Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om ingen af de närv:de Utsk:sledamöterne uplyser härom, så nödgas jag anhålla om återremiss af detta morn., på det att redaktionen deraf måtte förtydligas.
Jag instämmer så mycket helldre i Gr.
Lagerbjelkes begäran om återremiss af denna punkt som Utsk. i sitt Betänk, ang-.de Bankens lånerörelse antagit att endast hälften af de kreditiver som beviljas åt FilialBankerne kan komma i fråga att anses såsom utgående.
BankoUtsk. har således förutsatt attén del af Kreditivförlaget är af den beskaffenhet att det kan sägas aldrig blifva användt för FilialBankerne.
Och då häraf naturligen skall följa att denna del af kreditivförlaget kan saklöst och utan att anses öka det bestämda maximum af sedelstocken utaf Fullmäktige i andra lånegrenar användas; så synes det vara nödvändigt att få fullständig uplysning om Utsk:s verkliga mening i förev:de hänseende, hvarföre något bifall till 5 :te mom. af denna punkt icke kan ega rum.
Landtm, framställde, att, i afs. på förev:de ponkt, anmärkn. blifvit gjord endast emot det vid slutet intagna 5:te morn., samt hemställde derjemte om B. o.
Ad. behagade bifalla de öfriga utan anmärkn. lemnade delarne af denna punkt.
Ja och efter sedermera först till bifall å 5:te mom. framställd propos., blef nämnde morn., på grund af de deremot gjorde anmärkmr, till Utsk. återremitteradt.
Den 16 Juli. 377 ii;de t. o. m. !2:dra punklerne.
Biföllos. H. B. o. Ad. åtskiljdes kl. | 10 på aftonen.
Torsdagen den 16 Juli 1857.
Justerades 5 prot.-utdrag för d. 15 dennes e. m.
Anmäldes oell lades på bordet nedannämnde från Const.Utsk:s inkomne Mern.:
N:o 13, med förslag till ändring i 12 § Reg:sF:n ang:de StatsBådets hörande öfver afhandlingar och förbund med främmande makter; N:o 14, ang:de det tillägg till 12 g Reg:sF:n, att Konungen icke må utan R.
St:rs samtycke blifva regerande Furste af utländsk stat; N:o 15, med förslag till ändring i 72 § Reg:sF:n, ang;de inlösen af B.
St:rs Banko-sedlar; N:o 16, med förslag till tillägg i 109 § Beg:sF:n och 80 § Riksd:sOrdn:n, ang:de upskof i Riksdag; N:o 17, med förslag till ändring uti 27 § 1 mom. och 28 § Eiksd:sOrdn:n samt 53 § Reg:sF:n, ang:de tiden dels för öfverlemnande af K.
Propos. om Statsverkets tillstånd och behof, dels för Utskottsval; N:o 18, med förslag till ändring i 66 § Biksd:sOrdnm, ang:de den af StatsUådet för dess åtgärder vunna decharge; N:o 19, med förslag till ett tillägg i 59 § Reg:sF:n och 27 g 1 mom.
Riksd:sOrdn:n rörande proposm om Statsverkets tillstånd och behof; samt N:o 20, med förslag till tillägg vid 28 § Reg:sF:n, angtde utländsk undersåtes rätt att i Riket förvärfva och besitta fastighet.
Föredrogos ånyo och biföllos BankoUtsk:s nedannämnde d. 4 och 13 dennes på bordet lagda Mern. och Utlåt.; 378 Den 16 Juli.
N:o 39, i fråga om åtgärder till undvikande af penninge-remisser med posterne emellan Stockholm och de orter, der Banken kan hålla kontor, m. m.; och N:o 40, i ani. af väckt motion om inköp af jord och skog för Tumba bruks behof.
Föredrogos ånyo och bifölls sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.Utsk:s nedannämnde d. 4 och 13 dennes på bordet lagda Betänk.:
N:o 15, i ani. af väckt motion om ändring i nu gällande MäklareOrdn. d. 31 Mars 1853; N:o 1C, i ani. af väckt fråga om förändrad lagstiftning i afs. å Kronohemman; N:o 17", i ani. af väckt fråga om afskaffande af Fideikommisser; N:o 18, i ani. af väckt motion om rättighet för jordegare att få upsagd och afhyst, men likväl qvarboende landtbo förpassad till något Kronans allmänna arbete; N:o 19, i ani. af väckt motion om ändring i gällande Fiskeristadga, i hvad den rörer Sillfisket i Bohusländska skärgården; N:o 20, i ani. af väckt motion om förändring af 20, 21 och 26 §§ af Kongl.
