Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
3 Lap. du8titias-Rädet /vZ-Mg yttrade, att kan an8äg den i förlaget gjorda indelning af för8ök, uti fulländadt oek ofulländadt, ieke vara fullt ändamäl8enlig, enär det, efter du8titise-kädet8 tanlig, nä8tan aldrig kunde med 8älcerket antagg8, att gerning8- mannen gjort allt kvad L Kan8 lda till det ä8^ftade krottet nödigt var, 8ävida det8amma ej kommit till kullkordan, oek de88utom det i munga fall^ klefve 8värt att Kö8tamma grän8en emellan fulländadt ock ofulländadt kor8ök. 8tadgandet 1 i H., att gerning 8kall för för8ök 8trail'a8, i den män körnöket till fullkordan 8ig närmar, trodde du8titise-Rädet mot8vara, kvad lagen lämpligen kunde till ledning i detta af8eende innekälla, ock du8titiss-Rädet Kem8tällde korden8kull, om icke kerörde ät8killnad korde utgä, kvaraf någon förändring i upphällningen kleive en följd.
K/L. t/// 6. 80 /Vol. 7 §am/.^ 7 7^ //a/z. 3 Bro/>c>5rtro,l^ /V.o §A. dustitiss-Bädet Oretve 6u^a/ ^/c/o// Ljoa^s äter, under äBero^ande ak Bvsd Ban i Dag-Beredningen anfort, enligt Bilaga vid Beredningens
Drotocoll den 21 duni detts är, förklarade sig dels den sk Dammar-Bädet TVreo^e// vidsre utveeklade mening, stt Irels detts Oa^itel Borde utgä, ssmt att, der försök till knott snses straffvärdt, sädant Borde vid Bvsrje serskildt ksll utmärkas.
Domstolens öfriga Dedamöter lemnade korslaget, Bvsd detts La^itel sngär, utsn anmärkning. ^ Oa^. 5 Z. dustitiss-kädet Orekve 6Ea/' ^ar-,-6 förklarade, dst Ban, i öfverensstämmelse med Bvad Orekven oeB dustitias-Bädet i Dag-Beredningen yttrat, enligt Bilaga till Beredningens protoeoll den 21 nästlidne duni, snsäg välisnde till Brott ieke Börs vsrs ostraffadt derföre, stt väda tillkommit, som varit större än vällandet.
Om vällandet Bekanns rings, Borde sädsnt rättvisligen medföra mildring i ansvaret, men detta BeBökde ieke derföre Belt ocB Bältet uppköra. dustitise-Bädet tillstyrkte säledes, stt förevarande H. mä erBälls följande förändrade lidelse:
Dör Bändelse, som prölvas
Bal va af räH/ mae/ till straff dömas.
Dögste Domstolens öfrige
Dedamöter godkände förslaget. 6 Oap. 16 §.
I skseende pä det Bär föreslagna stadgandet, stt sk Bötern» skulle utgå, B vad den pliktkällde gälda kan, oeB Bristen förvandlas, äBeropade Dögste Domstolens fleste Decia möter deras vid 2 Oap. 9 H., gjorda erinran; men dustitiLe-ksdet
Fackman godkände körslaget kör sin del. 7 Oap. ii §. dustitias-Bädet Orekve Öllöra/ »nkörde, stt dä, Lo/kA?.
Kirdrgs 5ro/io^bo/r^
Ko 69. '9 skter bans omdöme, böter ej bunna betrakta säsom gäld 1 sterbbus, utan deras ändamäl är att säsom stralk drabba den brottslige, syntes böter, dertill atliden gerson blifvit fälld, aldri» böra utur 8terbbu8 uttagas, bvilbet oeb instämde med b vad liibets 8tänder vid i835 ärs
Ilibsdag i underdänigbet föreslagit.
