Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Innehålla de wid Riddarhuset desin» tcljge
Genealogier härom fullständig underrättelse af dag och äratal, dä är ej annat bewis as nöden» Enär huswudman för Ätt syllt 21 ar, ma han, sä wida ej andre fullmyndige Ättemän finnas, äga rätt behörig Fullmägtig förordna.
Den som, oagkadt till laga älder kommen, bliswit under Förmyndare ward och inseende af Domstolen stäld, mä ej hwarken sjelf Säte inlaga eller Fullmagt urgifwa. §- r§.
Fjerde Bandet N:o Lr. 962 Den r6 December. §. 19- Ej mä någon Fuvmagt för gällande anses och antagas, som icke af Ättens wcrkelige huswudman eller den denik, enligt denna Riddarhus Ordning berättigad är blifwit Ukgifwen; börandes Fullmagten antingen med utgifwarens stil ösweralt fkciswen och undcrffriswen eller lagligen bestyrkt owilkorligeu wara författad ester följande formulair:
Till den Lagtima (Urtima) Riksdag, som i N. skall hällas och täger sin början den (bag och ar) be, sullmäatigas härmed (caraeter och namn) att för Grefweliga ^ Friherrliga ) Ätten N:o N.
N. intaga Säte och Adelig» / Stämma pä Riddarhuset, hwarwid han owilkorligen förpligtaS, att ställa sig till efterrättelse Kongl. Maj:ts och Riksens Ständers beswurne Regerings,Form af den tr Junii 1809 jämte Riksdags Ordningen och öfrige gällande Grundlagar.
Ort och damm.
Namn Sigill Cara eter, Hafwer Förmyndare för omyndig, Fullmagten utqlfwit , bör fädank under namnet rydeligen Utsättasaint
Förmyndare förordnandet i Original eller bewittnåd afskrift bilägga-.
Hafwer enligt sista momentet ai 4 K. närmaste Fäderne- eller Möderne, frände Fullmagten ukgiswik, bör äswen favant tydelig?» utsätta-. §. so.
Den 16 December 96g §. 20.
Skulle emot förmodan, nägon beträdas att till twenne eller flere särskilde personer, haswa kill en och samma Riködag sullmagter för Otten utgifwit, dä anses han för ett sävank sörhällande, hwilket Uti Riddarhus-Ulllkoktet uppå Riddarhus« Fiscalens anmälan uptagas och undersökas bör, Säle och Stämma pä Riddarhuset för längre eller körnare tid förlustig, att efter hwad Ridderflkapet och Adeln in Pleno derom kan rällwist pröswa. §. 21.
Sedan antekningarne äro förrättade och Bän» karne as RiddarhusSecreterare» 06) Fiscalcn delte, hwarwid iakttageö den för Otterne här ofwanföre uti i §. stadgade ordning, pä det fält, att första Grefwe» Bänken bliswer till höger om Landt»Marflkalksbordet den andra till »vänster och sä widare, upfläs en Bänklista »vid hwarje Bänk, hwara äfwen de Riksdagsmän böra upföras svin sedermera uti Riddarhus-Ulffotter anteknas och inrrädes Polletter erhälla; äliggande Riddarhus, Fiöcalen werkställighcten häraf noga hand» haswa. §. 22.
Ingen mä pä Riddarhuset inträda, utan «tt haa förut upwist den honom lämnade Pollelen för Wakt» hafwande Under-Officeraren.
Till ben ändan och pä det ingen som icke är werkelig Ledamot as Ständet, mä sig pä Riddarhuset kunna intränga och derstädes i öfwerläggningarne pä en eller annat sätt deltaga, älig - 964 De» 16 December. ger dek hwar och en Lcdamor af Riddcrff. pct och Tldeln, alt sä wäl wid inträdet in Pleno pä RiddarhusSalen, som scdcrmeia sä länge Plenum warar, och intildch det af Landt» M rskalken blifwik afsiukadr, bära sin erhällne inträdes Pollet man pä klädcrnc syn» bart fästad.
Hwarje Bänkman bör i sin afdelning altid efterse, otl detta iaklkages och Niddarhue.Fisca» len är i allmänhet owillorligcn förbunden, alt häröf.
Iver hälla noga och alfwarsam hand. i synnerhet dä »vigliga frågor hos Ridderstapet och Adeln in Pleno skola afgöra-.
