Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag får vördsamt anhålla att PresteSt:s prot.utdr i afseende på dess beslut i denna punkt måtte blifva uppläst.
Ridd.Snöret, uppläste PresleSt:s beslut af innehåll, att Ståndet bifallit mein.
N;o 42$, vidhållet i utlät.
]\:o 4^7, men deremot ogillat den i sistnämnda u(låt. gjorda hemställan om sättet för användandet af besparingarna A extra-ntgiftsniedlen, saint beslutat för sin del, det må R.
St. förklara, att hvad af dessa ansjag något år kari å en eller annan titel besparas, äger K.
M. fritt och utan afseende på titeln, der hehofvet så lordrar, disponera.
Utsk:s yttrande i 2 punkten godkändes.
I 3, 4, 5, 6 och 7 punkterna godkändes Utsk;s yttranden. 8 punkten.
Jag får vördsamt anhålla om propos. på instämmande med livad PresteSt. i detta hänseende beslutat, på sätt det upplasta prot.utdr. innehåller; men måhända torde detta, för att återkallas i R. o. Adis minne, böra ännu en gång uppläsas.
Hr Frih. o. Landtm, y t tea de , alt PresteStis beslut innehölle, det må R.
St. förklara, att hvad af extra utgiftsmedlen något år kunde å en eller annan titel besparas, må af K.
M. fritt och utan afseende på titeln, der hehofvet så fordrade, disponeras; och hemställde Hr Landtm., 0111 R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s förslag i 8 punkten, på sätt Hr Rosenblad framställt, i enlighet med PresteStts beslut.
R.opades ja.
Föredrogs ånyo Stals- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.- Ulsktns den 24 och 28 dennes på bordet lagda förslag JX:o 190, lill samtnanjemkning af RiksSt:ns skiljaktiga beslut ronde allmänna stadganden och anslag till folkundervisningens befrämjande.
Detta mål ansågs böra punktvis profves.
Undantagen vid de gifna bestämmelsernas tillämpning.
Utskms yttrande ansågs icke erfordra någon åtgärd.
I § : n , I mom.
Utskms yttrande godkändes. 1 §:n, 2 mom.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, det R. o. Ad. behaga - 486 Den 3a April e. m. de finna att Utsk:ns redaction berodde af den förklaring, som Preste- och BondeStm gåfve rör:de deras beslut och i ariledn. af den hemställan, sorn Utsk:n gjort till dessa båda Stånd; hvarföre Hr Landtm, föreslog R, o. Ad. att bifalla den af Utsk:n föreslagna redaction under förbehåll att Preste- och BondeSt;n antaga den förklaring af deras me-" ning, sorn Utsk;n föreslagit.
Bifölls. 1 §:n, 3 och 4 mom:n, Utsk;ns förslag godkändes, 2 §:n.
Voter;s-propos:n godkändes. 3 §:n, i, 2, 3 och 4 mom:n.
Utsktns yttranden rör:de dessa mom. erfordrade ingen åtgärd, 3 §: n , 5 mom.
Utskms framställning godkändes. 3 § : n , 6 mom. samt 4 §: n • Utskms yttranden erfordrade ingen åtgärd af R. o. Ad. 5 §: n, i mom.
Utsk:ns yttrande, äfvensom den föreslagna voter:s-prapos:n godkändes. 5 §; n, 2 mom.
Utsk:ns förslag godkändes. 5 § ; n, 3 mom.
Utsktns yttrande erfordrade ingen åtgärd. 5 §tn, 4 morn,, Voter:s-propos:n godkändes. 5 §: n, 5 inom.
Utskrns framställning godkändes. 6 §: n.
Voter;s-propos:n godkändes. 7 §:n, samt 8 §: n, i, 2, 3 och 4 naomtn.
Utsktns förslag godkändes, 8 §: n, 5 mom.
Voter:s-propos:n godkändes. g och lo §§:ne. R. o. Ad. antog inbjudningarna och godkände Utsk.ms förslag. » xt§:n samt ia§:n,i mom.
Utsktns yttrande erfordrade ingen åtgärd.
