Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af N:ris i5 och 18 afskrifvas inskrifningspenningarne för de Fröknar, som utur Stiftet afgått. §• 4- Denna §. innefattar blott en anmälan om de förändringar bland Directionens Ledamöter, som under de sista 5 åren inträffat; och torde således icke fordra något särskildt yttrande. §. 5.
.Temte tillkännagifvande, att Ombudsmannen vid Stiftet, RiddarhusFiscalen oell Kammarherren Falkenberg, uppå defom gjord ansökning, tindfått afsked från samma beställning, och att till hans efterträdare deruti blifvit utnämnd RiddarhusFiscalen, Lagmannen Kuylenstjerna, har Directionen tillika underställt Ridderskapets och Adelns pröfning, Kammarherren Falkenbergs vid afskedstagandet gjorde anhållan, att i anseende till hans långvariga tjenstetid, hugnas med någon pension af Stiftsmedlen, hvilket Directionen för sin del tillstyrkt; men då Utskottet vid öfvervägande häraf, tagit i betraktande, att något stadgande icke finnes sorn berättigar, att af StiftsCassan anslå en så beskaffad pension, för 320 I)?n 20 Augusti e. m. afskedstagande Tjenstemän, hvilket jemväl hittills aldrig ägt ruin; samt att genom ett sådant anslag, en minskning skulle uppkomma i de tillgångar som för pensioner åt StiftsFröknar egentligen äro ämnade; anser Utskottet sig sakna anledning, att denna Kammarherren Falkenbergs anhållan understödja, t Och som Herr Landshöfdingen von Rosenstein, i anseende till hans tilltagande ålder, nedlagt sin befattning, såsom Ledamot i Stifts— Directionen, och en annan dess Ledamot, Herr Presidenten m. m.
Friherre O. E.
Lagerheim instämt i samma förklarande, och nu mera tillika är genom döden afgången, anser Utskottet sig äga en ytterligare anledning att tillstyrka antagandet af det uti den nya instructionen för RiddarhusDirectionen befintliga förslag, att Stifts— ärendernes förvaltning må hädanefter af samma
Direction öfvertagas och besörjas. §• 6.
Slutligen och med åberopande af hvad Utskottet uti i §. härofvan yttrat, får RiddarhusUtskottet hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln skulle behaga förklara förra AdeligaJungfruS tifts Directionen Ridderskapets och Adelns tillfredsställelse och välbehag öfver det sätt, hvarpå Stiftsärenderne blifvit sedan sista Riksdag af Directionen förvaltade.
Hvilket dock allt, till Ridderskapets och Adelns vidare pröfning - rp^-iaE5SP N;o 22 20 24 25 26 27 Transport Capital cl 6 procent.
Herr Carl Otto Rudebeck Framledne Lieutenanten Friherre Ausust Örn - skiöld.
Framledne Banco-Cominissarien Eric Benzelstjerna. - - Frami.
Capitainen Erasmus Adam Ehrenpohl.
Frami.
Capitainen Johan Wilhelm von Ehrenheim. - Herr Capitainen Claes Fredric Uggla.
Herr Majoren Johan Rosenschiitz. 565 26 £; 00 35 55 JO 72 16 16 iC 16 ■i?
53 16 oo 11 Capital cl 5 procent.
Interesse till 1822 års slut.
Summa 100 16 11 oo 16 215 20 7 878 47 3 — 9 20 16 _ 42 l6 16 55 02 16 66 02 Räntan till 1822 års slut har detta år blifvit betald; men capitalet återstår, i anseende till Gäldenärens ringa tillgångar.
Den inskrifna Dottren N:o II 4g Petronella Christina Rudebeck är qvar i Stiftet.
(Ridderskapet och Adeln beslöt sista Riksdag, att skul} den genom framdeles tillfallande pension bör be( talas, 72 47 58 02 07 iEfter Gäldenärens död var Coneurs och ingen tillgång ^
Den inskrifna Dottren är qvar i Stiftet.
'Enligt beslut sista Riksdag, bör skulden af framdeles
I tillfallande pensioner liqvideras.
11 deruti utdelning er - (Efter Galdenären var Coneurs, hölls till capitalets fulla belopp; men som den upp lupna räntan först i räkenskaperne godtgjordes, upp kom den nu bålancerade resten å capitalet.