Utlänar någon sin Pollet till icke behörig person, för att honom såmedelst inträde försoffa, ware den som mlänt, Säte och Stämma den Riksdagen förlustig, derom efter Riddarhus - Fiscalens anmälan i Riddarhus Uistettel undersökas bör, för att sedermera af Ridderskapel och Adeln in Pleno afgöra-. §. 2Z.
Sedan Riksdagen as Konungen bliswlt ä Rikssalen öpnad, bör genast och nästa Söknedag derefter, sä wida Plenum Plenorum för samtelig- Riks.Stånden icke ä samma dag är anbefaldt.
Bänkmans ocy Elecrorg-walen »verkställas.
Med besia Wal sörhällas salunda, atr enligt antekningslistan; samtelige Ridder, skåpet och Adelns närwaranve hela antal delas Uti femtio scrffildta; men till beloppet lika delar, hwarwid vm något mindre amal skulle öfwerblifwa, detsamma pä sista afdclningarne med en perso» pä hwarje förde» las bör.
Sedan detta blifwit werkstäldt, upropas hwarje dcl för sig och begiiwcr sig inom skrauket art förrätta Bänkmanöwal, derwid hwar och en inlämnar en Dm 16 December.
965 «n simen sedel, reknad med en af de personers nami» joni i afdeli ingen finnes, dä den som de siesta röster erhållit, anses såsom kill Bänkman wald.
Haswa 2:ue eller flere lila antal röster dä skall dem emellan kottås.
M nägon lorta dä hang afdelning upropas, hasme sin rätt till deltagande i walet, för den gängen förmärka!. Sedan Vankmännen sälnnda aro walde, sammanträda de genast samma dag i ett särkildt rum och wäija med sinlna sedlar innan de äkskiljas tjnqufcm skicklige och crfarne
Män till Riderskapet och AdclnS Elcctorer, hwaraf dock Ätta böra bland Greswar och Friherrar tagaS, hwilke Electvrer sedan päsöljande dagen, sä wida görligt wara kan, efter stedt ansiag, Ledamöter i alla Utsökt utwälja.
Afgäc Vänknian under Riksdagen, dä ärertilsättes hans rum af den afdelning hmartill han hörr, pä sätt stadgadt är, hwilket nya wal, elter derom dagen förut gjordt särskildt Ansiag altid in Pleno ske bör; bliswer rum bland Electorerne ledigt, äkcrtillsätles det genom wal af Bänkmännen af hwilka wid sädant tillfälle minst trettiosex böra wara tilstädeS och i walet deltaga.
Alla andra Elcctorer och Nämder som till särskilde befattningar enligt RegeringS-Formen och Riksdaqs-Ordningen erfordras, mäkjas, efter derom dage» förut skcdt ansiag, af Stander samfält in Plen». Z. 24.
Dä Electorerne skola Utskotts Ledamöter wälja, sker sädant genom siutna sedlar teknade med sä mänga personers namn, som af Ridderskap?! och Adeln i hrvar» je Utskott Säre och Stämma äga^ derwid altid iakt . tagcs, 966
Den r5 December. »ages, akt en tredjedel tageS bla.id dem. som innehas» wa Grefwelig och Friherrlig »värdighet. §- 2s. Ridderskapct och Adelns walde Ledainöker j hwar» se Utskott, äga innan Utskottens arbeten börjas, att sam» »»anträda och sig emellan utse och wälja, hwilken af dem Utskottets Ordförande wara skal!.
Är denne någon gäng hindrad att i UtlkottetS öfwerläggningar del» taga, dä äge den af Ridderskapet och Adelns Ledamöter, att under hans fränwaro wara Ordförande, som ester Matrikeln den äldste är. §. 26.
Sedan första walet till Utskotts Ledamöter blifwit werkställdt, äro Elektorer»,e äfwen skyldige wälja »ya Ledamöter i deras ställen, som antingen äga rätt afsäga sig eller annars afgä- men fä icke företaga nä» got sädant wal, utan gistvik samtycke in Pleno, och ej heller utan att minst Aderton af dem äro närwar»nde.
Sa snart Electorcrnas wal är förrältadt, bör wal» Protvcostet genast af de tillstädes »varande underskrift was och förseglas, för att i nästa Pleno upbryraS och kungöras. §. 27.
