Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bifall till OeconomieTJtskotbéts Betänkanden af deri 13 Juni, angående: 1:0 Vackt Fråga om Rikets Ständers medverkan till de på Norrska sidan, vid Gränsen af Stora Kopparbergs
Län, anlagda GränseTullars afskalfande: 2:0 Allmogens på Gothland skyldighet, att underhålla StrandridareBoställen m. m. och 3:0 MätarePenningars afskafFande.
Bifall till följande LagUtskottets Utlåtanden : 1:0
Af den 25 Maj, om befrielse från erläggande af Lösen i Mål, som röra Fattigvården m. m. 2:0 Af V, -Den 5 Juli. e. nt. g2i 2:0
Af samma dag, angående Laodshöfdingarnes skyldighet, att prötva Frågor bm-arbéts-tvång och 3:0
Maj, om bevi3'till beBtyrkande af sjukdoms-förfall.
Bifall till BevillningcUt-kottets Memorial af den i6 Juni, angående Allmänna Barnhusets andel af Stäm pela fgiften för Kort.
Bifall till följ inde t ■ag- samt Allmän." na Besväris- och Oeconomie-Utskottens Betänkanden af den 18 M. j*. 1:0 Angående rättighet (ill Svedjande För Skatte-Frälse och Kronoskatte HemInans Aboer , inom Kronobergs Län, 2:0
Om skyldigheten till underhållande af VargGårdar och VargGropar. 5:0
Om en oinskränkt frihet till Svedjande. 4:ö
Om utstakande af en viss betalnings-tid af Skulder. "5:o Om rättighet till Sandtägt och Timmers huggande tilfv,Yågbyggnader.
Brot. 41* 42, Den 5 Juli. e* nt. 6:0 rörande Landsvägarnas utvidgande» Bifall till BancoUtskottets Memorial aF den 27 Maj, angående Herr Lilljehorns i åtskilliga hnanciella Ämnen väckta motion» AF den 28 Juni: Bifall till BancoUtskottets Memorial af den 15 Juni, rörande publiciteten af tillståndet med Bankens Sedel-rörelse.
Instämmande uti Ridderskapets och Adelns Beslut, att den af StatsUtskottet till ett belopp af 2§ million Riksdaler föreslagna BevillningsSumma skulle, såsom provisorisk, meddelas Bevillningsutskottet, till grund vid Förslaget till Bevillningen.
Remiss till BancoUtskottet af CornttierceRådet Nordlinds Memorial» i sammanhang med en förut väckt Fråga om utsträckt Assignations-rättighet för Malmö Discont» Ogillande af BancoUtskottets Memorial af den 25 Maj, rörande den öfliga Silfvervexlingen i Banken.
Bifall till OeconoihieUtskottets Utlåtande af den 21 Juni, i anledning af An« Den 5 Juli. t. m.
8*5 ixlärkningar vid Utskottets Betänkande om Magistraternas rättighet att utfärda Pass, hvarjemte Ståndet skulle uppdraga sitt BesvärsUtskott författandet af en Ansökning, hvarigenom, ärendet,, sådant det af flera Ledamöter blifvit ansedt, hos Konungen kunde framställas.
Återremiss af Lag- samt ÖecönomieUtskottens gemensamma Memorial af den i Juni, om utvidgad Handels- och Seglattions-frihet för Invånarne i Skåne Och Blekinge.
Bifall till ÖecoriomieTJtskottéts den 29 Juni afgifna BetänkandeU, angående l:ö Grunden för Inquarteringar i Staderna vid påkommande Durchmarcher. 2:6
Inrättande af eö practisk BergsSchola. 3:0 Höjden af Laggill Gärdesgård af -Sten; och 4:0 Yrkådt Förbud emot Vattenverk, hvarigenom angränsande Ägors uppodling
Och förbättring hindras» Öfverlemnande till LagCörtimittéen af déj i LagUtskottets den 25 Juni algil na JS/} De* 5 Juli. m. Betänkande, innehållna alternativ, rörande arfsrätt för oäkta Barn.
Bifall till LagUtskottets Memorial: i:ö
Af den 26 Maj, i den återremittetade Frågan om Prest-Bevis. 2:0
Af samma dag, rörande förändring 1 de nu för ExecutionsVerket gällande Stadganden. 3:0
Af den 2 Juni , öfver Aterremissen, om Straff för Tjuf var och om Fångförsel; samt 4:0
Af den 13 Juni, i anledning af Anmärkningar vid Betänkandet om Original-Skuldsedlara uppvisande vid Lagsökning.
