Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hemman ej mindre än mid handläggning af wärkstalde Huse-syner ä dylika Hemman, har jag trott mig finna Allmän, na Lagens Stadgande derom uti 2 / Cap.
Byggninga-Balken ej aga den fullkomlighet och bestämdhet och mä hända ej eller den rättmisa grund, som ämnets wigt, hwarje
Orts särskilda beskaffenhet och en mindre uplyst samt förutseende - IM Den 29 Augustt. ende Allmänhets säkerhet fodrar: min egen tilfredsställclsc a^gger mig den ljufma pligtcn at hänföra den uplyste Lagforffaren Lil förbättring af Let ftlagtiga och mä
Let icke illa bedömmas at jag efter den ringa erfarenhet jag äger, korte, lt-cn omnämner, hwad jag trott mig finna . ena upmärksanchct. s:dje §. uträknas de Hus som hufwud, äro nödige a Krono-ssatte och Frälse E>eml. Slufwa, Bod med loft, Loga "s-golf.
Fähus, och Stall, broar, dre Hus som äro nödige tor, -us, Hemligthus, och Foder, Kapohus.
Swärligen lärer nä.
. ost > be ulna Hennnansdel kunna o .r. . l re arnal
Hus, eller de kostsammaste, sär^lles Sru . .i, ra'a betydelig instränkning l storleken emor ä en större Hemmansdel.
Efter den Lärl utstakade ars beräkning skulle förenämnde
Hus smara emot 15 ars Nybyggnads skyldighet; men männe denna beräkning är billig och i ett sant förhållande, utom det at en Stufwa med fullt innanrede torde i kostnad nära dubbelt öfwerstiga ej allenast Loge med -»vänne gols samt Fäbus och än mera en Bod och ett Stall, äro de sta Hus olika blottstälde för röta, som »vid äterbyggandct äger ett be, tydeligt inflytande: och dä ett med mättelig omsorg upbygdt och underhållit
Hemman med förutnämnde antal
Hus efter erfarenheten torde äga beständ minst 40 a so är, följer owedcr säger - Den 29 2'uZnsti. sä,ärligen at dcn Äbo, sorn tilträder ett nysibebyadt Hemnwn, uti dubbel tidelängd mot Nybyggnads ären icke kanner Nybyggnads - tyngden.
Är han dä försigtig och korrt förut fränsäger sig Hemmanet, drabbar sedermera kostnaden den tilträdandc rinder de följande 15 a Lo ären.
Männe detta onda icke lunde därigenom hufwudsakeligast förekommas, om Byggnads ären ungefärligen pä fogande sätt bestämdes nemligen:
Ät en Stufwa mek fullt innanrede swarade mot — — — — 9.
En Loga med nödiqa Sädesgolf mot — 6.
Ett Fähus med Skulle mot — — 5.
Ett Stall med fyra knutar mot — g.
En Bod med Loft och Bingar mot — 4.
Ncdffapshus mot — — 3.
Färhus mot — — — 3.
Hemligt hus mot — — — «. Badstufwa mot — — „ 3.
Samt andre smärre
Hus jemte Sten - Källare där de i Orten iro brukliga, hwardera emot Ett eller twä är Derigenom ffulle ett Hemman wid ett sueccsiivt äterbyggande wara fullby,gdt pä omkring 4o är.
Denna beräknings- grund ar wisen igen icke ulan fel och önsiar jag at det felagtiga, hwarcst det finnes, mä blifw a rattadt.
Det answar som i 4 §.
SttdgaS, för Bonde, (dct will'sä. ga 1386 Den 29 Augusti. ga brukare,) som lägger i linda det som kan brukas, synes mig felaktigt; ty särdeles i Wermeland ar Akers igenläggning til Linda eller Wall nästan det enda ulfället för Hö ° fängst, emedan fä naturliga Älgar finnas därstädes, och ä andra Orter wid en öfwerflödig Lindeläggning, ehwad den tilkemmer af wärdsloshet eller ett begär efter ökad Hö-tilgäng, är Brukaren den som ensamt därwid förlorar, och om han afträder Hemmanet nud mycken Aker i Lin.
La, stall altid den efterträdande winna ätmin. stone en del af hwad företrädaren i sädantfall förlorat.