Ej mä nägon vä en gäng wara Bänkman och Elector. Bliswer Bänkman tist Elector wald, uphöc betz föra befattning och Mwäljes en ny Bänkman, pä sätt här ofwanföre stadgadt är.
Befattningen qf Bänk» man och Utskotts Ledamot mä likwäl hos en person kun - Den 16 December. 967 kunna förenas.
Warder Elector til!
Utskotts Ledamot wald, uphörer han att wara Elecror och bör genast en annan as Bäukmännen mwäljas. §.
28- Skulle sräga om Jnstructionen upkomma för ett eller flere af de Utskott Regerings-Formen Utstakar elier as Riksens Ständer särskildt sättas, sa bör sadan sräga owilkorligcn wäcka» innan wal-listan till samma Utskott är »obruten, hwarefter någon öfwerläggning i sadant ämne ej ma företagas eller beslut fattas. §. 29.
Haswer någon Hufwudman för en Ätt, sig wid Riksdagen amekna lätit, och ej pä satt här nedanföre stadgas
Uti befattning bland Bänkmän, Electorer eller såsom Utskotts Ledamot inträdt, sa äger han frihet efter an« wälan hos Landt»Marska!ken och Polettens oflämnande till Riddarhus-Fiscalen, frän Riksdagen afresa. §- Z2.
Haswer någon såsom Fuklmägtiq för annan Ätt sitt Säle a Riddarhuset intagit, den ma, sä wida han till Bänkman, Elector eller Utskotts Ledamot wald blifwit, icke fran Riksdagen afresa utan sädant styrkt laga sörfall, hwarom här nedanföre stadgas, hunkel Utl Ridderskapet och Ade«ns Plenum anmäla» bör och tile ständ om sä skäligt pröfwas, der till afresan lämna».
Ledighet af 2 till högst z:ne weckors tid till enskilda angelägenheters bewakande mä likwäl enligt 79 § Ritt» dagö-Ordningen i alla händelser kunna lämnas en eller Den r6 December. högst 2ttie Ledamöter i Utfatt as Ordförande, same4 eller § Vänkmän eller Electorer af Landt-Mar, falken. § zr.
Bänkman som wald blifwit och genast der->ftsr Uti Eleckorswalcr deltagit hwarförinnan ingen asiägelse fär äga rinn, ma sä wida han är i den egenstap 29 § stadgar, sedan vena ival stedt, äga rätt be'otwingen salom Bänkman steg afsäga; haswer ater Fulfmägkig för annan Ätt Bänkm'n blifwit, ma ha» e> utan ester upgiswit och i Ständers Plenum qodkändt laga förfall, fran denna befattning endtledigas.
I detza fall wäljes ny Bänkman pä sätt förut är stadgadt.
Lag samma wara om Electorer, som likwäl i intet sall äg r rätt kill afsägelse förr, än första walet är werksiälidt, till LeDamörer i de Utsökt, H i Regerings-Formen, såsom tvid hwarje Riksdag nödige förestciswer. §. Z2.
Den htstwudman för Ätt som till Utskotts Leda» wot wald blifwic ma, innan Utskotts öwrläqgnin» gar äro började eller han deruti deltagit, äga rätt af» säga stg detta förtroende; halmer han ater längre eller korrt;re tid UtstoktclS göromål öfwerwarik, dä mahon ej utan laga förfall som i SländölS Plenum biiswik anmäldt och pröfwadk, ifra» Utstouet kunna stil» jas.
I>än befattningen i Hemliga Urstoitek, kan, sedan samma Utstotket bliswit j w rksamhct satt, ingen utan Konungens Egit Nådiga rustand endtledigas. §- ZS - Den r6 December. 969 §- ZZ Försummar UrsttttS Ledamot utan laga sörfall Z ne pä hwLrannan följande Sammankomster, eller borrtrtser han utan erhållit til-stät,d ware sin Riksdagsmannarätt för den Riksdagen förlustig; körandes sädant af UtstoitetS Ordd rande gen ast för Riddcrstaper och Adeln in Pleno tillkännagljwas och i Protoeollet der anteknaö. §. 3 Med Laaa försal! första? hwad Allmänna La« sten si ies st,dna u, 12 Cw. l §.