Bifall till Lag» samt OeconomieUtskottens Memorial: 1:0
Af den 18 Mai, om HusbehofsQvarnars anläggning. 2:0
Af den 1 Juni, om utarbetande af Förslag till en allmän BergverksStadga. 3:0
Af samma dag, angående Luder* platser och Skallgångar.
Den 5 Juli. e. m. 335 4:0
Af samma dag, 0111 förändring af atängelse-tiden i 5 Cap. 4 §•
By§8ningaBalken? stadgande.
Gillande af BancoUtskottets Memorial af den 25 Maj, om yrkadt upphäfvande i vissa delar af de Stadganden, hvilka Revisorerne öfver RiksDiscontVerkets förvaltning för år 1814 meddelt.
Bifall till StatsTJtskottets, den 14 Juni afgifna Betänkanden, angående: 1:0 Fortfarande af StatsBidraget till Hamnbyggnaden i Helsingborg. 2:0 Medel till Lazarettsbyggnad i Uddevalla. 3:0 Skatteköp å Ållestads Kronosäteri, ' Bifall till StatsUtskottets Utlåtande af den 17 Juni, i de delar, som angå RiksgäldsVerkets styrelse och förvaltning, sedan sista Riksdag; men hvad afigår den i Utlåtandet omnämnda Balance uti Götheborgs och Bohus
Län, blef detsamma till Utskottet återremitteradt.
Af den 2 Juli: 526 Dea 5 Juli. e. m.
Bifall till StntsUtskottets Betänkanden af den 26 Juni, angående: i:o Tillökning i de Kongl, och Furst* liga Hofvens 5latsSumuior. 2:0 StatsSumma för Hans Kongl, Hög* liet ArfPrinsen Oscar, i händelse Hans Kongl. Höghet skulle, innan nästa Riksdag,, Sig förmäla, Bifall till StatsUtskottets Betänkande af den 27 Juni, angående Löne-ti llökning för Civile Embets
Remiss till Lagutskottet af Konun* gens Nådiga Proposition af den 21 Juni, angående ett ytterligare tillägg i 9 Cap. 6j §.
HandelsBalken, Gillande af StatsUtskottets den 20 Ju-, ni afgifna Utlåtande öfver anmärkning vid, dess Betänkande om Medel till större sund-, het i Städerna, Bifall till LagUtskottets Memorial af den 27 Maj , om förhöjning i Nämnde* männens DagTractamente.
Återremiss af Lag - samt Allmänna Besvärs - och QeconomieUtskottens Betän« Den 5 Juli. e. m, 327 kande af den 16 Juni, angående Strömrensningar och Vattenverk.
Från Hedervärda BondeStändet af den 28 Juni; Bifall till det alternativ af LagUfskottets Betänkande, i anledning af Doctor Agrells Memorial om Arfsrätt för oäkta Barn, som instämmer med hvad redan derom är stadgadt.
Vägran att inga uti BorgareStåndets tillägg vid 3 §. af Riks-Acten.
Beslut att låta bero vid Särskildta Utskottets Utlåtande af den 26 Juni, i anledning af flera till Utskottet remitterade Memorial, rörande nödvändigheten af kraftiga Författningar till afskaftande af Guld och Silfver på Uniformer och till hämmande af yppighet och öfverflöd.
Bifall till Lag - och Oeconomie- Ut• skottens gemensamma Memorial: 1:0
Om väckt Motion om afskaftande af Skall efter Odjur och Luderplatser. 2:0 Om Grefve Gyllenborgs Memo. mai,, angående Stängsel-skyldigheten5 och 328 &e* 5 Jul'- *•
m 5:0 Utlåtande om Förslag till Allman BergvorksStadga.
Bifall till La^Utskottets Utlåtande a£ den 26
Maj, angående föreslagen f<n ändring i de, rörande ExtCutionsVerket, nu gäl** lande Stadganden.