Af de in skrifna Döttrarne är en qvar i Stiftet.
(Inskrifningspenningar för Gäldenärens D otterD otter N:o 1222 Anna Beata Lovisa Storkenfeldt, sorn ännu är qvar i Stiftet.
(Ränta har aldrig af Galdenären blifvit betald.
Den inskrifna Dottren N:o i555 Anna Maria Jacobina Charlotta Rosenschiitz, är qvar i Stiftet.
RiddarhusUtskottets Utlåtande; Utskottet hemställer att den inskrifna
Dottren må vid dess pensionsrättighet bibehållas, samt att med betalningen af capitalet må tills vidare fa anstå, intilldess
Dottren kommer till pension, med vilkor att räntan ordentligen betalas, Utskottet hemställer, att räntan må afskrifva*, samt att capitalbeloppet ina, med bibehållen pensionsrättighet för den inskrifna
Dottren, af framdeles erhållande pensionsbelopp liqvideras.
Utskottet hemställer> att den i Stiftet qvarvärandé
Dottren må vid dess pensionsrätt bibehållas, samt att hvad sorn af skulden icke kan indrifvas, må afskrifvas.
Utskottet hemställer, att åtgärd må af Directioneh vidtagas för att indrifva beloppet; men att den inskrifna Fröken må vid dess pensionsrättighet bibehållas* Likaledes hemställer Utskottet, att med denna fordran må förfaras; och att den inskrifna Dottren må vid dess pensionsrätt bibehållas.
Förteckning ofver de Wadstena Adoliga Jimgfrj^Stiffs-Cassans fordringar för Inskrifningspenningar och Famillegåfvor, som Hégloflige RiddarhusUtskottet till afskrifning anmäler.
Capital 1 å I 6 procent. j Capital å 5 procent.
Interesse, Summa.
N ;o 5 Framiediiffl Lieutenanten Erland Kafle. -1 3o 8 - 1 I ; t 7 5 - 3o i5 5 9 Herr Ryttmä3tareri Friherre J.
B. von Schwerin. 66 32 — 35 16 — io5 37 4 205 57 4 1 2 Framledne General-Lieutenanten Friherre E. E. von- Vegesach. . - 79 21 4 79 21 4 i3 Lieutenanten Gustaf Ad.
Bergenstråle.
35 c6 53 16 i4 Capitainen Carl Em.
Lagerberg. 66 52 __ — — — 18 52 — 85 16 — i5 Capitainen Friherre G. F. Ehrensvärd.
55 26 8 — — — — ,— — 55 26 8 J7 Herr Öfversten Friherre Sven Palmstjerna. — — — — — — 4i 16 .— 4i 16 — 18 Herr Lieutenanten Wilhelm Fred.
Planting Gyllen- båga. - - T r 53 t6 _ . . - • 33 16 20 Herr ÖfversteLieutenanten Otto Boije. 4i 16 — — — 25 15 5 66 3i r— 0 21 Herr Framledne ÖfversteLieutenanten Carl D.
Feiff. i 56 21 4 56 21 ’4 24 Herr BancoCoininissarien E. Benzelstjerna. — — — — — — 9 16 — 9 16 — 3o Herr Capitainen Rolf Herman Hårdh. — — — — — — i4 32 — i4 5a r — Summa 527 2 8 53 16 — 55 j 6 6 71 j 2Ö 2 5i 02 55 54 Herr Lieutenanten Carl Reenstjerna. i rrrr - oo it 16 Herr, AcademieAdjuncten David Munck af Rosenschjöld.
Framledne ÖfversteLieutenanten Anton Morman Herr CanzliRådet Gustaf Abraham Silfverstolpe, Summa “'7 oo ioo 35 i5i4 17 55 16 68 ■>7 16 16 52 42 l52 02 l6 566 02 63 j 16 28 42 3512 52 'J9 11 tält ränta.
De inskrifna Döttrarne äro alla qvar i Stiftet.
StiftsDiredtionen har tills vidare låtit Gäldenären bibehålla skulden, emot räntans betalande, som ordentligen skedt.
Dottren är qvar i Stiftet.
Dottren N:o 1422, Johanna Ulrica Munck af Rosenschiöld, är qvar i Stiftet. * Gäldenären är död.