Den 3o April e. in. 487 12 § : n , 2 m o m.
Inbjudningen blef icke antagen, men voter:s-propos;n godkändes. 12 § : n, 3 o c h 4 morn; n.
Utsk:ns yttranden erfordrade ingen åtgärd. 12 §: n, 5 mom.
Inbjudningen antogs, i följe hvaraf voterts-propostn ansågs komma att förfalla. 12 § : n , 6 in o 111.
Utsk:ns yttrande erfordrade ingen åtgärd. 12 § : n , 7 morn.
tJtskins förslag godkändes. 12 §!n, 8 morn., i3 §: n samt 1 4 §: n> 1 mom.
Utsktns yttranden erfordrade ingen åtgärd. 1 4 §: n , 2 mom» TJtskrns framställning godkändes. 1 5 §:n, 1 mom.
Ulskrns yttrande erfordrade ingen åtgärd. 1 5 §: n, 2 mom.
Den föreslagna voter:s-propos:n godkändes. 16 §: n, 1 o eli 2 morn.
TJtsk;s yttrande erfordrade ingen åtgärd. 16 §:n, 3 mom.
Inbjudningen antogs och redaclionen godkändes. 17 §:n.
Utsk:ns framställning erfordrade ingen åtgärd.
Förslagen litt. a) och litt. b)ang:de anslagen af allmänna medel till folkundervisningens befrämjande.
Voterts-propostna godkändes.
Förslaget litt. c) angrde anslag för det i 4 §!n 5 mom. omförmälda behof.
Utskins yttrande erfordrade ingen åtgärd.
Ånyo föredrogs StatsUtskts den 3 och 28 dennes på bordet lagda meni.
N:o 4^'i angtde det emellan K. M. oell Kronan, å ena, samt nya Trollhätte canalbolag, å andra sidan, afslulade contract i och för Trollhätte canal- och slussverks ombyggnad.
Detta StatsUtskts mern. har den egna beskaffenhet, olika med alla andra, som jag under 438 Den 3o April e. m. denna riksdag sett, att blott innehålla några s. k. upplysningar, utan alt de upplysningar, StatsUtsk. deruti meddelat, hafva af Utsk. ansetts böra leda till något resultat.
Det ina visst vara, att vi i allmänhet kunna behöfva upplysningar; men jag tror, att vi äfven behöfva Utskts råd och tillstyrkanden, ty dem förutan kunna vi föga inom Stånden göra något särdeles bruk af upplysningarna.
Jag kan likväl föreställa mig, att StatsUtsk. i afseende på denna behandling af frågan vill åberopa ett tillkännagifvande uti ett föregående mein.
N:o 337, att StatsUtsk. ville, i anledn. af de inom RiksStCn förekomna yttranden rör:de utredning af förhållandet med ifrågavar. contract, förskaffa sig upplysningar och sedermera meddela dem åt Riks,Stin; men jag tror likväl, alt StatsUtsk. icke bort så inskränkt hålla sig vid sitt löfte i detta fall, utan äfven bort göra något afseende på de ärenden, som från RiksStrn blifvit till Utsk. remitterade.
Jag tog mig åtminstone friheten att inom detta Stånd, oberäknadt de påståenden, som blifvit gjorda inom andi a Stånd, yrka, att StatsUlsk. skulle förskaffa sig upplysningar, huruvida de, som nu kalla sig nya Trollhätte-canalbolag, verkligen fullgjort de praestanda, som fordras, för att kunna juridiskt anses såsom ägare af det privilegium, som K.
M. för detta bolag beviljat.
Jag tog mig då äfven friheten fasta uppmärksamheten derpå, att intet octrojbolag kan anse sig de facto hafva blifvit ägare af privilegier, derest det icke de jure qvaJificerat sig på så sätt, som privilegierna föreskrifva.
Privilegierna och de dervid fästade bolagsreglorna, hvilka K.
M. ålagt bolaget att följa, innehålla i början ett åliggande för det sig bildande bolaget, sorn endast genom en särskild agent framställt sin underd. ansökan till K.
