Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid sådant förhållande torde det väl vara tvifvel underkastadt, huruvida det må kunna i framtiden lända Ridderskapet och Adeln till något slags heder eller verklig båtnad att ett särdeles stort antal af dess medlemmar komma att pro rata parte åtnjuta pensioner eller gratifikationer från någon af enskild man i en då aflägsen forntid för välgörenhetsåndamål donerad fond, hvilken ensamt genom konstlade medel blifvit uppdrifven till en sådan storlek att den kunde erbjuda understöd åt både behöfvande och icke behöfvande.
För sin del kan Utskottet icke dölja den tanke att det icke öfverensstämmer med Ridderskapet och Adelns värdighet att emottaga en gåfva som förutsätter ett sådant snart sagdt kommunistiskt ändamål såsom det slutliga resultatet — utan att derviil fästa något afseende å stiftarens större eller mindre förtjenst af den ärestod, som genom stiftelsens benämning åsyftas att åt hans minne varda upprest.
Men dessa allmänna betraktelser åsido, föreställer sig Utskottet, i likhet med hvad en ledamot af RiddarhusDirektion, Herr Friherre Posse, yttrat, att då den af Kongl. Majit fastställda Riddarhusordning i 37 § stadgar, att den af Ridderskapet och Adeln valda
Direktion »besörjer och förvaltar Riddarhusets angelägenheter, enligt utfärdad
Instruktion», det med allt skål måste anses för denna direktion helt och hållet främmande att öfvertaga vården och förvaltningen af en donation, åsyftande, bland annat, att hopränta rikedomar ej mindre åt några få dels Adliga, dels Ofrälse slägter, ån åt ett enskildt aktie-bolag, att bereda kapitaler för inrättande af helsobrunnar och anläggning af jernvägar, att förstärka underhållsfonderna för frimurarebarnhus och uppfostringsanstalter för vanvårdade barn, att samla medel för inrättande af en sockenslöjdskola och slutligen till uppbyggande efter ett pär hundra år af en kyrka öfver stiftarens och och hans familjs graf.
En så omfattande förvaltning skulle derjemte, på sätt Friherre Posse antydt, blottställa RiddarhusDirektionen för många eventualiteter och äfventyr af förluster, angående hvilkas godtgörelse anspråk och tvister skulle kunna af de resp. testainentarierna eller pretendenterne till det stora arfvet i en framtid väckas.
Med all säkerhet skulle Direktion, under den långa förvalt - 8 Kid d ar h us-U t sko t tet s Utlåtande N:o 15, ningstiden invecklas i otaliga konkurser och rättegångar; anmärkningar af revisorer från de ätter som enligt donationsbrefvet skulle vara berättigade att årligen deltaga i räkenskapernas granskning, skulle troligen ej heller uteblifva och kunna föranleda en mängd obehag både för Direktionen och dess principaler Ridderskapct och Adeln, för att icke ens nämna det tvistefrö, som vid hvarje ett par sekler här efter inträffande Riksdag skulle, utkastas genom det åt Ridderskapct och Adeln då anförtrodda grannlaga uppdrag att sjelfva förordna om om de många millionernas repartition.
Slutligen skulle denna vidtutseende förvaltning i en framtid oundvikligen erfordra RiddarhusCansliets reorganisation till ett embetsverk med en ganska talrik tjenstemannapersonnl och förvandla RiddarhusDirektionen till en bankstyrelse, som hade att ombesörja utlåning af större kapitaler ån alla nuvarande kreditinrättningar i Riket tillsammantagne, till hvilken förvaltning jemväl det af donator derföre anvista maximibelopp af 3 0,000 R:dr Runt årligen säkert komme att blifva alltför otillräckligt.
Under sädana förhållanden anser Utskottet det vara högst betänkligt att åt RiddarhusDirektionen uppdraga en förvaltning, der icke blott möjligheten utan sannolikheten af alla dessa svårigheter sjelfmant ställa sig i vägen; hvarföre Utskottet anser sig ega fullgiltiga skäl, att afstyrka Ridderskapct och Adeln att antaga den af Herr Roos af Hjelmsäter, Axel, erbjudna ifrågavarande donation.
