Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag förmodar således, att lika litet som Hr Gr. o. Landtm, kan göra propos., alt detta är ett af båda Statsmagtei na beroende lagstiltningsämne, lika litet kan Hr Gr. o.
Landtm, göra propos., att det är ett önskningsmål , emedan i hvardera fallet en grundlagsförkla - Den ai Augusti. aG3 ring skulle äga rum och, antingen Ståndet ville förklara grundlagen i noggrann öfverensstämmelse med Hr Gr. o. Landtnäs åsigt eller med afvikande derifrån, saken ej kunde behandlas annorlunda, än grundlagsändringslörslag i allmänhet.
Helt annat är riksdagsmannens skyldighet alt i hvarje fråga göra sig reda för grundlagens mening för att derefter rätta sina beslut, än att underkasta denna fråga RiksSttns yttrande.
Sådan tror jag ej meningen var med il råga var. punkt i BancoUtskts första betänk., och jag skulle således tro, att Utsk. i sitt sednare betänk, misstagit sig, då det begärt Slåndets beslut i dessa frågor och framställt voterlspropos. för att utröna, hvad som skall anses såsom It.
St:s beslut derom.
BancoUtsk. hade deraf ej behof, emedan saken blott är, att man må komma öfverens om de ordformer, som skola nyttjas af Exped Utsk. vid uppsättandet af den underd. skrifvelsen till K. M.
Det skulle vara lika öfverflödigt som det vore oformligt, att B. o. Ad. skulle besluta, det frågan är ett lagstiftningsämne för båda Statsmagterna eller ett önskningsmål, ty grundlagen blefve derigenom ej förändrad, likaså litet sorn den blifvit förändrad genom 2:ne Stånds beslut, att den är ett önskningsmål.
Grundlagen kan ej förändras på annat sätt, än den stiftas, och bär är ej fråga om dess förändring, utan om alt tillämpa den, eller hvilka ordalag skola nyttjas, då R.
St:s beslut till K.
M. framställes.
I detta afseende tror jag, att de ordalag, Frih.
Palmstjerna föreslagit, äro ganska passande, grundlagsenliga och ingalunda för K.
M. stötande, hvarföre jag anhåller om propos. på Hr Frih:s förslag. II.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. yrkade propos. på någon af de i första punkten af BancoUlsk:s mernor.
N:o 29 gjorda framställningar.
I anledn. af Hr Gr. o. Landtnäs nu afgifna förklaring får jag vördsamt anhålla, att Hr Gr. o. Landtm, måtte inhemta, huruvida Ståndet icke yrkar den af Frih.
Palmstjerna föreslagna propos. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, det han ansåg det hafva varit hans skyldighet att först framställa propos. huruvida Ståndet yrkade propos. å de af Utsk. i lista punkten gjorda framställningar.
Jag skulle tro, att då ett mål till slutligt afgörande företages, kan det, utan afseende pä hvad Utsk. föreslagit, afgöras enligt Slåndets önskan; och sorn Frih.
Palmstjerna framställt ett förslag, deri jag och flera andra ledamöter instämt, anhåller jag om propos. i öfverensstämmelse med detta förslag.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att då, genom det uti Frih.
Palmstjernas förslag till propos. förekommande Den 21 Augusti. ord beslut, R.
St. skulle förklara sig äga lagstiftningsrätt gemensamt med Konungen i förevar, fråga, men H. Ex. på förut anförda skal ansåg sådant s!ridande emot grundlagens föreskrift, lumde Ii.
Ex. ej heller på Frih.
Palmstjernas förslag framställa propostn.
Dä Hr Gr. o.
Landtm, förklarat sig ej kunna framställa den propos., Frih.
Palmstjerna begärt, nödgas jag nu, med den lätt, mig enligt grundlagen tillkommer, yrka, att Hr Gr. o.
Landtm, måtte framställa, huruvida Ståndet yrkar denna propos. IL Ex.
Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om IL o. Ad. yrkade propos. i denna fråga.
Jag anhåller att få veta, huru Hr Gr. o. Landtm, uppfattat svaret.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, förklarade, det han ansåg Ståndet hafva yrkat den sist ifrågasatta propos:n. Gr.
Jag anhåller att få veta, om det var pä Frih.
Palmstjernas förslag, som Hr Gr. o. Landtm, nu ansett propos. vara yrkad.
