Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
StatsUlskotlet har ej mera gjort, än yttrat sin förmodan att något serskildt förordnande om detta Hemman icke kunde under Hennes Majlis lifstid komma i fräga, emedan Ulricsdahls Kongsgård är Hennes Maj:t till Enke-Säte ansiagen.
Det lärer ock wara tydligt att inse, att sä länge Enke-Drottningen disponerar denna Kongsgärd, kunna icke Riksens Stän - Den 27 Zebruarii. 1447 Ständer dermed kaga befattning.
Men om för det närwarande något beslut rörande Bergshammar bör fanas i afseende pä framtiden, hemställer jag om icke det bör blist r sädanr, att efter Hennes Majtt Enke-Drottningens frånfälle bör med denne Kongsgård förfaras pä samma färt som med alla andra dylika Lägenheter.
Herr käklman begärde allenast härwid den tilläggning till Grefwe törners förslag, ail efter order Lägenheter mätte tillsättas: hwilka under samma clasi kunna hänföras.
Herr l^oräenstylpe.
Dä Herr Grefwe Ickor, ner täger till skäl, alt blott för del Enke.Drottningen innehafwer
Ulriksdahl pä lifstid, kunna Ständer dermed icke taga minsta befattning; sa sär jag härwid anmärka, ait flere Kongsgärdar finnas, som warit, och än nyttjas såsom Lust-Slott för Deras Majner, men att Riksens Ständer dock förbehållit sig dispositionen öfwer ägorna- Om Hennes Majit Sjelf begagnade den som brukas under Bergshamra, skulle och kunde jag »visit icke göra det påståendet akr
Staten skulle för densamma bekomma någon förökad inkomst; men dä Hennes Contrakt tydeligen urstakar (och hwilket jag wct Stais-Ukffottet sett) akt
Hon icke skall fä öka eller förändra Arrendakorens under Ulricsdahlo Kongsgård nu innehafwande Arrenden och Conkracter, sones mig att det är Ständers skyldighet och rätt att ställa desie Arrenden i likhet med hwad wi nysi för andra Kongsgärds
Arrendatorer hafwa beflutit, och derigenom skaffa Hennes Majck eller Slaten en förökad och billig inkomst: ty annars blif - ^48 Den 27 Zebruarli - bliswa princkperne olika samt Grefwe Lärck, pä wisst sätt pensionerad af Staken, hwilkerjag intetdera kan sinna mig uti att bifalla.
Grefwe körner erindrade art Hennes Maj:k Enke-Drotkningen agde en rättighet, som ej kunds Henne betagas, alt såsom Euke-säte fritt disponera om sa wäl UlricSdahlS ägor. som Lustslott; och att da Hennes Majit icke Sjelf wäckt någon fräga om förändring i Arrende-Eonrracket för Bergshammar, sä ägde R-.ksens Ständer icke att under Hennes Mattts lifstid dermed befatta sig.
Herr Grefwe» och Landlmarfkalken gj°>de Härefter proposition i likhet med hwad af Grefwe hörnor och Herr kvillman bliswir föreslagit, hwilken med ja beswarades, urom af Herr b4or6enlloip>e, som yttrade sigt
Om tiden icke wvre pä aston sä långt liden, samt derföre jag befarade adraga mig RiddersikapetS och Adelns missnöje om jag begärde votering, sä afstär jag derifrån, dock med reservation uti Protocollet, alt jag pä intet sätt kan gilla detta förhållande med Arrendatorer af Kronans Lägenheter.
Rjdderskapet och Akrln ätskiljdeS kl. ^ 10.
In stclem xrntocolli 6.
Liiverstolxo.
Ons - Den 28 Zebruarii. 1449 Onsdagen den 23 Februarn.
Grefwe Dela. 6aräie, jsacod, Sedan wal till de 12 Electorer, hwilka gemensamt med de öfrige Stan» denS Electorer stola sammanträda att utse Riksens Ständers Justilia Ombudsman, är utsatt i morgon företagas, utbeder jag mig fä föreflä att pä samma gäng twenne
Supleanter mätte fä waljas för att i Eleckvrers rum inträda, i händelse nägon af dem som dertill blifwa walde, skulle afsäga sig detta för» troende eller icke kunna walet bewista; och hoppas jag att Högloft.
