Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är at nalkas desin allmänt erkända grundsatser at i Utskotten införa omröstningen per capita; och det är en tydlig fördel at läta röstberäkningen bero af enstiltes öfwertygelse, ej afen corps, ofta wilseförda Esprit." Widare anförde Riksdagsmannen lviattg kelson frän Kopparbergs
Län: ^Med fullkomlig öfwertygelse om nyttan och företrädet af votering per capita, der den samma kan anwändas, instämmer jag i de Herrar Ledamöters mening, som desi antagande til styrkt; - Den 3 Augusti. 79-2 styrkt; men fär derjemte förklara min önskan, hwilken säkerligen är hela Bonde-Standets, at detta nya voterings-sätt mätte utsträckas äfwen til Banco-Utskottet.
Jag är ej okunnig om de willtor som en gäng gjordes sör Bonde-Ständcts uptagande i Banquens styrelse och förwaltning; men en sädan anstalt hade i min tanka för syftemål, ej at draga rösträttigheten frän et Ständ, hwilket lika med de öfriga garanterar Banguen, utan endast at förebygga den olägenhet som wid Ständs-wis omröstning upkommer, dä twä Ständ stadna mot twä, en olägenhet alltid större och betydligare innom en corps, som i wista fall äger och utöfwar Riksens Ständers beslutande rätt.
Hwarföre skulle nu Banco - Utskottet blifwa det enda der Ständs-wis omröstningen bibehälles?
För min del yrkar jag likhet och allmanlighet i stadgandet härom, och uprepar min önskan at voteringen per capitg, matte uti alla Riksens Ständers Utskott införas."
Härmed förenade sig Riksdagsmännen ^n6er8 st:son Heckert frän Upsala Lätt och ston ston88on frän Blekinge Ordföranden Herr Expeditions-Secreterare» m. m.
Friherre lttannerksnn, yttrade sig:
"At han r öfwerensstämmelse med samma princip, af hwilken han bestridt inskränkandet af Ridderffapets och Adelns Ledamöter i Utskotten til et lika anal med hwartderas af de respective Med-Ständen, wore af den tanka at omröst - 796 Den 8 Augusti. röstningen i Utstött, de fall undantagne, i hwikka Regeringsformen annorlunda förestrifwer, borde ste Ständswis.
Sedan öfwerläggningen i detta ämne således blifwit fulländad, beflöt Utstottet, med de ffiljagtigheter som af förestäende Protocoll inhämtas, at voterings-sätt för Riksens Ständers Utstött skulle föresläs i enlighet med bwad Z8 Z. af den projecterade Riksdags-Ordningen innehäller.
UL supra.
In iiäem, r O.
Ständers Constitutions - Utstötts Protokoll den 1 Augusti 1809. S. D. Herr Profestoren Doetor Vijkman Upläste, strifteligen författadt, det yttrande han den ss sist!.
Julii muntligen afgifwit rörande omröstnings-sättet inom Riksens Ständers Utstött.
Herr Riddarhus-Secreteraren Silverstolpe erinrade at i detta yttrande Herr ProfeHoren
Doctor diskman, til stöd för sin tanke tillagt tet nya stal, at denna fräga syntes til Regeringsformen och icke til Riksdags-Ordningen hörande.
Herr Riddarhus-Secreteraren förklarade sig härutinnan ej kunna med Herr Profesforen instämma , enär omröstnings - sättet icke
Den 8 Augusti. 797 wore en fräga som rörde Regerings-sättets or. ganisation, utan endast helt och hällit en reglementariff formalitet.
Herr Kammarherren Grefwe ^lörner, yttrade sig:
"Dä, innan jag hade den äran blifwa Ledamot af Utffottet, frägan om votering per c-rpita i Utffotten redan war afgjord, men Herr Doctorn och Profesioren MjjllniLn, uti sit i dag öfwer detta ämne uplästa
Dietamen an. fört et hittils ej Nyttjadt ffäl, för at ätmindstone pä längre tid upffjuta denna fräga, det nemligen: at voteringen per cLpita i'Utffotten skulle kunna blifwa en Constitutionsfräga som ej förr än wid nästa Riksdag kunde afgöras; är det i anledning af detta senare anförande som jag anhäller at fä tillägga nägra anmärkningar.
