Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag instämmer likväl såvida med Herr Crusenstolpe, att jag anser det icke vara för Ridderskapets och Adelns värdighet kränkande, att uthyra lägenheter i Riddarhuset.
Den är ej comprometterad deraf, att Riddarhusets bakgård, käll rar och dylikt uthyras.
Men det enda rum i Huset, som nu kunde disponeras för BevillningsUtskottet, var den af Riddarhusets Salar, der Herrar LandtMarskalkarnes Portraitter äro uppsatte.
Detta rum innefattar intressanta minnen, och hos mig uppstod af grannlagenhet den tanka, om det väl vore passande, att för contant betalning upplåta just detta rum.
Kanske dref jag grannlagenheten. för långt.
Ridderskapet och Adeln äro säkre Domare härom.
Det är möjligt, att jag och de bland RiddarhusUtskottets Ledamöter, som delat min åsigt, misstagit ©ss; men af så grof beskaffenhet synes misstaget ej vara, att vår åtgärd förtjenar kallas löjlig och ömklig.
Sådane uttryck tycker jag hade kunnat sparas till vigtigare tillfällen.
Efter de skarpa reflexioner Herr Crusenstolpe framställt emot RiddarhusUtskottets beslut i förevarande ämne, torde det förefalla honom främmande, att en af Utskottets 2 H. a )8 Den i December.
Ledamöter förenar sig med honom i sjelfva saken.
Jag erkänner, att jag i denna fråga tillhörde Utskottets minoritet; men Herr Crusenstolpe torde af Protocolls-Utdraget hafva inhämtat, att denna minoritet uppkom derigenom, att en voteringssedel, till undvikande af lika röster, undantogs.
Hvad hufvudsaken angår, Lörman besinna, att här icke är fråga om generosde' mot Med-Stånden eller BevillningsUtskottet, utan den allmänna RiksStaten.
Att åt denna göra en uppoffring är vackert och patriotiskt, om man dervid gör behörigt afseende på råd och lägenhet; men är Staten mindre i behof af eftergiften, än RiddarhusCassan af inkomsten, så lärer väl närvarande fråga lätt vara afgjord.
Jag hyser den största aktning för den känsla för Ståndets anseende, som visar sig i yttrad grannlagenhet, att ej fordra afgift för ifrågavarande rum; och vore det fråga om ett beslut, der Ståndets värdighet toge dess sjelfförsakelse i något verkligt anspråk, så skulle jag visserligen ej vara den siste, som offrade min ringa skärf åt den förfinade hederskänsla, som äfven jag anser utgöra ett af Ståndets skönaste företräden.
Men besinnen, mina Herrar! livad som i denna fråga egentligen är det mindre passande.
Ridderskapet och Adeln är Riddarhusets ägare, och har på detta hus en gifven skuld, emedan RiddarhusCassan är skuldsatt; och huru man i allmänna lifvet anser en splen - Den i December.
>9 did frikostighet af den fattige mot den rike, det öfverlemnar jag till Ridderskapets och Adelns goda takt att bedömma.
Den af RiddarhusKamereraren föreslagna afgift tyckes mig ej eller vara för hög; tvärtom synes den billig, i jemförelse med hvad för andra Utskottsrum betalas.
Hans Excellence Herr Grefve De ta Gardie, Jacob: Ehuru RiddarhusUtskottets majoritet med en rost varit af olika mening, och ehuru jag hört flere härstädes dela samma tanka , anser jag mig dock skyldig yrka betalning för ifrågavarande rums upplåtande till BevillningsUtskottet.
Jag medgifver, att denna inkomst i det hela föga båtar; men RiddarhusCassan är skuldsatt till den grad, att den många gångor nödsakats låna af de särskilta Cassör, hvilka stå under RiddarhusDirectionens vård, till bestridande af utgifter för nödvändiga reparationer å huset; och då synes mig
Ståndets värdighet på intet sätt lida deraf, om vi för rummen taga betalning.
