Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Regerings-Formen, ej kan till framdeles efterrätielse wara faststaldt; ry att sträcka beräkningen afl wen till den förmodade winst som under Återstående tiden skolat dem tillskyndas, more en lika orimlighet som att ak Assuradeurer, sedan de godtgjordt Summan af förloradt Fartyg och gods, fordrar ersättning för hwad Fartyger kunnat förtjena om det ej förlist, och Den Zebruarii.
75 r y h hvad pä Godset stulle winnås, om det i wänlig handelSwäg fatt söryttras.
Den af Högloft.
Utskottet förestagne ändring u i någon del sf 6 F. mi 1802 ars Reglemente, wore wal i sig sj lf wigtig och angelägen; men dä derwid förutsättes akl Dykeri-Octroyen skall fortfara, sa stall icke allenast emot antagandet af sadan ändring förekomma swärigheter och otaliga inkast, utan ock orsakas en tidsutdrägt, fom stall sätta äknjutanvet af den äsyftade lättnad i en långt aflägsen period.
Nämnde förestagne ändring är ock icke sadan att derigenom de öfwerklagade olägenheter af numarande
Dykeri - Inrättning fullständigt afhelpas.
Utskottet har uran all anmärkning förbigått den uti denna 6 influtne olaglighet, hvarigenom Dykerier kommit alt utsträcka sin befattning till alla sirandningar uran atstulnad, och således äfwen till dem som tima inne i en hamn; ehuru Jngresien till Reglementet tmryckeligen bestämmer Compagniets Bergnings-rält till stö-olyckor wid Rikets kuster.
Om Dykeriets biträde wid desie sistnämnde kan sägas åsyfta ett godt ändamål; sä mäste man tillstä att sädant aldeles icke inträffar wid stö-stada inne i hamn, hwarest hjelp af öfwadt folk och tillgäng pä redskap ändä är att tillgå , och losiningar kimna ffe med bättre tillsyn än som kan förwamas af Dykeriet, hwars befattning således endast, medför oreda och ökning af den olyckliges förlust.
Genom 4 §. i Reglementet frikallas Jnkresienlerne frän skyldigheten att wara försedde med nägot be - 752 De>r 14 Zebruarn. bestämt antal redskap och instrumemer.
Manga exempel wisa ock att, såsom en följd häraf, desse wid förekommande behof saknats, eller warit ofullständige eller ock icke annorlunda än genom mänga omwägar och läng waman stätt att erhälla, till icke riihga ökning af de sjö-növlidandes skada.
Icke desto mindre ses af io §. att Bärgnings-procemen är faststald till ett wisst belopp, ehwad Dykeriet wäl eller illa sin pligt upfyllt.
Flere andre ofullkomligheter, som jag nu will förbigå, förete sig i denna författning wid en närmare granskning deraf; och som dessutom Högloft.
Utskottet icke pä något sätr yttrat sig om frägan att Återställa Westerbottniska och Wester Norrländska Städerne till deras urälvriga, men genom 1822 ärs Reglemente betagne, rättighet att icke wara Dykeriet nnderlagde; altsä och med åberopande af de stät och omständigheter, som uti mitt förut ingifne Memorial äro anförde, wägar jag hemställa, om icke ärendet mä ärerförwisas till Högloft.
Utskottet, till att deröfwer sig ä nyo utlaka. III.
Ljukr.
Lika lydande med Originalet, intygar III. kotorlon.
I anledning af detta sista Memorial yttrade sig.
Grefwe llllamilton, ^xel.
Att samma rättigheter i afseende pä
Dykeri, som i detta Dictamen äbe - Ten iz Zebruarir.
75 Z åberopades för Wester Norrland agde äfwen Niddcrstapet och Adeln i Skäne, när Fartyg strandat tvid deras egen strand; hwilket Herr Grefwen anhöll att anmärkningswis sä till detta Dickamen tillägga.
Ridderskapet och Adeln ätftiljdes klockan half 9.
In stdem krotocolli O. Silverstolpe.
Thorhagen den lZ Fcbruarii.
Eter dertill gjordt anstag sammanträde Högloft.
Ridderftapet och Adeln till wal af Fullmägtige i Riksens Ständers Banque och erhöllo dertill fleste rösterne.