M. och fått dessa privilegier beviljade; i dessa handlingar, säger jag, bar det blifvit bolaget ålagdt, att icke allenast teckna sig för i,5oo adier å 5oo r:dr b:co hvardera, utan äfven inbetala dem.
Att meningen är sådan synes tydligen deraf, att 2 §:n i bolagsreglorna lyder sålunda: ”Actieägare kan icke åläggas att göra ytterligare insättning på sin actie utöfver de vid dess emottagande erlagda 5oo r:dr.”
När således de emoltagna 5oo r:dr skola inbetalas, så är det klart att inga actier böra finnas, hvarå icke 5oo r:dr blifvit inbetalte, och att dessa actier skola till antalet vara i,5oo; det utreder klart 1 §:n, hvilken jag icke nu torde behöfva uppläsa.
Frågan är således nu om ingenting mindre, än att, fastan ett bolag säges hafva blifvit biI— dadt och valt sig ordförande, och fastän detta bolag företagit ai betet och uppburit penningar; så är det dock icke ännu i denna stund verkligen afgjordt, att detta bolag är qvalificeradt att åtnjuta de fördelar, som privilegierna innehålla.
När så icke är, mine herrar! så tillkommer det lagstiftningen att tillse om det finnes några omständigheter, sora D o n 3o April e. m. 4*9 sorn bora föranleda densamma att hos K. M, anhålla, att detta förhållande må underkastas en legal pröfning, emedan det angår en rättsfråga.
Dessa anmärkntr anhåller jäg att få närmare utveckla.
JNär frågan förut under riksdagen var föremål för discussion, så ansåg man utan tvifvel att ändamålet med mitt yttrande var, att få tillfälle att göra anmärkn. emot Konungens rådgifvare och Regeringens handlingssätt.
Sådan är likväl alldeles icke den afsigt, sotn uppmanat mig att i dag yttra mig i denna fråga.
Att den Regeringens handling, hvarigenom detta privilegium tillkommit, är ett särskildt föremål för riksrätt, och att detta privilegium såsom sådant existerar, derom är, i min tanke, intet tvifvel.
Att ett privilegium är beviljadt medgifver jag, ehuru jag naturligtvis icke dermed vill hafva ålerkalladt något af hvad jag anfört om villkoren för dess beviljande när det meddelades; men att detta privilegium verkligen existerar, derom är ingen fråga.
Frågan är blott om den eller de agenter, hvilka mottagit detta privilegium, hafva uppfyllt det villkor, som privilegiet innehåller och hvars fullgörande måste anses oundgängligt, för att komma i åtnjutande af de genom privilegiet beviljade fördelarna, nemi, om de liro laglige innehafvare af detta privilegium.
Under en sådan synpunkt var det, som jag ansåg det nödvändigt alt tillse livad lagstiftningen bör i sådant fall göra.
Vore förhållandet sådant, att det kunde vara likgiltigt för samhället, huruvida detta privilegium skulle stå fast såsom lagligt, så vore'det nu ganska obehöfligt att vidare behandla denna fråga; men med den kännedom, som jag, under ett 2o:årigt vistande i vestra delen af Riket, icke kunnat undgå att förvärfva om de i allmänhet för rörelsen ganska tryckande afgifterna till Trollhätte-slussverk; med kännedom deraf, att det gamla Trollhiitte-slussverk, då det erhöll sina privilegier på (790- talet, fick dem, emot rättighet för K.
M. att efter omständigheterna framdeles nedsätta dessa afgifter; sä mäste jag fästa uppmärksamheten på attoni bolaget tillägges den förmån, att ingen nedsättning i afgifterna vore möjlig utan deras samtycke, så blefve deraf en tydlig följd, alt ett sådant samtycke af dem aldrig skulle komma att beviljas, emedan det vore rakt stridande emot deras intresse, och följaktligen komme farten genom
Trollhälte-eanal att för evärdeliga tider belastas med dessa höga afgifter.
Det är detta, mine herrar! som egentligen uppmanar mig att försöka rubba denna s. k. äganderätt, som ännu icke är befästad, alt göra allt möjligt derför, emedan jag linner följderna vara lör samhället skadliga.
