödgas anropa LMändningen om sin lifsbergning, förekommer mig vara, antingen mindre öfverlagdt, eller planen uppställd af Handelsspeculationen, Enär Utskotten synas ämnat, *tt alldeles; upplösa Spannemåls-MagazjnsDirectionen, hade man skälig anledning att vänta ett project, som, på ett förmånligare sätt, uppfyllt ändamålet och den allmänna önskan, hvilken ofelbart måste bestå uti någorlunda jemkade och bestämda, ej som hittills, varierande Spanmålspriser.
Hvad de Sammansatte Utskotten föreslå-? git om En Million R:dr Banco till Spanmåls, upphandling, anser jsg, för min del nyttigt pch antagligt; men hemställer, om ej sådane
Uppköp böra verkställas endafl under de goda
Dea s4 Octobcr åren då Säden gäller mindre än under de svåra?
och , att denna upphandling blott må ske af torrkad
Säd, samt att uppköpen måtte verkställas inom hvarje Län, af dertill utsedde Rikets Ständers inför deras Revisorer redovisning skyldige Ombud, hvilka, mer a£ patriotism än vinningslystnad och dryg aflöning, fullgöra sine åligganden.
Örn den af Utskotten föreslagna Summan fördelas på
Länen efter dessas mer eller mindre gifvande produetion, så kunna, i följd af verkställde upphandlingar och Magazinering, de rikare Magazinerne understödja de behöfvande.
Skulle sådane, i min tanka de nyttigaste Magazinslnrättningar, vid Riksdagens nu analkande slut ej synas antagelige; så anser jag visserligen säkrast, att öfverlemna Summan till Sädesupphandlingen åt Hans Maj:t Konungen, då, med dess kända, sanna och verkliga omtanka för sitt Folks väl, ett vida bättre resultat är att förvänta, än hvad ett, under så många månader utarbetadt, Betänkande nu föreslagit.
T)m 27 (h t ober f. m.
Bilaga till PleniProtocollet för den 27 Octobei1, förmiddagen* N:o 1.
Herr Rosenblad, Bernhard; Den dryga Tryckningskostnad, Statsverket under närvarande Riksdag, fått vidkännas, till en stor del förorsakad af den flera gånger förnyade omtryckningen af åtskillige handlingar, föranlåter mig att vördsammeligen föreslå åtgärder, hvarigenom Riksens Ständer med betydlig besparing, mot hvad hittils åtgått, kun-: na för kommande Riksdagar vinna så väl de ändamål 59 §.
Riksdagsordningen åsyftar, sorn förmånen af ett skyndsamt utdelande bland RiksStånden af de vigtigaste Konungens propositioner och Utskottens Betänkanden.
Till detta ändamåls vinnande anser jag M I* , J ö nödigt 1:0.
I a/féende på Tryckningen:
Att de så kallade Bihangen indelas, nästan såsom hittils, i 10 Samlingar, hvaraf hvarje utgifves för sig särskildt under tittei:
Bihang till Samtlige Rita Ståndens Protocoller vid Rihsdadagen då och d/i usta Samlingen (2,dra Ben 27 Or löher f. m. i2r j:dje &c. innefattande det och det.
Dessa Samlingar blifva följande•" i;sta Samlingen, Kongl. Maj:t» Nådiga Propo. fitiolioner och Skrifvelfer till Rikfens Ständer eller deras Ut/kott, äfven/om, på Kongl. Maj;ts Nådiga befallning aflemnade Betänkanden m. ni.
Då den vigtigaste och vanligen äfven (ill arktalet betydligaste delen af dessa Nådiga Propositioner in. m. öfverlemnas tryckt till utdelning bland RiksStåndens Ledamöter, så kunde hela den dryga kostnaden af dubbet sättning undvikas, om Riksens Ständer hos Kongl. Majit utverkade, att den person åt hvilken tryckningen af de till utdelande ämnade handlingarne finge befallning, att i en nummerföljd ombesörja tryckningen af aila till denna Samling hörande handlingar, oehmedåliggani de att låta afdraga utom de exemplar, som skola utdelas, det för Bihangen bestämda antalet, hvilket genast öfverlemnas till Expeditions-Utskottets disposition.