Friherre sederström, jsaeoö, I8r.
Herr von Lckultrenlieim, David, rzo. Grefwe 6^llendor§, polian, 148.
Rid.derffapet och Adeln åtskildes kl. io«
In kidem krotocolli 6.
Silverstolpe, Män - 754 Den 19 ZebruariU Mandagen den 19 Februarii.
Plenum klockan half ii förmiddagen.
Herr Grefwe»" och Landtmarffalken erindrade, art sedan Friherre ceclorltröm, )aoob, som hittills warit Ledamor af Banco-Utftot et, genom Högloft.
Ridberffapets
Adelns wal bliswit utsedd till Vanco-Fullmäglig, blefwe nödigt att en annan till upfytlanve af hans runi i Banco-Utffottet utmaldes; hwarom Herr Landtmarfkalen anmodade Herrar Electorerne af a;dra Clasien, att gä i författning.
Utdrag af Protokollet öfwer Justitia-ärender hallit uti Kongl.
Maj:ks Högste Domstol eller Justilia - Revision Freöagen den 16.
Febr. i8io. Narwarande: Justiriä-Räderne Ikerbjelm.
Grefwe Lilienborg von Ltrokirckr.
Grefwe iLamilton. >libeliu8.
Lilljevalcb. kOPPIU8.
Liom I»- - Dcn ly Zebruarii- 755 Justitiä-Cancelleren Grefwe äVacktmeistLi anmälte, ait Kongl. Majit behagat i Räder lill Högste
Domstolens nnderdaniga yttrande öfwerlemna det förslag lill en ny Handbok, Preste Ständel författat.
Domstolen som till underdånigt följe häraf nu genomsåg denna Handbok, fannt desto mindre någor wara att derwid ä desi sida påminna, som Handboken, hwilken Kyrko - Lagen omtalar såsom en serskild förskrift till Presterstapets efterlefnad, egenteligen endast.angär Kyrko-Ceremonierne, samt hästner lill föremål cm stadga formulairen för de böner m. m. som wid särskilta tillfallen böra iagttagas och hwarutöfwer det företedda förslaget icke fannt sträcka sig till något amne, som i en eller annan matto med tzag-skipningen ager gemenskap.
In kläem krotocolli Hok. ^Im^uill.
Remitterade till Lag-Utskottei i sammanhang med Kongl. Maj:ls den 14 dennes uplasta Nädiga proposition.
Justerades följande; Utdrag af Prorocollet, hällit i Högloft.
Ridderffapels och Adelns Plenum den 14 Februarii 1810.
S- D. Föredrogs ä nyo Stats-Utskottets den 12 Februarii pä Bordet lagda Memorial i anled» ning 75 6
Den 19 Zebruarii. ning af Kongl. Majus till Riksens Stander aflätne Nådiga proposition, angående Revisionen af Krigsredogörelserne m- nu, och beflök Högloft.
Ridderskapet och Adeln, att til!
Stats-Utfkotteks utlåtande gifwa sitt bifall, dock med de tillagg, dels att denna revision genast mätte begynnas, dels att det matte för tillkommande Stander blifiva öppet, arc i mon af den pä arbetet anmanda möda och deraf werkade nytta föröka det arfwode, som nu af Riksens Ständer för vefta Revisorer blifwit bestämdt.
Ridderflapeks och Adelns Plenum den 14 Februarii 18 lN. S. D. I anledning af de stäk Högwördige Preste-Ständet i ett ankommit Prokocolls-Utdrag af den z sistl.
Januarii anfördt till förändrande af expeditionen angående wifta af Riks-Ständen gjorda conceftioner af privilegier, beslöt Högloft.
Ridderskapet och Adeln, att Expedikions-Utskottet flulle anmodas akt författa en ny Expedition, innefattande alla de Privilegii conceftioner, som under denna Riksdag blifwit gjorda; hwacom de öfrige Respeciive Ständen genom Utdrag af Protokollet manligen skulle underrättas. bär Luxra.