Leträllande äter 8ädane böter, 8oin till doms fullgörande blifvit ned8atta, bade den grundsatts allaredan gjort sig fällande i lagsbi^ningen, att, onr förbrytaren dott, medan det emot bonom anställda ätal varit beroende ak Högste
Dom8tolen8 ^rötning, 8ä bar trädan om an8varet an86tt8 förfalla, scb sterbbusdelegarne säledes fatt böterne äter.
Inträllar deremot, bäde att böterne varit 8älunda nedsatte, oeb att, under förbrytarens lil8tid, lags bratt egande dom emot bonom fallit, sä vore bötesstrallet att betrabta 8ä80m verbstäldt, oeb nägon äterl^ftning frän 8terbbu86t8 8ida bunde dä ej med 8bäl begäras. l öfver6N88tämmels6 luirmed oell till undanrödjande all tvet^digbet i sistnämnde afseende. tillst^rbte (drefven oeb dustitiss-kädet, att n mä erbälla denna törändrads
Dör förbrvtare, vare allt straff förfallet; doob Åängen böter ut, b vartill ban de88törinnan genom laga bratt egande dom iteA donrv ^»editte Dögste Dom8tolen8 öfrige Dedamöter Ajords ej emot förslaget i denna del nägon anmärbning. 8 Lap. 8 tz.
Ilögste
Domstolen ansäg mälsegandes rätt till ersättningstalan böra utsträebas äfven till den bändelse, att, efter 7 La^. i/; tid till päbörjadt men afbrutet ätals fullföljd blifvit försäten; oeb bemställde således llogste
Domstolen, om iebe förevarande bör erbälla denna lidelse:
Kr nägon frän strall' fri, elter 7 (lap. 5 H., eller bar straff lörfallit e/Zer trd ZrZZ a/ö/'ttteZ d/cl/v ^/dnEe/r, efter bvad i /s e/Ze^ § ak samma Lapitel sägs; vare doob mälsegande ej derigenom betaget, att det sbadeständ söba, bvartill ban eljest ban berättigad vara. /'ro/io^rkro/r^ iV.l) §A. g Lajl. 2 §., 10 Lajl. 8 oell g U., samt 11 Lap. 4 oell 5 M.
Lnär dessa M. endast skulle utföra tillfälliga stadganden oell gälla, under afbidan gf ifrägasatta grundlagsförändringar, este,- bvilkas beslutande 2 ^ i cj La>>. oell 5 H i 11 Lajl. skulle utgå oell öfrige omförmälde M. förändras, mell Rlögste Domstolens lieste Ledamöter ansägo mera lämjiligt, att 8tralfDagen frän början erbäller clen uppställning oell clen lidelse, som anses vara af rättsbegrepp oell det i Dagen följda system päkallade, oell att den författning, livarigenom lagen kungöres, bestämmer, i b vad mon vissa lagstadgandens tillämpning uppskjuta, samt meddelar eller bänvisar till cle bestämmelser, som i stället skola under tillen tjena till efterlefnad; tillstyrkte llemälde Dedamöter, att Lapitlets 2 oell 11 Lapitlets 5 uteslutas oell numer-ordningen derefter rättas, samt att 7, 8 oell A M. i 10 Lapitlet, äfvensom 4 §- ^ Lapitlet undfå den förändrade lidelse.
Il varom Dag-Reredningen uti dess motiver, i ändamål af framtida antagande, bemställt; doek laurde uti dä blifvande 8 motsvarande Korslagets nuvarande ^ §., göras det tillägg, lavartill blögste
Domstolens nedanstäende anmärkning vid denna ^ föranleder, samt, i den lllitvande promulgations-lorfattningen, serskilda föreskrifter meddelas med afseende pä Regerings-kormens iio oell lil äfvensom Riksdags-Ordningens 24, 63, oell ^ duskitise-Rädet Lrekve ansäg, att, sä länge livad i iio oell 111 Regerings-kormen samt 24 §> l INOM., 63 3 moill., -^o 2 mom. oell ^ Riksdags Orningen stadgas rörande säkerbet för Riksdagsmän, Rikets 8tänders kullmägtige m. ll., fortfore att vara gällande, någon föreskrift, kuru de i förstnämnde lagrum uppräknade lörbr^- telser borde bestraffas, ieke kunde i brottmäls-lagen införas.