Om det warit brukligt at Utffotten, likasom Ständcn, rädplägat Ständswis, ffulle jag tör hända hafwa ansett et annat öfwerläggningsoch omröstnings-sätt säsom en Constitutivnsfräga: men dä, ifrän uräldriga tider, Ledamöter af alla fyra Ständen altid rädplägat under et tak, dä under öfwerläggningarne det Medes är individuen, icke Ständer, som yttrar sig, som ger och hämtar öfwertygelse, tyckes det wara enligt med detta redan antagna öfwerläggnings-sätt, at pluralitetens Lanta wid en votering pä samma sätt inhämtas som under en öfwerläggmng.
Uti ingen af föregäende Riksdags» - 793 Den 8 Angnst!.
Ordningar finnes nägonting nämnt om voteringssättet i Utstotten.
Det hittils brukliga kan endast anses som en följd af Ridderskapets och Adelns bubbla representation.
Da nu Ridderskapet och Adeln sjclfwe afstätt derifrän för framtiden, är swärighcten i detta afseende uphäfwen; och dä Constitutionen innebälier at en Riksdags-Ordning skall wid denna Riksdag utfärdas och detta ämne onekligen bör til dem som ingä uti formen af öfwerläggningarne och sättet at bereda och inhemta besiuten, följaktligen til dem som utgöra bufwudföremälet forén Riksdags-Ordning, skulle jagfor min del anse et upskof uti afgörandet af denna fräga äfwen sä stridigt emot Constitutionens afsigt, som emot Riksdags Ordningens fullständighet och emot den rätt
Ständerne äga at af osi wänta et sulländadt arbete.
Uti hwad Herr Grefwe Vlörnsr salunda anfört instämde de fleste af Utskottets Herrar Ledamöter.
In lillem k- O. Valerins.
Ständers Constitutions-Utskotts Prvtocoll den 2 Augusti 1809.
S. D. Under öfwerläggningarne om flera af de särskilda Articlar och Stadgande», som uti den projecterade Riksdags-Ordningen borde inflyta, Den 3 Augustt. 799 inflyta, hade ätstillige Utskottets Ledamöter yttrat skiljaktiga meningar; och som de, dä Förslaget nu fluteligen justerades, wid detza meningar förbtefwo, alltsä skulle de samma i Proiocollet uptagas, som följer.
I anledning af 23 §. yttrade Herr Biskopen Doctor dkoi-Hn, det han för sin del ej kunde ingä at Biskopen i Linköping skulle wara sjelfskrifwen Vice-Talcman för Preste-StänLet, hwilket förtroende Herr Biskopen ansäg med mera rättwisa tilhöra den äldste wid Riksdagen närwarande Bistop. Wid samma Z. äberopade Hederwärda Vonde-Standets Ledamöter den af Ständet redan förut wid Regeringsformens 52 §. gjorde anmärkning, yrkande den rättighet i framtiden för Ständet at wid hwarje Riksdag fä upföra ä Talemans-förslag irenne Ständets Ledamöter, bland hwilka Konungen sedermera kunde täckas utnämna en.
Wid 40 §. förklarade Riksdagsmannen son son88on frän Blekinge, det han för sin del ej kunde bifalla et stadgande, hwarigenom Bonde-Ständets Secreterare, ehuru onämnd, utesiutcs frän tilträde i Utskotten.
Med hänsigt til 59 §. erindrade Herr Biskopen Doctor dloiUin, det Rikets förmän af Ständs-Protocvllens tryckning torde alltid blifwa problematisk; at den hittils icke ästadkom - 800 Den 8 AuZustk. mit nägon otwifwelaktig nytta eller befordrat lugnet inom eller emellan Ständen wid öfwcrläggningarne.
De olägenheter, hwilka pä längre anständ kunna sig förete, trodde Herr Biskopen nu mera ej wara lämpligt at widröra; utan hemstälde blott om icke uttrycken i bemälte §. kunde sälunda förändras, at Ständen ej mä hafwa sig
Protocolls-tryckningen säsom en skyldighet älagd, men endast som en owillkorlig rättighet tilegnad.
Ledamöterne af Hederwärda Bonde Ständet franistälde emot det i 6ä §. föresiagne röstberäknings-sätt för Banco-Fullmägtige samma päminnelse, hwilken af dem wid Z8 Z. til Pro. tocollet för den Lä sistl.