I öfrigt torde förestri'ter af wist ärlig ffyldigbet af Taktäckning, Diken och Hägnaders upsättande til aln eller famntal mera förwilla än gagna ttl uplysning wi) syner ä Hemman.
Ortens sed och belägenbeter, olika Lilgängar til stängsel, en hwars sätt at bruka Hem. manet, som beror af större och mindre förmögenhet, uplysning och hushälsdrift, torde göra föreskrifter, ätminstone sä midi Let rörer Frälse och Krono-statte Hemman, ifwerflödige, kan ock hända förnärma en billig rätt til fri för. wallning och männe ej, dä Bonde finnes försumlig och opälitlig i stötseln af en annans til brukning ät honom uplätne Hemman af desta naturer, samma rätt til eftersyn, snar rättelse och ärsättning wore för en hnar billig i likstämmighet med hwad til Frälsemans fördel i Dcn 29 Augusti 158? 8 §. är stadgadt, och at Synemännen i före. nämnde hänseenden samt Åkerns och Ängens behandlings-sätt singö rättighet at tillämpa skyldigheten efter wanliga bruket i Lands-Orten, uplysningen och Hemmanets särskildta bestaffenhet.
Om jag i nägon af detza delar felat emot rätt och billighet mätte det icke misttyckas.
Min afsigt har warit ren och mä hända det ätminsione föranleder ti! nägon förbättring, four tiden synes mig liksom gjort nödwandig.
Stockholm dcn 25 Maji 1809.
.gnclcn'8 dlilson i Jonsbol.
NikstmZsmmi för Gillbergs Härad i Wermeland.
Enligheten med det til Riksens Högloft.
Ständers Lag-Utstött remitterade Memorial, intygar ssolr. lllolmbsrg8orr.
Edmjukt anförande til Högloft LagUtstottets Protokoll.
Uti den frän Bonde-Ständets Plena hit Remitterade frägail om en närmare, efter den naturliga billigheten lampad Nybyggnads - skyldighet tvid Hemman pä Lands - Orterna, anhäller jag ödmjukast fä yttra mina enfaldiga tankar, fast wida stilde ifrän de förra Lagars uttryck, Uöar uti ändring sökes, torde dock r anledning däraf göras nägot afseende.
En r38L Den 29 Augusti.
En MangärdS Byggnad med sme Stufwor, Förstufwa och Kamiilare med nödwändig inredning 12 är.
Ärforderlig Bod Byggning med Källare 10 Stall med skulle, fodcrrum, Portlider, Wedlider och Redskapshus ^ 10 En Loge med twcnnc golf circa Z» al. lang 8 Ett Fabus med Lawe och Foderrum — 8 Färhus, Gethus, Swinhus och Hemlig betshns — — 6 En Vadstufwa och Klensmedja — — 4 En stor Änges Hölada 2 Nybyggnads skyldigheten utgöres sälcdespä6o är.
Och ehuru pä
Fähus icke astid kan päräk« nas Sept!» ärs beständ, sä anses de fläste öfrige Husen pä sin goda stenfot, efter denna tidser. s bruk upförde Byggnader kunna wida längre tid aga beställd enar bärtil kommer at
Hemmansbrukaren astid är skyldig at hälla samteliga Husen pä Hemmanet widmagt, atdo til tak och af annan wärdsi- shet icke fördarfwas
Hemmans-ägaren är altid skyldig at besiä Byggnads- wirkél, om det ock stall köpas. ochihwsikendera händelsen sim halst; kan Husens bestånd anses lika och hwarföre- lasiiflcalionen torde kunna uteslutas, Landtbo bidrager efter befallning tvid timmerhuggning och forslandet, men uti Westeräs Vergslagsort fär han altid betalning derföre efter wägens längd.
Diken och gärdes» gärdar hällas efter beboftret, och der r>ya tarfwas anmäles och antcknas det wid Husesynen.
Genom ksrrtare tid pä Nybyggnads styldigketer som nu mera inrättas pä stenfot, bäde fastare och kostsammare än förr kunna de bästa Landt boer - Den 29 An gustf. 1Z89 boer bli ruinerade, hwilket jag med fleaHäradsRättenS Ledamöter soiu wid Husesyn warit nyttjade, fokt hindra, men swärighet därwid inträffat enär Aontracternc efter wanligbeten marat sa inrättade at Aboen skulle hälla Hus wid magt, vch Nybygga som Lag Stadgar , äswen efter samma föreskrift stänga, dikaoch häfda Jorden.