Döttrarne äro qvar i Stiftet, Herr Kammarherren Hallenborg har afgifvit sin förbindelse att betala skulden, om numrorne i Matrikeln få bibehållas.
Den inskrifna Dottren N:o. i4i2, Eleonora Ulrica Silfverstolpe, är qvar i Stiftet. ställes, att räntan må få afskrifvas: att de inskrifna
Döttrarne måga vid deras pensiönsrätt bibehållas och skulden liqvideras enär de komma till pension.
Med vilkor att räntan betalas, hemställer Utskottet att skulden må få qvarstå, samt att den inskrifna
PftOTOCOLL, HÅLLNA HOS HÖGLOFLIGE VID Intima i ^fuchljoim ÅUEiV J85G—1857.
Tionde BEiiflet.
STOCKHOLM, TYPOGRAFISKA FÖRENINGENS BOKTRYCKERI, 1858.
Onsdagen den 2 December 1857.
Åkerhjelm, Johan Carl, fortfor att, i Hr Gr. o. Landtm:s ställe, föra ordet och tillkännagaf att han gjort sig underrättad om Hr Gr. o. Landtm:s helsotillstånd, hvilket nu, efter en lugn natt, var något förbättradt.
Justerades 10 prot.-utdr. för den 28 sistl.
Företogs val af de 2:ne Ledamöter, som enligt 47:de §:n Kiksd:sOrdn. böra deltaga i Talmans-öfverläggningarne, och befunnos vid valförrättningens slut dertill hafva blifvit utsedde: N:o 11, Frih. Sparre, fullm.
Gr. Sparre, Gustaf Adolf, med 26 röster; » 2275, Hr Lefrén, Joban Pehr, med 19 röster.
Uplästes ett af Hr Arnell, Gust. Fredr., inlemnadt så lydande mern.:
Undertecknad får härmed vördsamt anhålla att, med bibehållande af min riksdagsmannarätt, blifva befriad från att vara ledamot af BankoUtsk. 11. o. Ad. lemnade härtill sitt bifall.
Uplästes jemväl ett af Hr Lannerstjerna, Adolf, inlemnadt så lydande mern.:
Nödsakad att för en kortare tid lemna Riksdagen, får jag afsäga mig min plats i StalsUtsk. som suppleant, men anhåller vördsamt att likväl få behålla min riksdagsmannarätt.
Efter äfven härtill af R. o. Ad. lemnadt bifall, anmodade Hr Frih. o. Ordf:n Hrr Elektorer att sammanträda till val af en ledamot i BankoUtsk. efter Hr Arnell samt en suppleant i StatsUtsk. efter Hr Lannerstjerna.
4 Den 2 December.
Föredrogs StatsUtskis den 28 sist].
November på bordet lagda Utlåt.
N:o 171, i anledn. af erbållne återremisser å Betänk.
N:o 122, ang:de reglering af utgifterne under Riksstatens Sjette Hufvudtitel. R. o. Ad. biföll Utsk:s hemställan att aflöningen för LänsBokhållarne må fastställas till lika belopp af 1000 Rdr
Rmt för alla samt fann förev:de Utlåt, i öfrigt ej föranleda annan åtgärd än att läggas till handlingarne.
Föredrogs ånyo Vä Hofi.
BorgareStåndets den 14 och 16 sisth November på bordet lagda prot.-utdr.
N:o 415, innehållande inbjudning till de öfrige RiksStånden att förena sig i det vid föredragningen af Sammansatta Stats- samt Allm. Besv.- o.
Ekon.Utsk:s Mein.
N:o 32, af BurgareSlåndet, i afside på Utskis yttrande sngide upförande af en fyr på Brämön, fattade beslut, det skall en summa af 40,000 Rdr
Rmt ställas till K.
M:s disposition för anläggning af en fyr på lämplig plats emellan Hernöklubb och den söder om Sundsvall belägna fyr.
Sedan, i anledn. af R. o. Adis beslut att icke till pröfning företaga ifrägavide inbjudning innan underrättelse erhållits om de öfrige RiksStms i afside på R. o. Adis i samma ämne gjorda inbjudning fattade beslut, lindert.