Julii blifwit gjord.
In llclem P O. Valerius.
Lades sä wäl som Forflaget til RiksdagsOrdningen pä bordet.
Uplästes Constitutions-Utffottets Betänkande om en Jnstruction för Justitiä-Ombudsmannen, jämte sjelfwa Jnstructionen, sä lydande: Wördsamt Memorial!
Ständer sär härmed Constitutions-Utskottet wördsammast öfwerlemna et Den 8 Augustt. 8vL et af detsamma författadt Förslag til Jnstruction för dea Iustitiä - Ombudsman, hwilken Riksens Ständer, likmätigt Regeringsformen och dest 96 Z. förbehällit sig at tilsätta.
Utskottet har, med den grannlagenhet som warit detsamma möjlig, sökt förekomma all sammanblandning af denna Ämbetsmans göromäl med Konungens Justitlä - Cancellers.
Derwid hafwa sä mycket mindre mött nägre betydlige swärigheter, som föremälen förJustitiä-Ombudsmannens Ämbetsbefattning, utan at skilja honom ifrån laglig ätgärd wid enffildes klagomal, egentligen synas wara den allmänna tilsynen öfwer Lagars, Författningars och Jnstructioners efterlefnad af Domare, högre och lägre Ämbetsmän, samt anmärkandet och befriandet af sädane deras bcgängna fel, hwilka antingen synas härröra frän egennytta, wrängwisa, wäld och grof försumlighet, eller bereda en allman osäkerhet för Medborgares rättigheter.
Justitiä-Ombudsmannens egenskap af Ordförande bland de til Tryckfrihetens wärd af Riksens Ständer til wäljande Sex Committerade är alldeles enlig med Regeringsformens rv8Z.,och werkningarne af de wigtiqa och angelägna befattningar , Jnstructionen i öfrigt honom älägger, synas til en betydlig del bero af egenskaperna hos den Personen, hwilken winner Riksens Högloft.
Ständers förtroende.
Det ankommer pä Riksens Högloft Ständers bepröfwande huruwida Utskottet träffat Riksens Ständers tanka, da det i 62 I. af Riksdags-Ordningen föreslagit at denna Ämbetsman, un Andra Band.
Nrs 101, 102.
xv2 Den 8 Augustt. under sin tjenstetid, borde i asta afseende» anses lika med Konungens Justitiä - Canceller, samt k samma § tillagt honom den personliga helgd, om hwilken in §. af Regeringsformen Riksdagsmän försäkrar.
Utskottet har för sin del trott sädant förenligt med Ämbetets wigt och personens nödiga anseende.
Wid bestämmandet af den tid ifrän hwilken Justitiä - Ombudsmannens befattning borde taga sin början, har Utskottet af flera skäl funnit den alldeles ej kunna sträckas längre tilbaka än til tiden för antagandet af Regeringsformen, hwari Personens och Ämbetets tillvarelse stadgas.
Men dä af kända orsaker, innan densammas kungörande en ej obetydlig tid förlopp, och betänkligheter sällan äro skilde frän Retroactif werkan, anser Utskottet sig äga skäl at hemställa det Justitiä Ombudsmannens Ämbetsbefattning ej mätte sträcka sig til Utslag, Domar och Handlingar af äldre datum än hans utnämnande.
Ständers Stats-Utskott lärer tilhöra, att sä wäl för Justitiä Ombudsmannen, som de Personer hwilka komma at utgöra hans Expedition, och torde bestä af en Secreterare och 2:ne Camellisier, föreflä löner, jämte öfriga willtor i och för Ämbetet, såsom:
Respenningar, medel för aflöning af sädane Ombud, til hwilkas nyttjande a Z af denna Instruktion JustitichOmbudsmannen berättigar, medel til ffrifmaterialer, Expeditionsrum eller r stället Den 8 August!.
LoZ stället passande hyresmedel, fritt postporto för Handlingar och Nmbets-brefwäLling, m. rn..
Stockholm den 5 Augusti 1309. 47. ^4.
Ma/rne^/ieim. ^4. ^4. O. ^4. 6.
A4o>ne^. §. p. LrocLensk^öm.
