Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
♦ Upplåstes och lades på bordet: 1) ConstitutionsUtskottets den i 8 dennes afgifne Memorial N:o 4, i anledning af Grefve Gyllenborgs, Johan Henning, anförande, rörande sättet att inom ConstitutionsUtskottet verkställa läsningen af StatsRådets Protocoll. 2) LagUtskottets den 18 dennes aflåtne Memorial, med hemställan, om tillåtelse för Utskottet, att få antaga ytterligare en Canzlist, samt att arfvode för honom inå från sistnämnde dag beräknas.
Upplästes ett från RiddarhusUtskottet inkommit så lydande Memorial:
(Sa Bilagan N;a 7.)
Lades på bordet. ben 21 Martii, - ' 645 Justerades följande-.
Utdrag af Protocollet hållet Hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i [Stockholm, den 21 Martii 1820. S. D. Remitterades till [«57
Ut skott et: 1) Herr Trafvenfelts, Garl, den i5 dennes på bordet lagde Memorial, rörande den af Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf, föreslagne indragning af de Medico Theologiske Stipendierne; jemte Herr Cederschjöld® i anledning deraf, denne dag afgifne yttrande. 2) Riksens Ständers för deltagande i ÖfverRevisionen af KrigsRäkenskaperne utsedde Deputerades Berättelse,, rörande så väl 1808 och 1809, sorn igio och sednare årens Krigsredogörelse och Revisionsverk.
Stats- och Redilin i ngs-Utskotten:
Friherre Rudbecks, Alexander, elen 19 dennes eftermiddagen på bordet lagde Memorial, angående åtskillige föreslagne ändringar i BevillningsStadgan 111. m. Lag-Utskottet: Herr Trafvenfelts, Carl, den 19 dennes eftermiddagen på bordet lagde Memorial, i anledning af Herr Cederschjölds, Pähr Gustaf, 644 Den 21 Martil» motion, om
Upphäfvande af förbud mot dan® och lekstugor för den lägre folk-klassen; jemte Friherre Boijes, Ludvig, och Hr Cederschjöld» , rörande sanjma ämne afgifne yttranden.
i Lag- Jämt Allmänna Befvårs- och Oeconomie- Ut,/kolt en:
Grefve Gyllenborgs, Johan Henning, dea 5 dennes eftermiddagen afgifne Memorial, i anledning af Herr von Hartmansdorff», August, motion, rörande ändring af åtskilliga oeconordiske Författningar.
Allmänna Besvärs~ och Oeconomie Utskottet; * 1) Herr Elgenstjernas, Johan, den 15 dennes på bordet lagde Memorial, i anledning af Friherre Rehbinders, Johan Fredric, motion, angående förändring af den för tjenstefolk bestämda flyttningstid, jemte Friherre Hermelins, Carl, rörande samma ämne, denne dag afgifne yttrande, 2)5 Grefve Posses, Carl Henric,' den 19 dennes förmiddagen på bordet lagde Memorial, angående inrättande af gymnastiska kropps-öfningar vid alla Skolor, Gymnasier och Universiteter, jemte de af åtskillige Ledamöter, rörande samma ämne, denne dag afgifne yttranden. 3) Herr af Uhrs, Gustaf, den 19 dennes eftermiddagen på bordet lagde Memorial, i anledning af Friherre Wrangels, Henning, motion , rörande fångars transporterande.
Dea 21 Marlii, 645 Stats- och Särskilta Utskotten: Herr Hammarskjölds, Lorenzo , elen i5 dennes på bordet 1agde Memorial, angående CanzliStyrelsens upplösning.
Ut supra* S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande StatsUtskottets den i5 och 19 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtandens Af den 6 dennes v 1) N:o 26.
Angående afskrifning i Götheb borgs och Bohus Läns LandtRänteriets räken^ skaper af åtskillige för åren 1799, 1800, ‘1801, 1802 och i8o4 resterande Be villnings-medel. 2) N:o 29.
Angående de så kallade Trip
Angående understöd af Allmänna medel för uppmuddring af Landskrona Hamn. 4) N:o 54.