Det innelattade i sjelfva verket en grundlags-lorändring, att i allmänna
Dagen stadga för dessa brott annat straif L "förräderi" eller "edsöre", än liittills kunnat tillämpas; oell möjligen torde äfven vara af vigt, att det sk^dd, som stadgades för Rikets 8tänder, vore i Lrund-lagen bestämdt, sä att det ieke /ionA/. /'ro/io^rtto/r, 7^.0 69. 21 Kurläs uppkakvas siler förändras i annan ordning, än 8orn kör Orundlags-ändringar klikvit köreskrikven.
Venna anmärkning gällde ej klott dessa utan äkvsn n Oa^itlet i7> ^., samt i visst afseende 28 La^itlet, sävidt genom dessa föreslagna lagrum ändring kunde anses vara gjord i kvad H2 llegerings-formen samt 1 ruum. lliksdags-Ordningen, angä ende snsvar kör olagiigketer vid lliksdagsmannaval, kärwä. fläi körutan korde jemväl under erinran komma, att det i ^8 Iliksdags-Ordningen kestämda dödsstraff kör den, 80m inom 8täncl eller Utskott ökverkallsr annan med kugg oek slag, mäste orukkadt tillämpas, sä länge denna H ^varstär; nägon ändrad kestrallning kör detta krott vore ej eller akVag-lleredningen föreslagen. 9 Oap. 25 tz.
Högste Vomstolen, 80m vid granskning ak den käremot 8varande 18 i c) Lapitlet ak Vag-Lomiteens förslag lsmnat utan anmärkning den der köreslagne lidelse:
"värkvar man ololligen folk i fiket till krämmande krigstjenst", ansäg sig ej köra inträda det nu morda ute8lutgndet ak ordet "ololligen."
Vet vore väl 8annt, att, nä 8ätt Vag-lleredningen i de88 motiver ankört, 8ädan värfning för närvarande ej är lolli», t^ körkud deremot linne8 meddeladt genom 3 mom. i fongl. förordningen den 18 februari 1768 oelr /j3 ^ i fongl.
Värknings-8tadgan den ^ ^pril 1802; men det ankom nu pä fonungen att krän de88g körkattningar göra undantag, i kändelse skäl dertill prökvas vara för kand, k varemot körkudet8 intagande i allmän (lriminal-lag kunde 3N8e8 kind ra konungen att derom förordna.
Vä grund käral kemställde Klögste Vomstolen, om ieke i förevarande 28 ekter orden: "värkvar man" mä tilläggaa "o/oK^e/r.^ 9 6-»?- 27 Z Högste Vom8tolen ansäg stralket kör väld eller annan misskandel ä krämmande makt8 8ändekud köra, kör att närmare mot8vara de rädande kegreppen om folkrättens kelgd, köjas till likket med det, 80m i 11 Lap. i stadgas kör sädan förgripelse emot 8vensk fmketsman i emketsärende, oek sä - /'ro/iol/oo/r, ^ 0 K§. leäes
Illifva fängelse i femte eller kjercle graci.
Om »lenna mening gocllcannes, torcle förevarancle 2^ döra erliälls följaocle, i 2:clra punkten föränclracle, l^clelse:
Dörgriper sig vägon mecl välcl eller annan missllanclel L främmancle 8tats Ilegent, melan lian llär i Diket vistas; straffes mecl fängelse i första eller anclra gracl.
8ker slik förgripelse ä främmancle makts sänclellucl
Ilär i Diket, vare strsllet fängelse r e//e^ ^/e/v/e geccc/. 8ker clräp, som i r ^ Lap. 4 eller 5 §. sägs, L nägon af cle personer nu nämncle äro; miste clräparen lifvet. 10 Oap. 3§.