GrufveStadgan d. 12 Jan. 1855; N:o 21, i ani. af väckt motion om utfärdande af en författning rörande torplägenheters afträdande; N:o 22, i ani. af väckt motion om tillägg till 17 Kap. 3 § ByggningaBalken ?
N:o 23, i ani. af väckt motion om Kapellförsamlings befrielse från byggnads- och underhålls-skyldighet vid moderskyrka; samt N:o 24, i ani. af väckt motion derom, att allmogens målkärl och vigter skola endast hvart femte år krönas.
Ånyo. föredrogs Sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- och F>kon.- Utsk:s Betänk.
N:o 25, i ani. af väckt motion om bestämmande af hvilka afgifter och besvär må såsom kommunala anses.
Jag vet ganska väl att det föga skulle löna mödan att, efter det sätt hvarpå denna motion blifvit behandlad af Utsk., och då ingen enda inom den talrika personal, hvaraf Utsk. består, reserverat sig, söka utverka en återremiss af detta Betänk., för att af Utsk. få ett förslag i den af motionären åsyftade rigtning.
Jag förmodar äfven att Betänk, blir i de öfriga Stånden bifallet; men jag kan dock icke låta detta tillfälle gå förbi, utan att för min enskilda del i protokollet nedlägga min reservation och yttra min åsigt, att detta förslag är grundadt på ganska goda skäl.
Jag tror det finnes ingenting inom hela vår svenska lagstiftning, som är så obestämdt, som frågan om huru långt Konungens rätt sträcker sig i förhållande till individen, och jag tror att få saker skulle kunna leda till så mycket trakasserier som just Den 16 Jull. 379 denna fråga.
Om man t. ex. betraktar våra kommunala förhandlingar sådana de äro bestämda genom SockenstämmoFörordnm, så finner man att det är möjligt för några få personer inom en församling att genom Pastors öfvertalande få en sockenstämma utlyst 14 dagar derefter vid hvilket tillfälle som helst, då en mängd personer, som möjligen vore af en annan tanke, kunde vara frånv:de; och de få, som då infinna sig, kunde genom enkel pluralitet för all framtid ålägga kommunen afgifter för nästan hvilka ändamål som helst, t. o. m. för sådane som rätteligen kunna hänföras under industriella företag.
Betta anser jag för min del vara högst vådligt; och förr eller sednare lärer väl något prejudikat påkalla R.
St:rs allvarliga upmärksamhet på nödvändigheten af något stadgande i detta hänseende.
Vi veta huru i flera andra länder kommunerna, för att skattlägga sig sjelfva, måste gå in till den lagstiftande makten för att erhålla tillstånd att göra det för på förhand uttryckligen tillkännagifna ändamål, såsom anläggande af skolor o. s. v., äfvensom att på åtskilliga orter tiden för desse skatter är begränsad; och i jemförelse härmed synes mig obestämdheten i de hos oss gällande föreskrifter nog stor.
Jag skulle önska att en återremiss kunde på dessa skäl ega rum, men om ingen understödjer mig häruti, vill jag icke vara envis; anhållande dock att denna min yttrade åsigt måtte få stå för min räkning såsom en reservation.
De först till bifall och sedan till återremiss å förevide Betänk, framställde proposme besvarades med blandade
Ja och Nej; hvarefter förstnämnde propos. förnyades, samt, sedan svaren härvid utfallit med starka
Ja jemte åtskilliga Nej, Hr Gr. o. Landtm, förklarade det han ansåg
Föredrogs ånyo och bifölls Allm. Besv.- och Ekon.Utsk:s d. 4 och 13 dennes på bordet lagda Betänk.
N:o 96, i ani. af väckte motioner om ändring uti Kongl. Instruktionen för FörmyndareKammaren i Stockholm.
Då nu ånyo föredrogs Hr af Klints, Erik, d. 4 och 13 dennes på bordet lagda förslag, att R. o Ad. måtte inbjuda de öfriga RiksStånden att instämma uti de af R. o. Ad., vid föredragningen af StatsUtsk:s Utlåt.