IL Ex. Ilr Gr. o. Landtm, förklarade, att det vore om yrkande af Frih. Palmstjernas propos., som fråga sednast blifvit framställd.
Posse:'
I sådant fall får jag förklara, att jag ej yrkat propos., emedan jag anser Frih.
Palmstjernas förslag innefatta detsamma sorn instämmande i BondeSt:s beslut.
Som jag ej af svaret på Hr Gr. o. Landtnäs framställning kunnat uppfatta, på hvilkendera sidan pluraliteten varit, och jag är bestämdt öfvertygad, att ett yrkande af den propos., sorn Frih.
Palmstjerna begärt, skulle innefatta en olaglig grundlagslolkning, får jag begära, att genom votering må blifva utrönt, huruvida Ståndet yrkar denna proposlu.
Då Hr Gr. o. Landtm, ansett den af mig begärda propos. vara grundlagsvidrig, anser jag mig böra till prot. anmäla det skäl, hvarföre jag anser den icke vara stridande mot grundlagen, nemi. att ett beslut af R. o. Ad. redan blifvit fattadt i afseende på myntenheten.
Den af mig föreslagna propos. innehåller endast, att Rikets nu församlade Ständer måtte bos K. M. anhålla, alt K.
M. täcktes lemna sitt nåd. bifall till det redan fattade beslutet.
Huruvida då i denna mening finnes något grundlagsvidrigt, kan jag omöjligen inse, och det anhåller jag måtte blifva i prot. antecknadt såsom en förklaring öfver den propos., jag begärt. jDcn 21 oell 22 Augusti.
Den, som yrkar propos. dera, att Rikets nu församlade Ständer hos K. M. anhålla, det K.
M. täcktes gifva sill nåd. samtycke till JR.
St:s beslut, angtde bestämmandet af myntenheten och dess underafdelningar, voterar ia; den det ej vill, voterar nei; Vinner nej, anses R. o.
Ad. icke yrka framställandet af ofvannämnde propostn.
Efter voteringens slut och sedan den förseglade sedeln blifvit öppnad, befunnos rösterna hafva utfallit som följer:
Nej — rG. 1 airledn. häraf förklarade II.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, öfverläggniiigen hvilande, samt att frågan, jemlikt 55 § Riksd.- Ordn., komme att till Constit.TJtsk. öfverlemna*; och hemställde H. Ex., om R. o; Ad. behagade anmoda nämnde TJlsk. att, inom åtta dagar efter af målet erhållen del, inkomma med yttrande öfver frågans stridighet eller enlighet med grundlagen.
Bifölls. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. -J till 5 e. m.
Fredagen den 22 Augusti i834.
Plenum kl. 5 e. in.
Företogs val af 10 suppleanter i förstärkta StätsUtsk., 6ch befunnos vid valförrättningens slut dertill hafva blif - ■vit utsedde : l$:o 16.
Kurck, Claes 83 röster. 33 76. o Kruse, fullm.
Hr Tham, Wolrath 83 — 33 166. u Stjerncrona , Dav 83 — 33 200. '3 von Friesendorff, Fredr.
. . 83 — 33 15i c).
Hr von Döbeln, Joh. Wilh. 8 i — 33 *979- 3?
Brakel, Gust.
Anton . . . . . 83 —1 3? 12 G. Gr. von Platen, Baltzar 82 —, 3 3 1. Fril,.
Oxenstjerna , Carl 82 — 33 2? 49.
Hr Qviding, Bernh. Christopher , 8 ( — 33 20.
Frih. Bonde , follin.
Gr. vonFersen, Hans 80 — H. R. 0. Ad. åtskiljdes kl. § till 8 om aftonen.
In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. 12 If. 34 Den a5 Augusti f. m.
Måndagen den 25 Augusti 1834- Plenum lil. 9 f. in.
Justerades pleni-prot. för d. 28 sist!.
Upplästes till justering och godkändes nedannämnda från Exped.Utsk. inkomna förslag tili R.
St.‘s underd. skrifvelse!- till K. M.:
]V:o io3. angtde upphäfvande af kämnersrätter, lagmansrätter och riddaresyne-rätter; N:o 104. angrde borgens ställande och doms fullgörande vid fullföljd af vad från underrätt; N:o io5. ang:de upphäfvande af en del särskilda domstolar eller så kallade fora privilegiata; Jf:o 106. angrde ändring i 17 cap. 3r § Rätteg:sb:n; Wto 107. ang:de offentlighet vid underdomstolar och poliskamrar ; N:o 108. ang:de enkan Renzelstjernas uppförande till pension ä allmänna indragningsstaten; N:o 10g. angrde uppförande å allm. indragningsstaten af ÖfversteLieutenanten Frih.