Ridderskapeks och Adelns Plenum den 14 Februarii iZio. S. D. Föredrogs ä nyo Stats - Utskottets dm rs dennes pä Bordet lagda Memorial, rörande de Kongs
Den 19 Zebruarii. 757 Kongs- och Kongs-Ladu-gärdar med tillhörande Hnn« man och Lagenheter, som hittills stätt under Kongl. Maj:ts och Dest Höga Företrädares disposition; och biföll Högloft.
Ridderstapet och Adeln till alla delar hwad Slats-Utstoitec rörande vesta Kongsgärdar sig utlåtit och föreslagit; H,varom Utdrag af Protocollet skulle de öfrige Respeclive Ständen manligen meddelas, bit Luxra.
Ridderstapets och Adelns Plenum den 14 Februarii igio. S. D. Med anledning af Stats-Utstot'eks den 12 Februarii pä Bordel lagda Utlärande öfwer den af Banco - Utstotlet yttrade förmodan, att pä den i Bilagan till Stats-Utskottets Finance-plan Litt.
C. uptagna Summa 2,245,92g N:d. nägvt afdrag skulle kunna göras, hwilkec lill dec af Hans Kongl. Maj:t genom Nädig proposition till Riksens Ständer asta» de understöd för Tack-Jerns Bergslagens kunde anwändas, och sedan Stals - Utskottet förklarat att tro, ligen ej något sädant afdrag kommer alt aga rum, beslöt Högloft.
Ridderffapet och Adeln i likhet med det Beslut Borgare-Ständer fanat, att emot de wilkor Banco-Utstotlet i sikt öfwer Högstberörde Nådiga proposition asgifna Betänkande föreslagit, samt med det förbehåll, alt om emot hwad Skats-Utstotker förmodat, något öfwerston skulle upkomma af den Summa, som af Banquen till Statens behof ytterligare kan komma att utgifwas, Banquen mä deraf sä längt det räcker echälla sin ersättning, en Summa 758 Den tö Zebruaril. af 2oo ooo R:d. af Bauquen till Tackjerns-Bergs^ lagernes understöd mä blifwa Utbetald.
Ult Suxra' Uldrag af Protocollet, hållit i Högloft.
Ridderffapets och Adelns Plenum den 14 Februarii 1810.
S. D. Lemnade Högloft.
Nidderffapee och Adeln till alla delar sitt bifall till Stats-Utskvtkets den 12 Februarii pä Bordel lagda Memorial, innehållande Utskottets ytterligare utlärande, rörande Starerne för Finska Escadren och Artilleriet, hwarom de öfrige Refpeciive Standell genom Utdrag af Protocollet skulle manligen underrättas.
Ult Supra.
Utdrag af Protocollet, hellik i Högloft.
Ridderskapets och Adelns Plenum den 14 Fes bruarii rgio. S. S.
Företogs ä nyo kill pröfning
Statsutskottets den 2 r
December förledit ar pä Bordet lagda Prokocolls-Utdrag, rörande den stiljaghet som skall wisat sig emellan de frän Riksgälds - Contoiret aflemnade sammandrag öfwer Bewillnings-afgifterne för Krut, Socker och Alun, ifrån och med är >8oi till och med är 1807, sann werkeliga förhällandet enligt de ifrän Kongl.
Collegierne derom inkomne upgifter; och beflöt Högloft.
Nidderskapet och Adeln, att till Stats-Ui skottets i afseende härä afgifwa urlärande kill alla delar lemna sikt bifall , men derjemte kill Staks-Ulskotlet remittera den af Friherre Stael VGN kllolliein, UorsitL UullviZ, i anledning häraf wäckta nya motion, del matte RikSgälds-Coutoiret äläg - Den 19 Februari!. 759 äläggas att afgifwa förklaring af hwad orsak beloppet af Bewillningen för den del af Socker, som stämplas wid Hall-Rätterne, blifivit wida mindre uptagil i Riksgälds-Contoirets aflemnade sammandrag än man af erhällne upgifker frän General Land:- Tulls-Directionen funnit böra wara influtit.
Hmarom genom Utdrag af Protocollek de öfrige RespecUve
Ständen manligen skulle underrättas, vt Luxra.
Utdrag af Protocollek, hallit i Högloft.
Ridderstapets och Adelns Plenum den 14 Februarii 18 lo. S. D. Beftöt Högloft.
