Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— Icke dör den nödgas jnga i de militairrffe med 40 Regements Chefer.
Hwad rätt har KrigS-Dcparkementet framför de andra, att med derailler uptaga en lid, as hwilken hwar ininril är dyr« har sör Nationen?
Mycket längre kunde denna enumeralion blifwa, pren det jag upraknat torde göra riUsyliest.
Dct lärer medgifwaS, a?k alla ofwannämnde åtgärder, äro wigsjg? och alt uran deras behöriga skötande en Arm^e ej ka» ägg bestånd: da följer alt de af nägon mäste skötas: men jag ser mig om efter den Embetsman som alla desta wärf ex oKicic) äligga, och finner honom ej; jag ser mig om efter ben som är berättigad till
Ko« WNZenö näd och Nationens tacksamhet i händelse Ar« Dm 28 December. 1621 möen Wid förefallande krig skulle befinna fig
Uti ett i alla afseende,, sa stridbart tillstånd, son, wara tillgångar medgifwa, eller i motsatt fall förfallen till answar och tadel.
— Jag finner honom ej.
Hwad en eller annan Embetsman tvid asyn af behofwec as en eller annan wigtig åtgärd, as nit och fr, wilja gjort 06) gör, det kommer här ej i beraknina; jag t- lar blott om det som ex ofiieio, som af emberopligt, bör sk,; ej om det ssn, as god wilja och nit förratkas, och som således utan lagligt answar kan sörstimmas.
General-Asjnt,»tens pligt är upfyld, dä han s underdånighet sörcdragir inkon,ne Förstaqer, Napporter och En,bets.bref, inhämtat och expedierat Konun» gens befallningar, samt hällil oh i ordning här i Garnizon: Krigs-Prestdentens, dä han lätit anjkaffa och tilldela Armeen deh materiella behof och asgjvrt inkom mande mäl Uti med i indelningS-werkct:
StatsSecreterare, ,S, dä han föredragit inkomne mål och utfärdat anbefallde expeditioner.
I alt detta ser jag ej spar, hwarken till bestridande as ofwannämnde wigliga befattningar eller till ofwannämnde answar.
Endast den kan ataga fig det förstnämnde och ikläda sig det senare, so,n ensam emottagec och expedierar Konungens befallningar rörande krigSwäsendet ^ med alla de Corpser, personer, Werk och inrättningar som dertill höra, och som ensam derom inför Konungen och Stais Rådet föredrager.
Endast genom en sadan Embetsmans tillsättande kan Krigs,administration sä den jämna, säkra, vigoureusa och ändamäls-mähigä Wig, förman hwilka alla upoffcingar, utgifter, an - 1622 Den 28 December statler och mödor blifwa fruktlöst.
Det ligger långt ucom kretsen af mina insigkec alt bestämma hurulvida denne person kan deltaga i Stats-R ådets öfwerlaggningar eller dem öfwerwara.
Än widare lärer denna fräga ligga ucom den krets, inom hwilken jag här mäste halla mig, — men intet lärer jag i detta nplysta Samfund behöfwa deducera huru nyttigt det wore, att denne ssm förestår Krigswästndet, i likhet med dcm som foresta de öfrige hniwudgrenar af Rikets styrelse, ägde kännedom om Rikets angelägenheter, och synnerligen om dest financer och urrikes relationer.
Jag slutar nu, och tillägger blott följande anmärkning sä«om ctk ytterligare bewis pä nödwändigheten af en sadan författning.
Wi äga answarjghekS lagar emot det onda som göres, och det är ganska träl; men hwar är answaret för det goda som underlätes?
— Manne ej delta ocksä behöswes?
— Manne ej Rikets famteliqe EmbklSmäu kunna sä samwetSgrannl ha wakat öfwer sig och sina protokollet, alt äfwen den mäst stränge och nitiske Justitia Ombuds» man ej skall om seni är kunna »vidkomma dem, och Riket ändä helt lagligen ha skridit till branten af total undcrgäiig. och i alla Administrations beständsdelar wara »noger t>ll uplöSning, om Embekömännen ej derjämke sökt akt
Uträtta det goda de förmält?
Answaret härutinnan är lika wigtigt son» det andra, »nen ej as lagen, blott af allmänna opinionen kan det mkräswaS.