RiddarhusSekret. uplyst, att PresteSt., med vidblifvande af sitt i ämnet fattade beslut, lagt såväl R. o. Adis som BorgareStis inbjudning till handlingarne, och att BondeSt. antagit R. o. Adis inbjudning, men BorgareSt. beslutat att låta med pröfningen af R. o. Adis inbjudning anstå intilldess R. o. Adis svar å BorgareStis inbjudning i ämnet blifvit meddeladt, yttrade Gr. Lagerbjelke, Gust.:
Då, efter hvad som blifvit til 1— kännagifvit, R. o. Ad. afgifvit inbjudning i samina ämne, hvilken af ett annat RiksSlånd antagits, lärer det falla af sig sjelft, att R. o. Ad. icke kan frångå detta beslut.
Jag anhåller derföre vördsammast att R, o. Ad. täcktes, med vidblifvande af sitt beslut, lägga BorgareStis inbjudning till handlingarne.
Uppå härefter framställd propos. fann R. o. Ad. för godt att med vidblifvande af sitt förut fattade beslut lägga BorgareStis förevide prot.-utdr. till handlingarne.
Föredrogs ånyo Högv.
PresteStis den 25 och 28 sisth Nov. på bordet lagda prot.-utdr.
Nio 401. innehållande inbjudning till MedStånden alt förena sig i det vid föredragningen af StatsUlskis Utlåt.
Nio 148, af PresteSt., med alsing å Utskis i 12:te punkten gjorda hemställan och med bifall till Prosten Wåhlanders der omförmälda förslag, fattade beslut, det skulle ett reservations-ansiag af 75,000 Rdr
Rmt under förestående statsreglerings-period ställas till K. M:s Nåd. disposition för att användas till löneförbättring åt svagt lottade Komministrar och Kapell-predikanter.
Den 2 December. 5 Gr. Lagerbjelke., Gust.:
Jag anhåller att RiddarhusSekret. behagade uplysa hvad beslut de öfriga RiLsStånden fattat med afs:de på förev:de fråga.
Selan i anledn. häraf prot.-utdragen om KiksStins i ämnet fattade beslut blifvit efterskickade för att från Riddarh.Kansliet inhemtas, samt dervid något dröjsmål upstålt, anmälde sig ånyo och anförde Gr.
Då jag nyss begärde att få uplysning om hvad beslut de öfriga RiksSt:n fattat med anledn. af StalsUtsk:s framställde förslag, gjorde jag detta i den tanke att en sådan uplysning med största lätthet skulle kunna erhållas.
När jag nu finner att detta icke så lätt låter sig göra, vill jag afstå från min begäran.
Det hade likväl varit så mycket bättre om en sådan uplysning kunnat lemnäs, som jag tager nästan för gifvet att både Bonde- och BorgareSt:n bifallit StatsUtsk:s förslag, hvilket i sådant fall redan är R.
St:rs beslut, och således icke något annat afs:de å inbjudningen grundlagsenligen får göras än att lägga densamma till handlingarne.
Då nu emellertid denna uplysning icke kan vinnas, nödgas vi ingå i sjelfva ämnets behandling och jag anhåller då att få, med afs:de på detsamma, yttra mig.
Jag anser den här gjorda framställning af flere skäl vara omöjlig att godkänna; först och främst derföre att det i princip är antaget att presterskapet skall aflönas af kommunen och icke af Staten, hvadan således ett ganska farligt afsteg från denna princip göres, om
Staten åtager sig att löna en del af presterskapet.
Afven i ett annat afs:de vore det orätt att bifalla förslaget, nemi. emedan R.
St:r redan vid denna Riksdag ingått med en underd. anhållan till K. M. att Han till nästa Riksdag täcktes framlägga ett bestämdt förslag om en förbättrad lönereglering för presterskapet, och det skulle då vara otjenligt att äfven med afs:de på detta inkomma med bestämdt förslag.
Jag anhåller således att R. o. Ad. med vidblifvande af sitt förra beslut måtte lägga äfven denna inbjudning till handlingarne.
Då nu de efterskickade prot.-utdragen hade blifvit inhemtade, uplyste undert.
Riddarh.Sekret., alt den i fråga v:de 12:te punkten al StatsUtsIcs Utlåt.