Rivderstapet och Adeln icke lärer finna swärighet att till detta mitt förslag samtycka, dä härigenom förekommes det beswär och den tidsutdrägt som igenom ert serskildt wal skulle ästadkommas, i händelse nägon ordinarie Elector wore hindrad alt sig wid Ombudsmanna walet infinna.
Herr Grefwen och Landtmarffalken gjorde uppä delta Grefwe vela Laräies förslag proposition hvilken, bifölls.
Herr Grefwe diamilton, ^xel, upläste till prvlocollet följande.
Sedan Ridderffapet och Adeln fatkadt det besiut att Kongsgärdar wid förefallande ledigheter stola till Skatte med bibehällande af sin natur försäljas, underställer jag om ej det bör ske efter tunnelandet, om tunneland graderad jord säljeö pä öppen Annion med 1450
Den 28 Zebruaru. med succesiva betalnings-willkor sä tror jag derigenom winnes den största summan och mesta folkökning.
Det blir alltid för den rika öppet köpa flere sädane delar men han sär betala mera, hwilket ar det som böx äsystas. Zerx Grefwe och Landtmarstalken erinbra. de an bena mål redan förlebne gärdag war hos R>dderskapet och Adeln afgjordt och pabet sätt, att Kongs, gärdarnes styckning skulle ffe efter hemmantal.
Grefwe ^amilton begärde att hans motion dä allenast mätte, säsom en reserwativn för hans räk. ning iagttagas i Pcotocollet.
Uplästes följande; Utdrag af Protocollet, hållet hos Riksens '
Ständers Allmänna Beswärs- och Öeconomie-Utflort den 16 Februarii 1810.
S. D. Sedan, i anledning af Herr Ofwersteps och Riddaren af Kongl. Mc>j:ts Swards-Orden X. kerrmans frän Högloft.
Ridderskapet och Adeln remitterade memorial, om Wargeringens indragning
Utskottet den 7 Augusti förledit är till Respective Riks Ständen afgifwit sitt Betänkande, och detsamma af Wällofl.
Borgare-Ständet och Hederwärda Bonde'Ständet bifallits, sä hade Högloft.
Ridderskapet och Adeln den a i derpä följde September samma Be - Den 27 Hebruarn- !45r Betänkande äterförwisat, med en af Herr Kerrman derwid ftiifteligen gjord anmärkning; Men Höqwördige Prcste-Ekändet, enligt derifrån ankommit Prolocolls-Utdrag, beflutit art upskjuia sakens afgörande, intill desi Utstvttets förnyade utlåtande inkommer.
Af sadan anledning blef nu Herr Ofwerste ker§kman3 anmärkning kagen under öswerwägande, hwcnwid Ukstottet ansäg, att om, enligt hwad densamma innehäller, fiägan angående Wargeringens in» dragning icke bordt anses annorlunda än som en beskattnings-fräga, H>vilkcn Riksens Högloft.
Ständer sselfwe äga att afgöra, sä hade densamma alldrig kunnat af Oeconomie-Utskortet upkagas; men sä framt aker Högloft.
Ridderstapek och Adeln, lika med Borgare- och Bonde-Ständen samt Utffolkek, finna att Wargeringen är en Allmän Hushällnings-anflalt, hwarmed, jemlikt Zz §. uti Regeringsformen, detta Utskott endast tillkommer att sig befatta; sa wille Uttct för sin del wördsammeligen erindra om föreskriften L Regerings-Formens 8y Z. som uttryckeligen innehåller:'^ Riksens Ständer äga doch iEe makt att i depa mål, (nemligen allmänna huShällnings Lrender) annat eller mera besluta än föreställningar och önskningar, att Hv6 Ronungen anmälaS, och chrvarä Lonungen, sedan StatS-Rädet deröfwer blifivit hördt göra det afseende han för nvttigt finner."
Da Utskottet, med fullkomlig äklydnad af denna §. behandlat saken, och i fikt utlåtande tillstyrkt, att Herr LerZKmsns af Utskottet bifallne förslag mätte hos Kongl.