Jag får alltså yttra, att då de upplysningar, som bolagets» stiftare Hr Grosshandlaren Schwan till StatsUlsk. meddelat, innebära ett erkännande af honom sjelf, att å actiecapitalet icke är iubelaldt mera jin 80 proc., ehuru han uppgifvit att alla aclierna äro tecknade, hvilken uppgift I i k — a4 H. 62 49° Den 3o April e. m. väl icke är bestyrkt, och dä detta förhållande hell och hållet strider emot 2 §:n i bolagsreglorna, der det star, att actierna skola ovillkorligen vara till fullo inbetalta, för att anses tecknade, så finnes deruti tillräcklig anleda, att betvifla, att bolaget skulle hafva qvalificerat sig såsom laglig innehafvare af dessa privilegier.
Vid ett tillfälle bär under discussionerna om dechargefrågan, har en annan ledamot sagt sig äga afskrift af ett contract, hvilket af bolagsmännen sinsemellan blifvit upprättadt och sorn jag ej finner ibland de handlingar, hvilka blifvit StatsUtsk. meddelade.
Jag har nu äfven fått en afskrift af detta contract, men kan naturligtvis icke, då den ej är vidimerad, påstå att den är en handling, som förtjena!- fullt förtroende.
Jag tror dock, att beskaffenheten af dess innehåll är sådant, alt detta docnment moralement öfvertygar enhvar, att det icke kan vara ett purt chartek, utan att det måste vara en verklighet, och derom kan Ståndet bäst öfvertyga sig, då jag nu tager mig friheten att med uteslutande af de namn, som finnas derunder, uppläsa detsamma.
”Öfverenskomna villkor för actieteckning i nya Trollhätte-canalbolag.
Emellan stiftaren af nya Trollhätte-canalbolag, undertecknad J. G. Schwan, bolagsman af handelshuset i Slockholm, Schön &
Comp. och oss öfrige undertecknade förste actietecknare är aftaldt och öfverenskommet, i afseende på villkoren för den redan af oss verkställda, äfvensom för vidare teckning till deltagande i detta bolag: 1:0 att af det antal, i5oo adier, som bestämmes i 1 §:n af de utaf K.
M. den 2 innevar. månad för bolaget i nåder fastställda region, komma till en början endast att utgifva* 45o adier eller från och med N:o t lill och med N:o 4^0, hvaraf en hvar af oss tillfaller det antal, sorn här nedan vid våra namn finnes antecknadt, och hvarigenom hela det rut utgifvande actieantalet är oss tillhörigt; och äro vi sålunda, med stiftarens medgifvande, för närvar, ensamne representanter af hela Trollhätte-canalbolag; 2:0 att för hvarje tecknad actie en och hvar af oss åligger att inom April månads utgång detta år till bolagets cassa inbetala 20 proc. af det tecknade capitalet, eller 100 r:dr per adie; 3:o att ifrån och med i83g års ingång återstående 80 proc. å actierna kunna infordras, derest bolaget finner sådant ändamålsenligt, dock må infordrandet af återstående actiecapilalet icke i annan ordning verkställas, än med högst ao proc. om året, samt icke förr än bolaget vid ordinarie eller extra bolagsstämma sådant beslutat; börande ock i sammanhang dermed stadgas hvad påföljd må äga rum för den actieägare, som påskrifna inbetalningar ej fullgör; 4:0 att ifrån och med den i Maj detta år och intill Den 3o April e. m. byggnadstidens slut hvarje actie åtnjuter 5 proc. årlig ränta å de i April månad detta år insättande 20 proc. och likaledes 5 proc. från insättningsdagen å hvad derefter kommer att å actierna inbetalas; 5:o att samtliga actier förblifva under directionens vård, till dess antingen 100 proc. blifvit inbetalda, eller ytterligare inbetalning ej finnes af nöden.