N:o 148 blifvit bifallen af såväl R. o. Ad. som borgare- och BondeSt:n, samt att PresteSt:s förev:de inbjudning blifvit lagd till handlingarne af BorgareSt. och afslagen af BondeSt.
Efter de uplysningar Riddarh.Sekret, lemnat, så kan, som det synes, icke annat beslut följa inom R. o. Ad. än att, på sätt Borgare- och BondeSt:n förfarit, lägga denna inbjudning till handlingarne, men för öfrigt anser jag den af PresteSt. gjorda inbjudningen hafva bordt af R.
St:r bifallas, emedan i betraktande af det sätt StatsUtsk. reglerat utgifterne under 8:de Hufvudlifeln och de högst betydliga anslag som der blifvit gjorda till skolverkets ordnande i landet och skollärarnes aflöning, den nödvändiga följden måste blifva den att 6 Den 2 December, Snnu större svårighet 8n förut upstår att kunna förse landet med erforderligt antal prester, ty det är naturligt att dä de, som egna sig åt det lärda yrket, hafva en lätt och väl aflönad hana för sig, skola de företrädesvis välja att gå in i skollärare-ståndet, heldre än att välja PresteSt.
Följden blir att skickliga ämnen till prester komma att saknas. ålan hänvisar visserligen på framtiden, då reglering af presterskapets löner skall ske, men det kommer nog att draga om en följd af år innan den blir färdig och under tiden skall den af mig anmärkte olägenheten otvifvelaktig! visa sig.
Jag har blott velat uttrycka denna åsigt reservationsvis, men finner, såsom jag i början yttrade, f. n. icke något annat kunna göras, än att lägga inbjudningen till handlingarne.
Af de upläste prot.-utdragen täcktes R. o. Ad. finna att jag hade fullkomligt rätt i min förmodan, och att således grundlagsenligen intet annat beslut kan fattas än att lägga inbjudningen till handlingarne med vidblifvande af det förra beslutet.
I afs:de på den siste talarens anförande anhåller jag dock att i största korthet få tillägga att jag för min del är af en alldeles motsatt tanke än den ban yttrat, i det jag tror, att genom det beslut som R.
St:r fattat om ökande af elementarlärarnes löner och deras pensioneringsrätt på allmänna indragningsstaten kommer Komministrarnes tillstånd och vilkor att blifva betydligen upphjelpte mot hvad de f. n. äro.
Uppå härefter framställd propos., vidblef R. o.
Ad. sitt förut i ämnet fattade beslut och lades PresteSt:s förev:de prot.-utdrag till handlingarne.
PresteStrs den 25 och 28 sisth Nov. på bordet lagda prot.-utdrag N:o 403, innehållande inbjudning till de öfrige lliksSttn att förena sig i det, vid föredragning af StatsDtsk:s Utlåt.
N:o 148 af PresteSt., med hufvudsakligt gillande af Utsk:s tillstyrkande å 54 sidan rörande terminsafgiften, men med förändring af ordalagen deri, fattade beslut »att den föreskrifna terminsafgiften må uphöra att till Statsverket ingå och i stället användas till anskaffande af såväl böcker och undervisningsmedel som af eljest behöflig materiel för det läroverk, till hvilket den inbetalas.»
Ilr Bildt, Didrik Gillis: Då R. o. Ad. efter en långvarig debatt beslutade att det förslag som Utsk. afgifvit eller att afgiften skulle få användas till undervisningsmateriel vid läroverken, skulle antagas med den förändring, att ordet »undervisningsmateriel» borde utbytas mot »skolinventarier», emedan R. o. Ad. ansåg att »skolinventarier» i sig inneslöt »undervisningsmaterielen», så har R. o. Ad. genom detta beslut bestämt precist detsamma som nu ifrågavide inbjudning innehåller, fastän denna inbjudning har specificerat såväl undervisningsmaterielen som skolmaterielen i vissa Den 2 Dece inb er. 7 kathegorier.
Då beslutet är fullkomligt öfverensstämmande med den inbjudning PresteSt. afgifvit, är det också, enligt min upfattning, klokast om R. o. Ad. nu antager den af PresteSt. gjorda inbjudningen, då Ståndens beslut i alla fall skall bringas till sammanstämning och det icke är skäl då man är ense i saken att göra den till föremål för votering i Förstärkt Utsi;.