Jag vet, att andra Utskott betala till och med 100 R:dr B:co i månaden för sine rum.
Men, om det oagtadt de föreslagne 66 R:dr 32 sk.
B:co, eldningen oberäknad, skulle anses för mycket, hemställer jag, om icke hyran må nedsättas till 5o R:dr B.-co i månaden, likväl utom eldningen, som möjeligen skulle kunna till lika belopp uppgå. » 2® Den i December.
DA jag anser mig skyldig förbigå hvad en Talare yltrat i ett för ifrågavarande ekonomiska ärende alldeles främmande ämne, tror jag mig dock höra förklara, det jag finner Ridderskapet och Adeln vid nämnde tillfälle icke hafva bortskänkt eller förverkat sin ära och värdighet.
Den är ej beroende af några enskildas missnöje öfver en misslyckad votering.
För öfrigt förenar jag mig i sjelfva saken med Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie.
Jag vill endast nämna, att då blott frågor af allmän beskaffenhet böra ligga på bordet, den förevarande hade kunnat afgöras i sin helhet när den förra gången hos Ridderskapet och Adeln föredrogs.
Sedan man numera upplåtit rummen till BevillningsUtskottet, synes det vara mindre passande, att derföre fordra någon afgift.
Den må blifva stor eller liten, så är den alltid ett band på Utskottet, antingen att lemna en redan begagnad Local, eller ock underkasta sig en Afgift, som Utskottet kanske anser mindre lämplig.
Friherre Klingspor, Fredrik Philip:
Jag förenar mig så mycket häldre med Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie och Herr Tham, sorn jag ej inser, alt RidsUrskapet och Adelli kan vanhedras af att Den i December, utaf BevillningsUtskottet taga betalning för rummen, hälst alla andra Utskott få för de lägenheter de begagna, erlägga hyra, samt den betalning, som här kan komma i fråga, dessutom utgår af de för Riksdagskostnaderne anslagne medel.
Med de liberala tänkesätt, som tillhöra Ridderskapet och Adeln, anser jag således hvad jag nu haft äran tillstyrka, ingalunda kunna vara emot Ridderskapets och Adelns värdighet.
Herr van Heynne, Georg:
Tillhörande det Utskott, som är synnerligen pligtigt iakttaga hushållning med allmänna medel, nödgas jag dock förklara, det jag finner den hushållning, sorn här är i fråga, vara så obetydlig, att den ej bör komma i beräkning.
Då deremot Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie och åtskillige af RiddarhusUtskottets Ledamöter tillkännagifvit RiddarhusCassans behof af inkomst, så synes mig det icke vara Ridderskapets och Adelns värdighet förnärmande, att för ifrågavarande rum fordra och emottaga hyra; äfvensom jag skulle tro, att man icke har skäl alt befara, det BevillningsUtskottet på något sätt missvårdar rummen, lör det att hyra derföre erlägges.
Jag vill ej förlänga discussionen i detta ämne, och icke eller ingå i undersökning huruvida Ridderskapet och Adeln skulle förlora i aa Den i December. värdighet genom betalnings fordrande för ifrågavarande rum.
Men borde man ej fråga Utskottets Ledamöter, om de vilja hafva rummen för intet.
De kunde ju blifva missnöjde, om man påtrugar dem desamma utan betalning, då andra Utskott erlägga hyra för dem de begagna.
I anledning af den siste Talarens yttrande, får jag hemställa, om icke betalningen för Bevillningsutskottets rum, i fall någon sådan skall erläggas, kommer alt utgå af StatsCassan, i likhet med hvad, som sker för de andre Utskotten.
Det är väl möjligt att jag misstager mig; men jag kan ej föreställa mig, att BevillningsUtskottets Ledamöter skola betala hyran.
Är det åter StatsCassan, som skall erlägga den, synes mig all prutning å de föreslagne 66 R:dr 3a sk.