Undertiden och intilldess erhålles af directionen actiebevis, på hvilka räntebetalningar qvitteras, och i stöd af hvilka bevis rösträttighet vid bolagsstämma beräknas, med en röst för hvar och en af de utgifoa actierna; 6:0 alt directionen äger bestämma om, när och på hvad villkor actierne från och med N:o 4^t till och med N:o 1200 antingen till hela antalet, eller blott till en del, skola utgifvas; 7:0 att om, oaktadt teckningssumman för de primitiva actierna vore fullt inbetald och de ifrån ]V:o 45o i ordningen lill och med N:o 1200 följande actier försålda och till det tecknade capitalet godlgjnrda, tillgång likväl saknades till gäldande af actieägarnes årliga räntor, jemte kostnaderna till canalarbelets fullbordan, samt nödiga medel till fyllande af dessa behof ej på annat sätt kunde vinnas, utan att bolaget finge vidkännas en uppoffring, öfverstigande hvad för vanliga lån med laga ränta belöper,— i sådant fall, men ej eljest, må af de 3oo återstående actier, från och med N:o 1201 till och med N:o i5oo, försäljas det antal, som bolaget nödigt pröfvar.
Har, då canalbyggnaden blifvit fullbordad, sådan försäljning ej ägt rum, då skola samtliga dessa 3oo actier, eller om en del deraf blifvit såld, det återstående antalet utan all slags ersättning eller afgift tillfalla bolagets stiftare eller innehafvaren af hans rätt, såsom dess enskilda tillhörighet; 8:0 att i händelse samtliga eller någon del af actierna med nummerordning från och med N:o 45i till och med 1200 skulle af directionen vara outgifna då canalarbetet är fulibordadt, så komma de att pro rata parle fördelas och. utgifvas, utan all slags ersättnings- eller inbetalningsskyldigliet, endast till innehafvarrie af actierna från och med JN:o t till och med N:o 45o samt till stiftaren för den del af actierna från och med N:o 1201 till och med N:o i5oo, sorn enligt 7 punkten honom tillfallit; q:o att från och med det canalbyggnaden ur färdig och samtlige i5oo actierne, på det sätt här ofvan är stadgadt, blifvit utdelte, tillkommer hvarje actie lika stor utdelning, sorn om 5oo r:dr b:co för densamma blifvit inbetaide, äfvensom andel i alla de förmåner, hvilka nya och gamla Trollhätte canal och slussverk med deras tillhörigheter kunna lemna.
Stockholm den 22 Febr. 1S38. J. G. Sch w a n. D « n 3o April c. ra.
Actiernas antal. G. Löwenhjelm 3o. C. J. af Nordin 3o, C. J. af Nordin för StatsSecret.
J. Nordenfalk . 20.
Hamilton genom J. G. Schwan E.
Lagerheim genom J. G. Schwan 3o. N. Sandblad Tob.
Fogelström 5. J. F. Sederholm 5. P.
Brändström 5.
G. de la Grange 20. Widman tk Silfverberg :o. Reinh, von Sydow 5. P. Westerstrand 5.
Pehr Staaf 5.
Gustaf Ridderstolpe 20.
Carl A. Scharp 20.
Joh. H.
Tawa st 20.
R. M. Weylandt . i5.
Schön 8. J. Schön J:r 5.
David Carnegie &
Comp. genom Reinh, von Sydow . 5.
Bibau 5.
Israel Tauvon 10. II.
Munthe 5. L. W. Prytz genom Reinh, von Sydow 3o. P. O. Wingqvist.
. 5. med flere.”
Om detta doeument är sanningsenligt — och i motsatt fall är det lätt för åtskilliga härstädes närvar, ledamöter att bevisa att så icke är eller åtminstone att förneka riktigheten af denna afskrift — så är det att förmoda, att det finnes särskilda bolagsreglor utom dem, som R.
M. stadfästat, d. v. s. med andra ord, att detta särskildta bolag företagit sig att genom ett särskildt hemligt contract tillintetgöra de bolagsreglor, som K.
M. till bolagets efterlefnad utfärdat, och att de personer, som undertecknat contractet, i en hast satt sig i besittning af samtliga actierna och förklarat, att de hvarken kunna teckna dem fullt eller inbetala de summor de tecknat.