Jag eger ytterligare skäl till denna tillstyrkan, då jag tror mig veta att PresteStis inbjudning blifvit äfven af ett annat Stånd bifallen.
PresteSt:s förev:de inbjudning blef uppå härefter framställd propos. af R. o. Ad. antagen.
Ånyo föredrogs Högv.
PresteSt:s den 25 och 28 sist].
Nov. på bordet lagda prot.-utdrag N:o 404, innehållande inbjudning till de öfrige RiksSt:n att förena sig i det, vid föredragningen af StatsUtsk:s Utlåt.
N:o 148, af PresteSt., med ogillande af yttrandet i 122:dra punkten fattade beslut, att R.
St:r må till K.
M:s disposition ställa en summa af 2000 Edr Rmt till understöd för utgifvande af den återstående 3:dje delen utaf verket Scriplores rerum Svecicarum.
Jag anhåller att blifva uplyst om hvad beslut de öfriga Stånden fattat med afs. på StatsUtsk:s förslag i denna punkt.
Som prot.-utdragen nu äro inhemtade, hoppas jag att det icke skall förorsaka någon stor tidspillan.
Riddarh.Sekret. att den ifrågav:de 122:dra punkten af StatsUtsk:s Utlåt.
N:o 148 blifvit bifallen af R. o. Ad. samt Borgare- och BondeSt:n och att derjemte BorgareSt. lagt till handlingarna samt BondeSt. afslagit PresteSt:s förev:de inbjudning.
Af de beslut som Riddarh.Sekret. upläst torde R. o. Ad. finna, att intet annat återstår än att med vidblifvande af sitt förra beslut lägga inbjudningen till handlingarne.
Då nu Hr Frih. o. Ordf:n hemställde om R. o. Ad. behagade, med vidblifvande af sitt förut i ämnet fattade beslut, lägga förev:de prot.-utdrag till handlingarne, blef denna propos. med Ja besvarad.
Föredrogs ånyo StatsUtsIcs den 25 och 28 sisth November på bordet lagda Alem.
N:o 169, med förslag till stadganden, ang:de de i Kronans kassor influtna medels tillhandahållande för allmänna rörelsen.
Hr Lefrén, Johan Pehr, anförde skriftligen: R.
St:r hafva vid denna Riksdag heslutit att inträda i ett statslåns-system till beredande af medel för jernvägsanläggningarne.
s Den 2 December.
Tankarne hafva varit eniga deruti, att denna utväg måste tillgripas, ehuru delade i fråga om hvar arbetet borde utföras.
Tvistefrågan härom är redan afgjord.
Men, oberoende af densamma, måste alla vara eniga derom, att det antagna statslåne-systemet må skötas och vårdas med noggrannaste och samvetsgrannaste omsorg, så att landets kredit må uppehållas.
Härtill fordras att 3:ne oeftergifliga vilkor upfyllas: 1:0
Att landets myntvärde (realisationen) uprälthålles. 2:o Att svenska Statsverket bibehålies i det förträffliga tillstånd i hvilket det sig ända ifrån 1809 års Riksdag befunnit och sig ännu lyckligen befinner. 3:o Att svenska Riksg:sKont., hvars namn uttrycker det ändamål som med dess inrättande afsågs, må uteslutande befatta sig med riksgäldens skötande, ulan all sammanblandning, hvarken med Banken och Statsverket, ännu mindre med Filial- och Privatbankerne, Ilypotheksföreningarne, eller privatas affärer, samt att Riksg:sKont:s verksamhet så bestämmes och ordnas, att den icke råkar i strid med Bankens och Statsverkets, utan så, att desse 3:ne förvaltningar må kunna verka hvart inom sitt område, utan att på hvarandras intränga och derigenom åstadkomma oredor, samt verkningar stridande mot Rikets allmänna intresse.
Om Banken.
Reg:sF:ns 72 § lyder sålunda: »Riksens Stms Bank förblifver hädanefter, som den hittills varit, under Riksens St:rs egen garanti och vård, så att den ostörd må förvaltas af de Fullmäktige, hvarje Stånd dertill förordnar, efter de ordningar, stadgar och reglementen, hvilka redan gjorde äro eller vidare af Riksens St:r göras; egande Riksens St:r allena rätt att genom Banken utgifva sedlar, som för mynt i Riket må erkännas.»