Dör välcl mot nägon af cle llär nämncle personer st Dovgk Huset, ansäg llögste Domstolen, i Detraktancle af livacl om säclant llrott staclgas i nu gsllancle
Dag oell mecl llemtaclt stöcl jemväl ak jemtörelsen mecl l 1 Lapitlet 1 §. i Dereclningens förslug, strulfet ej köra l)li lvu minclre, än fängelse i femte gracl, samt tillstyrkte clertöre, att slutet ak förevarancle 3 köränclras till lenna l^clelse: /loe^ nlä clet fängelsestraff ej i nugot full sättas uncler /emte gracl. 10 Lap. ^ oeli io Dncler äkeropancle ak lcvacl llögste
Domstolen yttrat vici granskning ak cle käremot svarancle 6 oell 8 i lo Oupitlet af Dag-Oomiteens förslag, korklaracle llögste
Domstolen sig anse tillägg llöra göras om 8veriges oell Norriges räclgikvancle 8tats-Däcls, Diks-Dätts eller llögste
Domstols välclsförancle; oell Dögste Domstolen Ilemtacle för clenns mening ett ökaclt skäl frän clen omstäncligilet, att Norriges är l8/ja utkärclacle krottmälslag i A
Oapitlet 2^ oeli 82 innefattar motsvarande staclganclen, mecl utsträekning till omköimälcle m^ncligketer, ej minclre 8venska än Norrska.
I enligket meä clenna åsigt oell mecl llvacl llögste
Domstolen kär ofvan, rörancle 8 oell 9 M. af förevarande Oapitel, neclan yttrat, liemställcles:
Äörr»t. tt/a/.-rL tVärttga /'no/io^trton ^.o 69.
(Isis 3tt i § F., 8ä8on clen 1/6er i Dag-öereclningens virf försloget K>ikogo8e oiotiver, voräer, efter orclen: "1 Ifionungens stalla Regeringen körer," tillogclt: ette,^ enrot Ltat>v-/?mtet, ntrn rtet nr- ^nnrtar/t tro^ Xonrrngen, etten enrot /tttv?-/ktttterr etten //ögrte /tornstoten r 6el8 oek ott /o erlräller följonele l/äelse: gör nägon emot Uorrige8 Kon-?^Ktrrg etten rte§§ ^/rtetnrnArr/' etten t/t^ott et/en enrot tVonn/ge>v /lrK^-Ft^net^s, /'rotgt/-rmrrr/e ^tnt^-/?nr/, /lrK^-nntt etter - //ög-^ta l^att Knott, trnanom / etten <?
L^. /onnrtrten, -nonr/e e/ten / F. ^tnrr^rrct. ^onKn/ten nrnrr ^rg-, ^öeorrr t K L'. ^rrg^ emot tVon/'rZ-e^ ä'ton-?Vrtrrg etten rte^v ^/rtetrrrngnn etten t/t^/rott etten enrot tVönntge^ ^r^L-^t/net^ none tåg-, ^onr r 9 L'. ^trrrtger^.
Dereot l>erör8e Iremstöllonäen lrifollos, lrorcle 10
Lo^itlets öfverdrift utviclgo8 oclr kuncle klifvo 8ä I/cIon6e: Orri Nojestöts-krott; 8a oek oro l>rott emot ZlrKetL Htärrrten, t?rK,i-ät^net^e etten 7krtet^ //ö^trr t)omonenrn/ct. 11 6oj). '7 §- Vicl anäro punkten onmörkte8 ok Klög8te Dom8tolen8 fleste
Deäomoter, ott 8et cler föreslogns sto^gonele ieke kon, lrvocl ongär Riksclogsmonno vol, klikvo göllonäe torr, ön 17 1 inorn.