Och hwarföre
Lagen icke bör wara sä träng eller strang at den icke kan efterlefwas, eller fullgöras.
Byggnads skyldigheten plägar ock bestämmas wid Husesyner i penningar och äfrven för bristande byggnader och reparationer utföras en ödmjuk anhällan om gunstig rättelse i hwad som kan wara feladt.
Har äran framhärda Högloft.
Lag Utskottets Ödmjukaste tjenare Uettcr fernstom.
Enligheten med Let til Riksens Högloft.
Ständers Lag-Utskott ingifne Original intygar ^0/1.
Friherre lll.TmiUon, cHail, tilkannagff at Allmänna BeswarS- och Oeconomie-Utskottct för det närwarande more i anledning af Herr iU.liOltil, Memorial syselsatt med ett ämne af nara gemenskap med detta, nemligen utlåtande öfwer Boställs och Hysesyns Ordning.
Friberre Amilton anhöll, i anledning häraf, at Lag-Utskottets nyst uplästa Betänkande mätte fä hwila til dest Oecvnonue-Ulskottets utläckande öfwer berörde ämne inkomftnt, pä det ej nääs» contradiction desta ämnen emellan mätte upkomma, samt at om Ridderskapet och Adeln härtil samtyckte de öfrige respectiveSLänden därom 1Z90 Den 29 Ättgustk. mäue underrättas til förekommande åfelt förtidigt afgörande äfwcn af de öfrige 'länden, och för öfrigt det mätte Oe onomie Utstoktet lämnas del af merberörde Lag Utstötts Betänkande.
Uppå gjord Proposition af Herr Grcfwen och Landlmarstalken bifölls Friherre pk^MrNons yttrande.
Riksens Ständers Lag-UtstvttS Vetänkande
Uti nägra osnstävdrgbetce rörande Loiicours M«il,gifwit i anledning afRiksdagsmännens ^oygi) Illultin8 frän Sellen bv Härad, gona8 )on88on frän Akers Härad, /rncii^rs dgtn6Lt^ri8 frän H?stra Härad och 3ven 1-ensg880n frän ?stikfv!ka och Walkebo Härad, frän det Hedcrwärda BondEtändettilLag Utstottet remittcradt Memorial.
Hwad angär den i Memorialet anförda päminnelse däremot at öwar och en fär fritt hos Domaren inkomma med An ökning om Afträdes förmohn, utan at han förut bestyrkt sig hofwa jidit nägon stada af wäbeliga händelser; sinner Lag-Utffot et den sä mycket mindre böra föranleda tij förändring mi hwad Kongl. Stadgan under den 29- Junii 1.798, derom förestrifwer, som
Domaren icke ens är i ständ at anställa behörig undersökning om sadana händelsers wcrkligbet förr än, efter Gäldenärens anmälan, sadan pröfning kan i Laglig Ordrstng under sjelfwa Rättegängen företagas.
' Pä Den 29 Augusti.
IZ91
Pä lika sätt anser äfwer Lag-Utskottet anmärkningen deremot at Domaren, utan at förut granska orsaken til GaldenarenS obeständ, eller burumida bans tilgangar smara emot trefjerdedlar af gälden, ager bewilja anslag til samtlige Borgenärerneö kallelse, sa ock det i sammanhang härmed upgifwna ftrfiag at, derest wid sädan pröfning hwarken olyckor eller sä stor tilgäng, som sagdt är, skulle befinnas, den offentliga stämningen icke borde meddelas.
Lagens föreskrift härom syftar icke egentligen til GäldenärcnS utan fast haldre ä samtliga dest Borgenärers formohn, emedan broar och en, dä han genom den offentliga stamningen fär kunskap om Gäldenärcns obeständ, just deraf erhäller anledning och lagligt tilfälle at i tid bemaka sin rätt til den egendom, som Gäldenarcn icke til nägra wipa utan til alla Borgenärer gemensamt'afstätt
Som atla Borgenärerna äro berättigade, at i frägor om Gäldenarens answar för mi§- hushällning, höras och enär nägra olyckor förebäras, Domaren sällan utan at höra wederparternas påstående deremot, är i tilfälle at pröfwa samma upgifterS läglighet, finner Lagutskottet ej eller skäl at tilstyrka, det ffutliqtutlätande öfwer dc§a omständigheter mä grfwas wid första förhöret, dä gemenligen en stor del af Borgenärer icke äro tilstades.