Man glömme härvid icke, att nuvtde Riksens St:rs Bank, ifrån början var en Privatbank, hvars egare var Palmstruch; att dennes privilegier öfvertogos först af 2:ne RiksStånd. R. o.
Ad. och BorgareSt.; sedermera äfven af PresteSt. och sist, vid början af detta århundrade, af BondeSt.
Jag anför detta för att visa, att de särskildta RiltsStånden, det ena efter det andra, blifvit så till sägandes arftagare af Palmstruchska Privatbankens privilegier och åligganden, och att de 4 RiksSttn, i fråga om Bankens förvaltning och vård, i sjelfva verket icke annat äro än ett Bankbolag, hvarföre ock Banken burit och ännu bär namnet Riksens St:rs Bank, icke namnet Svea Rikes Bank; börandes härvid noga märkas den väsendtliga skillnad som eger rum mellan Riksens St:r i egenskap af Banlibolag och Riksens St:r i egenskap af lagstiftande myndighet jemte Konungen.
Det är i egenskap af Bankbolag som 72 § Reg:sF:n tillägger Riksens St;r de 2:ne stora och märkvärdiga privilegierne: l:o Att utan Konungens deltagande bestämma öfver Bankens förvaltning. 2:o Allena rätten, att genom Banken utgifva sedlar, som för mynt i Riket må erkännas.
Dec ernber. y Om Riksgälds Kontoret.
Reg:sF:ns 57 g lyder sålunda: »Svenska folkets urgamla rätt att sig beskatta, utöfvas af Riksens Sl:r vid allmän Riksdag.»
Uti denna g upträder Riksens St:r såsom svenska folkets ombud i beskattningsfrågor och således äfven såsom berättigade att, utan Konungamaktens inblandning, bestämma huru Rikets gäld skall förvaltas, följaktligen äfven Reglem:tet för Riksg:sKont., som har denna förvaltning sig anförtrodd; derföre ock Reg:sF:ns 66 g stadgar: »Riksens St:rs Riksg:sKont. förfil ifver såsom hittills under Riksens St:rs styrelse, inseende och förvaltning; och då Riksens St:r åtagit sig ansvar för den Rikets gäld, Kont. ombesörjer, så komma Riksens St:r, sedan StatsUlsk. öfver Kont:s tillstånd och behof sig utlåtit, att genom särskild bevillning tillskjuta de medel, som för betalande af denna gäld till ränla och kapital, oumbärliga finnas, så att Rikets kredit varder bibehållen och vårdad.»
Om Statsverket.
Reg:sF;ns 64 § lyder sålunda: »Såväl
Rikets ordinarie statsmedel och inkomster som hvad, på sätt ofvanförmäldt är, under namn af extra-ordinarie utlagor eller bevillningar till Statsverket af Riksens St:r anslås, vare under Konungens disposition, att lill de af Riksens St:r pröfvade behof och efter den uprättade Staten anordnas.»
Denna § uttrycker klart, att sedan Riksens St:r fastställt RiksStaten, d. v. s. de summor, som under bestämda Hufvudtitlar äro anvisade lill bestridande af de årliga Statsutgifterna, Konungen eger full rätt att öfver dessa medels användande disponera, utan all inblandning af Riksens St:rs ombud i Riksg:sKont., men under den kontroll af Riksens Stms Revisorer, samt kommande Riksdags Konst.- och StatsUtsk. som Grundlagen bestämmer.
Af hvad nu är anfördt följer klart, att, enligt gällande Grundlag, 3:ne från hvarandra skiljda hufvudförvaltningsverk i Riket finnas: l:o Förvaltningen af Riksens St:rs Bank, som, i egenskap af pr i v i I eg ie rad t bankbolag, står under bolagets (RiksStåndens) egen uteslutande förvaltning, som af deras Fullmäktige besörjes, med oeftergiflig pligt å bolagets sida, att samvelsgrannt uprätthålla Rikets myntvärde, emedan bolaget fått sig öfverlåtet det oerhördt stora privilegium, att genom sin bank utgifva sedlar sorn för mynt i Riket må erkännas, ett privilegium, på hvars rälta bruk eller missbruk