Ridderstapet och Adeln, Uppå manligt inbindande af dei Hederwärda BondeStändct uti Protocoils-Utdrag af den n September nästledne är, att instämma i der Hederwärda Ståndets för dest del faitade Beslut, akt hos Kongl. Maj:l i underdäninghet föresiä ali genom en öfwer hela Riket utgående
Stambok, n derbörande mätte upmanas att med någon hjelp biträda de genom kriger olycklige Jnnewänare i Westerbotten.
Hwarom de öfrige Refpeclive Ständen skulle genom Utdrag af Protocollek wänligen underrättas.
Ult Zupra.
Utdrag af Protocollek, hällit i Högloft.
Rid. desstapers och Adelns Plenum den 14 Februarii 1810. S. S.
Föredrogs ä nyo Lag-Utstokteks den 5 Februarii pä Bordet lagda Betänkande, angående ästad förklaring öfwer
Lagens rätta mening i fräga vm esterlefwande
Makas giftorätt uti jord ä Landet, som 760 Den 19 Zebruarii. som de under fästeliden eller före wigselii gemensamt till lika stor del inköpt, ehwad det stedt inom eller utom den andra Makans börd; och blef berörde Betänkande af Höglost.
Ridderstapet och Adeln till alla delar bifallit; Hmarom Utdrag af Protokollet till de öfrige Refpective
Skänden manligen skulle expedieras.
Ult 8upra.
Utdrag af Protokollet, habit i Höglost.
Ridderstapeks och Adelns Plenum den 14 Februarii 1810. S. S. Biföll Högloft.
Ridderstapet och Adeln bwad Wallofl.
Borgare - Ständet i dest ProtocollsUtdrag af denna dag förestagit, att alla Söknedagars förmiddagar under hela nästinstundande mecka mä till arbete i Riks-Sländens Plena, oafbrutit fä anrvändas, dä samma dagars eftermiddagar deremot kunna lemnäs frie för famtelige Utstotten, att deras ännu Återstående göromål och hwad under tideu kan blifma dem updragit behörigen afstu a och expediera:
Hmarom de öfrige Respektive Ständen genom Utdrag af Protokollet manligen stulle underrättas.
I7t Zuxra.
Rid, derstapets och Adelns Plenum den 14 Februarii 18 ro. S. D. Föredrogs ä nyo Lag-Utstottets den Z Februarii pä Bordet lagda Protocolls-Ukdrag af den ro ststl.
Ianuarii, innehällande Utstoltees förklaring öfwer de anmärkningar som mid dest Betänkande, rörande - Dm is Abrukrii. ?6i tande Konungens magt, att i en del allmänna Lagens stadgande» samt i wista Fidei-Commist Författningar göra dispense m. m., blifwit gjorde, i sölje hwaraf Högloft.
Ridderstapet och Adeln beflöt, att till berörde Betänkande lemna sitt bifall; Hwarom genom Utdrag af Protokollet de öfrige Respektive Ständen manligen skulle underrättas.
Ot Supra.
Rid. derskapets och Avelns Plenum ben 14 Februsrii 1810. S. D. Föredrogs a nyo Stars- samt Allmänna Beswärs och Oeconomie-Utstoktels den Z Fcbruarii pä Bordet lagda gemensamma Betänkanoe, angäende Allmänna Magazins-Inrättningen, sä wäl som Bancv-Utftotieis i dag häröfwer inkomna Uklätande, och beflöt Ridderstapet och Adeli! att, da genom det af Banco-Utstottet meddelade afflag pä den begärta Discont-rätten af 320,200 R:d. för MagazinS-Directionen Utskottets förflag i en hufwudfaklig del more rubbad, det samma skulle till bemälie Utstött, älföljt af Baneo-Utstottels utlåtande, ärerremitteras, samt Utskottet anmodas att förflagswis upgifwa nägot annat
Medel för möjligheten af denna inrättning; Hwarom de öfrige Respektive Ständen wänlig del genom Utdrag af Protokollet stulle lemnäs.
Widare justerades följande underdåniga skrifweise lill Kongl. Maj:u Lite Band. 2.-dra Asd- 52.
Stor. 762 Den Zebruarn.