B:co i månaden vara olämplig.
I öfrigt förenar jag mig med Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie.
Jag vill blott anmärka, att Piidderskapet och Adeln vid detta tillfälle ingalunda komme att fordra af MedStånden något, som Ridderskapet och Adeln icke länge sedan vedergällt, i fall sådana vidräkningar dem imellan borde komma i fråga.
Intet af de andra Stånden förvarar några af Ridderskapets och Adelns handlingar, hvaremot i Den i D e c e m b e r.
Riddarhuset förvaras
Riksdagsbesluten från 1710 till Statshvälfningen under Konung Gustaf III, 1772, äfvensom alla Utskoltshandlingar, med undantag af Stats- och BancoUtskottens, och alla dessa handlingar innefatta ju ämnen, som röra samtelige Stånden.
Vi skulle således snarare hafva anspråk att göra hos MedStånden, än kunna anses såra grannlagenheten derigenom, att vi fordra hyra för de i frågakomne rummen.
Hvad särskildt angår Grefve Fröliehs hemställan, om ej StatsCassan borde vidkännas denna betalning; så är det väl aldeles otvifvelaktig!, att betalningen skulle utgå af det allmänna anslaget för Riksdagskostnaderne.
Hans Excellence, Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg de vid RiddarhusUtskottets ifrågavarande
Ja och Nej. Hvarefter Hans Excellence yttrade, att ehuru det mål, som i RiddarhusUtskottets Memorial innefattades, kunde anses såsom, ett Ekonomiskt ärende, hade det dock merendels varit vanligt, att, enär anmärkningar blifvit gjorde vid något RiddarhusUtskottets Memorial, deröfver höra Utskottet, 24 Den i December. hvilket i förevarande fall syntes desto mera nödigt, som den af någre Ledamöter föreslagne hyressumma blifvit uppgifven till olika belopp, och det följagtligen kunde borttaga någon tid, att, i händelse Ridderskapet och Adeln skulle finna betalning böra äga rum, nu genast bestämma en viss summa.
Hans Excellence hemställde altså ä nyo, om icke Ridderskapet och Adeln skulle finna lämpeligt, att Utskottets Memorial, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremittera.
Föredrogos ä nyo och gillades följande BancoUtskottets den 26 och 27 sistlidne November under N:o 1 och 2 afgifne, samt den 28 derpå följde e. m. på bordet Iagde, memorial: 1:0
I fråga om Formulaire för den Ed, som Rikets Ständers Ledamöter af samma Utskott, och de vid Utskottets Canzli anställde Tjenstemän under nuvarande Riksmöte, böra aflägga. 2:0
Om tillåtelse att antaga Notarier, till besörjande af Protocollsföringen vid Utskottets fördelningar, samt om aflöningens för Utskottets Canzli och VaklBetje - Den i December. a5 liing anordnande af de för Riksdagskostna derne anslagna allmänna medel.
Föredrogos ånyo och biföllos RiddarliusUtskottets den 25 sisth November aflåtne, samt den 28 derpå följde e. m. på bordet lagde, tvänne Memorial: 1:0
Om tillstånd för Tidningsutgifvare eller andra personer utom Ståndet, att af Ridderskapets och Adelns justerade Protocoller erhålla del. 2:0 Angående Förslag, huru tryckningen af Ridderskapets och Adelns Protocoller må lämpligast och med största skyndsamhet under innevarande Riksdag kunna verkställas. Grefve Spens, Carl Gustaf:
I sammanhang med det nu fattade beslutet anhåller jag få göra ett förslag till förkortning af RiksStåndens Protocoller, hvilket torde få remitteras till ExpeditionsUtskottet.
Så snart ett stånd fattat ett beslut, införes det med all möjlig specialitet i protocollet för den dag och den stund, då sådant skedde.
Sedermera inkommer samma beslut, nära lika utförligt framstäldt, såsom ett justeradt ProtocollsUtdrag.