Näktegängs-Bal-! ken.
Skulle > ndre chnncrlige, der ej nämnde orsaker till'örlall anmäla? och siy.kas, mä pröfningen deraf pä N>ld.rst..pek och Adeln m Pleno ankomma. §. 35- Ansi q kill Plenum bör ffe dagen förut sist söre klock. 6 och lid U kott sist för kl. 8 om astonen.
Är ei da Anslag steor mä a följande dagen Plenum ej halla?.
Skal!
D''enum eller Utstött pä eftermiddagen sammankallas, bör sädant rmd middagstiden samma dag och sist kl. i wara ansia.stt. §. Z6.
Första gängen dä Ridderstapet e-ch Adeln tvid hwarje Riksdag in Pleno samlag, bör, jämte hwad i öfrigt till kungörande kan wara förestrifwit, denna Riddarhus-Ordning upläsas och sedan uti tryckt exemplar altio warg att tillgå, sä wäl ä Landt-Marstalkens bord hwarje Plenum, som uti Riddarhus-Cancelliet.
H- 37.
972 Den i6 December. §.Z7.
Innan alla Utssott kommit
Uti full wcrksamhet, böra, med iakttagande af hwad i 46. §. i Riksdags, Ordningen finues stadgadt, minst twenne Plena i hwar» je mecka hällas, men derefter kan sä wida ej Landt» Marssalken annorlunda pröfwar, ett Plenum i hwarje mecka wara rillräckeligt. §. Z8.
Sä snart Landt.Marssalken pä Riddarhuset npkommit, bör han genast med klubban assa ljud, Rid» derssapet och Adeln intaga sine Sälen och öswerläggningarne man ali uppehåll börjas. §. 39- Ej ma Plenum sa wida oafgjorda ärendcr finnas asfiulas förr än kl. twa eftermiddagen, hwarwid dock noga iakitageg, att under öiwerläggningarne i en srä» ga, Plenum aldrig mä stutas förr, än samma sräga är fulleligen, antingen genom enhälligt beslut eller genom Votering afgjord. H. 40.
Landt Marskalken äger med iakttagande af Riks» dags.Ordningen, sa wäl som de i denna RiddarhusOrdning stadgade förtssrifter ensam rättighet: 1:0
Akt sammciukalla Ridderssapet och Ädeln till Plenum samt tillse och maka deröswer, att öswecläggningarne genast warda började.
, 2:0
Den rä December. 971 r:o Alt börja och med Ständers samtycke af» fluta Plenum. z:o
Att styra och anordna Ridderstkapet och Adelnö öswerlaggningar oerwid noga iakttages hwad 42. §. af denna Riddarhus Ordning stadgar; tillkannagifma hwad till förcwarande frågor hörer eller icke, och hwad i sammanhang dermed kan eller bör uptagas; warna dem som sig ctilbörligen förhälla, hwilken rättighet lik» wäl ej mä sträcka sig dertill, akt göra warningen all» män för hela Slandct; inhämta Ridderskapet och Adelns kanka om sädane ffrifteliga eller munteliga anförandens uteslutande utur Protokollet som kunna arrstökeliga wara, eller emot Grnndlagarne stridande, samt i öfrigt noga tllise och hand hälla deröfwer, alt Rid» derskapet och Adelns allmänna sammankomster, altid pä ett med Ståndets »värdighet och anseende öswerenöstämmande sätt warda hällne. 4:0
Alt hos Ridderskapet och Adeln stnrka all Konungstig rätt och likasä inför Konungen, Ridder» skåpet och Adelns »välfägna privilegiers och rättigheters widmaglhallande noga ombesörja och wid alla tilfällen iakttaga. 5:0
Akt pä sätt Riksdags-Ordningen stadgar, i alla Utskott äga tillträde för att kunna tillse göcomä» lenö oafbrutna gäng.
Akt till »verkställighet befordra alt hwad Ridderskapet och Adeln bestular, och som ej emot Rcgering«»Formeti och Risets öfrige
Grundlagar finnas stridande samt slutelig»»
Den i6 December. 7:0
Att för sin person as hwarje Riddersvik och Adelns Ledamot njuta det anseende och den aktning, jon» desi Embctes wärdighct kräfwer. §. 41.