At Gäldenären, dä han icke gitter wisa nägra sig öfwergängna wadeliga händelser, ffulle 'dömmas til arbete vä Kronans Fästningar etter annan inrättning, samt såmedelst blifwa härdare behandlad, än andre oförmögne Gäldenärer, an - 1^62 Den 29 Augusti. an'er Lag Utjkotle: uti de fleste fall blifwa stridande emot rattwisa och billighet, dä Gäldenärs otwungna anmälai! af sikt obestånd i sjelfwa werket länder til Borgenärernas gemensamma förmobn, hivaremot rinderlatandet deraf walmojeligen kunde blifwa fördelaktigt för en eller annan bland dem, men det pä alla öfrigas bekostnad.
Enar äter, efter mälets lagliga undersök, ning den gäldffyldige finnes öfwertvgad om upsätelig origtighet eller wällande til sin öfwer Lilgängen stegna gäld, undgår harr icke skälig bestraffning, dä domstvlarne följa de uti ofwan äberopade Coneours stadga / och Allmänna Lagen redan gifne föreffrifter, hwilka Lag Utskottet, för dest del, tror bade sä tillräckeliga och billigt afpastandc, at de genom nu prkade ändringar och tillägg icke skulle winna wärkelig förbättring.
Stockholm den iu Aug. 1809.
Ridderska^et och Adelns Ledamöters wägnar II. U. 8 t r ö m k e I t.
Pä Högwördige Preste-StändcLS Ledamöters wägnar O 1 o k lif ur be c K.
Pä Högtärade Borgare - Ständcts Ledamöters wägnar k. H. 6 r e v e 8 m ii b I.
Pä Hederwärda Bonde-Ständets Ledamöters wägnar kelter fornström. flob. bkokmlser§so«.
Ast Den 29 August?, 13SZ Af'krist Uplä-st i Lag-lttffoltets Beredning d. 2 Aug. lSoy Utdrag af Protocollet hällit hos BondeStändet den is Julik 1809.
S D. För Ständct uvlastes et ingifwit Memorial pä följande sätt forfattadt.
Som Kongl. Maj:Ls Nädiga Stadga angäende Afträdes och Förmons'samt Bostillnadsoch Urarfwa
Mäl af den 2^ Junii i?98, jemte deröfwer utkomne Nädiga Förklaring af dm 16 Januari: 18V6, af Domhafwande sä olika warder iakttagen, och en stor del Ce§ivns-Sö« kande, de der igenom sin wärdslöshet och mi§- husbällning sjelswe warit wällande til sit obesiänd, funnit en säker fristad, endast och allenast de hos Domaren anmält sit förmenda obcständ; sä wäga underteknade Riksdags-Fullmägtige ifrän Södermanlands, Jönköpings och Wadstena Län hos Riksens Högloft, Ständer allerunderdänigst hemställa om icke en ytterligare förnyelse och noggrannare efterlefnad af högstberörde Förordning sä wäl af Domare som Ccssions Sökande mätte i Räder föreskrifwas.
De orsaker som här til föranleda underteknade äro, förnemligast, at hittils har hwar och en chs han wara mätte fritt och obehindradt fatt hos Domaren inkomma med fin asträdes ansökning, utan at han undeogärt wädeliga och förut oförs^dda händelser, såsom Sjö-och Brandffada, Fiendens härjande eller annat sädant olycksfall utom sitt förwällande, som 214 Z.
I. lvlom. af högstberörde Förordning omsörmäler, pä denna ansökning har Domaren dewiljat anslag ti! kallelse p«l samtelrga dest Andra Bandet 175, 176» Sku!« Den 29 Augusti.
SkulL>enärer utan at dcrförinnan pröswa hwarken orsaken ti!