Bennets commendants-arfvode; N:o 110. ang:de uppförande å allm. indragningsstaten af en Capit.
Stjernstam beviljad löneersättning.
Hr von Krseroer, Rob., hade inlemnat följande:
I anseende till cholerafarsotens snart befarade utbrott anser jag mig böra använda min verksamhet inom det län, mig nådigst blifvit anförtrodt, till beredande af nödiga åtgärder, hvarigenom sjukdomens härjningar till en del kunna förekotnmas eller minskas, och får af sådan anleda, vördsamligen utbedja mig, jemlikt a3 § Ridd.Ordn., R. o.
Ad:s samtycke till upphörande af mitt ledamotskap inom Bevilln.- Utsk., hvilken befattning jag, om lyckligare förhållanden i afseende på den befarade farsoten skulle inträffa, är beredd att, om så erfordras, gerna återtaga.
Bifölls. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att Hi Tham, Wolrath, hvilken från riksdagen afrest, afsagt sig sin plats i Bevilln.IJlsk., samt att Hr Stedt, Claes, i anseende till genom läkareattest styrkt sjukdom, anhållit örn R. o. Ad:s tillstånd att afsäga sig sitt rum i samma Utskott.
Sedan denna begäran blifvit af R. o. Ad. beviljad, anmodade H. Ex. Hrr Electorer att skyndsamligen sammanträda för att i de sålunda afgångnas ställe utse 3:ne nya ledamöter i Bevilln.Utsk. H. Ex. anmodade likaledes Hrr Bänkman att utse 8 nya Electorer efter Frihrna Strömfelt, Carl Melcher; Taube, Carl; Stael von Holstein, Fab. Willi., och Franc Sparre, Bengt Erland, samt Hrr Aminoff, Joli. Fredr.; Raab, Axel Arv.; Lannerstjerna, Adolph, oell Hegardt, Christ. Bernh., Den a5 Augusti f. m. af hvilka, tid efter annan, Frih. Franc Sparre och Hr Hegardt blifvit utsedde till Utskrsledamöter samt de öfriga afsagt sig sina platser såsom Electorer.
Ånyo föredrogs Hr Dalmans, Wilh. Fredr., d. 18 dennes på bord,et lagda motion om användande af en viss del af de lill Armeens materiel af R.
St. anslagna 70,000 r:dr till förstärkande af gevärsförråden. H. Ex. Ilr Gr. Brahe, Magn., uppläste följande:
I anleda, af den motion, söm Hr Dalman vackt, alt nemi. de 70,000 r:dr b:co, som R.
St. numera anvisat att på ordinarie stat årligen utgå för KrigsCollegii behof, måtte användas till anskaffande af gevär, i öfverensstämmelse med hvad K, M;s nåd. propos. i sådant afseende innehåller, får jag, ehuru instämmande med motionären om vigten af gevärsförrådens completterande, upplysa: att deofvannämnde 70,000 r:dr ej dertill lämpligen kunna användas, emedan de måste utgå för att betacka KrigsCollegii särskilda
Departemenlers sairimnräknade årliga utgifter, hvilka således icke, om delta anslag antingen belt och hållet eller endast till någon del inch.oges, kunde ske, hvarföre, och då StatsTJtsk. äfven redan uti sitt betänk.
N:o 81 i delta ämne yttrat, att ”0 0 m bär) ig beten af de hittills för samul a ändamål utgångna summor lärer vara så tydligen ådagalagd, att Utsk. icke behof ver derom ingå i någon vidare speciel framställning,” den af Hr Dalman väckta motion således torde böra förfalla, Men icke ensamt ur denna synpunkt är motionen olämplig.
Den är äfven, enligt de åsigler, som af Hr Dalman, understödd af flera andra ledamöter, framställdes vid fråga ,0111 den i ett föregående plenum af Ilr Lefren väckta motion 0111 inbjudning till 3:ne
Stånd att frångå deras rörande anslag för exerciscompagnier fattade beslut, ej allenast oriktig, derföre att 3:ne Stånd, på grund af ofvannämnda af StatsUtsk. uppgifna skäl och på Ufsk:s tillstyrkan, beviljat ifrågavar.