Angående fortfarande af det understöd utaf Statsmedlen, Carlskrona Stads Fattigvårdsinrättning hittills åtnjutit.
Af den 8 dennes: 5) N:o 56.
Angående den ProvincialMe— dicus Doctor C. J. Kjellman, af Kongl. KammarColIegiuin, till gäldande ådömde Testamentsbevillning. 6) N:o 67.
Angåend» den af Husby Klosters KrutBruks-ägare hos Kongl, Maj;t sökte 646
Den 21 Martii, restitution af erlagd Feviilning för Krut, åren, 1814 och 1815. 7) N;o 38.
Angående särskildte anslag af Bevillnings-medlen, till kostnaders bestridande i och för BevillningsTaxeringarne inom Norrbottens Län, samt arfvoden åt vederbörande Tjenstemän, hvilka dervid biträda. 8) N:o 5g.
Om bidrag af Statsmedlen till kostnaden för fångvården i Götheborgs Stad» Af den 1 2 dennes: g) N;o 42.
Angående GeneralLieutenanten uti Neapolitansk tjenst, von Rosenheims anhållan, om utbekommande af innestående lön. i " 4 1 : ’ ' ' ' ' ' ' ‘ ' 10) N;o 43.
Angående Öfversten H. F.
Reuterskjöld» ansökning, att utbekomma inne »tående Expectance-arfvode. ‘ ' ‘ • * 11) Nio 47.
Angående KronoFogden Assessoren Hellbergs anhållan , om ersättning för liden förlust å en contraherad lefverance af Ar tilleriehästar. '■1 •
> Af den 1.3 dennes: 12) N:o 48.
Angående sökt, eftergift af den Kronan tilldömde immisions-rätt i Capitainen G. O. Schougs extra lön. i5) N;o 5o.
Om anslag af medel till fyllande utaf brist i tillgångarne för räntans godtgörande, å köpeskillingen för det, till Gevärs - Den 21 Martti. 64 f i.
Factorie inköpte Carl Gustafs Stads Brak.
Ut Supra. S. D Vid förnyad föredragning af Stats-; fjtskottets den 12 dennes afgifne och den ig •derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, om understöd för Hamnbyggnaden i Lidköping5 blef samma Utlåtande, i anledning at åtskilliga Ledamöters dervid gjorda anmärkningar , till StatsUtskottet återremittcyadt.
D, Föredrogs å nyo och, bifölls Lagutskottet den 1,5 sistledne Februarii afgifne % och den ig dennes eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, angående föreslagen ändring uti 5 och 7 §. af 24 Cap, RättegångsBalken, så vidt de stadga böter för försummad inställelse al parter y till afhörande af Utslag och Dom, eller för underlåtande att sådane Expeditioner utlösa^ Ut Supra, S, D, Vid förnyad föredragning af Lag-; Utskottets den i3 sistlidne Februarii afgifne, samt den ig dennes eftermiddagen på bordet lagde.
Betänkande , om närmare bestämmande af d;en tid, inom hvilken hinder för lysning och ägtenskap bör anmälas och styrkas; blef samma Betänkande, i anledning af den utaf Grefve yon Schwerin, Fredric Bogislaus, dervid gjorde anmärkning, till Lagutskottet återremitteracft, Ut Supra.
So D; Uppå derom af Herr HjertaGua, staf, gjord hemställan, beslöt Ridderskapet och 648 Den 21 Mavtii.
Adela, att de af vissa Committerade uppgifna förslag till en förändrad organisation af åtskillige Rikets Styrelseverk m. m., borde genom, Särskildta Utskottets föranstaltande till trycket befordras, samt StatsUfskottet anmodas, att till trycknings-kostnadens bestridande utse nödige medel; uti hvilket beslut de öfrige Respective Riksj Stånden skulle inbjudas, att sig med Ridderska$>et och Adeln förena.
Ut Supra. S, D. Remitterades till * Riddarhus-Ut skottet'.
Grefve Frölichs, David, den ig dennes eftermiddagen på bordet lagde Memorial, angående ändring af Bänk-indelningen i RiddarhusSalen.