Gäldenärens rräkade obeständ eller om bans trlgäng m»d tre fierdedelar emot^gäden sparar, som sisibemäldte §. och Moment stadgar Härigenom bar misihushällare af alla klasser och isynnerhet handlande nära inpä sit obestånd sökt samhällets förtroende och erhällit bäde penningar och warulagcr, i förlitande derpå, at hwilken dag som halst något kraf honom Lfwerkom, han endast, da han med Cesiionsansökning inkom, skulle, kanffe pä flere är, eller innan Concvursmälet ivid alla Instantier hunnit stuteligen afgöra6, n ara fredad til sin person och fri frän alla betalningskraf.
Detta har isynnerhet wäckt wär underdäniga npmärksamhel, hälst et sädant förhällande förorsakar allmänt misitroende äfwen emot ärliga medborgare och fördärf bäde i handel och allmänna hushällningen; hwadan wi allerunderdänigst wåge an häll a: at
Domaren, som en sadan ansökning ri! uptagande erhåller, mätte säl bindas at genast, wid första förhöret, eller inom ättonde dagen efter anfökningens inkommande prdfwa Gälöenärcns orsaker ti! si! iräkade sdcsiänd, om det tilkommit genom sönrt sagde wädeliga händelser eller genom misihushällning, spel och dryckenskap m. m. hwarefter hans ansökning genast antingen bifalles til Proclama, eller affläs; i hwMet sednare sall en sadan Gäldenär bäde til sin egendom och person mätte ställas i säkerhet och pä nägra allmänna eller Kronans inrättningar arbete förrätta, intil desi hela hans bewisliga skuld gulden blifrvit.
Den 29 Augusti. 1M5 Härigenom skulle efter tvär undcrdäniga tanka icke sä stor mängd af bedrägelige Cesiionistek pppas, som hittils stedt/ och som särdeles i Städerna dageligen uptagit Rädhus Rätternas mesta tid; icke eller blefwo sä mänga tusende redligt sinnade och godtrogne Medborgare lidande pä sin utborgade Egendom, och i flere är, om icke ewerdeligt i mistning och saknad deraf. soll.
Igni tiv. ^ON38 foN880N.
Frän Sellebo Härad.
Frän Akers Härad.
LeNgt LvenSSOU. 83uflstei7.
Frän Wifslika och Frän Lstra Härad.
Walkebo Härad.
Bonde - Ständet öfwerwägade fåken och bestöt, at frägan stulle remitteras til Lag-Utstottet Lx krotocollo, 8. L. li-llZLräb.
Enligbeten med det til Riksens StänderS Lag -Utstött remitterade Prvtoeolls - Utdrag intygar ^ob. läolinberZson.
FöredrogS Riksens Höglost.
StänderS Lag-UtstottBetänkande i anledning af Herr Advocat - Fiscalen bLiKlNLr>8 til Högtärade Borgare- Ständet ingifna och derifrän til Utskottet remitterade Memorial, om Boupteknings Arfwode och de fattigas andel af Summa Inwentarie.
Gä 1Z96
Sä länge de fläste Städers Magistraters Ledamöter, ehuru, de i samhället bekläd gansta magtpaliggande ZImbeten, med manga och wigtiga styldigheter, icke af Staten njuta nagra, och pä Städernas enskilda bekostnad en emot möda och answar gansta ringa lön, kan i allmänhet med rattwisa ej pätänkas at minsta nägra af de, äfwen obetydeligc och Extra ordinarie inkomster, som dem efter Lag och särstilda Stadgar Likhöra. Hwad Medes beträffar den proeent af Summa Inwentarie, som de, enligt Författningarne, böra hofwa för et Bos upteknandc och wärderande, samt den halfwa prorenten för utredandet, och stiftandet; wore ostäligt den afkorta, dä denna Belöning i jemförelse med hwad prirvate personer för städan ätgärd pläga ästa och erbälla, i alla fall bör anses mycket mättlig och dest minffande möjekigen stulle kunna gifwa anledning til ändring i den sä nyttiga Inrättning i Staderna, hwarigenom, i likhet med hwad i de fleste andre Riken, sä i Städer som pä Landsbygden ster, förekommes den oreda, de mänga twister och längwariga Rättegängar, som erfarenheten wisar härröra deraf, at Bouptekningar och Arfstiften förrättas af mindre kunnige och erfarne Män.