Riksclogs-Or^ningen unclergätt en i säclont ofseenäe erforderlig förönllring, pä sött oek i Dog-llereclningens motiver klikvit ont/«it.
.lustitire-llädet
O refve 6rr^trr/^ ^trtot/ franne äkeropo8e sitt vi<l 9 6op. 2 mecl flere logrum, olgilne ^ttronäe. 11 (lop. 28 §.
Dä äe 8köl, 80m ok Dögste Domstolen klikvit onföräo viel gron8kning of ilen emot körevoronäe svoranäe 26 H. i 11 6ap. gf Dog-Lomiteens torbog, tillstyrkte Dögste Dom8tolen, ott clenno mätte utgä. 12 (lop. .lustitiss-Räclet Orekve 6rrrta/^ ^rtot/ Horrnne onsög före vo - iVal/rAa ^o §A. rav3e (lapitel liöra kl^tta8 kramkor Lapitlet om korräcleri, oell Lälecle8 8likva 8et c):cle.
Denna orclninA in8tämcle mecl 8veriA68 rm »ällanäe Da^, äkven8om mecl Da^-Lere3ninAen8 cleo 21 8i8tliäne Inni tillämnacle kor8la^, 8amt mecl I^orr8lia Da^en oell 8^nte8 kor ok> i»t, clä 6en iclce lcuncle mert körs nä^on verlcli^ oläAenliet, e^a tillräelcliA Arund deri, att manAet 8inne, likvadt ak vördnad iör reliAionen8 lmAa köremäl, 8älierliAen 8llulle lcänna LIA 8aradt ak korändrinAen, 8amt mi88tvda den8amma.
IloA8te
Dom8tolen8 okriAe Dedamöter, i betra litande ak det sammanlianA, 8oiil emellan 12 oell i3 kapitlet koreklnne5, snLZAO 8iA ej bakva 8liäl att viel elen köre8läAne ordninAen naAON anmärlininA kraw8tälla. livall 8jelkva inneballet ak 12 La^itlet, jemkördt mecl liek i3:de, anAar, körn^ade IlöA8te Domstolen 8in, vick Aran8lininA ak 12 Lajlitlet i DaA-6omiteen8 kor8laA, gjorda anmärlcninA, att ilalia i rm Aällande DgA5tiktninA upntaAne reliAion8l>rott kur»l08 vara bär korbiAanAne; men, dä srkorclei
IiAe 8tadAanden i detta bän8eende körebommo i K-^ilco-DaAen, lemilacls lionté
Dom8tolen cle8amma8 ute8iutande krän,kor8la^ed till 8tralk-Lalb utan vidare erinran. 16 La^. 6 §- I ökveren88tämmel86 mecl DöA8te Dom8tolen8 anmärbninA vick Aran8lcninA ak mot8varande 5 H. i i5 La^. ak Da«-Lomitteen8 kor8lgA, till8t^rlite llöA8te Dom8tolen, att, i förevarande eiler i en n)l derefter varcler tillagdt: /o/' 0/0///A/ cl/" arvenrA -vcr^e öote-". 1^ Lazi. 43 §'
DL cle 8lläl, lionté Dom8tolen ankört vid Aran8bninA akmotsvarancle 38 i 16 La^itlet ak DaA-Lomiteen8 kör8laA, an8aA lionté Dom8tolen brott, Irvarom i kor8ta ^unliten körmäles, beAanAet antingen emot 8livldemän i rätt ujljl8t>Aande leck eller emot 8värkorälcirar, l>öra vara underlia8tadt allmänt Ltal älven !Ko/rg/. /Väd/Aa /'/'^po^c/o/^ 7^.c> §9. skven orri mälseganden det ej angikver; oell tillstyrkte klöste
Domstolen fördenskull, att cj3 mä förändras salunda: ^lissbandel, som i 29 eller 3o §. §c'c'g^ ?cc oell förbrytelse ekter 36 H., mä ej ätalas ak allmän äklagare, eler ej mälsegantlen brottet till sädant ätal angikver, eller det blifvit körökvadt a tick eller ort, som 112 La^. ^ §- eller i3 Da^> H. nämnd är, e//s/' emot jV^/c/ema/r / /v/tt rc^§r/§ck/rc/6/e^ ^vc//'- /crc/e/- e//e/- ^E/-/?roc/e/'.