Detta sednare synes mig nästan helt och hållet a6
Den i December. kunna undvikas.
Jag erkänner visst nödvändigheten af alla dessa ProtocollsUtdrags justering, och jag erkänner likaledes att Protocollet äfven måste omnämna att, och i hvad ordning de blifvit justerade; men om vid det tillfälle då beslutet togs, en nummer sättes i Protocollets mariginal, för hvarje Talemannens af Ståndet besvarade fråga; och sedermera, i stället för den långa afskriften af ProtocollsUtdragen, anmärktes; ”Justerades Utdrag af Protocollet för ”N.
N. dag och besluten under Numeris ”N.
N.,” så vore RiksdagsOrdningens föreskrift i 5g §. angående Protocollets fullständighet iakttagen; och åtminstone af Ridderskapets och Ådelns Protocoller skulle minst 20 ark för hela Riksdagen besparas.
De i plenum justerade ProtocollsUtdragen blefvo, såsom qvarliggande i Archivet, originalhandlingar för sjelfva expeditionerne, och i det afseendet vore säkerheten alldeles densamma, som nu.
Vid förnyad föredragning af RiddarhusUtskottets den 25 sisth November afgifne, och den 28 i samma månad e. m. på bordet lagde Memorial, innefattande anmälan, att General Majoren, Landshöfdingen öfver Södermanlands Län m. m.
Gustaf Abraham Peijron fullgjort alla de, för Den i December.
Introductions erhållande, föreskrifne praestanda, hvilka, efter behörig granskning, äro vordne af RiddarhusDirectionen godkände; fann Ridderskapet och Adeln, uppå derom af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition, för godt, att Introduction å Riddarhuset, under N:o a3o3 bland Ridders- och Adelsmän, Landshöfdingen Peijron meddela.
Föredrogos å nyo och remitterades till StatsUlskottet: 1:0 Kongl. Maj:ts den 19 sistl.
November aflåtne, samt den 28 i samma månad f. m. på hordet lagde Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående fördelningen af de, genom en med Kejserl.
Ryska Regeringen afslutad Liquidations-convention, influtne medel. 2:0 Kongl. Majrts den 19 sisth November afgifne, samt den 28 i samma månad e. m. på bordet lagde, Nådiga proposition, angående upplåtande af tvänne Tunnland jord på lotten N:o 8 af Eskilstuna KungsLadugårds ägor, till inrättande af en ny begrafningsplats för Eskilstuna Stads- och Landsförsamlingar.
BevillningsUtskottet: Kongl.
Maj:ts den 26 sisth November aflåtne, och den 28 i samma månad e. m. 28 Den i December. på bordet lagde, Nådiga Proposition, om upphörande af Certepartiers chartering för fartyg, som begagnas till inrikes sjöfart.
Stats- och BancoUtskotten: Kongl.
Majrts den 26 sistl.
November ailä
Ine, och den 28 i samma månad e. m. på bordet lugde Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående Myntvärdets upprätthållande.
Maj:ts den 19 sistl.
November afgifne, och den 28 i samma månad e. m, på bordet lagde, Nådiga proposition om rättighet för SparBankerne i Riket, att emot ränta i BancoDisconten insätta en del af deras fond, för att i nion af behofvet kunna åter derifrån uttagas och disponeras m. m.
Å nyo föredrogs Kongl. Majrts den 36 sistl.
November afgifne, och den 28 i samma månad e. m. på bordet lagde, Nådiga Proposition om fortfarande anslag till Strömrensningar och lättade Vattencommunicationers befrämjande.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken föreslog, att Kongl.
Majrts högstberörde Nådiga Proposition måtte remitteras till StatsUtskottet.
Den i December. 29 Friherre Cederström, Jacob:
Jag hemställer, om icke den Nådiga Propositionen bör remitteras äfven till AlimännaBesvärsoch Ekonomiutskottet, som förut handlagt Strömrensningsfrågorne.