I betraktande häraf, och^ dä ärsättningen bör wara i förhållande til göromälets bcswärlighet, jämte de kunstaper som det ärfordrar, och gälden ofta ökar, men mycket sällan minffar mödan wid ett Bos upteknande ochritredande; finner Lag-Utstottet ej stäl at tilstyrka, dek nägon ändring mä ffe i Lxn särstilda Författning - Den 29 Alt gusti. 1097 ning, som bjuder at upteknings och delningsarfwodet stutt beräknas afInwen.tarie-Summan; hälst som det i Memorialet förestagne beräknings sätt, enligt hwilket procenten endast af Boets beställning kommer at ulga, skulle göra onyttigt det stadgande i 17 Cap. 4 Handels-Balken, at i gäldbundet
Bo der naturligt wis sällan bebällning sinnes, Boupteknings kostnaden, näst efter försträcknkngar til Begrafning och pa löspant, stall före all annor gäld utgä af den egendom, som ej hörer andkom til; et stadgande sä mycket mera billigt och nodwändigt, som Borgenärer eljest skulle kunna sakna denna för Boets utredande och til ärhällande af hwad, som fäs kan, sä nödiga anstalt.
Den enahanda formans rätt
Lagen i sitt nämde rum tillägger de fattigas andel, förutsätter äfwen, i likhet med hwad Kongl Förordningen af den 21 October 1698 , § 7 derom uttryckeligen stadgar, at den bör utgä ej blott af behällsiingen, utan af hela egendomens wärde.
Och som det more ländande til rubbning i de^Fattigwärds - inrättningars bcständ, hwilka pa denna inkomst äro funderade, om en sä lindrig afgift, fyra öre af hwarje ivo Daler, skulle pä nägot satt minstas; kan Lag-Utskottet ej eller härutinan tilstyrka nägon ändring, stockholm den 11 Augusti 1809.
Ridderstapct och Adelns Ledamöters magnar.
Ltröinkelt.
Pä Högwördige Preste - Ständets Ledamöters wägnar.
Olok L i urbäck. ^ Pä LZ9Z Den »9 Augusts.
PL Högtäräde Borgare Ständets Ledamöters magnar, k. Ig. 6 r s v e s m u k I.
M Hedsrwärda Bonde - Ständets Ledamöters mägnax.
? st ter steflLtröm. stoh. I-tolmkerAsvfl, I8sa den 07 ^u!ik, uplöst i Borgare-Stäm Hets plenum, remitterades ti!
Riksens ^ög!sst. bönders Lagckktstott; betygar Ax ArcUOLollo, s. H, kLtersofl.
Genom Kongl.
Förordningen af den i Marti 1749 ar Magistraterne den rättigheten tillagd, at för Bonpteknings- och Arfffiftes
Förrättning gar upbära en procent för de förra och en half procent för de sedngre af all i Sterbhuset befinteljg fast och lös Egendom utan annat undantag än at icke nägot för osäkre fordringar erlägges.
Dä procenten säledes räknas efter Summa Inventärii, utan afdrag af Boets skulder, mäste naturligtwis denna afgift blifwa högst känbar för arftagare r Sterbhus, där qmaxlätenffN' pen haft a c för mycken gäld.
Ander min tjenste-tid r egenffap af Magistrats Ledamot, har jag haft tilfälle at inse o lä - Den 29 Augusti. rZ99 lägenheten af denna Författning.
Ofta har jag derwid önffat at nägot medel mätte utfinnas, tjenligt at hälla Magistratcrne ffadeslöse för deras i fräga warande acfivvde, utan at betunga de mindre bemedlade af Städernas innewänare.
Jag har förgäfwcs, wäntat at se denna önffan gä i fullbordan.
E^fwertygad at mine Ämbets'
Broder lika med mig, gerna upoffra egna fördelar til befordrande af medborgares basta, wägar jag derföre förefiä en föraindring i beräknandet af Boupteknings- och Skiftes Procenten, som billigheten tyckes päkalla, ehuru den för Magisträterne stall mediöra en icke obetydelig minskning af päräknad inkomst.
Jag hemställer således, om icke det Högtarade Borgare Ständet wille hos Kongl.
Maj t i underdånighet anhälla om den ändring i ofwannämnde Kongl.