Vällande, som i 35 §. sägz, mä ej ätalas ak annan, än mälsegande. i8 <3ap. ,5 Z.
Prot.-UIdrag den 30 Mars 4860.
299 ej behöfver eller år bunden att alltid taga samma dag, så tror jag alt det vore Skäl, att nu stadga tiden något sednare.
Man hoppades nemligen, vid de föregående tillfällen, då den 15 Oktober bestämdes för sammanträdandet, alt deraf skulle härflyta ett desto tidigare alslutande af göromålen; Jmen erfarenheten har tydligt visat, att detta mål ej vunnits.
Då å andra sidan ej kan förnekas, att genom riksdagens början redan den 15('Oktober mångå jordegare föranlåtas att öfvergifva sina hem, förrän landlmanna-sysslorna lör hösten kunnat afslulas och lemna sina arbetare t. ex. före potatisskördens inbergande^och öfriga rotfrukters inhöstande sauit iöre tjenstefolkets flyttning och den nya tjenslepersonalens inöfvande i ladugårds- och andra bestyr, torde det väl ej nekas, att ett uppskof vore, åtminstone utur dessa synpunkter, för landtmannen ganska önskvärd!.
Men landtbruk idkas af j utaf den Svenska representationen; och äfven för“städernas befolkning är åkerbruk ej heller alldeles främmande; likasom det för en hvar, som har en nyttig verksamhet i sin hembygd eller sin stad, måste vara påkostande alt lemna denna tidigare, än nödigt vore, och utan motsvarande gagn deraf för det allmänna.
Då, som jag nyss nämnde, riksdagen ej blifvit förkortad, utan snarare förlängd, oaktadt Dikets Ständer sammanträdde tidigare än förr öfligt var, så förefaller det mig vara lämpligt att återgå eller åtminstone närma sig till den dag, sorn under flera föregående riksdagar utgjorde dagen för sammanträdet.
Jag vill nemligen väl ej påstå alt just den 15 November är den bestämdt mest passande för alla landskaps representanter; ty deremot kan invändas, att de i rikets norra del aflägset boende Riksdagsmän, i anledning af ångbåtsfartens upphörande och vägarnes mindre goda skick under denna årstid, hafva svårt att här så sent infinna sig.
Derföre vågar jag framställa såsom förslag, huruvida icke, i egenskap af amendement tiil Herr Printtenskölds motion, eller eli medelvägs-förslag, kunde medfölja den hemställan, all Expeditions-Utskottet mätte underställa Rikets Ständers pröfning den dag, Utskottet, efter moget begrundande af samtliga de omständigheter och förhållanden, som härvid böra tagas i betraktande, anser lämpligast, mellan den 1 och 15 November 1862, för nästa riksdags sammanträdande.” Herr Bildt: ”l)et torde vara allmänt bekant att riksdagarnes längd egentligen beror på del sätt, hvarpå Stats-Utskottet arbetar och isynnerhet på huru lång tid statsregleringen hinner bestämmas.
Då nu Stats—Utskottet arbetat, med undanlag af julveckan ganska flitigt så snart det varit möjligt för dem att börja, nemligen efter motionstidens slut, synes det mig att intet annat sätt alt förkorta riksdagen förefinnes, än att inskränka motionstiden till 14 dagar.