Laglige former äro i thy fall ej anwändbare.
Dtt gifwes häri blott ett rättegängssätt, och dcr är alt snmmario procsrsu döma Ministern efter tillståndet i hans Departement.
Men innan ett säoanl oomstul kan rältwist fällas, mäste Wall wara - Den 28 December.
162Z ra sä organiserad att Embetsmannen äger full och obehindrad w:rk ii igskrast inom fia weckaingskcers , och nr venne tt-a k,-r sig till alla de föremal efter hwiikaS tillstånd han skall bedömas.
Jig slutar som jag börj'de; — On alt skall gä wäl, skall alc wara wäl ocganiseradt.
Mnnteligen tilläde Grefwe k-ävsnlifslm r
Den föreflagne föreningen as Krigs? och S>öDepartementen kan jag för min del cj tillstyrka.
Ul t hoS en person finna de torenade kunskaper som for - dras att dem bada foresta och i fin Embecs utöfning wara sa sjelfständig, som fordras för alt åstadkomma det yttersta möjliga gagn är nästan omöjligt.
— Annat är a t i ett Råd fatta och yttra en rigtlg tanka i mål af högre omfattning, annat är, att wara i stand, att rigtigk anordna mindre och likwäl wiqtige detail» ler.
Till det förra fordras blott de allmänna kunskaper i A^ninistrttions wägen, som hos hwarje högre Embetsman bör förutsättas.
Till annordnande af detailler fordras nödwandigt fullständig detaille kännedom.
G nom tillsättande af en Adjutant för ben as defia bada grenar, till bwilken Ministern icke hör är saken icke hu!peu.
Med en Adjutant som ex officia och äs lacto förstår mera än fin Förman, kommer denna i en betänklig belägenhet.
Dcfiuiom ka« man med wifihet förutse den olägenhet, att ehuru rätt» w:s Ministern än mä svara, skall altid det wavnct kill hwiiker han ej hörer anse sig som styfbarn.
Stael von kkolsrein, mbad sig fa erindra, att Riksens Ständer updragit Kongl. Maj:t i as«
Den 28 December. i afseende pä Krigsärendernes styrelse, en sä tillräcklig magt, att han ansäae det bero af Kongl.
Maj:t, om eyau ät ett Slars-Räd eller General Aojulanrcn, eller hwilkcn perjon Han behagade, wille öswerlämna den befattning, hwarom nu wore i fräga.
Skulle Riksens Ständer nu något bestämdt förordna on> en särffild Embetsman till detta ändamål, syntes. honom sädant wara snarare en inskränkning än en ulevidgning j Konungens rnagt.
Herr Greswen och L and t - Ma r ska l k en erinrade -att Grefwe l^ävLnbjelm begärt fä upläsa stil
Diktamen, allenast salom en anmärkning wid Fri» herre HäekvLrsts förut kill Srats Utjkollet återremitterade moliou, och för gkt säsom fasan ja det sam» ma dit remitteradt, hwarföre nu ingen diöcusston der» pm kunde äga rnm.
Grefwe L.9 v en bs e Im, 6usraf, anhöll allenast sa nämna, att han redan fran början förkla» rat, det hans motion wore gjord, endast i oecono»' mifft afseende, i fast Stats Ulffottet, till en sadan Embetömans aflöning skulle behöswa ansta medel, och att han för öfrigt fullkomligen wore as Friherre Ltsöis tanka rörande Konungens rätt, att till en jahan befattning förordna hwilken Han behagade.
Hsrr Grefwe,, och Landt , Ma rskal k en xroponerade att Grefwe I^övsnkjelms diktamen, stkul» le säsom en anmärkning wid Friherre ^stslsvärsts motion, till StnlS.Ulffotlet fä remitteras, hwilket bie föll?.
Höre - Dcn 28 December.
Föredrogs ä nyo Banco Utskottets den 19 December pä bordel 1-^.gde Peokocolls -Utdrag as den 18 samma manad, innehållande bemäldte UtskottS stulberäk'else, jämte hemställan till Neleus Ständer vm föl höjning a Banco Betjeningens löner, m. m.