Frågorne om Strömrensning hafva tillförene blifvit behandlade af Stats-och BancoUtskotten; men sedan man sökt mer och mer skilja Statsverket från Banken, tror jag desse frågor ensamt tillhöra StatsUtskottets handläggning; hälst medlen utgå från RiksgäldsContoret.
Vid förra Riksdagar hafva Strömrensningsfrågorne alltid blifvit af Stats-samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUlskotten handlagde.
Detta föranleddes deraf, att beslutet om Strömrensningars verkställande tillkommit i följd af Ständernes önskan.
Men då nu en särskild Styrelse finnes för Strömrensningsärenderne, och här blott är fråga om fortfarande af anslag, behöfves ej remiss till AllmännaBesvärs och Ekonomiutskottet.
Det skulle endast medföra en onödig vidlöftighet.
Jag anhåller derföre, att propositionen om förevarande frågors remitterande till StatsUtskottet måtte af Hans Excellence Herr drefven och LandtMarskalken förnyas.
Jag kan upplysa, att första frågan om anslaget till Fond för 3o Den i December.
Strömrensning uppkom i StatsUtskottet vid 1818 års Riksdag.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att, då fråga nu endast vore om fortfarande af det förut beviljade anslag till Strömrensningar, ansåg Hans Excellence sig böra förnya dess förra hemställan, att Kongl. Maj:ts ifrågavarande Proposition måtte till StatsUtskottet remitteras; hvilket bifölls.
Maj:ts den 26 sisth November afgifne, och den 28 isamma månad e. m. på bordet lagde, Nådiga Proposition, med öfverlemnande af förslag till ny PrestvalsFörordning.
Herr Cederschjöld_, Pehr Gustafj anförde skrifteligen:
Det är tillräckligen bekant, hvillka ohyggliga missbruk äga rum vid Prestval; och hvilken osämja derigenom ej sällan grundlägges emellan Läraren och Församlings-boarne.
Allt detta skulle förekommas, om valen skedde med slutne sedlar, och detta skulle kunna låta sig göra påföljande sätt: §. 1.
Så snart förslaget är lagståndet, läte Consistorium trycka ett tillräckligt antal voteringssedlar, som skola vid valet vara för de väljande fritt tillgänglige.
Alternativer: §. a. Den minsta hem- §. 2.
Hvar och en Römansdel inom För- stande afgifve en samlingen tages till sluten voteringsse enhet: och hvarje del för hvar Riks voterande aflemne daler, som af hans så många slutna egendom, efter de sedlar, som han 5 sista Arens me äger dylika hem- deltal, årligen ut mansdeiar att rö- gjorts till Prestens sta för. ordinarie aflöning. §. 3* Derest någon §. 3.
För detsom upp hemmansdel utgör går till en half ett bråk, hvari en- Riksdaler, afgifves heten ej jemnt kan en röst; men för innehållas; så af- det sorn mindre är, gifves för hvad som röstes icke. uppgår till en half enhet, en röst; men för det som mindre är, röstes icke.
Hvarefter Herr Cederschjöld, tilläde munteligen:
Jag anhåller, att detta mitt förslag måtte få åtfölja den Kongl. Propositionen till vederbörligt Utskott.
Herr Ribbingj Arwid, uppläste följande :
Allmänna rösten har länge yttrat behofvet af en ny PrestvalsFörfattning, till af - 1 3a Den i December, hjelpande af alla de olagligheter och konstgrepp, som vid berörde val hitintills ofta utöfvats, och de förderfliga följder, som sig deraf visat.
Ehuru Lagen för ogildtiga förklarar alla de öfverenskommelser om prästrättigheter, som före valet kunna träffas emellan en sökande Prästman och Församlingen, så ser man ändock ej sällan, att de äga rum.
Präst-eden innehåller förbindelse, att ej genom olaga medel söka sin befordran.