Hr Landt,MarPalk sink eller sranwarandc in» träde den esker Matrikeln älste närwarande Grefwe»» eller desi Fnllmägrig »ned bibehållande af sin rätt art rösta i alla hans rättigheter.
Dör LanddMarsikalk, da lärer Konungen i Nadcr täckas utnämna en annan. §- 42.
Mid hwarje Riksdags början skal! en föredrag» nmgeljsta inrättas ined e?:»e coluniner: der, uti den cna införes, jämte den Ledamots nanni sorn något Me» moria! ingiswit, innefattande sadan ny fraqa som ef» ter Regerings Formen Riksens Ständers öswerläggnittg och pröfning tillkommer.
Sjelfwa ämnet »ned kocrla ord, och »ni den andra anteknas när Memorialet blistvit in Pleno föredragit, när det bliswit lagdt pä bordet eller till »ägct Ulffelt rewikkeradt; när Utffotters Utlärande i slikt sali inkommit, och när derefter srägan blifwit af Ridderstaper och Adeln afgjord.
Denna lista son, skall förös af äldsta Riddarhus Cancelisten, bör wid hwarje Plenum ligga pä Landt MarffalkenS bord och des; emellan al-id wara »ni Niddarhus-Cancelliel att tillgå.
Elter ordningcn af denna lista är hwarje
Le» dan ors rättighet akt begära malens föredragande, hwil» ket Laiidt-Alarffalkcn ej waara mä. utom i de händel» st. ca rroposistoiier och Remitzcr fran Konni,gen, eller ärelid >> till communication och gfgöcande fran de an, dre Riks - Standell förekomma, hwilka alkid hwarje Plenul, först böra föredragas. §- 4Z.
Den i6
December 97z §- 43- Hwar och cn Ledamot af Ridderflkapet och ?ldeln äger aik genom ffristeligt Memorial svin genast efter uvläsandet till Protocollet aflämnaS bör, wäcka alla sadane frågor rörande Rikets styrelse och allmänna för» fattningar, svin uti Regerings - Formen tillärna äro.
Med sädane Memorialer, sa wida de ej anga ändringar uti Constitutionen, dä de, ej in Pleno, utan ider dertill satte Ut^ott först böra anmälas, kommer arr ester Riksdags Ordningen sörhällas, med iakttagande as den ordning Föredragnings - Listan utmärker.
Ej ma någor skristtligt Memorial hos Nidderjlkapet och Adeln upläsas eller till öfwerlägqning uptaqaS man akt Författaren när sadant siker sjelf är wid Riksdagen närwarande. §. 44.
Älla sädäne Memorialer, hwarom föregående §. handlar, likwäl med undantag af Grundlags frågor, som lil!
ConstikUtions-Ulffottet aflämnas, böra, pa det Riksdags-göromälen i tid maga bestämde och afgjorde blifwa, uti Ridderssapet och Adelns Pleno wara ingisne sist inom sextionde (6o) dagen frän den dag räknadt, dä enligt ivy §. i RcgeringS»Formcn samt 27 §. i Riksdags-Ordningen, Riksdagen egenteljgen är börjad; och mä derefter inga nya frägvr wäckas eller deras uptagande af Landt-Marskalken tilläras.
Härifrån undantagas likwäl dels Ständcts egna Oe» conomica, dels sädane ämnen som af redan fattade beslut eller redan uptagne ärender, eller under Riksdagen inträffande händelser omedelbarligen föranleda. §. 45- 974 Den i6 December, tz. 45.
Ei mä något Memorial af Riddcrjkapet och A» deln till pröfning uplagaS som ej är ingiswit antingen as den som pä Riddarhuset Säte och Stämma äger, eller i annat Ständ »verkelig Riksdagsman är, böran» des i anseende kill aila Mcmvrialcre beskaffenhet och deras ccmimunicatiou med de öfrige Riks Sländen noga iakttagas, hwad si och 52 §.§. i RlködagS.Ordningen derom stadga. § 46.
Inkommer uti sadan sräga Grundlagen Mäter, nägot skrifteligt Memorial, hwars remiss till Urffoktet ej begäreS eller pröswas nödigt, bör detsamma owilkorligen Utan afseende om någon det äskar eller icke, pä bordet läggas och ej förr företagas, än ester den orve ning Föredragnings»Listan utmärker. §- 47. Hwar Ledamot af Ridderjkapet och Adeln äger rätt, att in Plcno fritt yttra sig öfwer alla de mät som lill öswerläggning förekomma, och om lagligheten af alt, som innom Riddarhuset sig liGrager.