LoLLNSkein. <7. ^Vorcttn. §. 4^9'imLn t?.-Lon'
Oanrei Löe^skern. (^. 6cr/!N. 6urr. ^oms. ^4ncie?
L /.ron H^cäe^r. 4llattr perrson, /on /onrron.
O. Vslxrius.
Förslag til Instruktion.
Rikfens Ständers Justitiä-Ombudsman stall i allmänhet tilse huru
Domare samt högre och lägre Ämbets - och Tjenstemän i utöfningen af deras Ämbeten och Ljenster iakttaga Lagar, Författningar och Jnstructioner, samt om de nägon synnerlig olaglighet begä, eller med synbart upsät underläta at stna Ambetspligter fullgöra, dem wid wederbörliga
Domstolar i laglig ordning derföre tiltala läta.
Konungens JustiträCancellers gvromäl och förhällande mä JustitiäOmbudsmannen dock i nägot fall ätala.
Likasom ock Justitiä-Ombudsmannens göromäl och förhällande ej äro af egenstap at kunna af Justitiä.
Canceller» ätalas.
Lo4 Den 8 Augusti. §. 2.
Jufkitiä - Ombudsmannen bor förnämligast anmärka och beifra sädane af Domare, och Ambetsoch Tjenstemän begängna fel, som antingen synas härröra ifrän egennytta, wrängwisa, mäld och grof försumlighet, etter bereda en allmän osäkerhet för medborgares rättigheter. 3.
Förmärker,Justitiä-Ombudsmannen at nägon Domare, Ämbets - eller Tjensteman , utan wrängö afsigt, endast af owarsamhet felat, mä han sädant Konungens Justitiä - Canceller wid handen gifwa, utan at dock sit tilkännagifwande med något pästäende beledsaga. §. 4.
Skutte den oförmodade händelse inträffa, at antingen hela Konungens Högsta Domstol eller af dest
Ledamöter en etter flere funnes stafwa af egennytta, wrängwisa och försumlighet, sä orätt dömt, at derigenom nägon emot tydlig
Lag och sakens utredda och behörigen styrkte förhällande, mistat eller kunnat mista lif, personlig frihet, ära etter ägendom, ware Riksens Ständers Justitiä-Ombudsman pligtig, at wid RiksRätt den etter de felaktige under tiltal ställa, samt til answar efter Lag befordra, och före alltid dä Justitiä-Ombudsmannen sjelf talan. §. 5.
Justitiä-
Ombudsmannen äger i andra fatt an det i föregäende §. omnämnde, at antingen sjelf etter genom sädane af honom behörigen be, full - Den 8 Augusti. 8oA fullmäktigade Ombud, sym äro berättigade, at för andra wid Domstolar tala, föra de Actioner emot Domare, Ämbe-s- och Tjenstemän, hwartil han finner sig föranläten.
Justitiä-Ombudsmannen äge dock , innan Rättegång anställes, och der Han sä nödigt pröfwar, at lemna den eller dem, hwilka arv i fräga at tiltalas, tilfälle, at innom kort af honom föreskrifwcn tid inkomma med de uplysningar til hwilka de kunna anse sig befogade.
Af Konungens
Ämbetsmän i allmänhet mä han fordra den lagliga handräckning, som de, efter 99 §- l Regeringsformen, äro skyldige at honom lemna samt af alla Fiscaler äska och erhälla biträde, at anställa och utföra Actioner, samt Rättegängsformer bewaka, efter bestämda förejkrifter, hwilka han dem bör meddela. §. 6.
Skulle, emot förmodan, Justitiä - Ombudsmannen nägon Domare, Ämbets- och Tjensteman utan skäl tiltala eller tiltala läka. eller genom obehörige tilmälen och olagliga pästäcnden förolämpa, ware han til answar och plikt derföre lika med Nctorer i allmänhet efter Lag och Författningar skyldig
För ätal och pästäenden som wederbörande Fiscaler, enligt med, och Medes icke utöfwer Justitiä-Ombudsmannens föreskrifter, anföra, ware han allena answarig, §« Justitiä-Ombudsmannen mä, när han det nödigt anser, öfwerwara Högste Domstolens, Rikets Allmänna Arenders Berednings, Nedre Justitiä-Revisionens, Hof - Rätternes, de Kongl. Colle - 806 Den 8 Augusts.