Man behöfver derföre ej återgå till en tid för riksdagens öppnande, som var så olämplig, nemligen början af November, ty denna tid är otjenlig ej blott för Riksdagsmännen i norra Sverige, utan äfven för dem, som bo i södra delen deraf, om t. ex. ångbåtskommunikationcn upphört och då, såsom vanligen inträffar i November, vägarne äro högst svåra. 500 Prot.-Utdrag den 30 Mars 1860.
Det kan visserligen för dem, som bo i Stockholm vara likgiltigt, när riksdagen tager sin början; men man bör väl isynnerhet taga i betraktande de större eller mindre olägenheter, som i della afseende kunna förorsakas landlboerne.
För min del skulle jag ej hafva något emot, att riksdagens början framflyttades till den Usta Oktober, men då så få ledamöter af det Höglofliga Ståndet äro närvarande, och det således ej är lämpligt att orda och besluta öfver ett sådant förslag, inskränker jag mig dertill att anhålla om bifall till den tid, som till denna riksdagens öppnande bestämdes, nemligen den 15 Oktober.” Friherre Cederström: ”Det har, så vida mitt minne icke sviker mig, ej varit vanligt att Ridderskapet och Adeln definitivt beslutat sig öfver en afgifven motion i förevarande hänseende; ty vanligen hafva flera motioner af olika innehåll i afseende på dagen blifvit lill Expeditions-Utskollet samtidigt remitterade.
Jag föreställer mig således, att det ej heller vore lämpligt, att Ridderskapet och Adeln nu genast deröfver beslutade sig; ulan torde motionen vid detta tillfälle, såsom tillförene skett, endast böra till vederbörligt Utskott remitteras, i förening med de i anledning al det ursprungliga förslaget afgifna yttranden oell alternativa hemställande!].
När det Höglofliga Expeditions—Utskottet inkommer med sitt memorial, blifver lätta stunden för Stånden att öfver ämnet besluta.
Hvad som yttrats angående den af Rikets Ständer såsom hvilande antagna grundlagsändring, att motionstiden blefve förkortad till 14 dagar, hvarom nyss ordades, så beror ju dess pröfning på nästa Ständer, hvart Stånd för sig; och ehuru lyckligt dess slutliga antagande än vore, få vi väl icke räkna derpå, såsom en afgjord sak, och derpå bygga vidare slutsatser om kommande riksmötens med någon säkerhet emotsedda större kortvarighet, i jemförelse med nutida förhållanden.” Grefve Sparre, E: ”Jag vill endast, att med anledning af hvad Friherre Cederström yttrat, nämna, alt det icke kan komma i fråga något annat ån att remittera motionen lill vederbörligt Utskott; tv dess behandling tillhör Utskottet i första rummet.
Hvad sjelfva saken beträffar, är jag af samma lanke som Herr Bildt, och har således ingenting att i detta afseende tillägga.” Herr Tornerhjelm, R.: ”Jag, för min del, kan icke finna något skäl att utsätta tiden för riksdagens öppnande sednare än till den 15 Oktober.
Lika med Herr Bildt skulle jag tvärtom önska att tiden framflyttades, och just på detta rum, då Ridderskapet och Adeln skulle uttala sin önskan angående denna fråga vid en föregående riksdag, tog jag mig friheten föreslå deri 15 Oktober just med afseende på de beqväniligheler, som då ännu förefinnas för resande.
Dem som bo i Stockholm kan del göra detsamma, när riksdagen börjar, men man bör väl i främsta rummet taga i betraktande lättheten i kommunikationer för dem, som bo 50 å 60 mil från hufvudstaden.” Trot.-Utdrag dm 30 Mars 1860. 301 Friherre Cederström har yttrat såsom skål för uppskof med riksdagens öppnande till någon dag emellan den 1 och den 15 November, att under Oktober månad upptages potatisen, tjenstelolkets flyttningstid inträffar, o. s. v.; dessa skäl tror jag hafva ingenting alt betyda, då något så vigtig! som riksdagens öppnande å andra sidan skall tagas i betraktande.