Grefwe von n r i n ^ 5 Iian 8e n, Olbres c k r, anlag den af Banco-Ustkat.et sörestagns löne tillökning för Panco Betjeningen altför högt tilltagen.
En tunna Galds tillökning i löner wore en siar summa.
Herr Grefwe» trodde äfwen man borde hoppas den äcec wunna freden skulle bidraga till dyrhelens förminskande.
Han wilie derföre tillstyrka att denna förhöjning gosw's under form af gratistcation, likväl >ä. att den räckte kill nästa Riksdag, dä komwande Ständer, i fall conjuneruren förbättrats ester dyrh ten fvrisore, efter omständigheterne de roen kunde förordna.
Grefwe vs la Onräis medgafatt 16,022 R.dr wore en stor summa, men ej sa betydlig, uär man betänker att den fördelas va en ganska talrik betjening.
För sin del wille Herr Grefwe» tillstyrka Banko.
UtffottetS forsing, hälst som deras synes, att lönförhöjningen blifwir sä inrättad, att innehafware af högre löner sätt mindre tillökning och de ringare löntagare större.
Banco Betjeningen wore inom Werke! sä sysselsatt, otc det för den samina förojöde sig sjelft, att förwärfwa »agot Utom stensten, äfwensom den ej har någon utsigt till befordran Utom Merkel.
Dtt wore en gjfwen princip, att de af hwilka man fordrade mycket arbete och mycket answar, borde wara wäl lönade, och hwad Herr Grefwen nu anfört styrkte billigheten af lönsörhöjningen, Herr Grefwen förnya. 1626 Den 28 December. de derföre sitt lillstmkande af bifall till Banco-UskottetS betänkande, och begärde derpå af Hcrr Greswcn och Landr-Marfkalken proposition.
Friherre siseclerskröm, ^4eob, be< styrkte all Lanco^Vetjeningeli ej såsom endre Collegrers Betjening, hahr nZgon annan yrsigt, än den, genom ^ sin befordra" inom Vai^quen Dek were derföre billigt, akt den för silk denvarande arbete kunde wara säker om sin utkomst.
H dc förellagiic grarisicarioncrne läge ej en ladan säkerhet.
När den tillkomme att löneförhöjningen more inrättad progresiw för de lägre qradernc, hoppades Friherre Lscisrsrräm att den ej kunde träffa motstånd.
De lägsta löntag rena njölo förut mindre arfwoden, än hwad det kostar de fleste af osi att underhålla en betjent.
Huru skulle man pä sädane wilkor kunna wanka och r fordra skicklighet?
Om andra löntagare i Skaren moro sämre lönade, hade ock en mängd af dem andra urwägar till förtjenst.
Grefwe ve l-, Oaräia instämde häri, och erinrade tillika, akt i ande» Werk kunde Tjenstemän haswa flere befattningar, hwilket i Banque» ej worr tillätit, äfw'» som audre Ti"nstemän haswa den utsigt att af Reg ringen till hällre sntzlor kunna befordras, hwilket i anseende till Banco-Vekjeningens ifrån andra Werk sä skiljaktig» göromäl, sällan eller aldrig kan miräffa.
Ätskillige hördcS härefter önska proposition p» Banco Utskotlcls förflag.
Herr Grefwen och Län dt - Marskalken gjor - Des 28 Decembcr. -jorde derefter punktewis proposition kill bifall a de sarjWdte mäl, hwilka Vanco Utsl'otlit, i Drft Protocolle Utdrag, til!
Riksens Ständers afgörande hade hemställt och tillstyrkt; hwilken proposition med ett allmänt Ja beswaradeS.
Höredrogs följande:
Utdrag af Protokollet, hällit uti Rik, sens Högloft. Ständers Bewill, vings s,N!t Allmänna Brswärsoch Occonomje-UisVokts Plenum tvid Riksdagen i Stockholm dea 27
December 1809. S. D. Sedan sä »val frän Högloft.