Stockholm den 7 Augusti 1800 Bil.
A. Undertecknad, som sjelf förvårfvat de tillgångar, jag eger, har beslutat göra en stiftelse hvilkens frukter visserligen åro beräknade på en långt aflägsen framtid, men som då icke allenast kan försätta i stort välstånd dem, som lefva af den slagt jag tillhör, utan äfven lånda kommande generationer af Ridderskapet och Adeln till högst väsendtlig fördel.
I och för ofvannårande ändamål ofverl einnar jag, så snart Höglofliga Ridderskapet och Adeln på här nedan uppgifna vilkor beslutat emottaga ifrågavarande donation, och Kongl. Majit å denna stiftelse, lemnat dess nådiga sanktion, till Högloft.
RiddarhusDirektion, ett kapital af 100,000 Ridr Rimt, att under namn af »Axel Roos ’ af Hjelmsäters donationsfond» af RiddarhusDirektionen förvaltas på enahanda sått och under samma ansvarighet, som för förvaltning af Riddarhusets öfriga fonder är eller kan varda bestämdt; fästande jag vid donationens emottagande följande vilkor, nemligen: att jag under min återstående lifstid erhåller 5 procent årlig ränta å nämnde kapital; Ui d lia r lin s-U t sk o 11 e t s Utlåtande N:o 15. 9 att Riddarhus-Direktionen, så väl genom kapitalets utlånande emot högsta tillåtna ränta som kan betingas, då tillika behörigt afseende fästes på erhållande af sådan nöjaktig säkerhet, att fonden är betryggad emot förluster, som ock derigenom, att inflytande räntemedel åter, så fort lämpligen ske kan, göras på enahanda sätt för fonden fruktbärande och tilläggas kapitalet, oafbrutet förökar fonden till dess densamma stigit till ett belopp af ItlU millioner Ridr Rimt, utan att, förutom omfdrmälda mig tillkommande lifränta, andra utgifter under tiden må fonden belasta, än förvaltnings-kostnader, hvartill årligen må användas
V2 procent å det under året räntebärande kapital till dess fonden uppgått till 3 millioner, sedermera '/jidels procent till dess fonden stigit till ti millioner, derefter V4:dels procent till dess fonden ökat sig till 10 millioner samt sedermera hvad
Direktionen pröfvar erforderligt, dock ej utöfver ett belopp af 30,000 Ridr Hunt årligen; varande
Direktionen obetaget att, derest någon besparing komme att uppstå å hvad till förvaltnings-kostnadernas bestridande sålunda blifvit anvisadt om användandet deraf på sätt lämpligt finnes förordna; att jag under min lifstid och sedermera de ombud, som till representantkallets utöfvande qvalificerade medlemmar af ätterna Roos af Hjelmsäter och von Axelson kunna utse, ega vara tillstädes vid den revision af medlens förvaltning, som af en ledamot utaf Riddarhus-Direktionen årligen verkställes, och att de anmärkningar eller erinringar, jag eller berörde ombud kunna finna oss föranlåtna att göra vid förvaltningen af dessa medel, handläggas i samma ordning och af samma myndigheter, som, enligt den för Direktionen och tjenstemännen gällande Instruktion, är eller kan blifva i allmänhet föreskrifvet i afseende på handläggning af anmärkningar, uppkomna vid räkenskapernas granskning; samt att, sedan fonden uppnått det föreskrifna beloppet af 100 millioner Ridr Rimt, densamma fördelas och användes på sätt och enligt de föreskrifter här nedan vidare meddelas, nemligen:
Ilo till Riddarhuset en fond, kallad »Axel Roos af Hjelmsäters Riddavhusfond» 30,000,000: — hvarå räntan sedermera användes: a) till förvaltnings-kostnader, enligt de grunder, som af Ridderskapet och Adeln bestämmas; i) till Riddarhusets underhåll, reparationer och tillbyggnader; samt c) till ändamål, som främja Ridderskapet och Adelns gagn och kunna bereda dess ledamöters förkofran, vare sig i intellektuelt eller materielt afseende, såsom till stipendier för adliga ynglingars uppfostran; till understöd vid resor inom och isynnerhet utom fäderneslandet för adelsmän, som vinlågga sig om statskunskap,, vetenskaper eller skön konst, och för öfrigt till sådana föremål, hvarom Ridderskapet och Adeln vid början af Bil. till Högloft Ridd. och Ad:s Prof. vid 1860 drs Riksd. 2 10 Ridda rhus-Utskottets Utlåtande N:o 16 hvarje
Riksmöte kan tinna lämpligt att till sin nytta förordna.