Jag förenar mig i Herr Bildts yrkande att nästa riksdag må taga sin början den 15 Oktober. S. D. Föredrogos och biföllos Sammansatta Lag samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 24 dennes bordlagda Belänkanden: N:o 6, i anledning af väckt motion om anställande inom hvarje församling af särskild kassaförvaltare al kyrkans och folkskolans medel; och N:o 7, i anledning al väckta motioner om ändring i nu gällande bestämmelser rörande underhåll af allmänna vägar.
S. D. Föredrogos och biföllos Stais-Utskottets nedannämude den 24 dennes bordlagda Utlåtanden, nemligen: N:o 76, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående upplåtande af Arjeplougs skolebord till boställe åt skolmästaren derstädes; N:o 79, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Skrilvelse, angående förnyad indelning af nyrolerade jorden i Blekinge län; N:o 80, i anledning af väckta motioner, angående eftergift af eller anstånd med arrendet för bostället Örum i Christianstads län; N:o 81, i anledning af väckt motion, angående förändrade föreskrifter i fråga om de till gästgifveri anslagna räntor; N.o 82, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om anslående af hyres-ersätlning åt Länsmännen i Frosta härads östra distrikt samt
Färs härads norra och södra distrikt af Malmöhus län, emot afträdande till Statsverket al deras boställs—lägenlieter; och N:o 83, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående öfverlåtande af ett stycke mark ifrån Eskilstuna kungsladugård till egaren af Eskilstuna mekaniska verkstad, Theofron Munktell, såsom byggnadstomt för arbetare-bostäder.
Föredrogos och lades till handlingarne Stats-Utskottets den 24 dennes bordlagda Utlåtanden: N:o 7 7, i anledning af Kongl.
Maj:ls nådiga remiss å Dess och Rikets Kammar-kollegii berättelse, angående kungsgårdars och öfriga kronolägenheters förvaltning ifrån September månad 1856 lill Oktober 1859; och N:o 78, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga remiss å Dess och Rikets Kammar-kollegii berättelse om Sala silfvervcrks ränle-ersällningsfond, för redogörelsetiden ifrån den 1 November 1854 till samma dag 1858. 302 S<y?,y -AwVWi Vi sv.-a AoAA Prot.-Uldrag den 31 Mars 1860.
Frän Högt.
Presle-Sldndet S. D. Föredrogs ånyo Expeditions-Ulskottets förslag N:o 49, till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående Sveriges och Norriges ömsesidiga förhållanden. äfvensom i sammanhang dermed eli meddcladt utdrag af Höglofliga Ridderskapet och Adelns protokoll den 20 dennes, hvaraf inhemtades, att berntilda Riksstånd icke godkänt berörda skrifvelse-försiag, ulan antagit ett annat, nämnda protokolls-utdrag bilagdl, förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse uti ifrågavarande ämne, samt inbjudit de öfriga Riks-Stånden att godkänna detta af Ridder— skåpet och Adeln antagna lörslag.
, ihi, I likhet med Höglofliga Ridderskapet och Allein fann jemväl Preste-Ståndet sig förhindradt att godkänna det af Expeditiops-Ulskoltet algilna förslag N:o 49, och besiöt alt, nied hufvudsakligt bilall till inbjudningen, antaga det af Ridderskapet och Adelil godkända förslaget, med vissa deri vidtagna redaktions-förändringar, i öfverensstämmelse hvarmed förslaget skulle utskrilvas samt bifogas ExpeditionsUlskottets skrifvelsc-lörslag vid dess öfverlemnande lill Vällolliga Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet, med vördsam och vänlig inbjuduing ej mindre till dessa Riks-Stånd att godkänna det af Preste-Ståndet sålunda antagna förslaget, än äfven till Höglofliga Ridderskapet och Adeln att biträda de deri gjorda redaktionsförändringar.
Frän Vällofl. Borgare-Stdndet.