Ridderssapet och Adel» äiffillige Memorialer, iimesattuids an« märkningar j ficre delar af Utskottens gemensamt asgifnr betänkande och projecr rörande Bränwins bran, ningen, blifwlt med äteknadL remitzer eill BcwiliningS samt Allmänna Veswsrs och O conomie-UrffoitenS åtgärd ytterligare förwifte, som ock Prolvcolls- Utdrag frän de öfrige Respeetive Sranden om Deras beftut, i förenämnde ämne, hit anken mit, sä hade Utskog ten nu sammanträd!, ait rega detta ärende under öfwerläggning ochcherom afläinna det utlärande, hwar, till beskafsenhelcn kunde föranleda.
Al omsörmälde remisier och Protecolls-Utdrag »nhämtadcs, att derhos Högloft.
Ridderffapct och A» deln skedde anmärkningar till det mästa röra de oeco> nomiska anstaltcrne af bränwins bränningen, men en« däst i nagla punkter den söteslagne asgisten dera, samt pä sätt redan sagdl är, woro^kill bada Utskottens hand - 1628 Den 28 December'. läggning hänchjukne, hwaremot Walloch BorgareStänder, sorn, ehuru cn.vch annan Ledainvl äfwen derstädes framställterindringar r brä w! is bränningens okonor miska delur, likwäl egenttiige» läster sin upmärksam» hel och granskning wid de sörestagne afgifterne, samt sälunda flutcligen stadgat, art frägan, i afseende pä deras belopp och tillämpning, aker hänwisteS ull Bewillningö Utffoitet fövall ytterligare beredas, och hwarefter Utskottet som i jädanl afseende jkulle as Wäibe» niäldte Stånds Protokoll erhålla del, borde med sitt förnyande yattrande till Riksens Ständers plena inkom ma. Högwördige Preste Ständer, har enligt Protos kolls Utdrag af den 28 November, bifallit UnkottenS vswanberörde projeck, blott med förbehåll. att Stork, holms och Götheborgs
Sräder ej matte ttlläias brätt» wins brännings rättighet:
Att Tull ochA.cis- i händelse af Landt tuliarnes fortfarande, borde erläggas söt det bränwin som till
Stad imördcs, och att srägani om krogar och minnteringsställen borde kill Kongl. Maj:ks Nådiga förordnande öswerlämnas, men derefter den 6:te i innewarande manad, utom hivad an» ginge sistnämnde omständighet och yrkad minstMing af »pihe förelagde böker, instämt uti ally de as Walloch Borgare-Ständek gjorde anmärkningar.
Laikaledes har Hedcrwärda Bönde Ståndet först antagit
Utskottens betänkande i hela desi widd, med den enda tilläggning, att hwar och en finge till Fiskare i Vohnsländfke Skärgärdcn, enär de ä SilifichL wistas, bränwin i minut försälja, men sedermera witt ärendets närmare öfwerwägande förenat sig till allat delar un de as Walloch Borgare-Standet ächade rät»
Den 28 December 162) kelset, Utom 2:ne, dem Hederwärda Bönde-Srändet motsagt, om betalande af Tull och Accis wid införsel af bränwitt wid Städerne, och öfwerläkelse till
Mag istrakerne, otc ensamt bestämma minukeringsställens inrättande i Städerne, uti hwilka omständigheter Hederwärda Bonde-Ständet förklarat någon ändring uti 1-Wottens förstag icke bär» äga rum.
Ester såmedelst Minnen kännedom i hwad skick detta mål bliswir af Respeelive Stånden handtcradt och till nytt utarbetande hänlkjulir, öfwerwägadcs sörewarandc ämne, derunder fleste Ledamöterne ansago att sedan ärendet till betz oeconow.iffa egenskap redan warit 2:ne gängor af Vefwärs- och Oeeonomie - Ut» ffottet handlagt samt derföre äfwen af z:ne Respecrive Ständ ffall stnkcligen bliswit granskadt och afgjordt i alt.
Utom hwad Bewillningen eller afgifternehärwid beträffade, sa hörde de nuingangne remister och anmärkningar icke till bada Utskottens utan allenast till BewillningsTltjlkoitetS befattning, men öfrige Ledamöterne wörö ater af den tankan, akt som baba Utskotten förur gemensamt före-, haft ifragawarande ärende, samt den Åtgärd som destförinnan hos Veswärs och Oeconomiae-Utffsttet, föregått följaktligen ej annorledes kunde bekragtas än som en beredning deras, samt wid fastställande af bränwinsbrän» ningen destutvm der Occonomiflka och afgiften ägde ett sa nära sammanhang sig emellan, att det ena icke ritan pä en gäng med dek andra lämveligen eller möjeligeir skall kunna upgöras och Utstakas; Altja och under abe» ropande deraf, akt Höglofl.