70,000 r:dr, att på ordinarie stat uppföras, utan äfven, såsom åsyftande en förändring af R.
St:s nyligen ”redan fattade beslut, uppenbarligen stridande emot grundlagens både mening och anda.” Då Hr Dalman dessutom ogillade den förra motionen såväl i anseende till den ”eviga kretsgång hela riksdagen igenom, hvilken skulle uppstå, om beslut fattades och åter upphäfdes,” som derföre, att den vore ”sårande för de andra Stånden” och att ”någon högte upplysning” ej genom densamma kunde vinnas, hvarföre det således icke helier kunde vara i ändamål att öfvertyga, utan tilläfventyrs att öfvertala, sorn man väckt motionen; så torde det medgifvas, att samma skäl äfven nu bör verka till afslag å den motion, som angar de ofvannämnda 70,000 r:drs användande för andra ändamål än dem, hvartill de af 3:ne Stånd blifvit anvisade. 268 DtR 23 A U J H s t i f. B).
Jag arnar ej ingå i sjelfva hufvudfrågän, och i den erinran, jag ville göra mot upptagandet af motionen, är jäg af den siste värde talaren förekommen.
Jag vill erinra otp, att Riksd.Ordn. blott medgifver remiss på grundlagsenliga motioner, och sådan är ej llr Dalmans.
Jag-ville äfven göra en erinran vid Hr
Dalmans sätt att argumentera.
DA för några plenidagar sedan motioner väcktes om inbjudningar till Medstånden att förena sig i R. o. Ad:s beslut, bestridde Hr Dalman dessa af det skäl, alt Iian ansåg dea) grundlagsvidriga, jag frågar nu: var det vid frågan örn Hr Lefre'ns motion grundlagsvidrigt att bifalla en inbjudning, huru mycket mer grundlagsvidrigt vöre det ej att bifalla Hr Dalmans, som åsyftar att helt och hållet bryta ett R.
m Pro t o coll, hållna hos H ög1 o f1 i g e Ridderskapet och Adeln, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, Åren 1828 oell 182g, Tjugondetredje Häftet.
Tryck ta hos Johan Hör ber g j, i83i.
Måndagen den 4 Maji 1829.
Justerades fyra ProtocollsUtdrag, innehållande Ridderskapets och Adelns i Plena dea 3o sisth April f. och e. m. fattade beslut.
Föredrogs å nyo och remitterades till Lagutskottet Kongl.
Majlis den 27 sistlidne Mars afgifne, samt den 28 sistlidne April e. m. på hordet lagde, Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående lagförklaring, rörande rätta grunden för förvandling till fängelse vid vatten och bröd af böter, som ådömmas för sådane stölder, hvilka enligt allmän
Lag ligga i tveböte emot annan tjufnad.
Föredrogs å nyo Kongl. Majrts den 10 sistlidne April aflåtne, samt den 28 isamma månad e. m. på bordet lagde, Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående upphörande nf den nu medgifne moderation i postporto för bref, som väga öfver 8 lod.
4 Den 4 Maji f. m.
Herr af Wingård, Johan, anförde skriftligen :
I anledning af denna Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående upphäfvandet af den nu medgifna moderation i postporto för bref, som väga öfver 8 lod, tager jag mig friheten, att å nyo yrka handläggning af ett ämne, hvaruti jag jemte många andra, för nära fem månader tillhaka, redan vidlyftigt gifvit våra tankar tillkänna.
Af denna Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, så bestämdt af behofvet påkallad, att jag i mitt omförmälda anförande ansåg den som ett vilkor för reda i postinlradernas beräknande, hemtar jag den äfven då antydda slutsatsen.
, alt oundvikligen en Paketpost hör genom Kongl.
Postverkets försorg inrättas, med hvilken böcker, kungörelser, rättegångshandlingar, domböcker, lysningssedlar, stämpladt papper, småsedelsbundtar och påsar med skiljemynt, samt dylikt gods i allmänhet, kan sändas från ett ställe till ett annat, mot låg porto af vissa runstycken för skålpundet och milen.
Utan ett sådant arrangement skall den upphäfna moderationen blifva en ren olycka för hvarje affärsman, som nu genom upptäckta missbruk afskäres enda möjligheten att få tyngre bref och paketer i officiel väg transporterade till ort och ställe, som vederbör; då deremot, genom detta arrengement, han så väl sorn hela Svenska allmänheten skall finna en lättnad uti transactioner orter emel - Den 4 Maji f. m. 5 lan, som länge saknats i vårt land.