N:o 71, i afs. på KommendantsStaten fattade, från Utsk:s förslag skiljaktiga beslut, anmäldes och uplästes ett af Hr Klint inlemnadt så lydande Mern.
Efter den uplysning jag erhållit ang:de de särskilda RiksStms beslut i fråga om reglering af KommendantsStaternes aflöning, anhåller jag vördsamt att få återtaga det af mig väckta förslag till inbjudning att de öfrige
Stånden måtte förena sig uti de beslut R. o. Ad. härutinnan fattat.
Uppå härefter framställd propos biföll R. o. Ad.
Hr af Klints 380 Den 16 Jnli. nu gjorda begäran att få återtaga sitt ifrågavale förslag till inbjudning.
Föredrogs ånyo StatsUtsk:s d. 8 och 13 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 79, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos., ang:de eftergift af åtskilliga embets- och tjenstemän ådömdt ersättningsansvar i följd af LänsBokhållaren Caspar Langlets bedrägliga förhållande.
Då Regeringen, emot hvad som hittills varit händelsen, vid öfverlemnandet till R.
St:rs pröfning af de i detta Betänk, omförmälte personers ansökan om eftergift af dem till ersättning ådömde medel, nu omsider låter rättvisa vederfaras den tjensteman, som ■ haft det föga behagliga åliggandet att på K. M:s och Kronans vägnar utföra talan mot dessa personer, i det K.
M. förklarat, att Aktors provision icke finge eftergifvas; så vill jag, som just är den tjensteman, hvars rätt till aktors-provisionen sålunda blifvit förvarad, icke om sjelfva eftergiftsfrågan mig yttra.
Men jag anser mig skyldig att fästa upmärksamheten derpå, att StatsUtsk. vid besvarande af den Kongl, propos. låtit sig komma till last ett förbiseende, genom det tillstyrkande som mom. innehåller.
Propos. uptager nemi. blott för Lagmannen Engelblom positiv framställning derom, att han skulle få njuta eftergift af hvad som blifvit honom ådömdt att ersätta af den balans Langlet förorsakat, hvaremot K. M. till Ståndens egen pröfning öfverlemnat, huruvida anledning kunde förefinnas att efterskänka den Gr. Löwenhjelm och Kronofogden Pettersson ådömda ersättningsskyldighet, med undantag af åklagare-provisionen.
Om nu StatsUtsk:s förslag här blefve bifallet, så finge K.
M. väl svar på sin framställning rörande Lagman Engelblom, men It.
St;r hade icke gifvit sina tankar tillkänna, ang:de Gr. Löwenhjelm och Pettersson.
Följden blefve då säkert den, att när alla Ståndens prot.-utdr. ang:de denna fråga komma till Exped.Utsk., så måste Utsk., om prot.-utdnn innehålla blott att R.
St:r bifallit K. M;s Propos. gå in till R.
St:r och begära, att
Stånden måtte pröfva äfven den sednare frågan, som K. M. till R.
St:rs bedömande öfverlemnat, innan Utsk. kunde upsätta R.
St:rs svar på K. M:s Propos.
För att undgå denna omväg, skulle jag för min del anse R. o. Ad. böra både bifalla K. M:s Propos., hvarigenom svar lemnäs på framställningen om eftergift åt Lagman Engelblom, och derjemte särskildt yttra sig i anledning af framställningen ang:de båda öfriga personerne.
Jag får således föreslå R. o.
Ad. att fatta följande beslut, hvarpå jag anhåller om Hr Gr. o. Landtm:s propos. nemi. att R. o. Ad. bifaller den af K.
M. föreslagna eftergift för Lagman Engelbom, äfvensom för sin del beslutar, att enahanda eftergift må Gr. Löwenhjelm och Kronofogden Petterson tillgodokomma.
Det är visserligen sannt, såsom Hr Printzensköld anmärkt, att K. M:s Propos. innehåller någon olikhet i afs. å framställningen om eftergift åt Lagmannen De n 16 Juli. 381 Engelblom, emot livad som blifvit hemstäldt rörande Gr. Löwenhjelm och Kronofogden Pettersson.