Det är ett olaga medel, att ingå contract före valet; således är ett slikt contract det tydligaste bevis emot Contractsgifvaren, att han begått en mened, och dymedlet sökt utestänga sine medsökande, som dock varit bättre än han, i samma mon, som de icke sänkt sig till ett så lågt handlingssätt.
Utgången har oftast visat, att den, söm gifvit bästa köpet på sin herda vård, har, utan afseende på mer eller mindre duglighet eller moralite', blifvit vald till Kyrkoherde.
Den sålunda på en sidoväg till herdavården inkomne Prelaten börjar gemenligen, med att kräkta till sig de rättigheter, som han till Församlingen afstått, och huru skall man kunna vänta, att den, som brutit en helig ed, skall hålla ett Församlingen - / Ben i December. gen gifvet blott skrifteligt eller munteligt löfte.
Emedlertid , efter frugtlösa strider och förbittrande hotelser vid Socken-och Uppbörds-Stämmor, följer gemenligen process, och utslaget blir, att parten icke kan förbindas efterlefva ett olagligen före valet ingånget Contract.
Den svikna församlingen harmas, och hvarje hennes skattskyldige ledamot frambär årligen de honom obi 1 ligt vis fast lagligen aftvungne pastoralierne tillika med ett årligt hat och föragt för em otta gar en.
Denne Kyrkoherde skall dock vara inom Församlingen Lärare och undervisare för äldre och yngre, och han står der midt ibland dem, såsom en svekets och bedrägeriets afbild.
Med hvad förtroende skall då han omfattas och läran, som af honom predikas.
Den som sett de olyckliga följderne af dessa missbruk vid det ena Prestvalet efter det andra, han beklagar, att uti den föreslagna nya Prest vals-Förordningen saknas nästan allt Correctiv deremot, då den fastmer innehåller ett blott upprepande och förtydligande af de gamle stadganderne, när man undantager den alternativt, med förutsatt upphäfvande af ett Grundlagsstad - 34 Den i Dece m ber. gande, föreslagne förändring, alt Kongl. Majit med Consistorierne ensamt skulle tillsätta alla Pastorat, äfven dem, inom hvilka Församlingen nu utöfva denna rätt.
Hvarefter Herr Ribbing tilläde raunteligen:
Vid sistlidne Riksdag framstälde Rikets Ständer i underdånighet hos Kongl. Majit det af Ridderskapet oell Adeln, samt Borgare- och Bonde-Stånden, gillade Förslag, att så snart ett Consistorielt Pastorat
Lief ledigt, Consistorium genast, och derest möjligt vöre, före förslagets uppsättande och innan valet, borde upprätta förening om Prästrättigheterne, och dervid uttryckeligen underrätta Församlingen, att ingen annan grund komme att gälla för rätligheternes utgörande, än den sålunda antagne föreningen eller öfverenskommelse!!, som Kongl. Majit, efter redan stadgad ordning, på 2.5 eller 5o år faststälde.
Såsom jag nämnt, var förslaget bifallet af 3:ne Stånd, men i PresteStåndet fick det knapt komma under öfverläggning, förrän klubban fäldes till afslag.
Sedermera föreföll likväl hos PresteStåndet någon discussion i ämnet, hvarunder flere Ledamöter visade sig böjde för förslaget.
Det vann emedlertid vid föredragningen icke Kongl. Majits nådiga bifall, förmodligen derföre, att PresteStåndet häruti ej varit ense med de öfrige Stånden.
Men då kanske det sätt, hvarpå Den j December 35 frågan hos PresteStåndet behandlades, vållade förslagets förkastande derstädes, och man nu torde kunna hoppas ett annat förhållande, så hemställer jag om förnyande af det vid sednaste Riksdag gjorde förslaget, och anhåller, att denna min motion måtte få åtfölja den Kongl. Propositionen tiil behörigt Utskott.— Kongl.