Om än ett och annat hvitt blad mäste lemnäs vid vissa ark, svarade dock denna olägenhet ej mot vinsten af att bespara den dubbla sättningskostnaden.
Äfven den läsande Allmänheten drog ej ringa fördel, genom den vin6t i tid, som erhölls, derigenom, att denna Samling på detta sätt blafve vida förr föxpreauroeranterne tillgänglig. 122 Ren 27 Qctober f ni, 2.'dra Samlingen, Rik fern Ständers Reviforers och JnjliticeOmhudsmans till Rikfens Ständer a/gifne Birätt elfer*, tued flere dtjlika Handlingar.
De förut i denna Samling införda RiksStåndens Protocollsutdrag, som innefatta remisser till Utskotten, kunna gerna uteslutas, då icke 59 Riksdagsordningen anbefaller deras tryckning i Bihangen, då de förut finnas tryckta i Ståndens Protocoiler, och då i denna isolerade sammanfogning saknas allt interesse.
De här bibehållna handlingar deremot, ehurti icke uttryckligen nämnda i 59 §.
Riksdagsordningen, och sorn först vid r818 års Riksdag lära i Bihangen influtit, tyckas likväl fordras för dessas fullständighet, men då åtminstone större delen af dem redan före Biksdagens början genom publik åtgärd af trycket utgifvits och utdeldts, så kunde den dubbla tryckningskostnaden besparas, om Riksens Ständer uppdrogo åt samma authoritet, sorn ombesörjer ofvannämnde tryckning, att utom det förut erforderliga antalet exemplar låta afdraga ett för Bihangen tillräckligt antal; och till så mycket större beqvämlighet för Allmänheten kunde redan före Riksdagen prenumeration å denna Samling öppna9, då å Pranumerationssedlame öppet rum lemnades för Riksdagens årtal och Samlingens titelblad efter Riksdagens början utdeladei.
Den 27 Delo f/er f. m. j;dje Samlingen, CoftnitutionsUlJkottets Betänkande». 4ide Samlingen, St atsUfottets Betänkande» och.
Förklaringar.
5;te Samlingen', BeVillningiUtfottets Betänkande».
ÖUe Samlingen, BancoUi[kottets Betänkande»* 7;de Samlingen, LagJJtfottets Betänkande».
Side Samlingen, Almänna Befvärs- och Econa miUtJkottets Betänkande». 9;de Samlingen, Rikfem Ständers P rot o c olls ut-* drag 3 forn inne! atta B tfut. jo;de Samlingen, ExpeditionsUt [kottet s Memorialer med Rikfens Ständers deröfver fattade Be/lut, Rikfens Ständers underdåniga Skrifv elfer och Riksdags B ef litet.
Samtelige dessa Samlingar borde på sätt ExpeditionsUtskottets vid 1818 års Riksdag den 2 Februarii afgifna och af samtlige RiksStånden bifallna Memorial föreslår, till skyndsam tryckning befordras; med de tillägg, att då sådane Betänkanden förekomma, hvaraf tryckta Exemplar böra bland samtlige RiksStåndens Ledamöter utdelas, Expeditionsutskott t ålåge efter tillkännagifvande från Utskotten, att ombesörja aldragningen utaf ett tillräckligt antal 124 ~ Den 27 October /. m. exemplar; att då tryckning i och för en sådan utdelning erfordrades af ett Betänkande, till hvilket tryckningen af den Samling det tillhörde, ännu ej hunnit fortgå; så kunde med detta Betänkande en ny afdelning börjas, försedd med löst titelblad, efter hvars slutade tryckning, den af Samlingens förra afdelning kom att fullföljas; att då flere Utskott afgifva ett gemensamt Betänkande, detta införes i den Samling det första i ordning varande Utskottets Betänkande tillhör; att i händelse ett eller flere särskildta Utskott skulle af Riksens Ständer tillsättas, dessa Utskotts Betänkanden i särskildta samlingar infördes; att till lätthet för både Bokhandlare som ombesörjer utdelningen af Bihangen och för köparne de åtföljande
Tabellerne ovilkorligen förses med öfverskrift till hvad samling och sida de höra; att till vinnande af likhet i format emellan alla Samlingarne, antingen 1 :sta och 2;dra Samlingarne komma att i octav tryckas eller och jemte alla ds öfrige i qvart, på sätt hittils vanligen förfarits med de särskildt utdelade Exemplar af vissa Kongl, propositioner, Riksens Ständers Revisorers Berättelser o. s. v.; och slutligen att den Authorifet, sorn fått sig uppdragit tryckningen af andra Samlingen, mätte åläggas att innan Riksdagens början hafva fogat anstailt örn tillgång på nödige Tryckerier lör en skyndsam tryckning. 2:0. 1 af fe ende på antal Exemplar och pris.