Ridderskapet och Adeln åtskilldes, kl. 19 om aftonen.
In fidem Protocolli O. /.
Lagerheim, Tisdagen den 25 Martil.
[Plenum klockan 10 förmiddagen.
Föredrogos å nyo och gillades följande Stats-, Utskottets den 12 och i3 dennes under lS;ri» Den 25 Mardi. 64g 4o, 44 och 45 afgifne samt elen 19 derpå fö!j. de eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden; 1) I anledning af de till Stats-, Banco,- och Riksgälds Verkens öfyers^ende år 1829 församlade Riksens Ständers Revisorers afgifne Berättelse, angående Stats Verkets förvaltning och räkenskaper. 2) I anledning af vackt fråga om de så kallade Talmans-tafflarnes återställande samt Herrar Talmäns representations-kostnad. 5)
Om dagtraktamente för Magistrats-pem soner och Handtverkare vid publike syner, värderingar och inventeringar.
StatsUtskottets den 6 dennes afgifne och den ig derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, N:o55, i artledning af Kongl. Maj:ts Nådiga proposition, rörande Löneförhöjning för BataillonsLäkare ef. ter åtta års tjenstgöring,!
Grefve Gyllenborg, Johan Henning, hade inlemnat ett Memorial y hvilket upplästes, så lydande:
(Se Bilagan N:o i.>
De skäl, på hvilJ ka Herr Grefve Gyllenborg stöder sitt anförande hafva synts mig så grundade; att jag på dem också begär återremiss af betänkandet.
65o Den 25 Martil, Friherre Wrangel, Henning, förenade sig afven med Grefve Gyllenborg , samt anhöll om återremiss af StatsUtskottets Betänkande.
Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, om Ridderskapef och Adeln ansåg StatsUtskoltets Betänkande böra, i anledning af de. dervid nu gjorde anmärkningar, till Utskottat återremitteras. Ropades Ja.
Föredrogs å nyo StatsUtskottets den 12. dennes meddelte samt dep 19 derpå följde ef» termiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af den Berättelse, som 1822 års Riksens Ständers Revisorer afgifvit öfver Statsverkets förvaltning och räkenskaper åren, 18 j q och 1820.
Friherre Wirsen, Gustaf Fredric, anhöll, att StatsUtskottets berörde
Utlåtande kumle yti terligare få hvila på bordet till nästa Plenum.
Om jag ej misstagit mig vid åhörandet af StatsUtskottets Betänkande, finnes uti detsamma föreslagen en re-, giementarisk beräkning emellan Svenskt Banco och Hamburger Banco för den del af Tullen, som, efter nu varande Tulltaxa, skall utgöras uti Hamburger Banco.
I anledning deraf får jag nämna, att från BorgareStåndet har tili BeyillningsUtskottet blifvit remitterad en mo - Den 2o Martti. 65i tion, alt Tullen måtte få i Svenska BancoSedla~ betalas.
Detta ämne beror ännu på Bevillningsutskottets afgörande och innan detta med sitt Betänkande inkommit samt Ständerne deröfver beslutat, hemställer att frågan, i afseende på det reglementariska, må få hvila, och densamma ej till slutligt afgörande företagas förr, än BevillningsUtskottet afgifvit sitt Betänkande och Riksens Ständer afgjprt om Tullen skall utgå i Hamburger Banco ellef Sven ska BancoSedlar.
Utskottet har äfven utlåtit sig om inventeringar å stämpladt papper.
Denna fråga förekommer hos BevillningsUtskottet i sammanhang med Chartae.
Sigillatae afgiftens bestämmande, och händelsen är den, att det nu redan ar svårt att få försäljningsman på landet; ännu svårare blir det, om inventeringar skola ske mera än en gång om året.
Jag anhåller derföre att med beslutet härom må uppskjuta* till dess BevillningsUtskottet hinner afgifva Betänkande om (diarisc-Sigillatae-afgiften.
Samma förhållande är, i afseende på frågan, om Treskillings-afgiften; den ligger på bordet hos BevillningsU tskottet, i följd af flere derom gjorde motioner.