Skulle vid den tidpunkt, då frukterna af stiftelsen skola skördas, Ridderskapet och Adeln hafva upphört att representera såsom särskildt Riksstånd, skola de personer af Adeln, som, under hvilken benämning det vara må, vid Riksdagarna utöfva representantkall, genast vid hvarje Riksdags början sammanträda på Riddarhuset samt med Ståndets ursprungliga rätt och i dess stad och ställe, dock ej för längre tid än till det då pågående Riksmötets slut, besluta öfver de upplupna och till andra ändamål icke erforderliga eller anvisade räntemedels användande.
2:o till fond för pensioner åt medellösa enkor och ogifta fattiga fruntimmer af adlig börd
Till dessa pensioner skola företrädesvis komma i åtanka de fruntimmer, som stå i slägtskap med de i efterföljande 3:dje och i:de punkterna omförmålda ätter. 3:o Till lika fördelning emellan då lefvande åkta manliga medlemmar af adliga ätten N:o 51 Roos af Hjelmsäter, den eller du jemväl inberäknade, hvilka tilläfventyrs under tiden blifvit upp höjda i Friherrligt eller Grufligt stånd .... hvilken fond, till dess densamma utdelas, kallas »Axel Roos af Hjelmsåterska fonden.»
Skulle inga äkta manliga medlemmar af denna ätt, hvarken med Adlig.
Friherrlig eller Greflig värdighet, finnas lefvande då utdelningen borde ega rum, tillfaller det åt ätten genom denna disposition anslagna kapital Riddarhuset, att deraf bilda en fond för adliga stipendier och pensioner. i:o till lika fördelning emellan då lefvande åkta manliga medlemmar af den till adliga ätten N:o 2,022, von Axelson, hörande gren, som härstammar från Kaptenen vid Kongl.
Topografiska korpsen, Riddaren af Kongl.
Maj:ts Svärds-orden och Kongl. Danska Dannebrogs-orden, Georg Julius von Axelson, brorson till min i lifstiden ömt älskade maka, Generalmajoren m. m.
Carl von Axelsons dotter Maria Fredrika Charlotta Roos af Hjelmsäter, födil von Axelson, henne till tacksam ålninnelse
Denna fond kallas till dess den utdelas »Axel Roos af Hjelmsåterska von Axelsonska fonden», och kommer donationvn, i händelse ifrågavarande slägtgren då utgått, att öfverflvttas på öfriga då lefvande äkta manliga medlemmar af von Axelsonska (i. 000,000: 30,000,001): 8,000,000: Ulddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 15. 11 ätten N:o 2,022.
Lika rått tillkommer dem af denna ätt, hvilka tilläfventyrs blifvit upphöjda i Friherrligt eller Grefligt stånd.
Skulle hela ätten på svärdssidan hafva utslocknat, tillfaller donationen Riddarhuset, på sätt i 3:dje punkten här ofvan förmäles.
5:o till lika fördelning emellan då lefvande åkta manliga afkomlingar så val efter min kå a syster Britta Lovisa Gust fva Norén, född Roos af Hjelmsäter, i hennes gifte med Kyrkoherden J.
Norén, som äfven efter vice Häradshöfdingen Carl G astaf Ostlund, son af min aflidna syster Sophia Wilhelmina Gustafva Östlund, född Roos af Hjelmsäter, och före henne aflidne Komministern J.