Sedan Rikens Stander sig emellan öfwerenskoinmii om de» Tryckfriheks-Förordning, som jemlikt Regerings Formens 85 §. bör af dem gemensamt med Eder Kongl. Main under innewarande Riksdag fastställas, fa Riksens
Ständer i underdånighet öfverlemna denna Lag till Eder Kongl. MajrtsNädiga bifall och stadfästelse.
Ständer, som för det närwarande ej anie:! »agon, erke ens en modifierad Censur förenlig med grundlagens förest,if hafwa li ival uppå förekomna omständigheter r>otk sig böra, såsom en wid Lenna Riksdag >vackt fräga, hanstjuta till Konungs oeh Ständers afgörande wid nästa Riksdag, huruwida en sadan Förklaring i Regcrings-Formens 86 tz. mä sinna rum, hwarigenom en Ossi iel Censur kunde fastställas af de stofter, som under bestämda tistlar ukgiswas för ungdomens under-visning elter för den ossen.eliga Gudsijensten eller ben enstilta andakt en.
Widare och utan att i Tryckfrihets Lagen införa rwgot särstilk stadgande derom, hafwa Riksens Ständer funnit b.-igt och nytstak, a t bland de sex personer som, june Ju n iä.Ombudsmannen, stola utgöra Teyckfr-htts-Commitiöen en Prest ma iväljas.
Da det i Riksens Ständers tanka tillkommer siyrande Mag'en acc anctorisera walet af de böcker, sim wid ungdomens underwisning nyttjas, fa- hos Eder Kongl. Masit Riesens Ständer underdanigft an - Den 19 Zebruarii- ?6z anhälla om utfärdande af Nådig föreskrift i detta afseende, hwarjenue Eder Kongs. Maj.t torde lika Nödigt tackas widtaga sädana mätt och steg, att dessa läro-böcker mä erhällas till ett aspaffadt och i förhållande till andra tryckta arbeten lämoadt lindrigt pris.
Riksens Stander framhärda erc.
Tryckfrihetslag.
Wi efterftrisne Swea Rikes Stander, Grefwar, Friherrar, Biskopar, Ridderskap och Adel, Klerkeri, Borgerskap och Menige Allmoge, som nu här t Stockholm till Allmän Riksdag församlade aro, GLrc wetterligt: akt som uti den af ost, under den 6 slstl.
Jlinii, antagne och af Konung och Stander faststälda Regerings - Form, Tryckfriheten bliswik Swensta Folket tillerkänd, förmedelst det stadgande i berörde Grundlags 86 tz- att med Tryckfrihet bör förstas hwarse Swensk Mans rättighet att, utan nägra af den offentliga Magten i förwäg lagda hinder, utgifwa Skrifter; att sedermera inför Laglig Domstol kunna tilltalas för deras innehåll, och att icke i annat fall kunna derföre straffaS , an om detta innehall strider emot tydlig Lag, gifwen att bewara allmänt lugn, utan att återhålla allmän UplySning; allsä och med hänsigt till de sälunda förestrisne ändamål, haswe Wi härmed welat förklara hwar och en fritt och öprel, att, med iakttaga,!- de 764 Den 19 Zebruarii. de af de föreskrifter emot Tryckfrihetens mistbruk, hwilka har nedanföre, i öfwerensstämmelfe med Rikets Allmänna Lag, stola uttryckligen stadgas, i afseende pä Statens inwärtes lugn och utwärtes säkerhet, samt det Högsta Wäsendets, Ofwerhetens, den enskilde Medborgarens och Sedernes dermed förknippade helgd, sina tankar Uttrycka och meddela i alla ämnen i hwad skrifart som hälst, och ehwad föremälei skulle wara detta Rike enskildt eller främmande Länder, ett närwarande Tidhwarf eller de förflutna, lefwande persöner eller aflidne.