Gillande af StatsUtskottets Betan-* karden : 1:0 Angående Assessoren Danckwardt^ Memorial om Skatteköp å Allestad* Kronosäteri i Elfsborgs Län, 2:0 Öfver Rådmannen Bagges Memo* rial om Medels anslående till Lazaretts* byggnad i Uddevalla; och 5:0
Om fortfarande af det till Hatnn* byggnaden vid Helsingborg pä
Stat an** slagna bidrag af Allmänna Medel.
Bifall till OecQnomicXJtSihQ.tbets Betan* kanden: r:o Angående Incpiar tering i Städerna, 2:0
Rörande jemkning oeh förklaring af hvad Kongl. Förordningen, den gi Januari innevarande år, angående höjden af laggill StenGärdesgård, innehåller.
Den g J"U- B• m - 3*9 3:0
I anledning af yrkadt Förbud, emot anläggande af så beskaffade Vattenverk, hvarigenom, förmedelst uppdäniningar, angränsande Ägors uppodling och, förbättring hindras; och 4:0
Om inrättande af en practisfc BergsSchola.
Af den 2 Juli:
Beviljande af decharge åt Herrar Fullgnägtiga uti BancoVerk^ts Styrelse.
Förklarande, att BondeStåndet stadnat i sina förra Beslut, oaktadt StatsUtskottets sednare Utlåtanden ; 1:0
Af den 29 Juni, öfver de hos Hög- ördiga PrestStåndet gjorda Anmärkningar vid Utskottets den 26 Maj afgifna Betänkanden, i anledning af Kongl. Maj.ts Rådiga Proposition, angående det åt Vester- och Norrbottens Läns Invånare meddeldta Lån. 2:0
Af den 29 Juni, i anledning af gjord anmärkning hos Högvördiga PrestStåndet vid St.itsUt-kottets yttrande i 2:dra Punkten af dess Betankande öfver RiksStatens Ändra HufvudTitel; och 5:0
Af den 30 Juni, i anledning af de ho* Högloft.
Ridderskapet och Adeln, 53o Den 6 Juli. e. vt. samt Vällofl.
BorgareStåndet gjorda an» märkningar vid Utskottets den 29 Maj afgifna Betänkande öfver Hans Excellence Grefve Brahes Memorial angående Bevill, ningen för Dannemora Bergslags Jerntillverkning.
Ridderskapet och- Adeln åtskildes klockan % till ir.
In fidem Ffotocolli, V ' j A. G. Silverstolpe.
Plenum klockan 7 e. m.
Företogs val af Revisorer till Stats* Banco- och RiksgäldsVerkens öfverseende, hvartill erhöllo flesta rösterna:
Grefve Gyllenborg, Joh. Henning 59 röster.
Grefv e von Schwerin, Fr.
Bogisl. 117 - - - Friherre Stael von Hollstein, Corfits Ludvig - - - 61 - - - .
Friherre Cederström, Jacob - 126 - - - .
Herr Fahlman, Otto Fredr. - 116 - - - .
Herr 0/ Uhr, Carl David . - 97 - * -.
Deu 7 Juli. /■ m. 531 Högloft.
Ridderskapet och Adeln åt. skildes kl. 10, In fidem Protocolii A, G.
Plenum kl. 7 f, m, Justerades Pleniprotocollet för den 2 Juli f. m, I anledning af den deruti upptagna votering, rörande förslaget' till 28 §.
RegeyipgsFormen, anförde» Undertecknad Silverstolpe, Axel Ga* briel.
I anledning af min genast vid discussionen yttrade tanka, och i kraft af 57 §.
Riksdagsordningen och 42 §•
RiddarhusOrdningen, hvilka gifva StändsLedamöter rättighet att emot beslut, tagna, vare sig genom eller utan votering, anmäla protest^ får jag härmed den äran tillkännagifva min reservation emot det öfver .nyssnämnde förslag fattade beslut. 33* Den 7 Juli. f. m. Herr Silverstolpe, Gustaf Abraham, anmälte en dylik reservation.
Pleniprotocollet för den a Juli e. ui.