I händelse Riksens Ständer skulle finna Den 27 Octoler f.m. 125 nödigt vidtaga de åtgärder i afseende på Bi* hangens tryckning, jag nu vördsamligen före-! slagit;, torde finnas nödigt förut bestämma upp; jagans storlek äfvensom priset på de till försäljande ämnade exemplar.
För att vinna den åsyftade allmännare spridningen, torde iiksotn hittills en skilling arket böra bestämmas för Bihangen till Riksens Ständers Protocoller vid kommande Riksdagar, till dess annorlunda beslutas.
Äfven torde under samma vilkor upplagans storlek bestämmas antingen till 500 Exemplar såsom nu lär vara förhållandet eller till 1,2003 det senare i händelse Riksens Ständer skulle för godt finna utdelning bland RiksStåndens Ledamöter af samtlige Bihangen, ett beslut, som betydligt underlättande det åsyftade ändamålet, skulle förorsaka obetydlig tillökning i kostnaden, då en ganska dryg del af dem i alla fall styckevis lärer komma att bland Stånden utdelas och för återstoden endast papperets värde kom att öka kostnaden; under det att genom de af mig föreslagna anstalter betydliga summor genom besparad sätts ningskostnad kunde vinnas, och genom tryckning af ett lika antal exemplar af alla till Bihangen hörande handlingar betydlig lätthet för ordning vid tryckningen bereddes.
Den 27 Octoler e. m.
Bilagor till Pleni-Protocollet för den 27 Octobeif, eftermiddagen.
Nio i» Grefve Cronhjelm, Polycarpus i Vid Högloft* ConstitutionsUtskotteis bil Uppläste
Memorial är i afseende å sjelfva saken ingenting att anmärka; Grundlageds for-^ dringar äro uppfyllde och desse böra vara helige* i synnerhet för den sorn anser
Representanten icke böra egna sig åt försvar af andra intereseen än det allmännas.
Men om Utskottet i dess Betänkande öfverskrida gränsen föf sina rättigheter så är det en pligt för
Representanten att fästa uppmärksamheten dervid och först då, när hvarje offentlig åtgärd blir underkastad det offentliga bedömtnandets lugna och frimodiga granskning skola de constia tutionelle formerne uppoå sin bestämmelse, fre* dadé för inverkan lika mycket af det hviskartde tadlet, som af den högljudda okunnigheten*
Vid granskningen af det uppläste
Betänkandet framställer sig otvungit den anmärkning att Utskottet med uteslutande af slutmeningen, ha. de tillfyllest gjort både sin egen om ämnet fattade öfvertygelse, och »liggandet i RiksdagsOrdningens 55 och det utgör föremål för en billig förundran, att det Utskott som Dih 27 Octobcr e. rn.
127 bäst borde känna Grundlagens innehåll, vid detta tillfälle så alldeles förbisedt, innehållet af Regeringsformens 83 §.
Då denna §:s förej skrift att Gmndlagarne skola endast efter deras ordalydelse i hvarje serskildt fall åberopas, tillämpas till det uppdrag som 55 §.
Riksdagsordningen ålägger Utskottet, hade jag trodt det vara tydligt, att Utskottet ägt ingen rättighet att yttra, att den förevarande frågan var oförenlig med Grundlagens anda och i strid med Regeringsformens jag anser Utskottet obefogadt till detta yttrande må det förlåtas mig att jag i detta afseende jäfvar
Utskottets bedömande och förklarar mig af en helt motsatt öfvertygelse.
Beträffande sluteligen Utskottets yttrande, att Motionens antagande skulle bidraga att inskränka så väl den belönandes som den belönades rätt kan jag lika litet dela denna åsigt, och hade i sådant fall visst aldrig understödt Motionen.