Till följd häraf och jemte det Wi härmed förpligte alla dem, pä hwilka en laglig pröfning af förbrytelser i allmänt tryck ankemma kan, att wara den tilltalades lagliga wärn och beskydd, hafwe Wi, till Tryckfrihetens försäkrande pä ett fäkt, förenligt med ett Borgerligt Samhälles och hwarje Medborgares rättmätiga fordringar, welat stadga och förordna följande: 8- i. i:o
Alla förut gällande Lagar, Stadgande» och Föreskrifter, i afseende pä Tryckfriheten eller Bokhandeln, ware härmed uphäfna, och, såsom en följd häraf, äfwen alla hittills gisna särstildta Förbud emot utgifwandet af wista Böcker, Skrifter och Handlingar; skolandes desta ej kunna äratas annorlunda, än denna Tryckfrihets-Lag bjuder. 2:0
Nägon tryckningen föregående granskning af Skrift, eller nägot förbud emot tryckning deraf, stall ej äga rum.
Ej stall nägon Skrift kunna före dest rrlgifwande Boktryckare, Utgifware eller Författare af - Den iv Februari!» 765 affordras, ej eller något för tryckningen eller utgifningen hinderligt inseende öfwer Boktryckerier eller Författare och Nlgifware wara Mätit i Lärowerken dock deras förra rättighet förbehållen, att öfwerse och gilla sädane Afhandligar, som stola pä deras Lärosalar offentligen förswaras.
Z:o Jnga Privilegier pä Skrifters utgifwande, af hwad form och beskaffenhet de wara ma, stola hädanefter behöfwas, utan ware för hwarje Författare eller Förläggare, thy förutan, utgifnings-rätten af trycket fri, andras redan erhällna utesiutande ratt dock oförkränkt.
Sadan uwflutande rätt mä hädanefter ej förunnas pä längre tid än 20 är.
Pä 0- bestämd tid redan förunnad galle endast för dens lifstid, som den erhållit.
Privilegier pä Skrifters ulgifwande, sörlänta till allmänna Inrättningars understöd, äge ej kraft för längre lid än 20 är, räknade frän denna Lags datum, Kongl.
Majtt dock obetagit, att dem hwarje gäng pä högst 20 är förnya. 4:0 Privilegier pä Boktryckerier skola ej behöfwas, ulan stände hwar och en fritt att, uran hinder af någon Författning eller Boktryckeri-Reglemente, samt utan art wara underkastad nägon Skrä - Ordning, sädane Tryckeriet i Stad, eller pä högst en half mils afstånd derifrän, dock altid stälde under Stadens Jnrisdiciion, anlägga, af hwad beskaffenhet eller widd honom lämpligt synes, likwäl under det sörbehäll, att han, Trettio dagar innan nägon Skrift derifrän utgär, i Stockholm hos OfwerSläthällare-Embelet och Magistraten, samt i Orter, ne 766
Den 19 Zebruarli ne hos Landshöfdinge-Embetet sch den Stads Magistrar, derunder anläggningsstället syder, ullkännagifwer att och hwarest han Boktryckeri anlagt; och äligqcr det Kongl.
Maj: s bemälte Befallningshafwande, att med omgäende post Hof-Cancelleren sädant wid handen gifwa. 5:0 Författare ware ej skyldig, att ä tryckt Skrift läka sitt namn utsattas.
Ehwad han okänd wara mill eller ej, äligge hanvm att tillställa Boktryckaren en förseglad sedel, innehållande hans namn och hemwist, med päskrifwit betyg om besia upgifters riktighet af twenne utaf Boktryckaren wäl kände Män, hwilka äligge Författare-answar, i händelse Skriften inom laga tid ätalas skulle och Författarens namn och hemwist befunnes origtigt upgifna eller i sedeln saknades.
Röjer Boktryckare Författares namn och hemwist, dä sadant honom ej af
Domaren lagligen älagdt är, bote Twähundrade Riksdaler, och warde hans brott kungjordt i Allmänna Tidningarne. 6:0 Utgisware af Utländsk Mans arbete i öfwersättning eller af Inländsk Mans, som sitt namn ej angifwir, likasom Utgifware af Periodiska Skrifter eller Samlingar af siere Författares Skrifter, åge enahanda rättigheter, pligter och answarighet, som Författare i alla de fall, der ej i denna
Lag annorlunda stadgadt är. 7:0
För en Skrifts innehall eller skrifart stall ingen Boktryckare kunna till answar ställas, undantagande i de sall, dä han maktlälit att med en sädan Namn.