Jag förbigår att nämna det inflytande en val ordnad paketpost ovilkorligen kommer att ega på vårt med skäl öfverklagade och visserligen ganska föråldrade fortskaffningssätt, af orsaker, som troligen gillas af hvar och en, hvilken öfvervarit våra långa öfverläggningar i detta ämne, hälst jag tillika förmodar, att den Kongl. Propositionen blifver remitterad till BevillningsUtskottet, der man ännu icke egentligen befattat sig med någon del af skjutsväsendet, men nu sättes i nödvändighet, att tänka på sättet, hurti alla angelägna paketer, som icke kunna gå med brefposten, skola föras, hvarvid jag tänker man kan, oberoende af Ekonomiutskottets stora skjutsfråga, låta en och annan resande tills vidare åka med, mot betalning till PostYerket.
Enligt min innerliga öfvertygelse, den jag länge ägt, och redan vid i8i5 års Riksdag yttrade, söker man fåfängt förbättra våra skjutsanstalter genom förhöjd skjutslega, och letandet efter entrepreneurer, som sakna både capital och vilja, att redbart fullgöra sina förbindelser.
Allt på denna väg blir vanmägtiga försök, som oupphörligen få omgöras och ändras, under det de öka misströstan om möjligheten af något bättre, och stärka tron på det gamlas förträfflighet.
Bestämdt står ingen verklig förbättring i denna del att vinna, förrän man 6 Den 4 Maji f. m. med alfvar söker bereda en öfvergång från landtmannens åliggande att skjutsa till ett sådant mera frivilligt fortskaffningssätt, sorn i andra länder är infördt, och detta vinnes endast, enligt min tanka, genom postens successiva sammanbindande med transporterandet af en del resande, samt enskilda industriens väckande att fortskaffa de öfrige.
Från dessa grundsatser har jag utgått i ett förslag, inlemnadt till BevillningsUtskottets 3:dje Afdelning, i förmodan, det sammanträden med Ekonomiutskottet skulle komma i fråga, rörande dessa ämnen; och under tiden har en privatmans försök, i öfverensstämmelse med mina åsigter, gifvit dem ett stöd, som många argumenter från skrifbordet icke kunnat åstadkomma.
Det är således onödigt, alt här upptaga tiden med upprepandet af sättet, hvarpå jag tror ändamålet kan vinnas, utan någon serdeles rubbning i det närvarande, annorlunda än den, som tiden gör kanske skyndsamt nog, och utan stora uppoffringar, hvilka mindre behöfvas, än bestämdhet i viljan, hvarigenom jag tror något kan uträttas med små medel.
Detta sätt kommer antingen alt framdeles finnas uti Utskottets Betänkande, så vida ej något bättre visar sig, eller också i en reservation mot beslutet.
Emedlertid och med begagnande af den i Grundlagarne Riksdagsmannen gifnarätt, att, äf - Den 4 Maji f. m. 7 ven efter motionstidens förlopp, väcka motioner, hvartill anledningar finnas, uti under öfverläggning varande frågor, föreslår jag vördnadsfullt: 1:0
Att i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, angående upphäfvandet af den nu medgifna moderationen i postporto för bref, som väga öfver 8 lod, uti hvilken Nådiga Proposition jag till alla delar instämmer, allmänheten beredes en möjlighet, att genom Postverkets försorg kunna i officiel väg försända tyngre bref och paketer, mot en lägre afgift, beräknad efter visst för skålpundet och milen, hvilken tariff, jemte nödiga controller, Bevillningsutskottet bör föreslå på så sätt, att afgifterne betäcka de ökade kostnaderne för PostVerket, utan att blifva betungande för allmänheten, samt att controllerne i möjligaste måtto blifva verksamma. 2:0
Att då, i anledning häraf, en paketpost emellan åtminstone