På grund af allt detta, anhåller jag att det nu föredragne Betänkandet måtte återremitteras.
Friherre Anckarsvärd, Carl Henric, och Grefve von Platen, Baltzar Bogislaus, anhAllo att StatsUtskottets Betänkande måtte få hvila på bordet till nästa Plenum.
Herr Grefven och LandtMarskalkeji förklarade , att då flere bland Ridderskapels och 6.53 Den z5 Martiin Aderis Ledamöter begärt, att StafsUtskoliets ifrågavarande Utlåtande, mätte ytterligare få hvila på bordet, ansåg Herr LandtMarskalken berörde anhållan, jemlikt 49 §. i RiksdegsQrd-t flingen, ieke kunna förvägras.
ConstitutionsUfskottets deri 18 dennes afgifne samt den 21 derpå följ-; de på bordet lagde Memorial, N:o 4, rörande sättet, att inom ConstitutionsUtskottet verkställa låsningen af StatsRådets Protocoll. Grefve Gyllenborg, Johan Henning, hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplåstes, så lydande:
(Se Bilagan N:o 2.) Grefve von Platen, Baltzar Bogislaus."; < Då jag , uti hvad Herr Grefve Gyllenborg nu anfört, ej funnjt några nya skåi lagde, till hvad han förut yttrat, skall jag ej lån^- ge uppehålla Ridderskapets och Adelns tålamod»
Jag får blott förklara, att arn, som Grefve Gyl. lenborg förmält, någon klar föreskrift finnes uti Constitutionen , tvert emot hvilken ConstitutionsUtskottet delat sig i afdelningar, så har Utskottet orätt, och så snart Utskottet derom blifver öfverbewsadt, skall det visserligen erkänna sitt misstag och råtta sig.
Men intilldess får jag såga, att vi flied vår obetydliga gransknings-förmåga sökt utgrunda Grundlagens föreskrifter, utan att kunna finna dLenna klara mening, hvilken vi således nu Den s5 Mai tii. . 65!) bläste vänta af Motionairen.
I afseende på hvad sorn' dr yttradt om afdelningårne, att de kunde Vera af den' art, ’*att de ej. kunde eller ville se”, och att somlige af deni kunde Varu med gdrlige; så Vet jag ej något sorn hindrar att man lika väl kan använda sanima phraser på hela Utskottet, lag vet ej livar man da skulle stanna j och jag framträder således åtet med deli tanka, att med någorlunda omdöme vid valet af Utskottets Ledamöter, tror jag att nian armera tryggad genom en granskning, som sker af 8 personer, ån den som sker af 24, der till och nied mer ån vanlig stämma erfordras, för att höras vid låsningen af omkring 2000 Protocoller.
Grefve von Schwerin uppgifver, att man icke kånner hvad vid föregående Riksdagar tilldragit sig i detta hemlighetsfulla Utskott.
För min del får jag nämna, att det ej varit mig obekant, att Utskottet arbetat på 5 afdelningar.
Jag får nu blott ödmjukeligen framställa dessa påminnelser, och hor för närvarande intet annat att tillägga ån> att endast åberopa Utskottets Betänkande.
I fortsättning af de anmärkningar jag gjorde, då detta amne törsta gången förevar; får jag nu förklara, att jag icke kan anse dem nöjaktigt besvarade, hvarken i Utskottets utlåtande, eller i dess Ordförandes nu afgifne yttrande.
Jag skall dock icke uppehålla Högloflige Ridderskapets och Adelns tid med någon vidlyftig argumentation: utan blott åtnöja sig med den erinran, att dä Constitutioös-Utskottéts läsning af Stats-Rådéfs 6;4 Den 2o Martii, Protocoller innebär en helt annan åtgärd, än de andra Utskottens förberedande arbete, så är jemförelsen dermed ingalunda riktig.
Då Grundlagen stadgar, att Utskottet skall läsa, oell att Utskottet skall bestå af 524 Ledamöter, så förminskar man kraftert af detta bud, då blott 8 Ledamöter verkställa läsningen.