Vid det ställe i Frotocollet, som innefattar Ridderskapets och Adelns beslut öfver OeconomieUtskottets Betänkande rörande de indeldta Regementernas beklädnadssätt, anmälde sig Herr Berghman, Ambrosius Magnus, och yttrade:
Den enstämmighet, hvarmed Ridderskapet och Adeln afslog detta Betänkande , tyckes tydligen utmärka dess bifall till min proposition om förändring a£ 1812 års Kongl. Förordning angående Indelta Arméens beklädnad ,, så att Rothållarne hädanefter, såsom förut, fa gifva Soldaterna Släpkläder af grått Valmar, i stället för att, enligt Förordningen , lemna Lifmundering af blått kläde, jemte öfriga persedlar.
Men då Ridderskapet och Ädeln icke återremitterat Betänkandet, har det satt sig ur tillfälle att kunna yttra sitt alternativ:
Likväl och då Hedervärda BondeStåndet återförvist denna fråga till Utskottet, kan Ridderskapet och Adeln, vid communication af Utskottets förnyade Be - Den 7 JAi. /. m. tänkande , få fatta sitt beslut i denna sak* jäv får derföre anhålla, att Ridderskapet o h Adeln täcktes begära del af Utskottets afgifvande Betänkande.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken svarade att detta Utlåtande bör, efter Riksdagsordningen, inkomma.
Justerades Pleniprotocollerna för den 3 och 4 Justerades följande Ridderskapets och Adelns underdåniga Skrifvelse till Kongl.
Stormägtigste Allernådigste Kontlng!
Sedan Ridderskapet och Adeln, som insett billigheten deraf, att då hvarje Stamfader för Adelig, Friherrlig eller Greflig
Ätt är, enligt Författningarne, ålagd att till Adliga JungfruStiftet, vid sin introduction inom Riddarhuset, erlägga en viss föfeskrifven afgift, det ock deremot bör, såsom rättesnöre, gälla att hvarje Dotter a-f en Adelsman, Friherre eller Grefve må kunna uti Stiftet inskrifva#, och i sin ordning af Pensiens-förmonen komma till åt - 354 Deit 7 Juli. f. m. njutande på sådan grund beslutit att, tili undanrödjande af all tvekan vid de ansök» ningar som om beviljahdet äf deltagande i Jungfru-Stiftet kuiide uppstå, uttryckligen bestämma att under antalet aF dem, som till d enna förmon äro berättigade, äfven bö* ra vara inbegripné Dott rame åt hvarje Adelsman, Friherre ellet Grefve, som tillhör en, efter nu gällande RegeringsFortns antagande, till hagon sådan värdighet upphöjd Ätt; får Ridderskäpet oöh Adeln härmed den nåden detta sitt beslut hos Eders Kongl» Maj:t anmäla, tned underdånig anhållan» det täcktes Eders Kongl» Majit, till dessa Ätters underrättelse nu Och Framdeles» låta Nådig.
Kungörelse härom utfärda, Ridderskäpet och Adeln framhärdat med djup undersåtlig vördnad etc» - * Justerades Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse rörande de ahtagna Grundlagsförslagen.
Upplästes till justering en Underdånig skrifvelse rörande förhöjning i Statssumtnorna för Hans Majit Köhungen, Drottningen» Hertigen af Södermanland och den Kongh trinsessaii.
Eea 7 Juli. f. ni. 555 Herr Zibet, Ebbe Ludvig, uppläste härvid ett så lydande Vördsamt Anförande till Protocollet:
Hvad beloppet af de i StatsSummorna för Kongl. Majit, Hennes Majit Drottningen och Kongl. Prinssessan aF StatsUtskottet anslagna sUmmor artgår, så hafva samtlige RiksStånden derom enhälligt kommit öfverens; men i afseehdé på tiden, ifrån hvilken de borde komma att utgå , derom hafva Stånden, 2 Stånd emot 2 Stånd, stadnat i skiljaktighet.
Ridderskäpet och Adeln samt BorgareStårtdet hafva förklarat, att de icke förr än ifrån 18i6 års början kunde komma att utgå; men Prest- och BondeStånden, att de ifrån innevarande års början kunde få komma Konungen’, Hennes Majit Drottningen och Prinsessan tillhanda.
Då 2 Stånd således äro emot 2 Stånd, tror jag icke att det tillkommer ExpeditionsUtskottet antaga hvilken mening det behagar.
Det vore att tillägga samma Utskott en pröfnings» och domsrätt sorn det icke äger.
Icke heller kan det tillkomma de 2 Stånden emot 2 Stånd, ty det vöre att döma i egen sak.