Ridderskapet och Adelil uitcyckeligen alerförwist srägän om bränwins bränninaeit till till bada Ur^ötken, samt icke nägok af de andre Respective Ständen mer än Wällofl. Borgare Standek sörejkrifwil, att den numera blott af VewillningK i6zo Den 23 December.
Utskottet skulle riökaga. förmodade sistnämnde Ledamöter, att ofwansagde rem ister och anmärkningar borde beswaras af bade, Utskotten, hwilka samiällt upglswit och författat det förra projrct, hwari de aniörde ändriygar begäras; warandeö wid anstäld omröstning ven första meningen godkänd geno», pkiralikrten af Högwördige Preste-StändekS, Wällofl. Borgare-SränvetS och Hederwärda Bonde SländetS härwarande Ledamöter, men af Högloft.
Ridderskapel och Adelns Deputerade den senare antagen och fullföljd.
I anseende till en sadan skilj ktighet uti meningarne och dä genom stridiga innehaf t af Högloft.
Riddcrjkapet och Adelns samt Wällofl.
BorgareStänders aflatne remistw, Utskotten funno stg sälte i owerkfamhet och icke tillständigt att widkaga närma» re ätgärd härmed, innan Riksens Högloft.
Ständer täckas förordna, huru härutinnan förfaras bör, ftulle detta förhastande genom Protocolls^Utdrag RikftnS Högloft.
Ständer »vördsammast tillkännagifwas och underställas. l-ld äuxra.
Lx?rokocc>IIc>. L, 6.
IiiAmnn.
Friherre kustkrclr, ^Isxanster, zDä list i nu uvläste Prorocolls Uidrag oinförinäldtc ämne förekom i en sammansatt Beredning af Bewillrringg- och Allmänna Beswärs och Orconomie - Uc« skottet, upstod fraga, huruwida del sistnämnde UrskolilelS Ledamöter widare, borde befalla sig med någon stlwerlaggning deröfwrr.
Huru denna fraga inom Utskottet afgjordcs, syneS af P otocostsUltdraget. medlertid är den oeconomiska delen werkeligen af bä>»e Ridderskaptt och Asesn och Vonde/Ständet äler re - Den 28 December. r6zr remitterad, och della är hwad som wäslat Utskottets förlägenhet.
Grefwe Os Is 6aräis.
Till hwad Herr Friherre Knäbeck nu anfört sär jag allenast tillägga, alt dä Siänden warit as skiljaktig mening, har Ut, skottets pluralitet ej trott sig kunna göra annat än förfråga sig hsö Riksens Ständer huru Utskottet bör sig förhålla.
Twenne
Stånds äterremitz star i strid mot lwänne andra Stånds bestämda beslut.
Att Ut» sköttel, under sädane omständigheter, rj med saken kun» nät taga någon besättning lärer salla af sig sjelf i ö» gonen.
Knäbeck utbad sig fä tillägga, att"den i frägawarande äterremisien nu sörsta gängen kommit till de bägge förenade Utskotten.
Herr Grefwen och Landt, Marskalken gjorde derefter proposition akt mäler as bägge de förenade Utskotten mätte uptagaö; men deröswer yttrades olika meningar, dä , Herr KSniZ, ?sbr, erindrade att den oes , ronomiska delen af denna fraga redan en gäng förut warit till Allmäntia Beswärs- och Oeconomi^ Utskor, tet äterrewitterad, hwarföre han ansäg enligt med Ne^ gerings«formen, alt den borde asgöras.
Grefwe Osia 0-,räis> som upläste §6. §. i Regerings» Formen', yrkade deremot, att orven äge magt som deri förekomma, tycktes ej hindra Ständcrue arr r>u Urskolt mer än en gäng älerremir» kerg samma mål.
Fjerde Bandel tTl-s ivs.
Ät» Den 28 December.
Ätffillige ytkrgde äfmen den tanka att ätertt< misier kunde äga ru!