Förordning, at Boupteknings-och Årsskiftes Procenten hädanefter endast mä beräknas af behällna förmögenheten i Sterbhus, sedan alla stulder och osäkra fordringar blifwit ifrän tilgängarne afdragne; hwarjemtc den underdelniga önffan torde bifogas, at de fattigas ^de!s procent jemwäl mätte pä enahanda grund utgå, bwilket synes sä mycket billigare, som i sednare tider ^välgörande inrättningar til de fattigas försörjande redan äro stiftade i flera Rikets Stä> der pä innewänarenas bekostnad, och dylika ai»-- stalter snart torde blifwa widtagne öfwer hela Riket.
Stockholm den 26 Julii 1309.
Enligheten med den til RiksensHöglost.
Ständers Lag - Utskott remitterade afskrift intygar ^slr. ttlvlmbcrgson.
III. kalleman. 1400 Den L9 AuZusti.
Utdrag af Protocollet, bällit hos Riksens Högloft.
Ständers Lag-Utstott den s Augusti 1809.
S. D. Ifrän Högwördige Preste - Ständet bade til detta Utstött bliswit remitteradt ett af Herr Prosten Doctor URUgvikt ingifwit Memorial, sorn upläsics och fanns inehälla Förslag til ändring uti Kongl, Kungörelsen den 5 December t788 , angäende Församlingarnes skyldighet, at underhälla säbane ifrån andra Församlingar inflyttade personer, hwilka sedermera blifwg wanföre och oförmögne at sjelfwe kunna sig försörja.
Men som enligt F" Z.
Regeringsformen af den 8 Iunri innevarande är, Lag-Utskottet endast tilkommer, -t utarbeta Förslag til C.vilCrimina! och Kyrko Lagarnes förbättring ; hmartil ofwanämnde Memorial ej synes föranleda, utan det samma fast mera anmärker brister uti en allmän Hushällninas- nstglt och förestår förändringar der iiu, hwilket enligt nytz åberopade §. utgör Riksens Högloft.
Ständers allmänna Bcswärs- och Oceonomie - Utstötts föremäl; altsä ansäg Lag-Utstottet stg böra ifräga warande Memorial til Hogwördige Preste-Ständet äterlämna, med wördfam hemställan, om detsamma ej kunde til Högloft.
Oeconomie-Utskottet förwisas; hwarom de öfrige Respettive Ständen skulle genom Utdrmg af Protoeollet, wördsammeligen underrättas.
Stockholm ut supra
In ststsin krotocolli, stoft. IllolmfterZson.
Word - Den 29 Äugiksti. 1-DL Word samt Memorial l Stats - Utffottet, som , sedan Let erhällit Kongl. Maj ts Nädiga Proposition VM StatsWcrkets tilständ, samt hwad til desi uprärthällande ärfordras, warit oafbrutit sysielsatt med utarbetandet och reglerandet af de til desin ämnen hörande ärender, hade^ ingen ting högre önffat, än at til Riksens Högloft.
Ständer nu kunnat afgifwa et omständligt och detailleradt yttrande, ej mindre om Stats Werkets tilständ och belägenhet i hela sin widd, än om desi förwaltning och grunderne hertil för en framtid; men dä flera uplysningar ifrän ätskilliga Werk och Slana fe! si mäste inhämtas, och Calculer därefter urgör 's, samt Resultalcrne deraf sedermera noga caämsktis och öfwerwägas; sä lära Riksens Högloft.
Stander benägit täckas sinna, at besia omständigheter tilsammanstaane, utgöra ett ämne af större omfattning, samt fordrande mera hade tid och granlagonhet, än at deras utredande ännu möjligen kunnat medhinnas.
Emedlertid och under asbidandet af de infordrade upgifter, har Statsutskottet dock företagit sig de delar af desi arbete, som pä iörhanden warande uplysningar, och utan at förlora sammanhanget af det bela, kunnat granskas och ritarbetas;' och häribland har först förekommit Kongl. Majus Hof- och Hof-Stall Stater.
AL upskjuta med desi utlätande i detta ämne, rutil desi at Stats Utskottet hinner i ett sammanhang at yttra sig om Stats - Regleringen i allmänhet, har Stats - Utffottet ansett bwarken instämma nied Kongl. Majtts Egen Nädiga ön, ^ ^ stan, 1402 Dcn 29 Augusti. stan, at desi Hof- och Hof-Stall-Stater warda med första Reglerade, ej eller med Riksens Högloft.