Collegiernes och alla lägre
Domstolars öfwerläggningar och beslut, dock utan rättighet at sin mening derwid yttra, samt äga trlgäng til alla Domstolars, Collegiers och Ämbets-Werks Protocoll och Handlingar. §. 8.
Klagar näggn hoöJustitiä-Ombudsmannen öfwer Domare, Ämbets - och Tjenstemäns Åtgärder, och sin klagan med fullständiga Handlingar och bewis söker styrka, mä Iustitiä-Ombudsmannen, om han efter de i i och 2 §.
§. bestämda grunder finner sakens beskaffenhet och wigt det fordra, Stala eller ätala täta sädane ätgärder, eller i annat fall anwisa den klagande, at hos Konungens Iustitiä-Canceller om laga rättelse ansöka. §. 9.
Har Konungens Iustitiä-Canceller lemnat utan afseende nägon hos horwm omedelbarligen eller efter IustitiaOmbudsmannens hänwisning af enskild man anmäld klagan, bwilken IustitiäOmbudsmannen anser wara pä fulla skäl grun. dad, äligge det dä honom, at efter den tids förlopp han nödig pröfwar, ehwad mälet är af allman wigt eller icke, giftva den klagande det lag. * liga biträde, som han finner omständigbcterne fordra. §. 10.
Anser Justitiä - Ombudsmannen nödigtat uägon Domstols, nägot Collegii eller nägot Ämbets-Werks ätgärder i allmänhet mä granskas, §öre han derom underdänig anmälan hos Kongl. Maj:t
Den 8 Augusts. 807 Maj:t hwilken allena det tilkommer, at om en sädan granskning förordna.
Warder den af Kvngl/Maj:t anbefalld, äge Justitiä - Ombudsmannen rättighet, at derwid tilstädes wara, ritan at i färrättningen deltaga. §.
Justitiä-Ombudsmannen mä, enär han sädant nödigt sinner, genom resor i Landsorterne förffaffa sig uplysningar om Lagskipningens tilständ
Dock fä resekostnaderne derwid ej ökwerstiga den summa penningar Riksens Ständer dertil anslä, och för hwilkens rätta anwändande Justitiä-Ombudsmannen är skyldig, at för hwarje är redo och räkning göra. §. l2.
Justitiä-Ombudsmannen äligge, at wid bwarje Riksdag til Riksens Ständer aflemna en allmän redogörelse för sin förwaltning af det honom förtrodde Ämbetet, samt deruti utreda Lagskipningens tilständ i Riket, anmärka bristerne uti Lagar, Författningar och Allmänna Hushällningen, samt upgifwa Förflag til deras förbättring.
Ware han ock skyldig, at emellan Riksdagarne ärligen et utlåtande öfwer desin ämnen genom trycket kungöra. §. lz.
Finner Justitiä -Ombudsmannen, at antingen nägon Lags otydlighet, eller Domares skiljäktige begrepp om desi andamäl föranleda til 0- lika eller oriktiga tillämpningar deraf, bör han i sin berättelse til Riksens Ständer yrka en til enhet och sammanhang i Lagskipningen werkande förklaring af en sädän Lag. §. 14.
8o3 Den 8 Angisftk. i- 14- Skulle Justitiä - Ombudsmannen erfara nägot emot Lag stridande Rättegängsbruk wara wid
Domstolarns gällande, mä han oriktigheten deraf i sina Lerättelser anmärka.
Wore äter nägot sädant bruk i brist af Lag antaget, aligge det honom at för Riksens Ständer framställa angelägenheten af en fullständigare Lagstiftning, sä at all
Dom mä pä klar Lag grundas. §. iZ.
De förklaringar öfwer Lagar, som Högsta Domstolen, uppä inkomne förfrägningar af Domare och Ämbetsmän, gifwer, stall Justitiä Ombudsmannen samla, för at dem hos Riksens Ständer anmäla, hwarwid han bor tilkännagifwa om han sinner någon sädan förklaring wara oriktig, eller under namn deraf nägon ny lag stiftad. i§.
Skulle i ärcnder rörande Allmänrm Hushällningen eller eljest af allmän beskaffenhet Jufiitiä - Ombudsmannen förmärka nägon anstalt nödig til befrämjande af Konungens och Rikets bästa och ^vältrefnad, mä hos Kongl, Mast han ock underdänig anmälan derom göra, til den upmärksamhet Kongl.