N kill sammansatte Beredningar as twänne llrffott, hwilket äter af andra bestriddes> till dest andteUgei, I!idderffapet och Adeln, efter af Herr Landt-Marskalken gjord proposition, stadnade i det beslut, att Det ej fann någon gällande anledning ftg förete, att stänga sin förut, rörande bränwins bränningen och bewillningeu derför, till oswanbemäidle förenade Iftffott bcsiurne akerremift.
Herr Grefwett och Landt-Marskalken! anmälde ett af Riddarhus Ulsikottcl lttgifwir Diplome för Stats Naders m. m.
Friherre 6uämunä 6ö-- rsn ^6lerbekft med tillkännagifwanbe, det more alla kill inlroducrionen nödige prXsianäa fullgjordej hwar« före Herr Landt Marviken till Friherre ^ölörketbI inkcoduclion begärde Ridderffapek och Adelns tillstånd.
Bifölls; i följe hwaraf Frihcrrlrga Ätten ^cl-- jsrbekft under N:o Z29 pä Riddarhuset blef introducerad.
Riddersikapek och Äbeltt akftiljtzeS klock. §ull z.
In l^iäsrri krotoeölli. 6.
Den 29 December. i6zK
Fredagen den 29 December» Plcnuln kl^ ic> förmiddagen; justerades följande:
Utdrag af Prölocoftek hallit i Högloft.
Ridderffapel och Äoelns Plenum d. 28 Dec. 1809.
S; D Uti Protocofts,Utdrag af förleden gar, bag hade Bewillnings samt Allmänna B.swärs- och Öecönomie-Uljkotte» tillkännagifwir den förlägenhet hwaruki, i afseende pä kill asgifwande yttrande öfwer sä tet tift Bränwins-bränningcn och BewillningcN för densamma, de förenade Utskotten sig befunnit wik» öfwerwägande af skiljaklighcterne: emellan de frati dltkS-Stäiiven till Utfkoiren ankömne kemister.
Efter behörig pröfning af Uftkottcns fälunda gjorda an, wälan sann Högloft.
Ridderstapet och Adeln icke nä, gon gällande anledning sig förete att frångå sin förut rörande Bränwinsbränningen och Bewiilningen dec, för, kill ofwanbemäldte förenade Utskott beslutne älerremist: hwarom de öfrige Respeckive Sanden sä wäl som Bewillnmgens samt Allmänna Befwärs - och L)economie> Ulffokten skulle genom Utdrag af Protö, collet Underrättas. 8uprä. , .' ö . S. D.
Riddcrftapek och Adelis den 8 dennes för sin del och jämte anmärkningars Meddelande updragit Jämkuingg-Utfkoltet aik inkom, Isig
Med Zörflag till jämkning af Instruckiön för Justi - t6z4 Den 29 Decemöek.
JustiiiD Ombudsmannen i de delar hwaruki Trenm Ständ icke sammanstämt, hade bemäldte Utskott, genom i dac; upläste Prokocolls Utdrag af förleden gårdag anmält sig icke kunna i »agön åtgärd rist jämkning inga, enär de öfrige Respeerive Skänden, under Instämmande i rcmitzen till Utffotlek icke skola hofwa tilikännagifwit hnrnwida nägra anmärkningar emot vmförmälde Jnstruction inom de .treune Ständen förekommit, och hwari desamma bestält, eller ock Hwad afseende blifwit fästadt ä de af Ridderskaper och Adeln wid meranämnde Jnstruction gjorde ernid» ringar.
Riddcrskapet och Adeln fann det bero af de Nespcctive Mcd-Sränden sielsme att förklara, hurudan Deras Mening wid instämmandet i remitzen warit, allksä beflörs det skulle bemäldte Riks Ständ genom Utdrag af Prvkocollet wänligen anmodas akt de till ofwanbcrörde
Jnstructi»«s stmeliga afgörande nödiga uplysningar meddela.
Od §u^rs.
S. D. I anledning af hos Högloft.
Ridder, skåpet och Adeln gjorda tillkännagifwanden det Allmänna BeswärS- och Oeconomi^ Utskottet redan för siera mannder sedan blifwit anmodadt att sig utlaka i atskillige mål.