Inga andra mundteliga anföranden mäga likwäl till Proto» collet uptagas, än de som hällas af de Ledamöter, hwilka, efter anmälan till Landt-Marskalken och af honom upropade, i afsigt att yttra sine rankar, pä Bänken upstigit.
Och mä ingen berättigad wara , att titon» Protocollet tala.
Ingen tilläte sig personligen förolämpande Uttryck.
December. §75 Upstär sraga om nägon pä sädant fäkt sig för» gatt, pröfwe Ridderskapct och Adeln om han derföre as Landt Marskalken enligt 40 §. z momentet af denna Riddarhus Ordning wärnäs bör; om fåken af ett Utskott skall närmare pröswas eller aldeles ma förfalla.
FörwiseS saken kill elt Utskott dä skall ett sädant af Tols Ledamöter sättas och äge Landt-Marskalken samt den person, hwilken ifräqa är, att as nämnde Ledamöter hwardcra hälften utnämna.
Detta Utskou pröfwar genast mäler och lämnar dcröswer sitt betänkande till Ridderskaper och Adelns Plenum, antingen till besri» else eller att dermed.skall förfaras pä sätt i:sta momentet i no §. af Regerings Formen stadgar.
Om ivid en sädan votering, pluraliteten till del belopp sistnämde Grundlag stadgar, skulle utfalla, blifwcr deraf en följd, att den tillcalade frän Säte och Stämma pä Riddarhuset för den Riksdagen uteflulen är. §« 48.
Uti alla sädana mål som personligen röra en eller annan as Riddrrskapet och Adeln, böra desi närmaste fkyldemän lill ock med Syskone-barn ingen Stämma äga, utan skola sedan den som saken angäc och de sjelfwe ägt tillfälle till Prorocollel andraga hwav
Le nödigt aktat, jämte honom, när Beslut fattas skall, frän Riddarhuset taga afträde.
Skulle någon som pä ofrvanberörde sätt bcfinnes slägt wara, uti sädan sräga votera, ware han sin Riksdagsmanna rätt för den Riksdagen förlustig. §. 49.
Enär itk mäl till siuteligt afgörande företages och y?6
Den i6 Teceniber. och derutinnan sig inacn widare anmäler att tils Prorocollet anföra, dör Landt Marskalken inhamra först huruwida Standel anser öfwerläggnjngcn fulländad, hrvarefker propositionen justerad framställes.
Bliswer den med allmänt
Ja befwarad ma ingen försöka alt Bestulet genom ny öswerläggnmg uvriswa ; kunnandes erinringar i ljenlige ordalag derwid göras och i Protocollet intagas dock utan merken af någon Be» siurelS ändring.
Alla propositioner böra göras lill di» sall sä att den som samtycker dertill kai lwara Ja, och den som bestrider kkcj, och bör i wigtiaa frågor proposilion as Niddarbus-Secrekeraren skrsttcUaen författas och justeras lunån den as Lanit-M-rskalken or. dentcligen göres. §. 5O. Är Propositionen med Isa och k"lej befwarad och begäres as en eller flere votering, som derifrån ej wilja asstä, da skall voterings propositionen genast af Riddarhus-Secrereraren söcfattas och justeras, samt voteringen derefteir^ä sätt nästföljande § §. stadga, innan Plenum flulas stöcJlg ga, och ma proposition aldrig göras om det skall vorcraS ej eller votering derom tillätas.
Emot ert Beslut som genom pluralitet wid votering bliswit fatladt, mä ej någon i hwad fall som hälst äga rätt reservation anmäla.
Haswer nn äter minoriteten frän votering assian, sa att beslutet desiföruian wordet tagit, dä mäge den eller de som af särskild tanka ärv, sädant uti Protocollet antekna läka. §- 51 Dä antingen Votering eller mål börjas stall, an - Dcn :6 Deceinber. 977 anmodar Ordföranden en Grefwe, en as Frjherrarne samt syra af Adeln alt jämte sig sitta wid bordet och samfäldt antckna deni som wid första uproper sig ej infinna, hwarefter med Greswarne upropet börjas och sedan i ordning med Friherrarae samt Ridderskapet och Adeln sorksättes, da de som pä en Bänk sitta, pä en gäng framträda i Skranket, framlägger hwac och en sin lykta sammanrullade sedel pä del pappers, ark, som hälleö af en Ledamot wid bordet.