Den iy Zebruarii- 767 Namnsedel, som i Z mom. förefkrifwen ar, sig förse, eller dä Förfaitires och Utgifmares nalun, nian desi tillstånd, en skrift ajan är, ener ock sädant namn ej upgiftvas kan pä sätt nedanföre i 8 mom. of denna §. stadgas. 8:0 H varje Skrift ware Författarens eller desi lagttga rätts Jnnehafwares egendom.
Hwi ken. loin Skrift trycker eller eftenrycker man Fört'klarens eller Ferläggarens strisiliga tillstånd, miste Nplagan eller böle dest snlla warde, mälsägandes ensak.
Denna Lag grlle ej för Öfversättare i annat fall, än dä Öfversättare en annans namn mistbrukar eller hans arbete cfrercrycker, eller later sin öfwersäitning för en annan anses. Mgifware af Samlingar eller Periodiffr Skrifter, hasme ej brruit emot Författates ägande rätt, dä han i dem, med förtigande af Författarens namn, hans otryckta arbete ukgifwer.
Hwillcn, som ä an« nors Skrift falsti Titelblad, eller orätt Författare, e''er Ulgifware-namn utsätter, straffes enligt Mistgärnings-Balkens 5 C>p. z
Dikkadt namn, hwarmed inaen werklig person unnärkes ware ej för. bndit, alt pä Tittelbladel utsätta, dä Auckors rätta Jkamnsedel lemnad är. 9:0 Ä hwarje Skrift warde Boktryckarens namn, tryckningsorten och är alet utsatte; Urattläter Boctryckare sädant, pli^e han första gängen T,-hundrade Riksdaler och andra gängen Sexhundrade Riksdaler; Sker det tredje gängen, ware han sitt Bottrvckcri 768 Den 19 Zchruarii. förlustig.
Utsätter någon ä tryckt
Skrift falskt
Boktryckare-namn eller orätt tryckningsort, stall han derutöfver anses efter 8 Cap. g §.
Misigernings-Bal, ken.
H vad har om namns och orts utsättande förordnas, galle dock cj för Notificakioner och Sorgbref, Formulairer, Betingningssedlar med mera af dylik hestaffenhet, torv Af alt hwad som ttyckes ware Boktryckaren pligtig att frän Uplågan aftaga och utan betalning aflemna sä manga exemplar, att de under Riker lydande Uniwerstele», Kongl. Bibliotheket, RiksArchivet^och Wetenstaps-Academien erhälla ett hwardera.
Är något Werk ätsöljdr af kostsammare Plancher, mä säda ne dock endast för Kongl. Bibliotheket owilkorligen aflemnas. tito Intet hinder ware för fri Bokhandel eller för utgifning tiil söryttrande af nägon Skrift, ware sig Inländst eller Utlandst.
H.varje Författare eller Förläggare stände fritt, an en honom, i följd af sädan egenskap, tillhörig Skrift antingen sjelf eller genom andra föryttra.
För fortfarande föryttrande deraf ware inga andra hinder än de, som i 4 H. io> mom. af denna Lag sörestrifwas. 12:0 Under order Skrift, som i denna Lag nyttjas, stall förstäs alt hwad genom tryck under Ailmäuherens ögon lägges §. 2. i;o I öfwerensstammelse med har ofwan för en allmän och lagbunden Tryckfrihet lagda grunder stall det, Den iy Februari!. 769 der, under de nedanföre i z §. stadgade förbehäll, stä hwarje Författare fritt, cur öfwer alt hwad som ar eller kan blifwa föremål för mensklig kunskap, genom tryck kungöra sina kantar, hwaraf tydligen följer, an, med iakttagande af berörde förbehäll, frän lillökna ämnen icke kan undantagas någon staqs werenffap eller kunskapsgren, ebwad föremal den aga mä, det Högsta Wäfcndet, Mmniskan, Werlden eiler Samhället; ej eller nägvn stags tillförene, nn eller hädanefter gällande kag eller offentligt Stadgande, ej eller något flags Embels-Werk eller allmän Inrättning, ej eller något stags bestur, anstalt eller åtgärd, härflytande af hwilken som hälst i offentlig egenskap handlande myndighet. 2:0