Med hvad Herr Grefve Gyllenborg sig nu härom yttrat förenar jag mig i allo.
Den egentliga anmärkningen Grefve Gyllenborg gjort emot Utskottet är, att man arbetar på afdelningar, och likväl har han sjelf föreslagit, att Utskottet måtte arbeta på afdelningar, ehuru med dén större personal af 524 personer på hvar afdelning.
Ytterligare har han påstått, att läsningen skall ske iri pleno om ej Utskottet förstärkes.
Detta står ej i Grundlagen; der står blott att Utskottet skall äska och granska vissa Protocoller, men sättet är ej stadgadt, om det skall ske på afdelningar eller in Pleno.
Detta har hittills vanligen ej skett in Pleno; man har funnit bäst och lättast att göra det på afdelningar.
Jag hemställer således till Ridderskapet och Adeln , hvartill det skulle tjena att förstärka Utskottet, och om sådant ens vore möjligt i de andra Stånden, samt yrkar derföre bifall å Utskottets yttrande.
Friherre Anckarfvärd, Carl Henric'.
Då jag ej har något att tillägga, hvad Grefve Gyllenborg yttrat; vill jag ej upptaga Ridderskapets och Adelns tid, med upprepande deraf.
Jag förenar mig till alla .delar med samma värde talare, men medgifver i enlighet ian* "ad flere anfort, att Constitutionén visser - Den 25 Mar t ii. 655 ligen ej genom bestämd föreskrift utstakar huru läsningen bör föregå.
Då fråga derom nu väckes, hemställer jag oin det icke vore lämpligast, ait Ridderskapet och Adeln, med gillande af hvad Grefve Gyllenborg yttrat, till Utskottet framställde den önskan, att i enlighet med hvad han föreslagit, läsningen måtte ske in Pleno.
Min öfve^rgelse är, att ändamålet säkrast vinnes, om läsningen sker inför hela Dtskottet.
Utan att fästa mig vid någon viss afdelning, anser jag det dock vara troligare, att ingenting undfaller ett större antal än ett mindre.
En fråga torde kunna framställas till Utskottets Ordförande, om ej läsningen redan så framskridit, att den återstående delen mycket val kunde läsas in Pleno?
Jag hemställer således, oni icke Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes till Ridderskapet och Adeln framställa huruvida Ståndet önskar att läsningen sker in Pleno, eller om läsningen bör ske såsom den hittills af Utskottet blifvit verkställd.
I följd af den sista värde talarens fråga, får jag nämna att tvenne StatsExpeditioriers Protocöller äro läste, och att Utskottet nu håller på med den tredje; att vid läsningen blott anmärkningar blifvit gjorde inom divisionerne, utan att någon discussion deröfver in Pleno ännu ägt rum, hvarmed Utskottet ansett sig böra vänta till dess alla Protocolien blifvit lästa, på det de sednare skulle kunna jeinföras med de föregående.
När härtill kommer, att tvenne Expeditioners Protocolls massa ännu återstår, att vidare alla andra ämnen, såsom förslag till förändringar i Grundlagen, anmärk - 656 \Den 25 Martii, långsmål. med flere ännu äro hos Utskottet livilande på bordet, så torde Ridderskapet oell Adeln finna, att Utskottets beräkning af tiden, ej varit så oriktig.
Jag bekänner att jag ej kan inse annat, än att Utskottét äfven med närvarande arbetsmethod blir mycket sysselsatt.
Det återstode då ej annat för Utskottet, än att begära förstärkning på sina tre divisioner; men jag hemställer om derigsnom mera enhet vunnes, det blefve ändå tre delar, men med den skillnad, att 72 personer då blefvo afgörande, der annars blott a4 personer äro det.
Jag tror att ändamålet derigenom icke skulle vinnas, vidlyftigheten och många andra svårigheter att förtiga.
Jag hemställer således om icke Ridderskapet och Adeln anser Utskottet hafva uppfattat ämnet under rätta den synpunkten.