Hwaröswer alt hittills uägra Bc^- länkanden icke inkommit, säsom öfwer medlen att före, komma vlägenheterne af ftygsanden i Skäne, vfrsce Friherre ku n^Irs Motion rörande Rokerjngen, och Herr LsrZiimans angäcnde Wargeringen; besiök Högloft.
Ridderskavet och Adeln att bemäldte Utskott wänligen härom erindra, nied anmodan att skyndesamt vesta nial företaga och sink yttranden dcröfwer kil Riksens Sländers plena aflämna. 8uxra.
S. D» Den rs December. S. D. Företogs kill afgörande Banco-Ut» skottets den 19 dennes pä det laggda Protocolls-Utdrag af den 18 nästföregående, innefattande berättelse 0m Banco,WerketS tillstånd och förwaltning, jämts akffisiige särffilsa tillstyrkanden 'i afseende pä Bananens rönings och blifvande pensions Stat, arswoden för de Fullmägtige och Commistarier, hwilka i Dis, cvnk« Förwaltninqen deltaga, m. m. hwilka famteliga tillstyrkanden blefws as Höglsst.
Riddrrffapet och Adeln till asia delar bifallne och gillade: och lousie de öfrige Respective Sländön genom Utdrag af Protokollet härom wänligen underrättas, lN Lu^ra.
S D. Äterremitterades till förnyadt utlakande i följd af gjorde anmärkningar, Allmänna Beswärs- och Oeconomie-Utffotkeks Gen i September pä bordet lagda Betänkande angående inrättningar för fattiga Barns upsödande, samt nödiga anstalter till Veneriffa Smittans hämmande, vt 8uprs, S. D. Företogs Stars-Utflkottets.den 16 deni tres pä bordet lagda Memorial af den sy November rörande Krono.Godsen, hwilkel ester ätffillige derwid gjorde anmärkningar blef till Stats UtMtet älerförwifal: 8uxra.
Uplästcs ett af Stars - Utskottet ingiswlt fä lydande Wördsamt Memorial!
I anledning af wäckt fraga, rörande Riksdags srfwode för ds Respecilve Rikö-Skändens Urffotts Ser r6z6
Deu 29 December.
Secreterare, Cantzljer, och Waktbetjening hafwg Riksens Högloft.
Ständer remitterat detta ärende kill SkatsUkffoltet, att ju förr dest heldre med Desi utlåtande deröswer inkomma, och hwarwid Riksens Högloft.
Ständer ansett till ändamälct mäst ledande, att samtelige Ordförande för Riksens Ständers Utskott, såsom dx där bäst kände hwarje UtffottS-Secreterares och Camzliers särffilda och olika möda, sammanträda för att öfwerenökomma om, och till Skars, Utffottet förflagsmis upgifwa, hwad de ansqgo billigen böra nämnde Betjening bestäs.
Sedan Herrar Ordförande uri Riksens Högloft. Ständers-Utskott, i detta afseende, haft sammanträde, och deras uklärande^och förslag härutinnan afgifrvit, samt Stats Urffottet äfwen bäras fatt del, sä sär Utffottet till Riksens Högloft.
Ständer nu afgif»va sina tankar i detta ämne.
Stats-Utffottet har ej annat kunnat, än för
Desi del tillfalla delar instämma i de wäl grundade skäl, Utskottens Herrar Ordförande, uri deras afgifne Memorial upgiswir, att alla Utffottö Canrziie-Bttjening ej kunde till lika arfwode anses, sä wäl i anseende till deras olika, trägna och beswärliga arbeten, som ock den olika längd af tid de under Riksdagen marit sysiiosatte; Men Utffottet har dock, i afseende pä den Utffottet kända beskaffenhet af deras olika möda och arbeten, funnit sig föranlätit, att wid belöningens förestående derföre, fästa en derefter lämpad närmare upmärksamhet.
För sörsta Secreterare» i Stats - Utffottet hav blifwir söre stägn 8c>s R:dr V:co. Utffottet. har Här, ^ Utiru
Den 29 December. röz?
Mirman icke mihkänt dek benägna afseende som Herrar Ordfdranderne behagat fästa pä mängden och widlösughcten as de göromål, som denna Tjensteman älegak, samt den osörcrntenhet och moda han derwid anwändt.