Således är frågan om tiden, från hvilken Konungen, Hennes Majit Drottningen och den Kongl. Prinsessan böta komma i åtnjutande af de bifallna tillök* 235 Deh 7 Juli. f. itt. ningar i Statsummorna , ett ämne soth Sto» ra Nämnden kommer att decidera.
Jag anser således ingen Expedition i detta ämne kunna ifrån ExpeditionsUtskottet emanera, förr än detta föregått.
Af samtal härom med Riksens Ständers Ombudsman, Friherre Mannerheim, tyckte jag mig finna att dess tanka i detta ämne var den samma som min , och styrktes jag derigenom så mycket mer i min fattade opinion om den saken; och anhåller jag ödmjukast om proposition härå.
Herr Silverstolpe, Gustaf Abraham i Det torde tillåtas mig att vid detta tillfäl* le få rättfärdiga ExpeditionsUtskottets för* farande.
Det var för Utskottet ej okändt, att tvänne Stånd hade gjort det tillägg, som ej fanns i det af Ständerna gemensamt bifallna StatsUtskottets Betänkande; men ExpeditionsUtskoltet trodde sig härpå ej böra göra något afseende, när först 2 Stånds beslut ej utgör någon pluralitet, och för det andra dessa tillägg ej, efter föreskrifven ordning, genom återremiss blifvit beredde.
Då Expedition sUtskottet är skyldigt att skynda med målens expedierande, vidtog det den utväg att till Riksens Stander insända Expeditionen, sådan den, efter de lagligen fattade besluten, kunde för* fattas V. tyen 7 tull. /. vt: §57 fattas, öfverlemnande? åt Riksens
Ständer sjelfva att pröfva huru de gjorde tillägg, dem ExpeditionsUtskottet, pä ofvan anförda grunder, ej kunde i skrifvelsen intaga, skulle anses.
Då nu, af flera skäl, dessa tillagg i sitt nu varande skick ej kunna äga laga kraft, anser jag för min del Expedition. alldeles rigtig, och tror att den ganska väl kUnde af Ridderskapet och Adeln gillas; men skulle man förmoda, att de tvänne Stånden sjelfva nedlägga sina ut* om Betänkandet fattade beslut, finnes alltid den utvägen att afvakta Underrättelse derom ifrån dem, innan Ridderskapet och Adeln foestämttier sitt beslut» Herr Påhlman, Otto Fredrik:"
Sist talande värde Ledamoten har upplyst förhållandet ined detta inål, öch jag in* stämmer med honom deruti att ExpeditionsUtskottet rigtigt förfarit; men uti det förslag att Ridderskapet och Adeln skulle uppskjuta med gillande af Expedition, deruti kan jag ej med honom instämma.
När ett beslut icke är fattadt i enlighet med Lagens föreskrift, är det samma a£ sia sjelf t ogillt, och sådant är det Som tvänne Stånd fattat, att göra tillägg till beslutet, utan att hafva återremitterat StatslU kottets Betänkande, Det är af mycken vigt, *tt de lagliga formaliteterna vidmagthållas, Ridd, o> Ad.
45- 44* 558 Den 7 Juli. J. m. och de i fråga varande summor arn af så* dan betydenhet, att de ansenligen influera på StatsUtskottets beräkningar vid regie* ringen; jag får alltså för min del föreslå , att Expeditionen måtte gillas. §5?
Herr Zibet:
På hvad Herr Silverstol pe behagat anföra, får jag den äran svara, det jag för min del icke anser ExpeditionsUtskottet äga rättighet att pröfva Riksens Ständers beslut, utan tillkommer detta allenast StatsUtkottets Stora Nämnd.
Huruvida tillgångarne kunna medgifva tillökningen för detta år, derom kan naturligtvis icke jag personligen äga kännedom; men. jag kan icke tro att dessa saknas, och förmodar dessutom att, när Prest- och BondeStånden äga Ledamöter i SlatsUtskottet, dessa kunde hafva varit nog hufvudlösa att i sina Stånd tillstyrka anslag , hvartill icke tillgångar finnas.
Hvad målets hvilande beträffar, har jag icke deremot något att invända.
Friherre Stael von Hollstein , Corfitz Ludvig:
Då propositionen om tillökning för Hofhållningen gjordes , var icke fråga om annat än att få ökadt anslag dertill i den nu till uppgörande Riksstaten.
Detta är bevilljadt och kan icke hafva retroactiv verkan; sådant är icke brukligt.
Det nu tagna beslut i tvänne Stånd, att den skulle från och med innevarande år taga t)en 7 Juli. f. rit. 359 sill börjati, är således en helt ny fråga, som särskildt får behandlas.
Det skälet, att Ledamöterne i SlatsUtskottet af dessa 2:ne
Stånd icke måtte varit så hufvudlösa att tillstyrka detta, om tillgång saknas, är Sällsamt. jag har icke förr bort, att eli Riksdagsman kan Vara hufvudlös, men väl ulan förstånd.
Herr Silverstolpe i jag anhåller att fä Upplysa en irring i hvad Herr Zibet behagat anföra.
Han har ganska rätt i att yrka det ExpeditiomUtskottet ej har rätt att pröfva Riksens Stähders beslut.
Det har ej heller ej >rt något sådant.
Meri det tillhör ExpeclitionsUtskotlet att, sedan RiksStåndens fattade beslut blifvit detsamma coriuuunicerade, sammanföra och beräkna dem , och deraf utdraga resultatet, "samt derefter expediera.
Detta är hvad ExpediiionsUtskottet gjort, och Utskottet kunde ej sätta i fråga, att målets afgörande berodde af någon Remiss till Nämnd, enär de beslutna tilläggen icke i laglig ordning genom återremiss till StatsUtskottet1, hade blifvit beredde.
Grefve Lilliencrantz, Johan Wilhelmi Någon proposition lärer vid detta tillfälle icke kunna göras, utan det rätta förhållandet vara att, på sätt Herr Rector Silverstolpe föreslagit, expeditionen må hvilå 340 Den 7 Juli. f. m. intill dess de tvänne Ståndens förklaring hunnit inkomma.
Som jag hort en Ledamot omnämna Konungens motion i detta ämne, så anser jag mig böra upplysa, aft ifrån Hans Kongl. Majit visserligen icke ankommit någon motion eller Nådig Proposition , angående förökade anslag för Kongl. Famillen.
\ Hans Majit, som med en del af sina juveler liquiderade den skuld, som han i egenskap af Regent, under FörmyndareStyrelsen gjorde, för den Representation Rikets värdighet påkallade, skulle säkerligen med lika ädel sjelfförsakelse, hafva iakttagit fullkomlig lystnad, om icke Riksens Ständer opåmindt hade gjort den reflexion, att då Penninglöntagare, som redan till numerairen erhållit förökade anslag, likväl genom myntets försämring sakna nödig utkomst, måtte StatsAnslaget för Konungens egen Höga Person och Kongl. Hofhåilningen vara så mycket mera otillräckligt som Hans Majit åtnöjt sig med en äfven till nominala beloppet vida mindre summa jin f. d. Konung Gustaf Adolph och Hans Majits Glorvördigste Herr Broder, Högstsalig Konung Gustaf III. innehade.
Herr Zibet yttrade sig ej anse Utskottet kunna pröfva och decidera om Riks - Den 7 Juli. f. In.
Ståndens röst.
För öfrigt, om ock Kongl.
Majit sjelf skulle vara nöid med anslaget ifrån nästkommande års början , är han likväl en gammal person , och då osäkert är huru många hans dagar kunna blifva, synes det ej vara olämpligt oin
Han genom anticipation af detta anslag skulle åtnjuta ett vedermäle mer af Riksens Ständers un» dersåtliga tillgifvenhet.
Jag anser äfven, för min del, det beslut som ExpeditionsUtskottet nu uppsatt vara det sorn sluteligen bör blifva det rätta; men det förefaller mig klart att, för att expediera det samma, liar Utskottet likväl utöfvat en pröfning af de 2:ne Ståndens Laglighet i behandlingssätt; och denna pröfning tror jag aldrig bör tillhöra ExpeditionsUtskottet.
Nu är pröfningen rättvis; men en annan gång kan den blifva orättvis ; och prejudicatet är derför i alla fall farligt.
Jag tillstyrker alltså äfven att frågan må hvila.
Jag får, för min del, bestrida en sådan hvila; emedan den skulle innebära ett medgifvande emot Ridderskåpets och Adelns öfver saken fattade beslut.
Jag tror att tydeligen olagliga beslut äro inga beslut, och jag itererar alltså min proposition om gillande af den upplasta Expedition. . 348 Den 7 Juli, f. m.
Herr Zibet; Hvad det angar att da 5'ne Ståndens belut är olagligt, tror jag det icke tillhöra något
Stånd alt derom döma; och jag kan ej inse annat än att frågan böy hänskjulas till Stora Nämndens afgörande, Friherre Cederström, Jacob:
Endast sadana frågor kunna komma lill Stat^Utskottets Stora Nämnds afgörande, hvilka antingen, enligt 6g §.
Regeringsformen, rora Statens reglerande eller Revillningens derefter lämpade hela belopp , eller - livad till RjksgäldsContoirets Utgifter och Inkomster hörer, eller grunderna för RiksgäldsContoirets styrelse och förvaltning, eller, enligt 71 §.
Regeringsformen, angå bevillningens utgörande; men sådana beslut kunna ej härunder inbegripas, sorn ej äro i laglig ör hling fattade, Detta är förhål-, landet med förevarande ämne; ty, ehuru, 56 §.
Regeringsformen stadgar att Utskottens förslag skola först i Ståndens Plena framställas till antagande eller förkastande, Utan förändringar eller tillsatser; hafva dock Prest- samt BondeStånderi, utan återfcemiss, med ett tillägg bifallit StatsUtskottets Betänkande, angående tillökning i de Furstliga personernas Hofs ta t sSu mmor, Expediti o nsUt sk otte t hade bort, innan det insändt Expedition till Justering, hafv^ underrättat RiksSlånden om sakens skick, Ixnellertid är jag öfvertygad att Prest- och \
Veu. 7 Juli /• m• ’ 545 RondeStånden, då de blifva underrättade om förhållandet, rätta sina beslut; och bör derföre Expedition intill dess hvila.
Jag är förekommen af Herr Baron Cederström i det jag hufvudsakligen ämnade anföra.
PR arken Ridderskapet och Adeln eller ExpeditionsUtskottet kunna it andra RiksStåndens beslut gifva annat resultat än bemäldte Riksstånd sjelfve åsyftat.
Är någon constitutionel
Formalitet försummad, bör ExpeditionsUtskottet endast derom tillkännagifva, och beslutet blifva oexpedieradl, intill dess det samina afgifves på ett med Grundlagens föreskrift enligt sätt.
Friherre Boye, Ludvig: Sedan Baron Cederström så fullständigt yttrat sig i frågan, behöfver jag blott förena mig med honom.
Jag var af den tankan att
Expeditionsutskott hade bort vidtaga en intermediere mesure.
Herr Silverstolpe:
Det var redan mitt första förslag att Ridderskapet och Adeln skulle uppskjuta sitt beslut, intill dess underrättelse kunde ankomma ifrån de andra Stånden.
Jag instämmer till alla delar med Friherre Cederström, att frågan ej kan bero af någon Nämnds votering, och att i sakens närvarande skick är det ej tiedje 344 D»n 7 Juli /. m. man som dömmer, utan lagen.
Upplysningsvis; får jag nämna att, när saken hoa ExpedilionsUiskattet förehades, Sattes i fråga att derom göra en anmälan till Ständer^, jpa ifrån Utskottet; rnen dä Ledamöterne af de begge
Stånd sorn beslutit tilläggen, grodde att deras principaler torde ändra {•ina beslut och åtogo sig att derom göra hos dem anmälan, var det en delicatesse fif Utskottet att ej, genom dess berättelse om sakens förhållande, gifva anledning till någon misstanka, sorn skulle Utskottet haf* va velat förebrå något Stånd ett origtigt förfarande.
Då ingen composition ii mellan de respectiva Stånden synes kunna äga rum, tror jag frågan icke kunna deci-, deras utan genom Stora Nämnden; Jmellertid förklarar jag mig nöjd dermed att Expeditionen får hvila, intill dess de öfriga Stånden, deröfver yttrat sig.
På det skäl som af flera varda Ledamöter blifvit yttrade, vilt jag afstå från min begäran att få denna sak afgjord nu genast; men, efter min öfvertyg geise, kan den omöjligen komma att hänskjutås'till Na’mndens afgörande; snarare skulle den då komma till ConstitutionsUtxkottef.