Jag skulle dock tro, att något missförstånd om R.
St:rs mening icke kan ega rum, om Betänk, bifalles, och tror således att den af Hr Printzensköld förordade ut väg icke behöfver tillgripas.
Sedan Hr Gr. o. Landtm, framställt hurusom Hr Printzensköld yrkat det R. o. Ad måtte besluta, att icke allenast bifalla den eftergift K.
M. uti dess ifrågav.de Nåd.
Propos. behagat för Landssekreteraren Lagmannen Engelblom föreslå, utan äfven för sin del medgifva det enahanda eftergift må GeneralLöjtnanten Hr Gr. Löwenhjelm och Kronofogden Pettersson tillgodokomma, blef propos till. bilall å StatsUtsk:s förevide Utlåt, först framställd, men besvarad med Nej; hvarefter R. o. Ad. biföll det af Hr Printzensköld framställda förslag till beslut.
Eöredrogs ånyo StatsUtsk:s d. 8 och 13 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 80, aog:de väckt fråga om löneförhöjning åt Statens embets- och tjenstemän för år 1857.
Frih. af Ugglas, Carl Gustaf:
Då StatsUtsk. tillförene beviljat betydliga löneförhöjningar för de kommande åren, är det svårt att fatta, hvarföre Utsk. icke äfven tillstyrkt den förhöjning, som K.
M. för innev:de år föreslagit.
Det skäl, sora i Betänk, åberopas, synes mig redan vara vederlagdt genom Hr af Fåhrtei reservation, och den af honom der förebragta bevisning är så talande, att man icke kan tvifla det Utsk., om detta ärende dit återförvisas, skall inkomma till R.
St:r med ett mera rättvist och billigt Betänk, än det förev:de.
Hr Lilljehöök, Carl Berthild: Som Ståndet torde finna, innehåller detta Betänk, 2 delar, den förra, som innefattar tillstyrkande af afslag på löneförhöjning i allmänhet för tjenstemän under de 5 första HufvudTitlarne, och den andra, deruti Utsk. gjort ett särskildt tillstyrkande för vissa corpser.
Jag fruktar att en återremiss af den sednare delen kunde medföra betänkliga följder, emedan dessa corpser böra komma snart i åtnjutande af den föreslagna förhöjningen, såvida de ej skola taga afsked.
I händelse af återremiss torde Betänk, icke återkomma från Utsk. och kunna företagas förr än alla HufvudTitlarne äro afgjorda, hvilket ännu torde dröja 3 å 4 månader.
Jag anhåller derföre, att propos. rörande ifrågav:de Utsk:sBetänk. måtte sönderdelas, så att propos. framställes särskildt på hvarje del.
Det kan icke nekas, att detta år förefinnes samma skäl till förhöjning sorn för de följande åren; man kan t. o. m. säga större, emedan mano har större säkerhet och visshet om dyrheten nu, än framdeles.
A andra sidan kan dock för Betänk, det skäl anföras, att alla utgifter, som skola utgå 382 Den 16 Juli. under år 1857, äro redan i RiksStaten beräknade, och denna förhöjning skulle således tagas af extra medel.
Vi veta att Riksg:sKont:s ställning, till följe af dess stora utbetalningar, icke är f. n. så serdeles briljant; och den ifx-ågasatta tillökningen för detta år upgår till en ganska betydlig summa, om jag icke bedrager mig, omkring två millioner på alla HufvudTitlarne.
Jag får anmärka, att jag icke varit med om detta Betänk:s behandling inom Utsk.
Jag vill icke heller motsätta mig en återremiss deraf, hvarigenom Utsk. får tillfälle att närmare begrunda saken och tillse, om disponibla tillgångar kunna finnas.
Men lika med Hr Lilliehöök får jag anhålla, att Betänk, måtte delas, på det att de i Betänk, upräknade personer, för hvilka ersättning blifvit föreslagen, måtte så fort som möjligt deraf komma i åtnjutande.
Detta är af så mycket större vigt som Flottan eljest kunde komma att förlora många af sina dugligaste timmermän och handtverkare, och likaså — efter hvad jag förmodar — Artilleriet.
Ju förr denna lilla ersättning kan få af vederbörande åtnjutas, desto bättre är det.
Jag tror således, att Betänk:s förra del bör återremitteras, men den sednare bifallas.
Hr Brakel, Mauritz
Gustaf: Jag förenar mig i Hr Lilljehööks förslag, att R. o. Ad. måtte nu genast bifalla Utsk:s tillstyrkande i afs. å UnderOfficerarnes löneförhöjning, men som Utsk. föreslagit denna endast till % af hvad K. M. äskat, vågar jag yrka, att Betänk, måtte återremitteras i den mening, att R. o. Ad:s beslut att bifalla Utsk:s tillstyrkande i afs. på UnderOfficerarnes löneförhöjning, ej må hindra Utsk. att tillstyrka och Ståndet att besluta, när Betänk, åter inkommit, den återstående fjerdedelen.
Jag instämmer i yrkandet om återremiss af Betänk., emedan jag der saknar bland dem, som skulle komma i åtnjutande af förhöjning, corpserna på Gottland.
Jag tror icke att de varit ihågkomne vid detta tillfälle, ty de stå icke uptagne i K. M:s propos.
På det att detta må blifva förändradt, anser jag Betänk, böra återremitteras.
Det är visserligen sannt, att StatsUtsk. tillstyrkt endast af hvad K.
M. föreslagit, men jag hemställer till eder, mine Hrr, om man icke bör låta sig nöja dermed.
Jag befarar att, om man kan lyckas komma så långt som att f af den af R.
St:r beslutade lönetillökning beviljas för detta år, af hvilket redan mera än hälften ligger bakom oss, detta är allt hvad som kan vinnas.
Ehuru de förhöjningar, StatsUtsk. för ifrågav:de corpser föreslagit, icke upgå till det belopp jag anser vara förtjent och nödigt, vill jag dock, af det skäl Hr Lilljehöök anfört, icke motsätta mig att R. o. Ad. bifaller Utsk:s Betänk, i denna del, ty genom återremiss deraf eller bifall till det förslag, Hr Brakel framställt, kunde frågan komma under vidlyftigare behandling, och det dröjde då alltför länge, innan dessa corpser finge Den 16 Juli. 383 sin förhöjning.
Jag tror således att Betänk, bör i denna del bifallas, men för öfrigt återremitteras.
I afs. å hvad Frih.
Tersme den anmärkt rörande Riksg:sKont:s mindre fördelaktiga ställning, ber jag att få uplysa, att denna härleder sig från utbetalning af förskotter till jernvägarne, som enligt R.
St:rs beslut torde komma att Kontoret ersättas.
I anledn. af den siste värde talarens yttrande anhåller jag att få återtaga mitt särskilda förslag, och förena mig med honom.
Hr Gr. o. Landtm, framställt hurusom bifall blifvit yrkadt endast å den del af förevrde Utlåt., hvari Utsk. tillstyrkt, »att R.
St:r å RiksgrsKont. anvisa och till K.
M:s disposition ställa dels en summa af 118,170
Rdr 45 öre att efter i Utlåt, angifven grund, såsom gratifikationer tilldelas i tjenst varande Underofficerare och deras vederlikar vid GarnisonsReg:tena, vid Artilleriets tyg- och handtverksstater samt vid Flottan och MarinReg:tet, dels en summa af 63,000
Rdr att likaledes gratifikationsvis för detta år fördelas mellan nuv:de personalen vid Flottans handtverks-, timmermans- och machinist-stat; äfvensom att R.
St:r medgifva, att ett belopp af 513 Rdr, allt Rmt, må få på enahanda sätt till underbefäl m. fl. vid ArtilleriBatteriet i Norrland utgå af Norrbottens Hästjägaresqvadronsfond», blef Utsk:s Utlåt, i denna del, uppå derom särskildt framställd propos., af R. o. Ad. bifallet.
Beträffande sedan återstående delen af Utskrs Utlåt., framställdes propos. först till bifall, hvarvid ropades
Nej, och derefter till återremiss, hvilken sednare propos. besvarades med Ja.
Uplästes ett af Hr af Wirsén, Carl Thure, inlemnadt så lydande Mern.:
Af tjenste-åligganden hindrad att fortfara med det mig lemnade förtroende att vara Elektor, äfvensom att såsom Ledamot i BankoUtsk. biträda, får jag härmedelst samma befattningar mig afsäga, under vördsam anhållan att, detta oaktadt, vid min riksdagsmannarätt varda bibehållen. R. o. Ad. lemnade härtill sitt bifall, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, anmodade dels Hrr Elektorer att utse en ledamot i BankoUtsk.
, dels Hrr Bänkmän att utse en Elektor i st. f. Hr af Wirsén. H. R. o.
Ad. åtskiljdes kl. [ på 8 om aftonen.
381 I) en 18 J uli.
Lördagen den 18 Juli 1857.
Justerades 5 prot.-utdrag för den 16 dennes.
Hrr Elektorers lista vid val af en Supleant i Const.- Utsk. efter N:o 1038, Hr Bogeman, Johan Ludvig; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 1768, Hr Schmiterlöw, Pullm.
Hrr Elektorers lista vid val af en Ledamot i Bevilln.- Utsk. efter N:o 2255, Hr af Pontin, Eullm.
Hr Mörner, Christer Hampus samt 2:ne Supleanter i samma Utsk. efter N:o 657, Hr Palmstruch, Eullm.
Frih. von Duben, August Gustaf Henrik och N:o 2156, Hr Burenstam, Carl; och befunnos hafva blifvit utsedde till Ledamot : N:o 1149, Hr Hjärne, Harald.
Supleanter:
N:o 2260, Hr af Kullberg, Johan August; N:o 1502 a, Hr von Utfall, Eullm.
Hr af Sillén, Abraham Wilhelm.
Hrr Elektorers lista vid val af 2:ne Ledamöter i BankoUtsk. efter N:o 3 67, Frih. Ulfsparre, Eullm.
Pir von Troil, Georg Gabriel Emil och N:o 2221, Hr af Wirsén, Carl Thure; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 1016, Hr Planting Berglod, Fullm.
Hr Blomstedt, Carl Eeinhold; N:o 1582, Hr Steuch, Mathias.
Hrr Elektorers lista vid val af 2:ne Ledamöter i Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. efter N:o 1671b, Hr Lilliehorn, Fullm.
Frih. Baab, Carl Adam och N:o 1988, Hr Adlersparre, Fullm.
Hr Björnstjerna, Eoger samt 2.-ne Supleanter i samma Utsk. efter N:o 119, Frih. Lybecker, Fullm.
Gr. Lewenhaupt, Adam och N:o 1861, Hr von Hartmansdorff, August Edvard; och befunnos hafva blifvit utsedde till Ledamöter : N:o 1055, Hr Bråkenhjelm, Pehr Eeinhold; N:o 2309, Hr af Dalström, Gustaf Jacob.
Den 18 J ull. 385 Supleanler; N:o 3, Frih.
Gyllenstjerna, Fullm.
Hr Toll, Brik Osvald; N:o 130, Gr.
Adlersparre, Carl August.
Hrr Elektorers lista vid val af 4 Ledamöter i Eiddarb. Utsk. efter N:o 99, Gr. Wrangel, Anton Eeinhold, N:o 119, Frih. Lybecker, Fullm.
Gr. Lewenhaupt, Adam, N:o 496, Hr Stålhammar, Fullm.
Gr. von Schwerin, Fritz Bogislaus och N:o 1967, Hr von Knorring, Fullm.
Beckfriis, Joachim Tavast; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 166, Frih.
Stjerncrona, Fullm.
Falkenberg, Carl Melcher; N:o 314, Frih. Toll, Fullm.
Hr Blomstedt, Christian Jacob; N:o 258, Hr Svenske, Fullm.
Gr. von Eosen, Thomas Fredrik; N:o 687, Hr von Post, Fullm.
Hr Edelstam, Gustaf Jacob.
Uplästes ett af Gr. Ehrensvärd,"
Albert, inlemnadt så lydande Mern.:
Af vigtiga tjenste-ärenden förhindrad att deltaga uti öfverläggningarne inora Högloft.
Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk., nödgas jag afsäga mig den mig anförtrodda plats att vara Ledamot af samma Utsk.; anhållande dervid vördsammast hos Hr Gr. o. Landtm, samt H. E. o. Ad., att likväl blifva vid min riksdagsmannarätt bibehållen. E. o.
Ad. lemnade härtill sitt bifall, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hrr Elektorer att vid deras nästa sammanträde utse en Ledamot i Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. efter Gr.
Hr Gr. o. Landtm, anmälde och lät upläsa en till honom af E. St:rs Justitise Ombudsman öfverlemnad så lydande skrifvelse: »Till Eikets Högloft.
Ständer.
M:s under förlidne gårdag mig Nådigst gifna kallelse till JustitireEåds-embete, får jag härigenom vördsammast afsäga mig det erhållna förtroende-updraget att vara Eikets Högloft.
Ständers Justitieombudsman.
Joh. Aug.
Södergren.»
I anledn. af denna afsägelse och till följd af 98:de g:n Eeg:sF:n samt 63:de §:n Eiksd:sOrdn:n, hemställde Hr Gr. o. Landtm, om E. o. Ad. behagade anmoda Exp.Utsk. att inkomma med förslag till Förordnande för Just.Ombudsrms utsedde efterträdare, Häradshöfdingen Assessoren Gerhard Lagerstråle, att vara E. St:rs Just.Ombudsm.
VI1 H. 25 38* Den 18 Juli.
Uplästes till justering och godkändes nedannämnde från Exp.- Utsk. inkomne förslag till E.
St:rs underd. skrifvelser till K. M.:
N:o 91, ang:de förändrad lydelse af 4:de §:n l:sta kap.
GriftermålsBalken; N:o 92, ang:de stiftande af en lag emot misshandling af djur; N:o 93, om uphäfvande af bördsrätten i stad samt ändring af lagstiftningen ang:de testaments-rätten och gåfva af fast egendom ; samt N:o 94, i afs. å förhållanden rörande arbetsfolk, som utgår för vinnande af arbetsförtjenst.
Lagerbjelke, Gustaf: Näst efter Const.Utskis Mern.
N:o 11 finnes på föredragningslistan upfördt Bevilln.Utskis Utlåt.
N:o 10, efter hvilket åtskilliga andra frågor förekomma, bordlagda dels en, dels två gånger.
Det är klart, att när E. o. Ad. afslutat föredragningen af Const.Utsk:s nyssnämnda Mern., Ståndet icke kan under dagens sammanträde medhinna att till behandling företaga Bevilln.Utsk:s Utlåt.
Om så icke kan ske, och sistnämnde Utlåt, icke varder undanflyttadt på listan, skall nödvändigt hända, att de andra målen icke kunna bordläggas andra gången, och E. o. Ad. skulle då lätteligen kunna blifva utan sysselsättning det plenum, som inträffar sedan tullbevillningen blifvit afgjord.
På grund häraf vågar jag anhålla, att R. o.
Ad. måtte besluta, att icke till pröfning företaga Bevilln.Utsk:s Utlåt.
N:o 10 omedelbart efter sedan föredragningen af Const.Utskis Mern. blifvit afslutad, utan att detta Utlåt, måtte sättas främst på föredragningslistan till plenum nästk.
På detta sätt kommer E. o. Ad. i tillfälle att andra gången bordlägga de Betänk., hvilka blott en gång blifvit bordlagda, samt till afgörande företaga dem, som bordlagts tvenne gånger.
Uppå af Hr Gr. o. Landtm, i anledu. häraf framställd propos. beslöts, att Bevilln.Utsk:s Betänk.
N:o 10, ang:de tullbevillningen och dermed sammanhang egande ämnen, icke skulle företagas till pröfning förr än i det plenum som komrne att hållas nästa Onsdag, samt att detsamma då skulle upföras främst å föredragningslistan.
Eöredrogs ånyo Const.Utsk:s d. 3 och 13 d:s på bordet lagda Mern.
N:o 11, ang:de verkställd granskning af de i StatsRådet förda protokoll.
H. Ex. Hr Gr. Sparre, Gust.
Adolf, anförde skriftligen:
Då jag ej mera är ledamot af Konungens Rådkammare, kan användandet af 107 §:n Reg:sE:n ej emot mig personligen hafva någon egentlig tillämpning.
Om jag derföre nu upträder att försvara några af de klandrade rådslagen i hvilka jag deltagit, lärer det ej kunna anses att jag talar i egen sak; jag gör det för att bestrida åtskilliga af Utsk. anförde, i min tanke, med vår svenska statsrätt ej öfverensstämmande satser.
Den 18 Ju li. 38T