Herr von Hartmansdorff t Auguft\
Jag erkänner visst riktigheten af den grundsats^ Grefve Gyllenborg framställt, men att döma efter den enskilta erfarenhet, jag såsom tjensteman vid ConstitutionsUtskottet förvärfvat, tror jag det vara ogörligt att, vid en Riksdag sorn denna, då fem års Protocoll skola läsas; kunna iakttaga regeln.
Man bör erinra sig, att det är fem särskildta Expeditioners Protocoll, hvardera för fem år, eller a5 årS Protocoll, om man tager dem alla i en årsföljd, som bora läsas.
Skola dessa vederbörligen af Utskottet granskas, så lärer läsningen icke kunna ske in Pleno.
Vid 1812 års Riksdag, då jag tjenstgjorde i CoristitutiousUtskottet, hade det blott tvenne års
Pro tocell - Den 25 Martiin tocoll att läsa, tuen jag såg ändock, att tre fördelningar voro fullt sysselsatta, enär Utskottet tillika skulle behandla de Grundlagsfrågor, som åt detsamma voro öfverlemnade, Jag tror således Utskottets handlingssätt vara riktigt, och vågar hemställa dess Memorial till Högloflig® Ridderskapets och Adelns bifall.
Ingen kan högre äil jag beklaga, att Riksens Ständers granskande tätt öfver administrationen, ar öfverlemnad till ett så obetydligt antal som 2 4 personer, eller 6 af hvarje Stånd; ett antal, som dessutom, derigenom, att det är jemnt, vid voteringarne ofta icke kail komma till något resultat, der man likväl borde vänta ett sådant.
Men då Grunalagarne Öfverlemnat hela controllen öfver Regeringsåtgärderne, till detta, allena af 24 personer bestående Utskott, då de med Riksens Ständer# ratt afgöra, huruvida eller på hvad sätt, de felaktiga åtgärderne skola lagligen behandlas eller ej, inser jag icke, att man genom förstärkande af deras antal, kan vinna annat, än flera läsare, besluta kan väl ej det- ökade antalet i mera än ett fall, det -nemligen, då Grundlagsfrågor af detta Utskott med Riksens Ständers rätt afgöras.
Jag anser mig således böra tillstyrka bifall å Utskottets Betänkande och tror, att Riksens Ständer hafva all den controll på sitt Constitu* tionsUtskott, som under nu varande Grundlag kan yrkas, i deri öfvertygelse hvarje redlig man hiåste äga, att ingen ära vinnes, utan genom uppfyllandet af medborgerliga pligter.
Kidd. o, Ad, Prot, 2 Band. 42* Dm 25 Martti, Grefve von Platen:
Då Herr Hjerta b6-
Le-* damöter är så inskränkt, får jag blott nämna, att 1809 fann man så många giltiga skäl, hvarföre antalet ej borde vara större, att man ansåg dessaskäl vara mycket Öfvervägande.
Jag är för min del ännu af samma tanka; och utan att vilja anticipera, kan jag blott försäkra, att då de mål som blifvit anmärkte, komma till Riddqrskapets och Adelns kännedom, skall man finna, att dervid sådana småsaker blifvit anmärkte, att de ej äro värdige hvarken - Constitutions-Utskottet, Riksens Ständer eller Styrelsen; men sorn åtminstone skola bevisa, att Utskottet all med noggrannhet velat fullgöra åliggande.
Herr Grefven och LandtMarJkalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg ConstitutionsUtskottets Memorial böra, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteras.
’ Ropades Ja och Nej.
I anledning hvaraf Herr Grefven och Landt 1 Marjkalken hemstållde, om Ridderskapet och Adeln behagade gilla Utskottets Memorial.
Ja och Nej, Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf: Som jag Uti Utskottet reserverat mig emot en del iaBs - Den 2 5 Martil. tänkandet, anser jag mig nu böra något närmare göra reda för detta mitt förhållande.
De skål Utskottet anfört till försvar för dess fördelning på 5 divisioner, äro af trenne slag; i) Söker nemligen Uf-kottet bevisa lagligheten af en dylik fördelning.
Och jag kan för min del ej annat finna, ån att Utskottet deruti bär fullkomligt rått: ty jag kånner ingen ting i Grundlagen, sorn hindrar CorisHtutiönsUtskottef: mer än något annat Utsi att fördela sig på divisioner.