Ostlund
Denna fond kallas, till dess densamma utdelas, »Axel Roos af Hjelmsåterska Norén Ostlundska fonden», och åligger det medlemmarne af slågterna Norén och Ostlund, att genom årliga, behörigen styrkta uppgifter till Riddarhus-Direktionen hålla sina slägtregister kompletterade, vid äfventyr att den, hvilkens ätteledning ej kan genom de till
Direktionen under den föregående tiden inlemnade uppgifter ådagaläggas, är ut‘sluten från delaktighet i donationen, som emellan öfriga behörigen dokumenterade medlemmar af ätterna fördelas, eller, i saknad af någon sådan, tillfaller Riddarhuset, på sätt i 3:dje punkten omförmäles. 0:o till Djurgårdsbrunns Aktie-Bolag, för uppbyggande och underhåll af brunnen, brunns-inrättningens förbättrande, jernvägs anläggande från brunnen till Stockholms stad oeh den omgifvande lokalens förskönande
I händelse vid tiden för fondens utdelning ett sådant bolag ej mera finnes, utlcmnas medlen till innebafvarne af aktiebrefven i det upphörda bolaget efter den andel, som vid lika fördelning å samtliga aktiebrefven, för närvarande utgörande ett antal af 33 hela aktier, belöper.
Om derigenom att aktiebref förkommit belopp uppstå, till hvilkas lyftande ingen vid utdelningstiden kan visa sig vara berättigad, hemfaller samma belopp åt Riddarhuset. 7:o till Frimurare-Barnhuset 8:o för uppbyggande och framtida underhåll af en kyrka öfver Roos af Hjelmsäterska, f. d. Brattiska grafven på Senäte kyrkogård å Kål I andsö i Skareborgs län, äfvensom till årlig lön åt en prest, med skyldighet för denne att uti ifrågava - 5,000,000: 1 2,000,000: 5,000,000: 12 Biddartjus-U ts ko ttets Utlåtande N:o 15. rande kyrka alla Sändagar om året förrätta gudstjenst, öfverlemnas till Senäte sockens Styrelse . 1,000,000: 9:o till inrättande af en Slöjdskola i Jösslunda socken af nämnde län; öfverlemnas ti»l socknens Styrelse 1,000,000; Heist önskade jag att skolan anlades på egorna till det i socknen belägna säteriet Apelås, der jag är född 10:o till den så kallade »Prins Carls Inrättning» här i hufvudstaden, i ändamål att rädda och till nyttiga medmenniskor uppfostra fattiga vanvårdade barn 2,000,000:
Summa R:dr R:mt 100,000,000:
— Skulle någon eller båda af de i 7:de och 10 de punkterna omnämnda vålgörenhots-inrättningar icke finnas qvar då kapitalen til! dem borde aflemnas, tillfalla äfven de för den eller de upphörda inråttningarne afsedda medel Riddarhuset, på sätt i 3:dje punkten här ofvan förmåles.
Stockholm den 31 Juli ISfiO.
Axel Roos af Hjelmsäter. * Stockholm, Typografiska Föreningens Boktryckeri, 18<50.
B idd arli u s-U t sko ttets Utlåtande N:o 16.
J A.-o 16*.
Utlåtande, i anledning af återreiniss af 11 § i Riddarhus- Utskottets Utlåtande N:o 7 öfver Riddarhus-Direktionens Riksdagsberättelse.
Hörsamt.
Sedan Ridderskapct, och Adeln vid förra Riksdagen beslutit, att åt Riddarhus-Direktioneu öfverlemna att tillse, huruvida, med bibehållande af nödig dager för Landtmarskalken och RiddarhusSekreteraren, det bakom
Laudtmarskalksstolen befintliga fenster kunde igenmuras och i dess ställe en nisch anbringas, i sammanhang hvarmed Direktionen borde afgifva förslag ej mindre å kostnaden för modellering och gjutning af en bröstbild utaf Konung Gustaf II Adolf än, derest beslut om förfärdigande af en sådan skulle af Ståndet fattas, huruvida icke denna lämpligast borde intaga platsen i Riddarhussalen under Wasa-vapnet, och för sådan händelse föreslå den plats inom Riddarhuset, dit bröstbilden af framlidne Landtmarskalken Friherre Per Ribbing må kunna flyttas — har Direktionen i sin till Ridderskapet och Adeln afgifna Riksdags-Berättelse dels meddelat, att, genom olvanberörde fensters igenmurande, dagern vid Landttnarskalksbordet skulle blifva alltför mycket förminskad. dels, jemte öfverlemnande af ett utaf Professoren C. G.
Qvarnström uppriittadt kostnadsförslag för modellering och gjutning i bronz af Konung Gustaf II Adolfs byst i öfvernaturlig storlek, hemställt, att för den händelse Ridderskapet och Adelil behagade besluta, att en sådan byst skall förfärdigas, densamma må under Wasa-vapnet i Riddarhussalen uppställas, och att deremot bröstbilden af Landtmarskalken Ribbing mätte, likasom Landtmarskalksporträtterna, få blifva en prydnad för Ridderskapet och Adelns samtalsrum.
Derefter har Riddarhus-Utskottet, uti algifvet Memot ial, angående denna fråga yttrat, att då, efter hvad Utskottet jemväl insåge, det icke låter sig verkställas att utan borttagande al nödig dager vid Landttnarskalksbordet igenmura det bakom Landtmarskalksstolen befintliga fenster och i dess ställe anbringa en nisch för uppställande af en byst, samt i öfrigt Riddarhuskassans tillgångar sannolikt vid innevarande
Riksdag komme att starkt anlitas för andra oundvikliga och mera maktpåliggande utgifter, UtsKottet ansåge sig böra hemställa, om icke förslaget angående lörfärdigande på Riddarhuskassans bekostnad af en byst utaf Konung Gustaf II Adolf måtte för närvarande förfalla.
Detta Utskottets Utlåtande har likväl, på grund af dervid utaf Herr von Francken, Georg Wolfgang, Grefve Lagerbjelke, Bil. till Högloft. Ridd. och Ad:s Prot. vid 1860 års liiksd. 2 Riddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 16.
Gustaf, och Herr Rosensvärd, Otto, gjorda anmärkningar, blifvit till Utskottet återremitteradt, innefattande dessa anmärkningar, dels det förslag, att det må öfverlemnas till RiddarhusDirektionen att, derest tillgångarne intill nästa riksmöte sådant medgifva, gå i förbi; I ning om anskaffande och upställanrie i Riddarhussalen af Konung Gustal II Adolis bröstbild å den plats, der bysten af Friherre Ribbings befinnes, dock utan igenmurande af fenstret bakom Landtmarskalkstolen, dels att samina bild måtte förfärdigas af marmor och icke af bronz, hvarvid dock en talare förmenat, att det icke skulle blifva fördelaktigt att uppställa den stora Konungens byst der Landtmarskalken Ribbings nu står, utan att man borde genom någon utbyggnad af fenstret eller annat arrangement förekomma, att icke bildens anlete döljes af skugga.
Utskottet har tagit detta amne i förnyadt öfvervägande; och emedan det numera visat sig, atl för de i Riddarhussalen samt Sekreta Utskottsrummen gjorda reparationer och förändrade inrednin gar den till Riddarhusets underhåll anslagna fond af Statsverket erhållit en ersättning af R:mt
Rdr 11,681: 1 5 föreställer sig Utskottet, att nämnde fond, hvilken samlas genom årliga bidrag från Adelns egna ledamöter, utan alltför kännbar upoffring, bör kunna lemna tillgång att åt Ridderskapet och Adelns Sessionsrum gifva den prydnad, sorn skulle densamma beredas genom att der uppstalla bilden af den store Konung, som grundlagt Riddarhuset och åt Ridderskapet och Adeln gaf dess första organisation såsom Stånd; hvarföre och då, efter Utskottets förmenande, bröstbildens placering i salens fond under Wasa-vapnet bör kunna ega rum, utan att det der befintliga feuster igenmuras, Utskottet till. styrker, att Högloflige Ridderskapet och Adeln må anmoda Riddarhus-Direktionen att gå i författning om öfverens kommelse med någon utmärkt konstnär angående förfärdigande af Konung Gustaf II Adolfs bröstbild i öfvernaturlig storlek, för att uppställas i Riddarhussalen under Wasa-vapnet; dervid Direktionen torde tillse, att bilden må erhålla plats i den fördelaktigaste dager, sorn möjligt; hvarefter Landtmarskalken Friherre Ribbings byst torde böra förflyttas till f. d.
Sekreta Utskottsrummen, der afbildningar utaf öfriga Herrar Landtmarskalkar förvaras. Beträffande åter förslaget, att den ifrågav:de bröstbilden skulle utföras i marmor, har Utskottet af tvenne derom tillsporde, allmänt ansedda konstnärer erhållit den upplysning, att en byst af hvit marmor i kolossal storlek skulle kunna förfärdigas för en tredjedel mindre kostnad, eller omkring 2,000 R:dr, då deremot utgiften för modellering samt gjutning i bronz och ciselering af samma byst uppginge till omkring 3,000 R:dr, allt R:mt.
Men då, enligt samma artisters yttranden, en byst af bronz både är varaktigare och mindre utsatt för skador, samt, uppställd på den Rid d arlin s-Utskottets Utlåtande N:o 17. 3 plats i Riddarhus salen, hvarom ensamt här kan vara fråga, skulle vida mindre lida af den ofördelaktiga dageru från de bakom bysten befintliga fönstren, har Utskottet trott sig böra hemställa, att den föreslagua bröstbilden må förfärdigas i bronz.
Utskottet, af ofvan augifna skäl. att kostnaden för den ifrågavarande bröstbildens förfärdigande jemte öfriga anordningar må anvisas att utgå från Riddarhus kapitationslonden.
Stockholm den 11 Oktober 1860 j\:o isr Utlåtande, i anledning af Grefve Lagerbjelkes, Gustaf, motion, angående ordnande af Riddarhusets gårdsplan.
Till Riddarhus-Utskottet har Högloft.
Ridderskapet och Adeln behagat remittera en af Grefve Lagerbjelke, Gustaf, väckt motion, att, sedan reparationen af Riddarhuset numera snart torde blifva fullbordad och Riddarhuset derigenom erhåller ett i allo prydligt utseende, hvarefter det skick, hvaruti gårdsplanen och de deromkring varande byggnader befinnas, blir om möjligt ännu mera stötande, Ridderskapet och Adeln måtte besluta att åt RiddarhusDirektionen uppdraga att till nästa Riksdag upprätta och Högloft.
Ståndets pröfning underställa fullständigt förslag till lämpligt ordnaude af ifrågavarande plats och byggnader, eller huruvida dessa byggnader möjligen böra alldeles borttagas.
1 anledning af del sålunda väckta förslaget, har RiddarhusUtskottet ansett sig böra i korthet redogöra för hvad som i samma ämne blifvit vid föregående riksdagar förhandladt.
I detta hänseende inhemtas af R.iksdags-handliugarne, att redan vid 1847—1848 årens Riksdag, Ridderskapet och Adeln åt Riddarhus-Direktionen updrog att gå i författning om uprättandet af plan och kostnadsförslag till ombyggnad af de omkring
Riddarhusets bakgård befintliga byggnader, med hvad dertill hörer, på ett sätt, som i möjligaste måtto afsåge såväl Riddarhusets fördel som yttre prydlighet.
Direktionen upprätta för ändamålet nödiga ritningar och kostnadsförslag, slutande sig med en summa af 66,000 R:dr B:ko samt öfverleninude dessa vid derpå följande 1850 års Riksdag till Högloft.
Ruluorskapet och * RiddaFiius-Utskottets Utlåtande N:o 17.
Adeln, dock utan att, i afseende på lämpligheten och nyttan af det ifrågavarande byggnadsföretaget, yttra sig hvarken med atelier tillstyrkande.
Vid inom Riddarhus-Utskottet förehafd pröfning af detta ärende, stannade Utskottet, bland annat, i den åsigt, att den dåvarande tidpunkten icke vore rätt väl vald, för att på Riddarhusgården uppföra dyrbara hus, enär fråga vore väckt om byggnad af en ny bro öfver Norrström från Tegelviken förbi Strömsborg, till södra stranden af strömmen, men definitivt beslut angående landfästena derför då ännu icke blifvit fattadt, utan syntes böra afvaktas innan Ridderskapet och Adeln ginge i författning om nya byggnader å denna plats; oppa hvilket m. fl. skäl och då dessutom, derest i en framtid de å Riddarhusgården nu uppförda byggnader skulle komma att helt och hållet borttagas, både Riddarhuset och hufvudstaden, i följd af den derigenom beredda särdeles vackra, öppna plats, skulle vinua en betydlig försköning.
Utskottet, i Memorial den 27 Januari 1851, tillstyrkte, att någon ombyggnad al oftanämnde byggnader icke borde ega rum.
Detta Utskotts-Betänkande blef af Högloft.
Ridderskapet och Adeln bifallet, hvarigenom frågan om såväl borttagande af de nu å Riddarhusets bakgård befintliga byggnader, som uppförande af andra i deras ställe då kom att förtalla.
Enär likväl hufvudstadens Borgerskap och Herrar Femtio Äldste år 1853 beslöto att den ifrågavarande brobyggnaden öfver Norrström borde sträcka sig från Tegelbacken till Riddarhusgränden med en bredd af 44 fot, deraf 30 farbana, svarande mot den smalaste delen af Riddarhusgränden, som på begge sidor skulle omgifvas af trottoirer lill 7 fots bredd hvardera, hemtades deraf den slutsats, att, med afseende ä den alltför trånga och i Hera hänseenden mindre lämpliga passagen genom Riddarhusgränd, hufvudstadens Styrelse jemväl skulle önska att i någon mån förändra brons riktning, så att den på södra sidan finge sitt landfäste å Riddarhusets sjötomt midt framför Riddarhuset, hvarigenom icke allenast en rymlig plats erhölles för passagen till bron, utan ock Riddarhuset komrae att stå mera fritt, hvilket både skulle förhöja intrycket af denna i arkitektoniskt hänseende särdeles vackra byggnad och genom anblicken från norra sidan åt hufvudstaden bereda en betydlig försköning.
Af sådan anledning och då de å Riddarhusets tomt nu befintliga byggnader äro i hög grad vanprydliga och genom deras uthyrning på sätt som svårligen kan undvikas åt Riddarhusgården, gifver ett högst skräpigt utseende, för att ej tala om den eldfara, som är förenad dermed att dessa lägenheter begagnas till stall, foderskullar och vagnshus, väcktes inom Riddarhus-Utskottet förslag om framställning till Högloft.
Riddersk. och Adeln angående borttagande af omförmälde byggnader och Riddarhusgårdens planering samt upplåtelse för ofvanberörde allmänna ändamål.
Ofver detta förslag inhemtade Utskottet Riddarhus-Direktionens utlåtande, hvaruti Direktionen, i anseende till den förlust för Riddarhuskassan af omkring 3000
Rdr årligen* som skulle kassan tillskyndas R i d d a rh us-U t s k o 11 o t s Utlåtande N:o 17. h genom de ifrågavarande byggnadernas nedrifning, ansåg sig böra afstyrka det. väckta förslaget, så vida icke för byggnaderna erbjödes en tillfyllestgörande ersättning i kapital eller årlig afgäld, ungefärligen motsvarande den minskning i inkomst, som genom lägenheternas afstående lör Riddarhuskassan uppkom.
Med afseende likväl, dels derå att de ifrågavarande byggnaderna blifvit för omkring 50 år sedan å Riddarhusgården uppförda endast för att åt