Man kan icke inkräkta på andras rättigheter, utan att öfverskrida gränsen för sina egna, och detta mitt enskildta ogillande af slutmeningen i Utskottets Betänkande hoppas jag skall nogsamt visa under hvad synpunkt åtminstone jag för min del betragtar ett sådant förfarande. isbo 2.
Vördsamste Memorial 1 i Sedan RiddarhusDirictonen uti Memorial 128 Den 27 October e. m'. till Hoglofl.
Ridderskapet och Adelfi af dett litte sistlidne Augusti till bifall hemställt RiddarhusKamereraren Herr RevisionsSecreteraren N. W- Stråles för
Directionen anmälte anhållan om ett ökadt anslag af Wadstena Adeliga JungfruStiftets samt Adeliga CadettSkolans fonder af tillsammans 100 R;dr Banco å de arfvoden, 60m RiddarhusKamerararen af dessa stiftelser hittils uppburit, för att dermed, till lindring i göromålen vid RiddarhusKamereraretjensten kunna aflöna en Skrifvare vid RiddarhusContoiret eller ock att han måtte eudtledigas från Kamererärebefattningen vid Adeliga JungfruStiftet; så har bemälte RevisionsSecreterare, under förmälan det han vid den tid då berörde anhållan af honom gjordes icke kunnat förutse, att det arfvode af Ridderskapet och Adeln täckts anslå för innevarande Riksdag åt
Rådd arhusKamerera ren skulle, genom Riksdagens långvarighet uppgå till ett betydligare belopp, hvarigenom hao erhållit en inkomst, hvilken under den tid som till nästa Riksdag framlöper åtminstone till någon del kunde anses svara emot den begärta skrifvarehjeipen, numera hos RiddarhusDirectionen skrifteligen begärt, att den anhållan han sålunda framställt måtte för det närvarande helt och hållet få förfalla ; hvilket RiddarhusDirectioaen ansett sig böra hos Ridderskapet och Adeln vördsamt anmäla och torde, i händelse af bifall dertill, Ridderskapet och Adeln täckas om ett sådant återkallande underrätta Rid - Sfm 97 Oktober t. m.
RiddarhusUtkottet, der äreodet aanu lärer hvila oafgjordt.
Stockholm den 20 October 1823* Fredric Klingspor. G. M. Danckvardt. C. F. Carleson. N. Snoilsky.
Vördsamste
Under utöfntngen af den, RiddarhusDirectionen åliggande skyldighet att besörja nödige förbättringar å Riddarhuset med dertill hörande Byggnader och utrymme, har hos Directionen förekommit den oundvikeliga nödvändighet, stt i höst eller under instundande vinter låta uppföra en ny Lastbrygga i stället för den, vid Riddarhusets Norra Strandsida, af träd nu varande, som ögonskenligen år vorden så gammal och bräcklig, att den icke genom eli mindre reparation kan 'fried någon säkerhet i brukbart stånd återförsättas; hvarföre ock
Directionen till en sådan nybyggnad af ungefär enahanda beskaffenhet med denna gamla brygga, låtit af erfarne män upprätta ett Förslag, enligt hvilket dertill skulle åtgå Pålar, Bjelkar, Bräder, Spik, Dagsverken, Trans - Bil. till Ridd. e. Ad, Pr. IX.
9 Ben ur &etoher #. m. porteT och diverse annat, för en summa af 189 R:dr Banco; i förening hvarmed Directio1 nen äfven i betraktande tagit, det med sjelfva Strandvallen på Östra sidan om berörde Brygga varande förhållande, hvilket, genom den i flere afseenden skadeUga åverkan som vattnet gör på denna, utan någon betäckning, af tid efter annan, för Byggnadernes säkerhet verkställde utfyllningar, tillkomne Strandvall, visat behofvet af en sådan betäckning derföre, medelst en stenmur, som utan någon serdeles betydlig kostnad kunde komma att motsvtra den, hvilken å Westra sidan om Bryggan redan med så mycken fördel blifvit uppförd, och i'likhet hvarmed, denna Stenmur skulle bereda ett snyggare bruk af den uppfyllda platsen, än det hvartill dea nu gagnasj men ehuru RiddarhusDirectionen sålunda för sin del insett vigten och nyttan af desse förbättringar, och äfven trott att de med mindre svårigheter, och följagteligeo med mer* besparing kunde verkställas i ett sammanhang, än om de serskilt, eller Bryggan först såsom visserligen den angelägnaste, och Stenmuren framdeles såsom i och för sig sjelf mindre angelägen blefvo uppförde, utan att dervid beräkna den större fördel, som annars för det he* la otvifvelaktigt uppkomme, dels genom det stöd sorn muren gåfve åt Bryggan, dels af det utrymme, sorn betydligen skulle lätt* murlägningen serdeles under och invid Bryggan, i fall den icke vöre först uppförd; så har likväl
Directionen i anseende till både vidden af desse förbättringar och den föga tillgång
Rid - Den S7 Octobcr e. nti dårhusets Gassa för närvarande dertill lemnar, ansett sig icke böra på eget bevåg ingå i några närmare anstaliter till deras verkställighet, utan att förut hafva begagnat tillfället af Höglofl.