Hvad dess-t .
'.n beträffar, att Cönftitutiöm-Utjkottét skall. ■■■.■•ansia Stats-Råds-Protocöllferi ; så bjudes i i.; k sd a gs-Ord ningens 3o §; lika bestämdt, att ■SiatsUtskpttet skall granska Stats- och Riks: ‘dtVerkens tillstånd, förvaltning och behof.
Nar nu denna sednare granskning uti Stats-Utskottet kari fördelas på särskildta divisioner; så måste med samma skål, uti ConstitutionsUtskottet; läsningen, af StatsRådsProtocollen likaledes kunna på divisioner fördelas; 2) ÄnförUtskottet, såsom skål till fördelningen på divisioner, omöjligheten att medhinna läsningen ia Pleno.
Äfven detta skälet gipar jag ? sedan de flesta UtskottsLedamöterne förklarat det vara dem omöjligt att på låsningen använda mer tid ån hittills skett; o) Söker Utskottet att försvara fördelningen på divisioner såsom formonlig, och menar att låsningen kan på sådant sått nyt* tigare verkställas än in Pleno.
Det år endast emot detta loftal, sorn jag reserverat mia Jag kan nemligen ej frångå den öfvertygelsen att s4 böta kunna se och förstå mera ån 8, hålst i åmhen af så oändligt skiljaktig beskaffenhet.
Men 66o Den 25 Martil, läsningen på divisioner har ännu en annan olägenhet, sorn ej skulle afhjelpas genom divisionernes förstärkning.
Det år nemligen omöjligheten att bedöma enheten och planmåssigheten i Regeringens åtgärder.
Ty då man låser 4 månaders Protocoll på hvarje division, blir det omöjligt att rått uppfatta idéen af Regeringens syftning; eller ens att noga bedöma, huruvida samma slags mål alltid blifvit efter samma princip behandlade.
Då de 2 vidlyftigaste Expeditioner äro lästa, och den tredje kan slutas på något öfver två dagar; så skulle återstoden visserligen kunna hinna att låsas in Pleno: men det skulle likväl ej tjena till något att åtterremittera Betänkandet; emedan läsningen redan måste vara slutad, långt innan remissen kan hinna till Utskottet ankomma. s Friherre
Då efter låsning af ConstitutionsUtskottets
Betänkande man vill granska hvad resultatet skulle blifva af en återremiss, torde man finna, att det ej kan blifva något.
Grundlagen stadgar att
Utskotten sjelfve för sig få bestämma arbetsmethod, men den säger ej huru denna bör vara inrättad.
Om Riksens Ständer hädanefter sjelfve vilja bestämma den, om de' häruti åstunda en ändring; bör den i laglig ordning ske, genom Grundlagens förändrande.
Men derom år här nu ej frågan.
I afseende åter på en förstärkning-af Utskottet, kan en sådan icke äga rum, utan Utskottets eget medgifvande, då enligt 56 §, RiksdagsOrdnin - Den 25 Martil, 661 gen, det Utskott som en sådan behöfver, derom skall till Riksens Ständer göra anmälan.
Nu har ej Utskottet, utan en ledamot af RiksStånden, yrkat detta, och således måste saken förfalla.
Jag hemställer derföre om något resultat skulle kunna uppkomma af en återremiss.
Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde å nyo proposition till bifall’ å ConstitutionsUtskottets ifrågavarande Memorial; hvilken proposition besvarades ined starka Ja, blandade med några Nej, Herr Grefven och G andt-Marskalken - förklarade, att som, efter hvad han tyckt sig finna, Ja öfverröstat
Nej, propositionen blifvit af Rid, derskapet ogh Adeln bifallen.
Å nyo föredrogs och remitterades till Stats^ Bevillning®- och Särskildta Utskotten, Friherre Carpelans , Carl Mauritz, den 21 dennes på bordet lagde Memorial, i anledning af väckt fråga om en förändrad organisation af TullVerkets styrelse och förvaltning.