Ma:jt i underdånighet anmälas samt att de angående WarZeringen med Rust och Rotehällare slutne Conträr - !45r
Den 27 Zebruarir. ter, enligt Regerings Formens 82 Z. mage i alja afseende» i behörig helgd blifwa hällne, trodde Utskottet ng icke nu wara berattigadt att i nägon mario afwika frän Regerings-Formens bokstafliga innehall och kunde således pä intet satt förandra det uttalande Utskottet en gäng tillförene afqifwit, samt Wallofl. Borgare-Ständet och Heder-värda Bonde-Stäm gillat ock godkänt, tilt luxrg,. Lx krotocollo k.
I sammanhang härmed uplästes följande Dictamen af Grefwe LlyllendorZ hollan kksnninZ.
Dä jag ägt tillfälle inhämra kännedom af Högloft.
Oeconomie- ochBeswärs-.Utskottets sednare Betänkande, i afseende pä Herr Of-verste Lorglrmans anmärkning, wid det förra, om Wargeringens uphäfwande. hwilket rit!
Ridderftapet och Adeln i desie dagar inkommit samt funnit samma Betänkande wara so» tadt pä g-eundfakser, sorn esker min öfwertygeste, icke med Regerings Formens föreskrift ftä i förening, anhäller jag wördsammeligen att derom fä yttra min mening för akt i sammanhang med berörde Betänkande till Ridderssapers och Aoelus pröfning inkomma.
Oeconomie-Ulftollets första Betänkande af den 7 sistl.
Augusti om beskaffenheten as den af Herr Ofwerste UorAkman wäckle froga, har jag för min 'del funnit twelydigt, enär Utskottet, wäl ä rna sidan tillstyrkt underdänig anmälan hos Kongl, Ma:j, om Den 28 Zebruarn. sm uphafwande af Författningarne rörande Wargeringen, hwilka ..Författningar likwäl, lika med dem vm -Landtwarnet,, och' 4 enahanda 'förhållande, genom Regerings-Formens 80 Z. förut blifwit uphafde:; men deremot- a andra sidan med-gifwit, att, r grund af de-, för längre
Ud tiltbakas, med Rust- och Rothällare uprättade Contracter, 'Wargeringen borde uphörag och dä Herr Öfverste Le-rZ.- Waw, genom anmärkning derwlo beredr ett tillsä e, att, genom Utstotters sednare Betänkande oin dest werkeliga mening blifwa uplyst, har jag anset! ändamålet winnås mran alt behöfwa med serskilt anmärkning beswära.
Utskottets mening är nu, genom det sednare Betänkande bestämdt ukikyckt, pä n esker min öfwertygelse, irke tillfredsställande sätt, och, dä Ut'. ffotlet förklarar sig, jemre Borgare- och Bcnde-Snänden anse Wargeringen wara en allmän Hushall ningsanstalt hwarkill -53 och 89 §. of R,gerings-F-rmen borde lämpas,-och hwaruti blot- önstningar ägde rum, förmodar jag atr deste Ständ i bitaHet till Utskottets ?första Betänkande -icke ansedt sig hafmq -ingätt i en sädan mening,'som'innefattar ett medaifwande att Konungen kunde bibehålla, förändra, unHäfwa -och sedermera förnya Wargering efter godtfinnande, och hwarigenom, rsasom chushkrllnings-mal kunde förklaras ett Åliggande af den drygaste bestattning, uprätkande af en obestämd Wargering, som kunds päbjudas till Äkegememernes heta styr a eller LerAtöfwer.
Jag känner allt för wäl att för dek märwarande wore wisterligen irke -något misibruk deraf art chefara, men fåken är af för mycken wigt för framliden, för att icke Lag-likmätigt -behandlas; och Det Ztte Bgnd» 2idr« Afd. '§6° ' iLZ4 Den -8 Februari!» det torde icke ytterligare tarfwa demis, att Höglsff.
Oeconomie-lltffortet gjort cn origkig tillämpning af RegcringS-Formens föreffrist, sedan Utskotter icke gistvik den förmodade förklaring af dess sörsta Betänkande, att den föreffagne underdäniga anmälan, in> nefaktade cn underdånig anhållan om merkställighet i afseende pä Wargeringens afskaffande, jemlikt hwad Regerings-Formen föreskrifwer, da densamma i 80 §.