Ridderskapets och Adelns närvaro, till erhållande af dess egit förordnande i detta ämne; och då RiddarhusDirectionen således nu får vördsammeligen anmäla berörde förhållande, samt utbedja sig Höglofl.
RidderskapetS och Adelns föreskrift hvad
Directionen i afseende derpå har att fullgöra, bör Directionen icke förtiga den åtgärd som Directionen trott försigtigheten i förhand fordra, och derföre vidtagit, att hos Stadens Styrelse, som i allmänhet äger disponera stränderne inom Staden, tillkännagifva behofvet af förenämnde ytterligare strandbetäckning, i den förmodan, att ehuru den sträckte sig något utom Riddarhusets designerande tomt pä sjösidan, Styrelsen likväl icke skulle hafva något att påminna deremot, lika litet sorn mot den förut verkställde, hvarvid
Directionen jämväl uttryckt den önskan, att
Styrelseo kunde finna utvä^ låta på annat lämpligt ställe förflytta det så nära Riddarhusets Strandvall i sjöa stå-mde sprutskjul, som nu mera komme att medföra både trängsel och vanprydnad vid denna sida af Riddarhusets egendom ; hvaröfver
Directio - nen dock ännu ej erhållit bemälte Styrelses yttrande.
Stockholm den ao October 1823.
Fredric Klingspor. G. M.
Danckvardt. C. F. Carleson. N. Snoilsky. 13* E)*11 *9 Oetaber f. m. •\
- Bilaga till^Pieni-Protocollet för den 2o, October, förmiddagen.
Jag har varit af skiljagtig mening med pluraliteten i Utskottet; jag anhåller alltså att få redovisa för min åsigt af denna fråga.
Utskottet har ansedt att Revisionsarbetet bör delas i 2;ne delar, den första i Revision af stne års afslutade Räkenskaper, den sednare i granskning af förvaltningen för hela tiden intill dess Revisorerne sammanträda.
Den första står i full enstämmighet med 68 $•
Riksdagsordningen, der orden lyda, det Revirorerne skola sammanträda så ofta att
Revision må kunna omfatta a:ne års afslutade räkenskaper Grund, lagen omtalar för öfrigt icke någon vidare utsträckning och har grunden för denna utvidg* ning måst, af Utskottet troligen sökas i föreskriften att revision skall ske, enligt af Rikets * Ständer utfärdad Instruction.
Utskottet har ansett sig af denna Ständernes rättighet äga fog framställa den utvidgning tf gransknings* rätten: att förvaltningsåtgärderne skola granskas ända intill den förevarande tiden; men Bt:n 2g
QaiBbar f. m. jag hemställer om detta är i enstämmighet med meningen i 68 §■ och om Rikeens Ständer kunna, genom en af dem författad Instruction, äga rättighet, att emot Grundlagarnes tydeliga mening tillvälla sig en utvidgning i deras granskningsrätt, som i verkställigheten medför oordning och rubbar grunden för ali redovisningsskyldighet.
Gerom den förealagne förvaltningsgranskningen utöfver de 2:ne åren, inträffar äfven den händelse, att samma tids åtgärder komma att undergå 2;ne granskningar, så att, till exempel 1825 års Revisorer, hvilka böra granska 1822 och 1823 årens afslutade räkenskaper, derjemte skola ingå i granskning af förvaltningsåtgärderne under loppet af åren 1844 och 1825» för hvilka 2:ne år det tillhör 1827 åra Revisorer att granska de afslutade Räkenskapern».