Om nu så förhåller sig, torde det vara uppenbart, att bolagsmännen icke ställt sig de föreskrifter till efterrättelse, på grund af hvilka de kunnat anse sig vara lagliga ägare af actierna.
Detta, mine herrar! är en något skarp innovation i våra lagliga förhållanden.
Jag har väl hört en talare tillkännagifva att sådant brukas i andra länder; men här i Sverige önskade jag, att härmning af detta exempel på andra länders företeelser måtte vid dess första uppdagande så kraftigt återkastas till intet, alt sådana försök icke vidare må kunna göras.
Detta är naturligtvis en särskild åsigt, utgående ifrån inin önskan att icke få se några samhälls - Den 3o April e. in. vidriga bolag uppstå här i landet.
Då det tillika, mine lier— l in ! ar så til IstaIdt, hvad delta bolag beIrallar, alt det svårligen kan utfinnas under hvilken auctoritet detsamma sorterar, då det genom ett särskildt contraet sökt göra sig oafhängigt af sina privilegier och bolagsreglor, samt att förbinda Kronan till vissa fördelars medgifvande, ulan att sjelf förbinda sig till något annat, än att fullborda canalen, hvarvid bolaget naturligtvis i alla fall måste hafva sin stora fördel, så är det, i min tanke, ganska vigtigt att tillse, om icke detta bolag bör tillhållas, likasom andra bolag, att fullgöra sina förbindelser, eller om det bör tolereras i det skick, alt det skall blifva det första prof på hvad man kallar en stat i staten, som väl har rättigheter, men inga skyldigheter.
Det är med största förundran, som jag finner, att StatsUtsk. i detta ämne besvarat min framställning endast med några upplysningar, i sanning rätt intressanta, jag skulle nästan kunna säga naiva, men som af SlatsUtskts ledamöter icke ansetts böra leda till någon åtgärd.
Mig förefaller det alldeles solkiart, att StatsUtsk. bort föreslå R.
St. alt bos K.
M. anhålla, det täcktes K.
M. genom vederbör, åklagare i Jaga ordning låta undersöka och om så behöfves inför vederbörlig domstol utröna, huruvida de personer, som framdeles torde uppenbara sig och hvilka åtminstone hafva en ordförande, som är bekant, och en direction, hvilken likaledes är känd, men hvars ledamöter icke numera kunna så bestämdt uppgifvas hvilka de äro, huruvida, säger jag, förenämnde personer verkligen böra anse» såsom lagliga innehafvare af ifrågavar. privilegier.
Jag hade väntat, att StatsUtsk. funnit detta resultat hafva bort blifva en följd af de vunna upplysningarna; men då StatsUtsk. ej varit af denna tanke, så torde R. o. Ad. finna, att jag har gilltiga skäl att yrka återremiss, med anhållan, att den af mig upplästa afskriften måtte till Utsk. få åtfölja remissen.
Jag bar visser ligen icke anmält min reservation och låtit den åtfölja delta betänk., på den grund, att betänk, isig sjelft ingenting skulle innehålla, hvaremot, hvad sjelfva saken angår, reservation möjligen kunnat äga rum.
Jag har inskränkt mig att anmäla vid Utskrs betänk, min skiljaktiga mening, endast i afseende på det formella i behandlingen af denna fråga; men jag måste bekänna, alt jag betraktar hela detta betänk, såsom en hors d’oeuvre, hvilken icke kan föranleda till någon annan åtgärd, än att läggas till handlingarna.
Det är egentligen Gr.
Frölichs motion, som gifvit anledning till detta betänk., ehuru denna motion redan blifvit i ett föregående betänk, besvarad, såsom jag vill påminna mig, med det yttrande, att Utsk. ej ansåg motionen kunna föranleda till någon åtgärd i afseende på hufvudsaken.
Frölich ingått i en närmare analys af ämnet, får jag anföra, Den 3o A p r i I e. m. att det vill visa sig sora det af Gr.
Frölich uppgifna förhållande vore en ren rättsfråga, hvarmed StatsUtsk. i sakens imvar. skick alldeles icke har någonting att skaffa, emedan det är Kronans embetsman, som böra tillse att detta contract uppfylles.