Maj:ts Proposition innehåller väl äfven ett annat förslag, nemligen det, att Kongl. Maj:t med Consistorierne ensamt skulle tillsätta alla Pastorater; men då sådant innefattar en ändring i Grundlagarne, anser jag det icke vara mig tillåtet, att deröfver i något yttrande ingå.
Herr Tham, TVollratJi:
Jag skulle i högsta grad dela Herr Cederschjölds önskan, att slutnavoteringsedlar måtte vid Prestval begagnas, om det blott funnes någon mera verkställbar utväg härtill, än den han föreslagit.
Han har sagt, att den minsta hemmansdelen inom Församlingen skulle blifva grunden för röstberäkningen, och att hvarje voterande finge aflemna så många slutna voteringssedlar, som han äger dylika hemmansdelar.
'Detta är ej verkstälbart i Skogsbygderne, derpåfdels hemman ofta finnas ända till ii Åboer; och i allmänhet skulle det medföra oändlig möda för de voterande, genom mängden af bråk att fördela.
Mera verkställbar är alternativa förslaget, att hvarje röstande skul - 36
Den i December le afgifva en sluten voteringssedel för hvarje Riksdaler, som af hans egendom, efter de 5 sista årens medeltal, årligen utgjorts till Prestens ordinarie aflöning.
Men bägge förslagen skulle helt och hållet upphäfva stadgandet, att icke någon får votera på mera än en.
Man kunde ju då till och med votera på alla tre, sorn blifvit på förslaget uppförde.
Af de anmärkningar den siste värde Talaren framställt mot mitt förslag, vill jag till besvarande blott upptaga den, att de slutne sedlarne skulle bereda möjlighet för de Röstande att votera på flere än en person.
Jag får dervid påminna, att den, som tillät sig sådant, skulle i samma mån minska sitt eget inflytande på valets utgång.
Yoterade han på alla tre, så vore det ju aldeles detsamma, som hade han ej röstat på någon.
Jag tror således ej, alt någon olägenhet skulle deraf uppkomma.
Grefve Spens j Carl
Vid granskning af det irsta Alternativet i Comitterades förslag, hvilket lärer vara det enda, som nu kan komma under öfverläggning, emedan det 2:dra alternativet afser en ändring i 3o §. af Regeringsformen, anhåller jag att få, till vederbörande Utskotts pröfning, framställa ett litet project till ändring i hvad Comitterade föreslagit.
Det har alltid förefallit mig obilligt, att sådane \
Den i December. 37 Hemmansbrukare och Egendoms-innehafvare, som ej äga säkerhet att vid Lägenhelepne qvarsitta, intilldess Presten tillträder Embetet i Församlingen, likväl skola äga rätt att deltaga i Prestvalet, med uteslutande af ägarne.
Detta finner jag likväl vara bibehållet i Comitterades förslag; ty i usta Alt. 5 §. 2 morn. heter det, alt den, som emot arrende eller under andre vilkor Egendomen besitter, och för onera ansvarar, äger rösträtt för Egendomen; och i 6 mom. står, att Egendoms Innehafvare njuter rösträttighet till laga fardag, der den äger rum.
Jag hemställer, om det ej vore lämpligare stadga; att Arrendator må äga sådan rösträttighet, endast då hans Contract visar, det han får vid Egendomen qvarsitta till nästa fardag efter Prestens tillträde af lediga Embetet, och om lian uppfyller sine arrende-skyldigheter, men rösträttigheten i annat fall tillkomma Egendomsägaren; och ätt på samma sätt Egendomsinnehafvare, som icke har rätt att förblifva i besittning af Egendomen intill förlägen efter det Embetet af Presten tillträdes, ej må i valet deltaga.
Herr von Qvanten, Carl.
Jag förenar mig med Herr Cederschöld om slutna voteringssedlars begagnande vid Prestval, men icke i det föreslagna sättet att välja; ty det är, såsom Herr Tham rigtigl anmärkt, icke verkställbar!.
Det finnes nemligen 38