Jag hemställer vördsamt till hvar och en, om det är med en sann conatitutionel anda öfverensstämmande att vid olika tiden af samma auctoritet granskning af samma åtgärder skola verkställas.
Det är en pligt för Styrelsen, att inför Nationens Ombud redogöra för sin förvaltning, men det är ock deas rättighet, att sedermera vara befriad ifrån anmärkningar.
Det år lätt tänkbart att åsigterne vid 2:ne Revisioner kunna vara olika, att hvad den ena ansett origtigt, den andra gillar, eller tvärtom, och då 2tne Revisioner, efter Utskottets Förslag, skola granska samma tid, samma Förvaltnings* åtgärder, hemställer jag hvilka besynnerliga förhållanden uppstode, om den ena Revisions* 134 Dm 29 Oclober f. m. berättelse!) blott korarae att innehålla en vederläggning af den föregående.
1820 och 1822 arens Revisorer ansågo sig böra ingå i en sådan granskning och jag delade denna öfvertygelse, emedan den hittills gällande Instructionen dertill gifveranledning; rata då nu fråga är att upprätta en ny Instruction kan jag för min del icke underlåta att yrka det den må blifva författad i enlighet med Grundlagarnes bokstaf oeh med sanna Constitutionella principer.
Uen föreslagne Instructionen har lör ölrigt, efter min tanka, ett utmärkt företräde framför den af 1812, det vore alltså af ett väsenteligt nyttigt inflytande för Samhället att denna nya Instruction, genom Kongl. Maj:ts promulgation blefve gällande, men föga lära vi kunna sädant hoppas, om Kongl. Majrt, Grundlagames högsta väktare, finner i dea framställde Instructionen föreskrifter, hvilka efter Dess bedömrnande, äro i strid med Grundlagarne, och att Kongl. Majrt sålunda lärer bedomina denna fråga, dertill hafva vi full anledning, af Dess Nådiga skrifvelse till nu församlade Ständer, rörande Revision af TullrSkeoskaperne.
På nu anförde skäl anhåller jag vördsamt om återremiss.
Men 3-1 9et »ber f, m. Bilaga till PleniProtocollet för den 01 Octo ber, förmiddagen.
Grefve Gyllenborg, Johan Hening:
Efter en, af ohelsa föraranledd, längre frånvaro ifrån Riksdagen, återkommen då Bevillningsutskottets Förslag till Bevillnir,- gens tördelning jemte
Regiementariska stadgandeo till pröfning hos Ridderskapet och Adeln förekommer, och efter de upplysningar jag erhållit, icke instämmande i en del af hvad Utskottet föreslagit, anhåller jag vördsammeligen, att i saknad af rådrum att nu derom inhemta fullständigare kännedom, att få till Utskottets pröfning afgifva utförligare erinringar dervid, sedan betänkandet efter vanliga förhållandet i detta ämne, förmodeligen blifvit återremitteradt, hvarom jag anhåller, inskränkande jag mig nu, blott till någre hufvudsaklige anmärkningar vid Betänkandet.
Oväntadt förekommer, att den tillämnade nedsättningea i Bevillningen tili nära en half Million Riksdaler årligen, icke föreslås komma ägare af hemmanen tillgodo till större andel än omkring en tionde del deraf eller något öfver 60,000 R:dr, då likväl ingen MedborgareClass, af skattskyldig», ägt större anspråk än h&ra - I Dm 5l ört obel /. w. mansägare, som redan i jämnförelse med andre, flere år blifvit lidande genom beskattning, grundad på högre beräkning af hemmans värden än vara bordt, och hvilket förhållande, redan vid Riksdagens början, var anmärkt och allmänt erkänd*.
Icke dess mindre fortgår BevillningsUtskotret på samina väg, och af jorden äskar, elter samma Bevilinirgsprincipe de samma 2 procent, efter redan åsatte värden, men icke efter hvad hemmanen verkeligen äro värde, hindrade af den för hvar 1’rovince bestämda B villningssumma, i den nedsättning, sorn nedfallne pri-, å Landtmanna producter, och i löljd deraf fallne egendomsvärden rättvisligen påkallat.