Bän« kensuprop siutadt, lämnar densamma Skranket ät nästa Bänks Ledamöter, och mä ingen annan än den som til! förcwarande Bänken hörer, under påstående Wal eller Votering wara i Skranket elier der fram» manföre, än mindre sta i slkrankdörren, sä frami han ej hörer til! den Bänk, som npropad är, hwarä Riddarhus Fiöcalen noga och alfwsrsmn tillsyn hälla bör och hwadan honom äswen owilkorligen äligger, att wid alla Wal och Voteringar tillstädes mara.
Ingen mä ej heller wid Votering rösta, som i uprops-Iistan ej anteknad finnes, fastän han ock för sin person, skulle med Poller försedd wara. 52, §- Wid alla Wal och Voteringar Bänkmammwa» let undantagit, skola twänne uprop slre.
D<n som sig ej infinner näc andra uvropet för hans Bänk werk» ställes, hasme sin rättighet den gängen förlorat. (3- §- Finnes wid votering twänne cller flere sedlar sammansitta, eller finnes sedel pä näzot sätt märkt eller Fjerde Bandet 6z.
-78 Den 16 December. eller teknad, ware alla sädane Sedlar ogillade. Wid wal af Personer nyttjas jkrisne sedlar, som skola wara enkle, flumé, hoprullade, omärkte och friade fran all tn» lydighet sä wäl i anseepde till personen»- namn som frän origtighet i anseende till deras antal; böran» des sm flik» walsrdlars bcskffenhet altid före walet fullständig skristelig underrättelse anfläs pä lika sätt som i anseende till voterings propositioner är stadgadt; Alwen skola alla wal, dagen förut till Ridderskapet och Adelns underrättelse, lika som till Plena och Utskott skee, ordenteliqcn anflas. Wid Voteringar nyttja» trykte skdlar med Ja och Nej, som uti RiddarHur-Cancelliet skola wara att tillgä, sä wäl som pä ctt innanför dörren i stora Riddarhus.Salen srawstäldt bord, hwadan all» sädane skrefne såsom olaglige anses. 54. §.
Af den Ordförande wid Bordet öpnas Sedlar» ne seda» Votering», eller Walupropen äro flutade, päsc» af de öftige, hwaraf Fyra föra särskildta Prowcoller, som sedermera kollationeras och derefter uprättas ctt wal eller omröstnings-protocoll hwilket underskrifwes af alla som wid Bordet suttit och förseglaför att sedermera in Pleno upbrytas och kungöras. 55. k. Wid hwarje Riksdag ware flg lagtima eller Urtima, wälje Rldderskapet och Adeln pa sätt söreqäende §.§. stadga g:ne Fullmägtige uti Riksens Ständer» Bank, lika antal Fullmägtige mi Riksgälds Csntoiret samt sex Revisorer som innan nästföljande Riksdag skola öswerse och, granska Etats-rverkel, Bankens Den i6 December. 979 och Niksgälds.Cknlvirtts tillstånd och styrelse och för, wallning.
Detze Fullmäglige och Revisorer intaga sine säten efter ordningen af Matrikeln.
I anseende till beskaffenheten as de personer hwilka till dctza befattningar kunna under omröstning komma, iakttageS hwad Riksdags Ordningen derom stadgar. 56. §.
Till befrämjande af nödig ordning tvid Ridderskåpet och Adelns allmänna sammankomster, är särskildt stadgande ukfärdadk, som ä stora RlddarhuS-Salen kommer att till efterrättelse anfläs. 57- §.
Riddarhus Urskottet bestär af Tolf Ledamöter deras fyra böra mäkjas bland dem som haswa Grefwelig eller Friherrlig »värdighet.
Inför detta Utskott skola asia Ledamöter af Ridderfkapet och Adeln som ester de twänne sörsta antekningar wid Riksdagen sig infinna, sin behörighet wisa och Polerter utbekomma.