Maj t i näder finner sädant förtjena. §. 17.
Anmärker Justitiä-Ombudsmannen, at nägon Författning icke efterlefwes, utan fallit i glömsta, och sinner tillika det wara utan nytta «t den skulle i kraft och werksamhet äterställas, mä Den 8 Augusti.
Mg mä han, om det beror af Kongl. Maj:t at en sädan Författning uphäfwa, göra derom underdånig hemställan, eller i annat fall förhällandet för Riksens Ständer anmäla.
Pä enahanda sätt förfar Justitiä-Ombudsmannen wid sädane Lagar och Författningar, hwilka han finner ej stä r förening med nu antagne Regerings'Lagar. §. l8.
Skulle de af Riksens Ständer i allmänhet eller af Ständen hwar för sig underdänigst andragne beswär innan Riksdagens stut icke hinna at af Kongl. Maj:t afhjelpas, äligge Jusiitiä-Ombudsmannen at i Kongl Cantzliet emottaga deröfwer utfallande Kongl. Rewlutioner, och läka dem Ständens Cant-lier tilställas. detta afseende bör en förteckning pä ofwanberörde beswär wid Riksdagens stut til Justitia Ombudsmannen aflemnas. §- Justitiä-Ombudsmannen, som förer ordet ibland de til Tryckfrihetens wärd af Riksens Ständer walde Committcrade, bör med synner. lig upmärksamhet och nit iakttaga hwad Riksens Ständer til skyddande af Tryckfriheten stadgat. x. 20.
E>fwer alla mäl, som hos Justitiä-Ombudsmannen anmälas och alla Åtgärder han widtager, stall han läta föra fullständiga anteckningar.
. §- 2l. Justitiä Ombudsmannen mä sig til biträde antaga sä mänga skickliga och för redlighet kände Personer 8W Den 8 Augusti.
Personer, som han anses til ärendernas ffyndsamma och noggranna behandlande behöfwa.
Och som desie Personer, utgörande Justitia Ombudsmannens Expedition, icke för denna befattning innehafwa nägon beständig tjenst pä Stat, och kunna af honom efter behag ombptas, komma de at i stället för Lön, förses med et efter deras tjenstetid lämpadt arfwode eller tractamente. §. 8S.
Skulle Justitiä-Ombudsmannen finna sig af swär sjukdom eller annat laga förfall hindrad at sit Ämbete förestä, äge han rätt at lil tjenstens förrättande under laga förfallotid den päkalla den man, Riksens Ständer likmätigt Regeringsformens 98 §. utsett, at honom efterträda, i fall han innan näst infallande Riksdag med 'öden afginge.
Dör Justitiä - Ombudsman, sammanträde genast Fullmäktige öfwer Banco - och Riksgälds-Werken och insätte genom ProtocollsUtdrag i Ämbetet den Person Riksens Ständer til hans efterträdare utsett.
Nedlägger
Jm fiitiä-Ombudsmannen af högst wigtiga och gällande ffäl sin befattning, ware Lag samma. Blifwer Suppleant til werkelig Justitiä-Ombudsman uphöjd, wälje genast bemälte Fullmäktige samfält och per cspitL en annan.
Lag samma ware om Suppleant genom döden afgär eller Expectanten sig afsäger.
Den 8 Augusti. 811 Lades pä bordet, och beflöts derjemte at denna Instruction jämte Betänkandet stpndsamt flulle befordras til Trycket.
Ridderffapets och Adelns Deputation under Grefwe i^Esnfljslmg anförande äterkom, och gjorde behörig redo för sin bestickning.
Justerades följande twänne ifrän Eppeditions-Utstottet aflemna de underdäniga ffrifwelser til Kongl. Maj:t.
SLormägtigste Allernädigste Konung!
Uti Eder Kongl. Majus under den ruinnewarande Mänad til Riksens Ständer aflätne.
Nädiga Proposition, rörande wal utaf en efterträdare til Sweriges Krona, hwartil Eders Kongl. Maj:t, pä i Räder framstälde stäl, behagat föreflä Prins Lliri8tian ^u^u8t af Schleswig Hollstein, Sonderburg - Augustenburg; hafwa Riksens Ständer emottagit et förnyadt »vedermäle af Eders Kongl.