Först sedan det blifvit af vederbör, embetsman uppdagadt alt contraetet ej uppfylles, kan det komma lindel' JA.
Om saken hade varit i sådant skick, så hade StatsUtsk. kunnat tillstyrka R.
St. att i änledn. deraf hos K.
M. anmäla någon åtgärd; men att ingå i någon analys af dessa contracter och i anledn. deraf anhålla hos K.
M. att desamma måtte rubbas på det ena eller andra sättet, vore en åtgärd, som skulle ligga alldeles utom StatsUtsk:s sfer.
Såsom sagdt, anser jag hela denna relation vara en hors d’oeuvre, och anhåller att den måtte läggas lill handlingarna.
Jag delar den siste värde talarens mening och har inom StatsUtsk. efter min förmåga bestridt hela tillkomsten af ifrågavar. betänk, både till form och ändamål; men jag har vid alla de tillfällen, då denna fråga förevarit, blifvit öfverröstad och äger nu ingen del i detta betänkande.
Jag undandrager mig således allt personligt ansvar för dess närvar, skick, erkänner fullkomligt att R. o. Ad. deraf icke har någon ledning, och att det enda, sora äfven jag vågar tillstyrka, är alt lägga detta betänk, till handlingarna.
Sprengtporten har behagat yttra alt detta betänk, skulle vara en följd af min motion.
Jag ber att fä erinra, att denna motion, sorn han säger blifvit afslagen, rörde något helt annat, den var ställd i sammanhang med Hr Hadings motion om upphörande af liandelsocli sjöfartsfonden och hade en helt annan syftning än den sednare anmärkn:n, som jag, då frågan återremitterades till StatsUtsk., tog mig friheten att skriftligen afgifva.
Det var då betänk.
N:o 3^7 afgafs, som min motion blef afslagen.
Nu är detta mern. troligen en följd deraf, att StatsUtsk. funnit nödvändigheten af att befordra till behandling de anmärkntr, som blifvit aflemnade, ej allenast ifrån mig utan äfven från ledamöter af andra Stånd.
Jag tror icke att det leder till utredning af frågans natur, att Frih.
Sprengtporten lemnar en om än icke för honom förvillande uppgift, att min motion vore anledn:n till detta memorial.
Att Gr. florn förklarat sig icke äga någon andel i detta betänk., är en helt och hållet för Grefvens personlighet ämnad declaration.
Den har alldeles icke med lnifvudsaken att göra, ty om Grefven såsom ordförande i Sta'tsUlsk. förklarar sig ej hafva någon del uti ett mern., som kommit från detta Utsk., så är detta att observera; men det förändrar alldeles icke frågans natur.
Sprengtporten har medgifvit, att den af mig väck - Den 3o April c. m. 4<p ta frågan rör en rälisfråga.
Jag har sjelf gifvit den samma rubrik och har ej begärt, alt R.
St. skulle pröfva denna rättsfråga, emedan R.
St. icke uro domare; men jag har trott, att saker, som röra Svenska Kronan, äro af egenskap att icke allenast berättiga, utan äfven ålägga Utsk. att tillstyrka en anmälan hos K. M., i händelse Utsk. finner, alt Svenska Kronans fördel fordrar, att denna rättsfråga skall i laga ordning behandlas, hvilken så betydligt inverkar på samhällets väl.
Sprengtporten har sagt, att om detta contract ej blifvit uppfyldt, så verkar det icke på frågan.
Jag frågar: har jag icke visat genom uppläsande af afskriften, alt det särskildta conlractet är oriktigt?
Har jag icke visat, alt conlractet ej är uppfyldt, utan alt ett särskildt contracl är afslutadt, hvarigenom det verkliga contractet uppenbarligen blir upphafdt i alla dess väsendtligaste punkter?
Detta factum, mine herrar! är i sanning så bedröfligt , att jag mycket väl kan föreställa mig hvarföre både Gr.
Horn och flere andra sky att lemna någon uppmärksamhet åt denna handling.
Olyckligtvis har det inträffat, att under detta contract finnas många aktningsvärde personers namn, jemte andras.