Llottj omnämner Kneckte-Concracter och Indelningswerk, säsoin grundförfatlningar för Krigsmagtens uprättande; dä hwarken under Konung den Elftes Regering, dä de uprättades, eller sedermera, någre allmänna Contracter cm Wargering i sammanhang dermed blifwit träffade är det omäneadl att Oeconomie-Utstottet under förewäudning af en allmän hushålls - anstalt kunnat medgifva möjliga Existancen af en Krigsmagt, som Regerings-Formei: icke godkänner, och i äldre tider icke warit påtänkt, än mindre beskuren.
Denna tillökning i Krigsmagten, fick först fin killwarelje', efter den kännedom jag äger, ,74, dä Riksens Ständer sjclswe besiöto Kriget emot Ryssland och till utförande as det samma förordnade, att en »y Krigsmagt under benämning af Wargering skulle upsältas, som till säkerhet för för fullt anta!, borde den gängen jemlikt roteringen utgöras.
Denne rillsäliige beskattning uphörde under kriget och i den män ro arne eftergäsmo Wargecingsbarkarne, deras förbindelser att de blifwande Vacancer Completkcra.
I det päföljandc kriget med Ryssland lät Konung den g:dje i Otterne göia propofition cm Wcugenngens upsäitande, dä misse Provincer deri ingingo, andre äter fig densamma undandrogo.
Om detta warit
Nationens skyldighet ii grund Bett 28 Zebruat!^ rgZZ i grund af Hemmantal, hade ej högstbemäldte Konung , svin wisterligenickccftergaf sina rättigheter, icke begärt hivad han kunna! befalla) och att Konung doubtt i grund af Anwäldsmagt pabuder Wargeringens upsattande bewisar blott hans magt, men icke Äationens förbindelse.
Denna framställning rorde uplysa det olika förhållande som sig företer emellan JndelningS-werk hch CoNtracter, samt Wargeringens upsätkande, samt att icke något i Författningar grundadt samband, bcsinnes wara deste inrättningar emellan- Om serstille ösworenskommelser om Wargering i wiste Provincer, i sednare lider träffade, medföra någon enstilt sör^ bindelse, ankommer pä en serskilt pröfning: för min del hyser jag den öfwertygelse, att sädane öfwerenss koMMelser ofta »lindre ordenkeligen och lagligen tillkomne, icke borde äga annan än individuel förbindelse och icke bero pä beslut af eu, pluralitet till förekommande deraf, att Allmänna Arender, som icke annor» siades än wid Niksmören böra förekomma, icke mäge wid päbudne sammankomster i Orrerne kunna ripkagas och asgöras-
I anledning af hwad anfört är, får jag Vördsammeligen tillstyrka, att med ogillande as de grunder hwarpa Oeconomie-Utskottet fotadt sitt Betänkande, hos Kongl. Maj-.t ma i underdånig-! hel anmälas, att som Wargeringens tillwarelse icke äger någon grund i 82 Z. af NkegeriNgs-Formens innehåll » Kongl Äiasit täcktes i Räder med sammar anledning, som i afseende pä Landkwärnet redan stedt, laka befordra till Verkställighet Regerings-Formens berörde föreskrift, sa att Löargeringen mätte afwcn alldeles sörswinna.
Jag inser wäl, att i desi olyckliga händelse, art Riket af Fiende anfölles desi vkdinaire Krigsmagten icke torde till förswarer warel till - I4Z6
Den 28 Tebritäkii. racklig, men jag fan derföre icke medgifwa, akt densamma stall, som en bestämd skyldighet allena ökas hos Hemmans-innehafware, i förmodan art lämpeligare och naturligare grunder derföre torde framdeles bestämmas an sädane, som fasta 'förswars-stpldigheren wid Jordbruket allena.
Sluteligen och dä, som förenämt är, aldre ^ontractcr och Jndelnings-werk aro, jemlikt 80 § af Regerings Formen, enda grunden för Krigsmagrens uprättande, men Wargeringen deremor ar en friwillig inrättning, beroende lill lid sch be stkaflenhet, af friwiliigr bestut och som, hwarken i fölgd af Indelnings - Werk eller strifkeliga öfwer» enskommelser har någon laglig killwarelse för en bestämd tid; sa sar jag till Högloft.
Ridderstapet och Adeln wördsammeligcn hemställa, om icke i den händelse eit eller flere af RiksSränden stulle genom vifallet af Oeconomie - Uistotleks första Bdkänkande chafwa medgifwit Wargeringtzns inrättning wara en allmän hushälls-anstalt som berodde xä Konungens -godtfinnande.
Ridderstapet om Adeln ma 'i detta mål såsom ett gansta betydligt bestattnings^näl förklara sig aga beftutande rätt, saMt att den sydeliga förändring i ?Z samt förenämde 8" ^ Diegerings - Formen , hwartist Utstoriets Betänkande föranleder, icke mä kunna komma i fräga i annan wäg än den Regerings-Formen i afseende pä förändringen deruti förestrifwer.
Lades pa bordet.
Friherre öckgnnerdklm, I^ars Ibland de Dey. 28 Zebroaril- ^457 do flere wal, som ännu för Ridderssapet och Adeln Kersta ar ock det- hwarigenom Ridderstapet och A4 deln strifte behaga utse 6 Electorer, hwilka äga , att gemensamt med de öfrige Standens Electorer unvalja Ledamöter till Tryckfrihets - Eommitteen.
Jag hemställer till Högloft.
Ridderstapets och Adelns egit ympröfwande, om icke utan särskilt befwär och tids Utdrägt detta ändamål stulle winnås, om man öf« werenskomme, att de 6 personer, som wid det i morgon lill anställande ival erhålla fleste rösterne titz JustiliW Ombudsmans Electorer stulle tillika anses fäsom Electorer lill. uuväljande af Tryckfrihets-Committeen Uppa af Zerr Grefryen och Landtmarffa^ ken gjord proposition blef detta Friherre hsiiys.
Förftag Bifallit-, Uplastes ett ifrån Stats. Urstoltet inkomMtl s^ lydande: Wördsamt Memorial» Sedan « i anledning as Kongl.
Nådiga proposition om ett ärligt underhåll för den Återstå^ ende delen af Finsta Armeen, iSmts-Utstottet, under den i sistl.
December till Riksens Högloftetander afgkfwit betz Betänkande och Förftag i'dek? 1458 Den -8 Zebruarri ta ämne: sä haf-va samtelige Respcclkve Riks-Stäuden behagak detta ärende till Stats.
Utskottet äter^ remittera, med yttrad önskan, att Stats - Utskottet mille inkomma med ett förnyadt
Förslag i möjligaste matto sä bestaffadt att deste tappre Försvarare af Sweriges ratt och ära mätte kunna anse stg för si>! na kanbaraste förluster ersatte, hwarwid Walloch Borgare»Slandet fogat den anmärkning, att noga urskiljas bör, hwilka Officerare samt Under.Officerare och Eivil-Besiente kunna antingen genom antagande af Rysk tjenst och lydno, eller delaktighet uti den om Sweaborg ingangne wanhederlige Capitulation, hafwa ratlwisligen gjordt sig förlustige af den rättighet och wälwilja, som endast den wardige och fin Undrrsälligq fro lillgifne Medborgaren hör till, komma.
Allmänt har inom Stats-Utskottet, fä ival nu som förra gängen, dä detta amne till öfwcrläggiiing förehades, den ranka warit rädande, att Finsta Ar»men för sitt rappra förhällande och sina o-, sparba mödor till ett gemensamt Fosterlands förswar, gjort sig berättigad sill Samtidgs erkänsla samt
Efterkommandes högaktning och tacksamma hugkomst» Utan twifwel är det Swensta Nationens allmänna önskan, att kunna pä sädant sätt belöna Finsta Armeens i mer än ett afseende stora upoff. ringar, att den ätminstone till nägon del kunde ansa fig ersatt för dest stora förluster; och det är bäve of öfwertygelse och böjelse för hwad rätt och billigt är, som Stats-Utskoltets Ledamöter instämma i denVS allmänna önskan.
Men det är med ett »verkligt
Den 28 Lebruarik. 1459 bekymmer, som Utskottet funnit hinder möta för ett fullkomligt uppfyllande häraf, och Leffe Lro förnäm, kigast: ett utblottadt Stars. Werk, nya af sednare tiders händelser tillkomne Stats-behof, och en för deffe behvfs fyllande redan sä högt päräknad Bewillning att all tillökning deri, stuve i närwarande betryckta omständigheter troligen öfverstiga Nationens krafter och förmåga.
Men dä nu Riksens Högloft.
Ständer behagat as StakseUtstoltek asta ett förnyadt Förslag i möjli, aaste mätto fä beskaffade, att Finsta Armeen mätte kunna anse sig för sina känbaraste förluster ersatt; sä har Stats.
Utskottet ett sädant nu uprättadt, hwilket härhoS till Riksens Höglofl.
Ständers egen pröfning wördsammast öfwerlemnas, och deruti blif-- wit förestagit all den tillökning uti de förut projec. terade Löner, som Utskottet i Slats-Werkets när»varande betryckta tillstånd ansett möjlig att kunna åstadkomma.
Uti detta Förslag har Stats-Utstottet pä de skäl deff förra Betänkande innehåller, likwäl icke gjordt nägon stillnad imellan Indeld och Wärfwad
Lön, utan uptagit lika aflöning, sä för den Wärfmade som Jndeldta Armeen; men som Compagnie-Cheferne wid Hennes Maj:t Enke - Drottningens och ^LZerbornlkr Wärflvade
Regementet enligt accords-reglementet njuter en högre accords-rätt an Compagnie-Cheferne wrd de Indelta Jnfanterie-Regementerne, och en sadan högre accords-rätt grundar sig icke pä de Löner som Staten bestär, hwilka wid Wärfwade Infanteriet aro wida mindre än wid det Jndeldta, utan pä de inkomster som de af sinn Compagnier, i grund af de med Kronam afstutade v 2 46O Den 2 8 KbruaM Passivolance-Contrac^er, kunnat pÄäKia,,.- svm wKGarnizons tjenstgöring nro formäniigare än för de nr, som icke ligga r Garnison z, sä har af sädane anked-- rungar och »ill ersättning för sa wät deras förlorade Cvinpagpie-revenner,, som ägande högre acovrds-rätt,.
Stats-.v ikottet dessutom upfördt 200 R-.dr ärligen för h,v ard era af desse Compagnie-Chefer, utom för Etfiversten, för hwilken såsom ägande enahanda och kika accords- ratt med Ofwerstarne wid det Jndeldts Infanteriet.
U. skottet ansett fia icke kunna en sa--- dan- ersättning föreslä-.
Der af Staks-Utskottek nu uprättade aflönings-- Förflag, som, i anseende till perfonalet, grundar sig pä de af Herr General Lieutenanten och Commendeu» ren Friherre ^cklororeutL meddeldte uppgifter, slutar sig pä en summa af 64,505 N:d^ och således 24 505 R:d mera än det förrra Förslaget.
Till bestridande af denna tillökte utgift finnes wäl icke ä
Stat något särskildt anslagmen som de Pvmmerffa Regemente nt erne lära komma att nu återgå till Pommern sch således hädanefter icke torde komma att af Swensta Stats-Werket widare astönas, sa blifwa därigenom att påräkna en inkomst, som troligen skall upfylla hwad som fordras till den nu förestagne tillök» Ning i den för Finska Armeen förut projecterade aflöning.
Beträffande de wid för detta Finska GenerakKrigS, Commisariatet warande Embels och Tjenstem n; C ä anser Stats Utskottet dem äfwen böra wid fine körut hafde Löner bibehällas; dock böra af desse
Löner icke andre af Smts-Werkkt ulgä- än de fom Dm 23- Februari:-. ,!46T HruL sf Stats-.
Merkel markt bestridde, utan- de öfrige fä hädanefter som hiktils njuta sin aflöning af den» under Kongl. Krigs.
Eoll eg i o disposition stående Finnsta Pacevolance-Fonden, halst detta synes numera ölifwa den enda utgift, som denna Fond efter Finlands förlust torde komma att »vidkännas-»
Pä det att Skats-Werket i deffj närwarande knappa tillgängar icke »nätte betungas med Löners utbetalande till andre af Finsta Armeen, sä mililair som civile personer, än dem son» derä med ratta kunna göra anspråk» anser Stats-Utstolkel ingr andra» deraf böra komma i åtnjutande, an de; som antingen med den öfw-erblefna Finsta Armeen redan öst rverkommit, eller i anseende lill sjukdom eller fångenskap i Finland qwarstadnat, men sist inom den i:str nästkommande Iunii sig har inställa till tjenstgöring, dock med undantag om någon gitter wisa laga förfall af sjukdom, fängenstap eller andra händelser, som kunnat walla ett längre uteblifwande, hwilket förfall likwäl bör underställas Kongl. Maj:ts Egen Nädiga pröfning.
De, som i egenstap af Finsta» Undersåtare qwarblifwit i Finland, äfwen sorn de^ hwilka wetterkigen af Rysta Regeringen blifwit wik» sine Boställen och Löne-förmaner bibehällne eller a»tuorledes blifwit för sitt lidande ersatte, anser Stats» Utskottet icke wara berättigade till någon Löns- eller Accords-ersättnings åtnjutande af Swensta Kronan, Att alla de, hwilka pä ett eller annat sätt deltagit i Capikulalionens ingående vin Sweaborgs Fästnings öfweriemnande till Fienden, och icke weLerbörligen kunna styrka att de emot ett sädant Fästom » - I4§2 r8 Lebruam. ningens öfwerlämnande protesterar icke böra njuta hwarken Expeckance-lön eller Accords ersättning, har Slats-Ulftoltet i de§ förra Betänkande förestagit och hemsta lt.
Hwad äter a«gär Accords-ersäklningarne till Officerare af Finska Armeen; sä fär StatS-Ulstotret i den delen åberopa hwad desi förra Betänkande innehåller, och derwid Uistottet endast fär tillägga följande. Zilla de Officerare, som blifwa ansedde berättigade atnjura Expectance-lbner och efter Accords-Reglementet äga rättighet till accord för fine innehafva rjenster, böra äftven undfå.
Accords ersättning efter Accords - Reglementet dock med wilkor a:t rättighet till en fädan ersättning wid afstedstagandet icke tillkommer nägon, som icke minst z:ne är qwarblifwit i Rikets tjenst.
Den ssm i ro är njutit Expecrance-Lönen utan stt under tiden hafwa erhållit befordran till annan tjenst och lön, undfär icke någon Accords-ersätlning af Etats-Werket, emedan accordet genom Expectance°Lönens ätnjutande under berörde is är anses wara ärsalt.
Ingen undfär accords-ersättning förr än wid afgång ur rjensten eller befordran till annan tjenst inom nämnde ic> är; men för dem som under liden rned döben afgä och arv berättigade tili accord njuta deras Sterbhus eller arfwingar en sädan rättighet lili godo.
Den 28 Zebrnarii' 1463 För alla dc Officerare, som i Kriget med döden afgätt och warit för sine tjensier berättigade till Accord, men efter hwilka nägon efterträdare icke blifwit nämnd, bör äfwen Accord af Srats-Werket utbetalas till deras Arfwingar eller Sterbhus.
Accorderne godtgöras, enligt hwad Stats.
Utskottet i desi förra Betänkande föreslagit, med Stals-Conlvirets obligationer, stälde pä 6 är med L procents ränta; och böra desie obligationer icke ställas pä högre Summa än Femtio R:d. stycket, för att göra dem i Jnnehafwarens händer desto an» »vändbarare, sä framt icke nägon önskar att fä dem pä högre Summor, i proportion af den belöpande Accordssumman utfärdade.
Skulle Riksens Högloft.
Ständer täckas tilläta, att de Officerare, som ivid afsked eller befordran finnas berättigade till Accord, mage fä inställa fine uti Stats-Contoirets Obligationer erhällande AccordsSummor uppä den af StakS-Utskottet föreflagne och af Riksens Högloft.
Ständer bifallne Annuitets-LätieHonden emar 7 procent, och hwilken således endast i detta fall skulle för dem hällas öppen; sä more detta ä Riksens Högloft.