Majus offattbara omsorger för betryggandet af Rikets wäl och framtida sjelfbeständ.
Med ljufwaste tänsta af wördnad och tacksamhet samt fullkomligaste öfwertygelse om Ederö Kongl. Majus säkra kännedom ej mindre om 812 Den 8 Augusti. om denne Furstes höga egenskaper och dygder, nödwändige at uprätthälla en thron, och försäkra ct fritt Folks sällhet, än äfwen om Swe. riges belägenhet i förhällande til Europas öfrige Magter, hwilken wid denna granlaga öfwerläggning borde afses; hafwa Riksens Ständer enhälligt slädnät i dtt Beslut, at wälja och utkora Högbemält Furste Prins ckristian -XNANst af SchleHwig Hollstein, SonderburgAugustenburg, til Swea Rikes Kron-Prins.
Dä Riksens Ständer sälunda härigenom wunnit en glad förhoppning om framtida fortsättning af en lycklig styrelse, har likwäl denna öfwerläqgning wäckt en sorgelig ätanka, pä den dag Försynen kan hafwa bestämt för Sweriges ömasie förlust.
Mä den til sednaste tider wara aflägsnad, och Swea Rikes Innebyggare, länge njuta den sällhet, at styras af en Konung, som i alla stiften gifwit de mest ärofulla berms pä en oswikelig och brinnande karlek för Fäderneslandet.
Riksens Ständer framhärda m. m.
Mormägtigste AllerNadigsle Konung!
I anledning af Eders Kongl. Maj:ts tilkannagifne Nädiga wilja, det Stats-MstotteL mätte föresiä hwad Deras Epcellencer StatsMmistrarne, samt Stats - och Justitia.
Räden utr Den 8 Augusti. 81Z uti Lön pä Rikets Stat ffulle komma at är. ligen ätnjuta; fä Riksens Ständer hos Eders Kongl. Majit i underdånighet tilkännagifwa, det Riksens Ständer, med bifall til Stats-Ukffottets härom afgifne Försiag och afseende a nu »varande tids dyrhet, bestämt följande afiönings-Stat, nemligen:
För Justitiä- Stats - Ministern, som Lil. lika är Ledamot af Konungens Hogsta Domstol Lön — — Sooo Rd. B.co Taffelpenningar — — Looo dito — Summa 5000 Rd. B:co För Stats - Ministern för Utrikes Ären derne Lön — — 3000 Rd. B:co Taffelpenningar — — sooo dito — Summa sooo Rd.
B:co För et Stats-Räd Lön — Looo Rd. B:cs Taffelpenningar — — 1.500 dito — Summa ssco Rd.
B:co För et Justitiä-Räd
Lön — isoo Rd. B:co Taffelpenningar — — 1000 dito —.
Summa 25oo Rd. B:co Hwarwid likwäl kommer at iaktagas, at om någon af Stats - Ministrarne eller Statsoch Justitiä - Räden ifrän deras Ämbeten afgär med Pension, bör sä wäl en sädan Pension , 814 Dcn 8 August!. sion, äfwen som begrafning^ hjelpen wid inträffande dödsfall, endast beräknas af Lönen; men icke af Taffelpenningar^.
Ehuru Riksens Ständer wid bestämmanmandet af ofwannämnde Löner, ansett sig böra bewilja Stats - Ministern för Utrikes Ärendere 1000 Rd. B:co mera i Taffelpenningar, än Iustitiä Stats-Ministern, pä den grund at den förre mäste af sina Taffelpenningar besörja de sä kallade Minister mältider, hwilka dä en talrikare Lorps OipjomLti^ue härstädes wistas, medföra drpgare och kostsammare Utgifter än för Iustitiä Stats-Ministern; likwäl och dä dcsie Stats - Ministerns för Utrikes Ärenderne drpgare
Utgifter än mera skulle ökas, om han icke finge fritt begagna de Rum, uti det sä kallade Minister - huset pä Blasieholmen, som Cantzli-Presidenten innehaft; sä önsta Riksens Ständer i underdänighet det täcktes Eders Kongl. Maj.t detta Ämbete sädan förmän för framtiden i näder tillägga.
Sluteligen hafwa Riksens Ständer med anledning af Regeringsformens Z4 §. funnit: