Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag hemställer kil den mera sakkunnige, om ej denna 54 Z. kan underkastas misstydning och anses innefatta' en motsägelse mot 56 Z. i Regeringsformen, där det stadgas at ett Utstötts Betänkande stall först framställas til antagande eller förkastande utan Andra Landet L?7:s 169, 170. 1346
Den 29 Augusts. utan förändringar och tilsatser, och här säges at wid fattandet af ett Beslut proposition stall göras i enlighet med de gjorda anmärkningar om frägan beswaras med Ja och Nej, och om
Mälet stiljes i siere delar under
Discurserne, proposition öfwer hwardera delen göras.
Männe icke innehället af denne §. stulle blifwa tydligare, om wid de orden; fattandet af ett Beslut, tillädes: definitivt Beslut?
S5 §.
Grefwe Zk: la 6aräie.
Jag stulle wilja fölesiä följande redaction:
Landtmarstalk och Talemän äga ej rätt wägra Proposition i nägot Mäl Ständer det fordrar, men stulle Landtmarstalk eller Taleman finna i frägawarande
Mäl stridande emot Grundlagarne, mä
De dä fin reserwation til Protocollct anföra jemte grun. derna hwarä
De den stödja, och fortfare sä öfwerläggningarne, om Ständet det derefter ytterligare fordrar eller önstar.
Herr Noräenstolxe, instämde häruti.
Herr kotlckiek likaledes, och gjorde derjäm. te följande anmärkning: Wid denna §. synes mig den betänklighet kunna upstä, om den decision uti den här uptagne fräga lämnas ät Constitutions-Utskottet, at Tre Ständs
Depu. terade i Utffottet stulle komma at besluta öfwer en twist emellan det fjerde Ständet och Desi Taleman.
Man kan säga at frägan är allmän och Den 29 Augusti. 134? och Constitutionel; men desi enskilda egenskap i afseende pä det Ständ, där den är wäckt och Desi Taleman, lärer swärligen densamma kunna fränskiljas.
Men kanske jag ser saken pä en orätt sida, i hwilket fall jag anhäller om benägit öfwerseende.
Friherr 8tael von Illoistein, anmärkte at äfwen kunde hända, det en och samma fräga af Ständens Talemän olika ansäges,at propo. sitionen wägrades i ett Ständ och saken uptoges i ett annat. 56 §.
Grefwe T,5venbjelm, Larl, Wld denna 56 §. fär jag ödmjukast göra följande erindrin. gar:
Denna H. synes mig förträffelig utan twifwel som Warning, men saknande efter min öfwertygelse all den kraft och tydelighet den bör äga betragtad som Lag.
Lags föremäl är at tydeligen bestäm, ma det onda, som bör undwikas och sedan bestämma sättet at förekomma det samma:
Denna §. hwarken uttrycker med klarhet det förra eller omnämner det sednare.
Medettord den utstakar ej nog tydligt hwad sommenäs, meden för sent föredragen sak, sä at ändamälet kunde blifwa frugtlost, ej eller medlet at hindra en sädan olägenhet.
Mäl som kunna förekomma i Ständens Plena, äga inom Constitutionen och Riksdags - Den 29 Augusti. dags-Ordmng-n cn förestrifwen tid innom hwilken de, enligt sakens naim och beffaffenhet,,bora ock kunna förekomma til pröfning, enligt veu Ordning som ar förestrifwen för delibera. tionernc.
Är ett ärende fölunda i Laga Lid och ordning föredragit, ser jag ej hwem som skulle,bli answarig för Beslutets senfärdighet eller stuteliga fruktlöshet, da säbant nödvändigt stuve bero af längwarigheten af Sländets Discufioner och öfwerläggningar.
Desiutom kan ett Bestut blifwa stuktlöst om til exempel: uti sädane Mäl der flere Ständs Pluralitet är afgörande, det säledes ännu more under ämnets öfwerläggande: och derföre kan ändä ämnek wara i rättan tid föredragit re. sädane exempel kunde upletas til ett större antal.
Frugtan för ett framlida Besluts fruktlöshet, kan säledes i den obestämda mening som 56 Z. omförmäler, endast lämna rädrrlm tillika obestämda meningar om ämnets nog tidiga uptagandc.
En sak som jag anser tilräckel-gen bestämd, om dermed menas Landtmarstalkens eller Talemänncns befattning, och omöjlig at bestämma om dermed menas
Discusiionens längwarighet uti en redan under ventilation warande fräga, eller hwarje Riksdagsmans rätt at sent eller bittida wäcka nya srägor i enlighet med Constitutionen.
Säledes yrkar jag, at antingen denna Z. mä irtestutas eller tydeligare bestämrna mennin gen - Den 29 Augustt. i34g gen, och r sednare fall utwisa huru det onda kunde förekommas. 57 §.
Grefwe cls I?.
Sista Momentet bor de här efter min tanka sä andras.
Dack bär pcotscolls-Utdraget -ärom, eller om sakens wigt sord'ar en sadan skyndsamhet at det ej medhinnes, en as Stalldets Secreterare behörigen - at cknad afstrift af den proposition söm Beflute. grundat aitid tillika ätfölja ost) as Ordförande för Deputationen r de andre Stånden högt upläsas.
Grefwe lle la 6-rräro tilläde mundteligen at han häruti funne en ömsesidig säkerhet, sä wäl för Ständer som för Deputationens Ordförande, hwilket äfwen hade gifwit honom anledning , at redan i början af Riksdagen pä Riddarehufet föreflä, at en Ordförande altid skulle medföra ffrifteligt. 58 Z.
Grefwe cle IL 6Lräio.
Wid orden utur ett Pro t o coll mä wid Justeringen, tror jag bör tilläggas, utur mundteliga men ej strjfreligen inlämnade Dictamrna med Ständets rc. 59 §.
Herr dloi-llonstolpo.
Föreslog i stället för alla hos Riks-Gränden hällne protocoll följande redaction, Alla hos samteliga RrksStanden m. m.
Wid iZöo Ven 29 Augusti. Wid 60 §. gjordes ejnägen anmärkning. 61 §.
Grefwe 6e la Larckis, Om utlottnittg nödwändigt stall wara, spnes mig ätminstone Wi ej böra öka tilfällena öfwer hwad Rege. ringsformen bjuder.
Hwadwi ej kunna ändra fä wi wäl lof fördraga, men at för denna i min tanka sä felaktiga inrättning öka fallen, spnes mig aldeles öfwerdrifwit felaktigt.
Jag önstgde uprigtigt Utlottnings methoden mätte förswinna, hwem wet om, detta npa mode winner burstap, man ej tror sig siuteli. gen nödsakad (dä i Utffvtten paria Vora up. kommer) strida til den ytterlighet at tro nöd» wändigt til undwikande af lika olägenhet, utvotera i brydsamma fall, än ett än ett annat Ständ.
Skulle ej wid denna §. lika som i alla dylika fall, dä fräga är om paria Vom, den ändring kunna antagas, som i 66 §. fö« refiagen är.
Ltaöl von klol8tein föreslog at i fall ej Regeringsformen förcstrefwe at Förmyndare kunde wara en, tre eller fem, endast det sifia antalet matte i Riksdags - Ordningen utsättas.
Sädant wore enligt med fordna tiders bruk i detta Rike, och at blott en Förmyndare tilförordnades, ansäg Friherre Lmöl wädligt.
Ridderffapet och Adeln ätstiljdes kl. 2. plenum
Den 29 Augusti. 1351 klenum klockan 2S eftermiddagen.
Fortfors med upläsandet af Riksdags-Ord. ningen. 62 §.
Grefwe lövenhjelm, Larl, 62 omförmäler sättet at wälja Riksens Ständers Iustitiä-Ombudsman.
Härwid mä mig tillätas nägre Considera. tioner af en större wigt Swensta Folket är ifrän urminnes tider fördeldt uti de twänne större Clasiificationer, kände under benämnelse af Frälse och Ofrälse.
Denna Fördelning, Grundwalen af Rikets Constitutiva Lagar, har likwäl, härom wittnar wär Historia, oftare warit anledningen til mindre eller större oenigheter emellan Rikets Fyra Ständ, oenighetcr dem detta Riksmöte sä lysande af endrägt och Patriotisms lyckats undwika:
Men männe det Förestagne Walsättet af Riksens Ständers Justitiä - Ombudsman ej stulle här. til lägga e t i framtiden farligt frö, som det tilhörde Riksens Högloft.
Ständers wishet at i tid förqwäfwa och undanrödja?
Uti Constitutions Utskottets förewarande Förslag synes med stöd af sjelfwa Constitutionen at denne Ämbetsman stulle mäkjas af Electorerät hwilka Ständerna i detta afseende updragit all Deras Magt.
Til detze Electorer aflämnar Ridderstapet och Adeln endast z del af antalet, sä at 12 Frälse finnas emot 36 Ofrälse.
Hwem inser ej dä, at igenom den antagne Vo - 1214 Den 24 AuZrrstk.
Doteringen per Capita, at derest deste sednare sä för godt finna sä skutte Riksens Ständers Justitie-Ombudsman altid wäljas innom denna Clas med uteslutande af Frälset: och likwäl förmodar jag at Hidderffapet och Adeln skutte med nöje se at ett Ämbete af sä hög bestämmelse nägon gäng anförtroddes ät En af Dest medlemmar.
Ware det längt ifrån mig at härigenom wilja gifwa en förtidig anledning til de förhatliga Ständs fördomar som altid utwisa ett illiberalt tänkesätt och falffa begrepp om sann Medborgerlig anda och atta Ständs lika boga Moraliska warde Endast denne
Ämbetsman upfytter ändamälet af dest wigtiga ratt, borde det wisterligen wara likgiltigt om den ukwalde är af Frälset etter Ofralset, Dygd och Talanger äro af alla Ständ, och likgiltigt blir det äfwen uti hwarje Rättsint, förståndig och tänkande Mans ögon.
Men dä wär Constitution är bygd pä en sadan Clastjffiation, manne intet det tilhör Rikets wördade
Fäder at förekomma selfwa möjligheten af en söndring ibland dem, som tor bända äro swage nog at fästa sig wid sädane Di, stinctioner, och undanrödja ett medel som den listigare kunde nyttja at upreta den swagarcs pastioner til beredande af oenighet, mistförständ och intriguer.
I anledning häraf fär jag wordsammeligcn hemställa om ej ändamälet rvunnes- fullkomligare om Riksens Ständers Justitie - Ombudsman ffiftewis wid hwarje Lagtima eller Urtima Riksdag maldes af Frälse och Ofrälse.
Härigenom tror
Den 29 Augusti. 1Z5Z kror jag at ingen Clafl af Samhället kunds sinna anledning fil klagomäl, och detta förfarande hindrar ej at ju samma.
Person som en gang beklädt detta lysande Äiubete, kunde bertil ivid hwart annat Riksmöte äterwäljas. 6Z §.
Herr Ittorllen8tolps i denna Z. nämncs endast endtledigande af trenne Ledamöter af Högsta Domstolen, men om Sex eller flere skulle stafwa förlorat förtroendet hemstälde han huru i sadant falt borde förhällas. 64 §.
Herr Leli,-.
DenCommiflion som uti denna irpdrages Sex för kunskaper och lärdom kände Män., lärer ej äftadkomma dem mycket beswär; jag ömkar således at någon lön eller arfwode dem icke mätte angas, hälst StatsWerket nog förut med Utgifter är belastad!.
Herr bSrcMnswlpcg önskade at omröstningssättet innonr dem mätte blifwa lika nied Utskottens. 65 §.
Herr 8i!vLr.8toIp6, bttecli-ic. Wid det uti 65 §. af Projcttet til Riksdags Ordningen föreflagne sätt til Banco-Futtmägtlges wäljande hwarje Riksdag, lärer af sig sjelf förfalla dcnärrMO widtage Författning, at En Fullmägtig skulle hwarje Revision utlottas, sa wida man ager nu, bwad man icke ägde 1800, en bestämd tid, dä Riksdag äter infalla stall.
Ej eller torde otjenlig! wara at ordalydelsen wid Banco - Fullmäg tiqes - 1354 Dcn 29 Augusti. tiges Åliggande i sä mätto ändrades, at istället för de orden, Jämlikt wid hrparje Riksdag utfärdad Instruktion, förwalta Lanquens Mede! och ti!bärigheter infördes: at jämlikt Lanquens Författningar och Lanes-Utstottets
Lil afgifwande Reglemente, nogast leda sine förrättningar w;d Lanes - Wer kets Lörwaltning famt inför Riksens Ständer eller af dem förordnade Rcviforec redowifa.
Grefwe äe la 6Lräio.
Dä enligt BancoInstructionen de afgäende Fullmägtige i detta Merk innan de sin Befattning aflämna böra äga Ständernas godkännande för sin Förwaltning, synes mig denna sak böra obserweras i denna och de nye Fullmägtige säledes ej eller sin befattning tilträda förr än ofwannämnde godkännande gifwit och erhällit är.
Friherre lckljencrantr.
Banco - Fullmägtige synes mig icke böra mäkjas förr än Riksens Ständer efter inhämtandet af Banco-Utffottets
Betänkande, äro i ständ at känna, huruwida de afgäende Fullmägtige i Banquen, erhällit wederbörlig decharge, och säsom berättigade til Riksens Ständers förtroende, kunna komma i fråga at ä nyo inwäljas. 66 §.
Herr klingsporr, 6erclt, och Friherre Stss! von l-loistein samt Friherre Kil,encrsnt2, ansägo samma anmärkning böra gälla wid denna §. som för den nästföregäende. 67 §.
Herr Silverstolpe, l^reclrie.
Hwad de i 67 §. nämnde Revisioner angär, hemställes, om icke til - Den 29 Augusti. iZZZ tilfyllest more, at emellan de wanliga Niksdagarne hwart 6:te ä:, en enda Revision stadgades, och hälst det z:dje äret efter Riksdagen, dä det sedan wore sä mycket lättare för Ständerna at gransta de 2 sednare ärens förnmltnmg, utan at behöfwa 2.ne nog kostnad medförande Revisioner innom 5 är.
Man styrkes sä mycket mera i den tanken, som före 1.800 detze Revisioner ej wore pä annan tid än til hwart 5:dje är utsiälde: Förättninqen ocksä nu til
I mänader förlängd i ställe för tilförene 2 nr, bwarinnom denne Revision beqvämligen kunde sine göromäl bestrida, santt kunde, jämte de nämnde Ärender äfwen öfwerse
Redogörelsen för de under Kongs. Commerce-Collegium stående Manufactur-FondMedel: i öfrigt blott Ständerne, med undantag af möjeligen inträffadt dödsfall, dä ägde. ensamme at sine Revisorer utwälja.
Grefwe ä<; I-, gårr! ii-, Antalet af Revisorer kan omöjeligen wara under 9, kanske 12 af hwarje Ständ.
Dä förut med det sednare antalet och all anwänd möjlig flit 3 Mänader erfordrats til Revision af Banquen och Riksgälds Contoiret ensam, hemställer jag huruwida med ett mindre antal Revisorer, men med tillökning af en ,sä betydeljg Revision som Stats-Wer. kets, man bör cj kunna förmoda eller ens hoppas, at innom lika tiderymd som förut, det altsammans kunna medhinna.
Wid 68 Z. gjordes ingen Anmärkning. 69 §.
Herr 8ilver8tv!'.)6, (3u5rzf Abraham, Wid 69 §, sedan det blifwit stadgadt at Ständers - 1366 Den Lg ZluZustk. ders Fullmäktige och Revisorer, njuta r och för deras befattning samma säkerhet med Riksdagsmän, önskade jag ett tillägg hwilkct af mängen wäl skulle anses öfwerflödigt, men bos mig är föranledt af en för märt
Rike ganska olycklig erfarenhet, at Befallningar frän Högsta Magten blifwit säda-ne Personer gifne och af dem emottagne, nemligen kunnande de säiedcs ej i sina göromål emottaga Befallningar, eller t,! redo och answar ställas, utan/as Riksens Ständer allena.
Friherre ?0586 .
Larl kllsnric.
Wid 69 §. fär jag äran anmärka, rörande Fullmägtige i Banquen och Riksgälds Contoiret, samt Revisorer öfwer Stats-Werket, Banquen och Riksgälds.
Contoiret, dä meningen är Munda författad, Ej eller ma dertkl utses någon perion som wid nägst af Lesia werk är Redowisande.
Soth jag oförgripeligen tror bör sälunda ändras:
Ej ma nägon Lil Lullmägtig eller Revisor kunna förordnas wid samma Werk uti hwilket han är Redowisande. 70 §.
Grefwe cle lL Aarclle.
Samma anmärkningen göres här som wid 5z Z. rörande Sedlarncs rullande. Z6 §.
Grefwe la Qaräie.
Ordningen af denna §. ändras pä sä wis.
r:mo De ifrän samtelige Ständer rc. 8:do Ingen Expedition öfwer nägot c. samt tilläggas Expeditioner frän Utskott understrif was - Den 29 Augusti. 1307 rvas af de äldste därstädes warande Ledamöter af hwarje Stand.
Wid 72 Z. gjordes ej nägon Anmärkning. 7Z §.
I^iljsucrantx^
De allmänna Stadgar och Förordningar, hwarom Konung och Ständer gemensamt Beslutat, spnes mig bora utfärdas och underteknas ensamt af Konungen, men i inZrestcn äberopas och utföras at Beslutet af Kongl. Maj:t och Riksens Ständer gemensamt är fattadt. 74 §.
Grefwe ös la 63.1 äie.
Hwarföre äro ej beffattnings frägor genast uptagne jämte de GrundLags frägor söm ej utan -4 Stånds samstämmighet kunna afgöras. 75 §. lämnades oanmärkt. 76 §.
Grefwe äs tL Qaröis. Wid första Momentet bör tilläggas, at detta bär altid före Riksdagen jämte Riksdags kallelsen ä alla predikstolar i Riket upläsas. Wid Lldra Momentet bör tilläggas utZfwer wanliga Garnison säc ej troppar finnas sammandragas, eller sammandragas pä 10 mil nära det ställe där Ständer äro samlade.
Herr Ibrrm, kebr.
Grefwe öe lL 6aröis har begärt, at stadgandet rörande Riksdagsmanna Helgden mätte före Riksdagens början pub lies - iz58 Ven 29 Augusts. liceras, jag fär proponera at en sädan publica, tion äfwen mätte werkställas när Riksdag siutaö, och Riksdagsmännen begifwa sig derifrän.
Herr dloidengtolpe, Svin tywärr wi knappast kunna hoppas, at wäre efterkommande al. tid fä lika fom wi nu, äga en rättwis och mild Konung, tyckeS mig i denna §. böra tilläggas, at om genom Konunga-Magten en Swensk Undersäte, och ännu iner en Riksdagsman, skulle blifwa wäldförd, bör det tildora alla de Personer som g eller iZ §. §. af Regeringsformen omnämna , at ovilkorligen samfäldt wid en deras Sammankomst uti k tatS-Rädet göra Konungen underdänige erindringar härutinnan, samt, om detta^icke werkar ändring, dem alla äligga at sine Amberen nedlägga, pä lika sätt som slutmeningen af -8 Regeringsformen Contrasig» nanten älägges; börandeS det siuteligen tilhöra Riks Ständen, at samfäldt äfwenledes göra Konungen deröfwer wederbörliga erindringar emedan troligen detta är det enda sättet at förekomma Ämbetsmäns och lisimare - läga. hämdgiriga och egennyttiga stämplingar emot Medborgares Personliga säkerhet och wälfärd. 77 §.
Friherre 8tael von kllolsteln.
Det är wisserligen onödigt at wara för mycket upmarksam, men nödig försigtighet kan aldrig wara dfwerflödig.
I denne H. stär, ej ma Riksdagsmän kunna under tilta! ställas eller sin frihet beröfwas m. m. — — tilstädes warande Ledamöter instämt.
Detta stadgande rörer förhällandet under Riksdag, men händelser efter Riks - Dm 29 Augusti.
1859 Riksdag 'stines ej wara förutsedde.
Männe ej nödigt blifwer at sätta, under titta! ställas eiler sia t berofwas, hw arken under eller efter Riksdagen, fär Riksdagsgäromal eller yttranden som ej blifwit i Ständ-.n atalade.
Herr ?sbr, förenade sig med Fri herre LttaLl, sä mpcket häldre, som han hört omtalas den möjligheten, at Riksdagsmän kunde efter Riksdagen ställas under Ad-vocat - Fiftals tilta!. 73 §.
Grefwe 6c- la 6ar6io.
Denna §. lärer endast gälla för de Ständ som af sine hemmawarande Medbroder njuta underhäll wid Riksda, gen.
Kanffe kunde wid flutet af denna §. den tilläggning göras.
Riddcrstapet och Adeln fälla härutinnan hwad Riddarhus - Ordningen för dem särskildt stadgar.
Herr Idotllliek,.
Jag anser för min del äfwen, denna icke kunna lämpas pä Ridderskapet och Adeln, utan det tillägg här bör göras:
Lär Riddcrstapet och Adeln gälle hwad Riddarhus-Ordningen j thy fall focestrifwec.
Herr och Friherre conforme rade sig med Grefwe 6e Q-eräio och Herr liotbliob. Grefwe I örventtjelm, Larl.
Wid denna fär jag »vördsammeligen göra följande anmärkning.
Denna §. omförmäler under hwad wilkor en Riksdagsman kan sig ifrån öfwerläggningar ne - iZ6o Den 29 Augusti. ne afhälla.
Torde hända wore det nödwändigt at fastställa för hwarje Stand, huru långt en sädan frihet mä inskränka sig, och huru rnänga Dest Ledamöter böra minst wara tilstädcs dä et Beslut tages; at dä etsadant Beslut (Ständens Egna Oeconvmista detailler undantagne) mä kunna anses uttrycka Ständets Bestut.
Nödwändigbetei; för hwar och en at ej försumma egna angelägenheter, Ämbets - göromäl, sarstildte Konungens updrag, Krigs-Förrättningar och manga andra oförutsedda händelser kunna minsta et Ständs Representation kil et antal , som ej allenast stulle kunna beröfwa det samma en mängd Dest nyttigaste Medlemmar, utan äfwen öfwerlämna at en stump hwad en sälunda erhällen Pluralitet kunde för hela SLändets räkning bestämma.
Detta förfarande synes ej öfwerensstämma med en warsam och försigtig Constitutions anda.
Uti Engclste Parlamentet sinna wi at et wi§t antal Ledamöters närwaro ästas Lil et Bestuts affattande, ehuru öfwcrläggningar och
Diseussioner kunna fortsättas antingen detta antal sinnes eller ej.
Mundteligcn tillagt wid denna anmärkning.
Om uran med exempel behöfde bewisa sanningen af den sats, torde jag sunna anföra at wid denna Sestions början knappast sure Ledamöter as Ridderstapet och Adeln, moro tillstädes.
Herr von kllaussrvolff.
Rörande 7N§. yttrade jag mig salunda, at wid denna 78§-af Försiaget Lil Riksdags-Ordningen hemställer jag word - Den 29 Augusts. l36t wördsammast det tillägg:
"at ej mä nägot hinder af wederbörande Förmän ellernägon annan tilffapas eller försökas emot en Lagligen kallad Riksdagsman eller emot den af Ridderskapet och Adeln hwilkcn antingen säsom Caput och Ättens Representant, eller ock säsom Fullmägtig för annan Famille ämnar til utlyst Riksdag sig begif»va, at lämna si>r tjenste-befattning sä länge Riksmötet warar, utan för sä wida han för sä groft brott redan färe Riksdagens Kungörande blifwit tiltald och bertil förwunncn ansedd, och han enligt Laaarne bör sin.
Personliga frihet beröfwas; Nfwensom en Ämbets - och Tjensteman, hwilken säwm Riksdagsman wunnit inträde uti nägot Ständ, icke bör mot fin wilja under hwad föregifvande som hälst, kunna af nägon eho det än wara mä, twingas eller befallas, at lämna Riksmötet och til fin wanliga Tjenstgöring sig förfoga innan Riksdagens flut, om än den honom en gäng förundte permitzion eller Tjenste-levighet til ända lupit, utan ware Wederbörands förbundne, at förordna Vicarius, som emedlertid de syflan tilhörande göromäl förestär; dock härifrän undantagne de Militaire Personer hwilke under krigiske tider, kunna til äfwentyrs pröfwas oumbärlige emot Fiender och til Landets förswar, enär andre icke äro at tilgä."
Hwilket tillägg synes mig destomera nödwändigt, som erfarenheten wisat, huruledes under de förffutne Riksdagar, de Personer af Ämbetsmän, hwilkas tänkesätt för wiste högre Jndividuers eller ock för Styrande Magtens affigter icke warit gynnande och behaglige, blifwit antingen förwägrade, tilständ at Riksmötet bewista, eller ock, sedan de wid Riksdagen instält sig anbefalde at ge Andra Landet s r.71, 172. 1.552 Den 29 Augusti. genast begifwa sig lil deras hemort; igenom hwilka ingrepp uti Niksdagsmanna Lagliga friheter, ändamälet förfelas, at under Riksdagarue fritt och otwungit rädstä om förefallande angelägenheter.
Wi hafwe säkerligen icke at befara sädane eller andre ingrepp uti wära Riksdags-mannwrättigheter uuder styrelsen af den Konung, som antagit til Walspräk at Folkets wäl är Desi högsta Lag; Men thy wärr denne Monarcks lifstid kan icke blifwa ewig!
Häfderne och Riks - Historien, samt wär egen erfarenhet uplysa csi, at äfwen Swerige stundom fatt beklaga sig deröfwer, at hafwa ägt Regenter, hwilke icke handlat efter omförmälde ädle c rundsatts.
Och dä Riksens Höglofi.
Ständer äro sysielsatte at tildana Författningar, hwilka böra säsom Grund - Lagar äfwen för efterkommande Slägter antagas, mäste man icke fästa sig för mycket wid tet närwarande, utan äfwen kasta en forskande blick pä framtida möjligheter; Och derföre sä widt ske kan, söka förebygga alla tilfällen för den undanröjde
Despotismen, at äter insmyga sig och smäningom winna tilwäpt. 79 §.
Herr 8ilver5tolpe, 6u8tak , Denna §. innehäller et stadgande, hwars motiv, at Ständerne ej sjelfwe mätte öfwer höfman kunna utsträcka sin sammanwaro, jag pä det högsta gillar.
Men et fall synes mig wara - Den 29 Augustt. 1363 ra förglömdt.
Det stall wisterligen sällan inträffa at Konungen önstar en!
Riksdags förlängande, men det kan dock wara möjligt, och när det ster, äro driffjedrarne dertil utan twifwel gansta wigtiga.
Et Medel til detta ändamäls winnanve borde derföre finnas, hwarföre jag ödmjukeligen fär föreslä, at i sädant fall Konungen derom mätte til Riksens Ständer af. gifwa sin Nädiga Proposition, hwarefter Ständerna kunna den samma bifalla eller affiä.
Herr Nordenstolpe fann detta Förslag billigt, hälst wid denna Riksdag möjligt more at den i Regeringsformen utsatta Terminen funnes blifwa otilräckelig. 80 Z.
Grefwe 6e l» Lareis. Härwid anmärkes bwad i L6 §. anfördt är, at det bör wara Justitie - Ministern.
Herr kötklieb.
Som samma ordning förmodeligen stall iagttagas wid en Riksdags afstutande som dest öpnande, efter de orden; Gtänderne pä Rikssalen nykalla, böra tilläggas: hwarwid förhälles säsom wid Riksdagens öpnande.
Wid 81 §. gjordes ingen anmärkning.
Grefwe körner, Läran, upläst til Protocollet följande:
Det 1Z64 Den 29 Augusti.
Det lärer utan twifwel blifwa för Con. siitutions-Utstottct et äfwen sä angeläget som uplpsande företag at begagna, jämka eller benvara de atstillige anmärkningar som nu emot Niksdags.Ordningen blifwit anförde.
Det kan säledes icke blifwa mitt ändamäl at för det närwarande ingä i nägon detalj derom.
Men dä bland den mängd noggranna anmärkningar som blifwit gjorda, jag saknar en som under loppet af denna Riksdag ofta wäckt min upmärksamhet, torde det tillätas mig at tilde öfrige äfwen bifoga denna.
Den angär frägan om remisier af enskilde Ledamöters gjorda motioner.
Consiitutions
Stadgande i desi S6 §. och i följe deraf Riksdags-Ordningen i desi 44 och 49 §.
§. innehäller, at sädane frägor ej mä af Ständen afgöras innan de til Utskotten blifwit remitterade.
Men innefattar wäl detta Stadgande at alla Motioner de mä wara af hwad egenskap som häldst, endast de ej innehälla nägot Lagstridigt, stola ovilkorligen til nägot Utstött remitteras?