Residensstädernc torde komma att gå en eller tvenne gångor i veckan med tvenne eller flera hästar, passande vagnar härtill anskaffas, hvarå äfven ett visst antal resande kunde finna beqvämligt utrymme, mot erläggande afgifter till Postverket, lägre, om möjligt, än nuvarande skjutslega, och hvaröfver BevillningsUtskottet äfven har att inkomma med upprättadt förslag, efter vederbörandes hö - 8 Den 4 Maj i f. m. rande och inhemtade nödiga upplysningar i ämnet. 3:o Att» som icke posthemmanen kunna tillförbindas skjutsa dessa postvagnar, intilldess privata entrepreneurer kunna finnas, som åtaga sig hålla hästar i beredskap till deras transporterande på bestämda tider och ställen, dessa postvagnar må, likasom utländska posterne, afgå med gästgifvarskjuts samt skjutslegan contant betalas af medföljande postiljon, som torde böra förses med Konungens livré', hvilket i åtskilliga andra länder är brukligt. 4:o Anhålles underdånigst hos Kongl. Maj:t, att, i mån efter det dylika paketposter hinna inrättas emellan Residensstäderne, Kongl. Maj:t täcktes anbefalla vederbörande Embetsverk och Auctoriteter, egentligen med denna paketpost afsända de större fribrefven, kungörelser och handlingar, hvilka icke fordra skyndsamhet, samt att äfven, med dessa postvagnar, domböcker, landsboksräkenskaper, tysniugssedlar och stämpladt papper, m. m. dylikt må försändas, hvartill nu i vissa fall kronoskjuts får reqvireras, och hvarföre Postverket kunde godtgöras, enligt taxa från det Verk, som nu afsändningen besörjer och betalar. 5:o
Att då man oupphörligen bör söka bereda en öfvergång från landtmannens skjutsningsskyldighet till ett frivilligare fort - Den 4 Maji f. m. 9 skafFningssätt, och detta möjligtvis ]<an vinnas genom Postverkets oafbrutna bemödan, den, att anskalFa och uppmuntra entrepreneurer, dels till skjutsningen af Postverkets vagnar, dels till fortskalFandet, under PostVerkets beskydd och controll, af resande samt varor, som Postverket icke medhinner åtaga sig, uppdrages Utskottet, att äfven inkomma med förslag, i afseende på sättet, huru entrepriser i dessa delar må kunna befordras, samt till en början, i anledning af detta uppdrag, till sig kalla den person, som inrättat forvagnen emellan Upsala och Stockholm; fråga honom, om han vill, emot det att af Postverkets medel honom betalas för ett visst belopp i vigt till PostVerket inlemnadt paketgods hvarje vecka, eller emot något räntefritt mindre lån, åtaga sig, att icke allenast fortfara med forvagnens oafbrutna fram- och återgång tvenne gångor i veckan emellan Upsala och Stockholm, utan äfven inrätta tvenne ytterligare sådane vagnar, å hvilka personer och paketer kunna transporteras fram och åter emellan Stockholm och Westerås samt Stockholm och Nyköping.
Personen är både berättigad till en sådan uppmuntran, såsom den der först gått i befattning med en af Ständerne ofta önskad förbättring, hvartill man ej eller varit obenägen förut lemna anslag; och såsom den der genom sin drift och vundna erfarenhet är väl qvalificerad till företagets fortsättande.
IO Den 4 Maji f. m. 6:o Föreslås derjemte, att vid de tillfällen, då Postverket kan uppgöra med cntrepreneurer på någon viss väg, så väl om paketpostens, som forvagnarnes forsslande, mellan lämpligare, till afstånden jemnare fördelade, ombytesställen, än de nuvarande gästgifvaregårdarne, å dessa ställen, eller såmedelst tillkomne nya poststationer, värdshus må af privata kunna inrättas till resandes beqvämlighet och förplägning på bestämda timmar af dygnet, utan afgifter lill Staten för rörelsen, hvarmed bränvinsminutering, annorlunda än vid måltiden, icke bör vara förenad.
Skulle dock Postverket finna stället vara passande till extra PostContor, för kringliggande ortens beqvämlighet, samt att egarens redbarhet och industri, eller uppgjorda contracter med närbelägne landtman, ger anledning förmoda, det önskansvärda resultat derstädes vinnas, att alltid ett tillräckligt antal hästar finnes på stället för så post- och forvagnar, som för enskilta resande, hvilka sig af sådane extra posthästar vilja begagna, må äfven bränvinsminutering, utan afgift, jemte källare-och värdshusrörelse förunnas under loppet af vissa år, och intilldess skjutsningsbestyret såsom näring vunnit en sådan stadga, att det, jemte värdshusrörelsen, kan i Bevillningsväg taxeras.