Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Under sådant förhållande täcktes K. o. Ad. finna, att det icke kan vara särdeles skäl att nu omarbeta den icke mera än 3 år gamla författningen, om hvars möjliga brister man icke kan erhålla någon säker kännedom, förr än den kommit rigtigt till lifs.
Det är klart, att författningen medfört åtskilliga olägenheter.
För förmyndaren måste det falla sig obeqvämt att hvarje år till domstolen inlemna summarisk uppgift öfver den omyndiges behållning, och ur denna synpunkt har en motionär föreslagit, att förmyndarne skulle befrias från denna skyldighet och att det i stället skulle åläggas gode männen att årligen å bestämd lämplig tid till domstolen ingifva förteckning öfver afiemnatle och uteblifna förmyndare-räkningar, med uppgift å hvarje myndlings behållning i löst och fast, enligt de lemnade räkningarne.
En sådan föreskrift skulle dock icke stå väl tillsammans med förordningens tendenser i allmänhet, ty domrarne skola på grund af de utaf dem förda förteckningar tillse, att förmyndarne behörigen inlemna räkningar och, derest de det försumma, vid verkande vite förelägga dem att fullgöra denna sin skyldighet; men, om nu icke förmyndarne, utan gode männen, skulle hafva skyldighet att till domstolen ingifva de förutnämnda summariska uppgifterna, kunde domaren, i händelse af försummelse, icke förelägga förmyndarne, utan måste förelägga gode männen att ingifva sådane, men, för att åter kunna göra det, måste domaren, veta, till hvilka gode män räkningarne blifvit ingifna.
Förordnin - Den 1 Maj. 30 gen medgifver förmyndarne en viss valfrihet i afseende å de gode män, till hvilka de skola inlemna sina räkenskaper, i det de kunna välja antingen gode männen i den ort, der den omyndige hor, eller i den, der förmyndaren förordnats; denna valfrihet i afseende å kontrollerings-forum är för förmyndarne af ganska stor vigt, då det deremot är likgiltigt, af hvilka gode män räkningarne granskas, om blott i de af domrarne förde förteckningar blifver anmärkt, att granskning skett.
Nu afser dels Irsta §:n i Utskrts förslag en närmare betämning af forum och dels den 4:de §:n, att från förmyndarne å gode männen öfverflytta skyldigheten att till domstolen inlemna de summariska uppgifterna.
Tillägget till den Irsta §:n anser jag vara alldeles öfverflödigt, ty, då redan i Irsta §:n af 1861 års förordning finnes stadgadt, att, »om rätten finner skäl vara för handen, att vårdnaden af förmynderskap öfverflyttas å den rätt, hvarunder den omyndige har sitt hemvist, meddelar rätten derom beslut och gifver det den andra rätten tillkänna», är det klart, att rätten skall, derest fader icke finnes, göra afseende å, hvarest den omyndige har sitt hemvist.
Tillägget till den 4:do §:n anser jag åter vara origtigt och skadligt, enär det, enligt min tanke, skulle leda derhän, att domrarne icke lika verksamt som nu skulle kunna utöfva kontroll öfver förmyndare-vården eller åtminstone icke kunna förelägga vederbörande personer att fullföra sina skyldigheter; det ligger nemi. i sakens natur, att, om jag vid vite skall kunna förelägga en person att fullgöra en skyldighet, måste han ursprungligen hafva haft denna skyldighet, men enligt Utsk:ts förslag skulle icke förmyndarne utan goda männen hafva skyldighet att till domstolarne ingifva de föreskrifva summariska uppgifterna.
På dessa grunder, och emedaa jag i allmänhet anser det vara för tidigt att omstöpa en förordning, som icke är mera än 3 år gammal och om hvars verkningar man icke haft tillräcklig erfarenhet, anhåller jag ,om propos. på afslag å Utskrts förslag.
Lika med Or.
Sparre kan jag ej annat än finna det betänkligt, om man efter blott 3 års förlopp skulle omarbeta en författning, som redan börjat medföra ganska goda frukter.
Om den äfven i en eller annan punkt skulle visat sig vara mindre lämplig, är det dock att hoppas att dessa brister genon en stadgad praxis snart skola afhjelpas.
Det af Lag-Utskrts majoritet uppgjorda nya förslag kan jag i flere afseenden ej finna tillfredsställande.
I 4:de §:n föreskrifves t. ex. att gode männen eller kommunalnämnden skola förvara för framtiden alla förmyndare-räkningar.
Då kommunal - 40 Dea 1 Mai. nämnden ej har något arkiv och man väl ej gerna km ålägga privata personer, sorn hvart annat år ombytas, att förvara offentliga handlingar, så frågas, huru detta stadgande skall åtlyda® ?
I ofvannämnde § är äfven stadgadt, att om förmynderskap lyder under annan rätt än gode män eller kommunalnämnd, som räkning af förmyndaren eniottagit, skall särskild uppgift till den rätten lemnäs, huruvida räkning blifvit ingifven eller icke.
Skall nu denna uppgift insändas med posten, föranleder detta alltid en utgift, men här finnes ej bestämdt, hvilken godtgörelsen af denna utgift skall åligga.
På de skäl i öfrigt, som blifvit anförda i Gr.
Sparres reservation, hvilken jag biträ dt, anhåller jag om afslag å Utsk:ts förslag.
Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes först propos. på bifall till Utsk:ts ifrågav:de förslag, hvartill svarades nej, och sedermera propos. på afslag derå, som med ja besvarades.
Föredrogos ånyo och biföllos Lag-Utsk:ts d. 18 och 19 sisth April bordlagda Betänkm: N:o 35, i ani. af väckt motion om ändring i lagen för åhörare vid R.
Stms sammanträden d. 1 Mars 1830; och N:o 36, i ani. af väckt motion om antagande af en lag ang:de internationell litterär eganderätt.
Då det Betänk., som nu är i ordning att föredragas, eller Lag-Utsk:ts Betänk.
N:o 37, är af jemnförelsevis större vigt och åtskilliga Ståndets ledamöter, hvilka ej antagit, att detsamma skulle i dag kunna förekomma, torde önska öfvervara dess handläggning, anhåller jag att nämnde Betänk, måtte å föredragningslistan uppföras näst efter de från Med-Stånden ankomna prot.-utdrag, samt, i händelse Stats-Utsk:ts Betänkm N:ris 67, 70 och 71 nu andra gången komma att bordläggas, äfven efter dessa.
Föredrogos, men begärdes af Hera ledamöter ånyo pä bordet, Stats-Utsk:ts den 21 sistl.
April bordlagda Mem:r: J7:o 69, i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut uti åtskilliga frågor rörande regleringen af utgifterna under Riks-Statens 2:dra, 4:de, 5:te och 7;de Hufvudtitlar; Den 1 Maj. il N:o 70, med förslag till voterings-propos. i ani. al Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om tackjemstjondes upphörande inom bergslag; samt N:o 71, med förslag till voterings-propos:r i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om eftergift af kronans rätt till dana-arf, fallna efter åtskilliga personer.
Föredrogs och lades till handlingarne Stats-Utsk:ts d. 21 sisth April bordlagda Meni.
N:o 72, i ani. af återremiss å Utlåt:t N:o 37, ang:de ifrågasatt befrielse för gästgifveri-hemmanet N:o 3 Heda från erläggande af rotevakans-afgift.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo pä bordet, sammansatta Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-
Utsk:ts den 21 sisth April bordlagda Betänk.
St:r ang:de förändrade bestämmelser i fråga om upplåtande åt enskilda af kronans verk i Norrland och St.
Kopparbergs län samt om dispositionen af stubböresmedlen, dels en i ämnet väckt motion.
Föredrogs, men begärdas af flere ledamöter ånyo pä bordet, Lag-Utsk:ts d. 21 sisth April bordlagda Betänk.
N :o 38, i ani. af väckta motioner om ändringar i konkurslagen.
Föredrogs och bifölls Lag-Utsk:s den 21 sisth April bordlagda Betänk.
N:o 39, i ani. af väckt motion om förmånsrätt för kommunal-utskylder.
Föredrogs och lades till handlingarne Lag-Utsk:ts d. 21 sisth April bordlagda Mein.
N:o 40, i ani. af återremiss af Utskrts Betänk.
N:o 17, öfver väckt motion ang:de sättet för stämnings delgifvande åt byalag eller annan samfällighet.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Lag-Utsk:ts den 21 sisth April bordlagda Mern.
\:o 41, i ani. af återremiss af Lag-Utsk:ts Betänk.
N:o 23, öfver väckt motion om förändrade föreskrifter i afseende på sättet för kommunikation af besvär, som blifvit till Hofrätt ingifna.
Deu 1 Maj.
Föredrogos och lades till handlingarne Lag-Utsk:ts den 21 sisth April bordlagda Mem:r: N:o 42, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk.
N:o 27, öfver väckt motion om förändrade bestämmelser i afseende på universiteternas disciplinära domsrätt öfver de studerande; och N:o 43, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk.
N:o 28, öfver väckt motion om inrättande af förlikningskomitéer.
Föredrogos, men begärdes af dera ledamöter ånyo pä bordet, Lag-Utsk:ts den 21 sisth April bordlagda Mener och Betänk.:
N:o 44, i ani. af återremiss af Lag-Utsk:ts Betänk. X:o 29, öfver väckt motion om ändring i Kyrkolagens föreskrift rörande tiden för barnaqvinnas kyrkogång; N:o 45, i ani. af väckt motion om ändring i lagens stadganden ang:de reseförbud för gäldenär; N:o 46, i ani. af återremiss af Lag-Utsk:ts Betänk.
N:o 15, öfver väckta motioner örn ändringar i domstolsinrättningen å landet; samt N:o 47, i ani. af återremiss af Lag-Utslcts Betänk.
N:o 16, öfver väckt motion om upphörande af frälsemans särskilda forum.
Föredrogs och bifölls Lag-Utsk:ts d. 21 sisth April bordlagda Betänk.
N:o 48, i ani. af väckt motion om upphörande af den genom Kongl. Förordningen d. 13 September 1864 medgifna frihet i ränteaftah Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-
Utslcts den 21 sisth April bordlagda Betänk.
N:o 6, i ani. af väckt motion om vissa ändringar i de för prester föreskrifna examina och lärdomsprof.
Föredrogs sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:ts den 25 sisth April bordlagda Utlåt.
Propos. ang:de förändring i grunderna för bevärings-inrättningen samt om bildande af en landstorm.
Detta Utlåt, begärdes af flera ledamöter ånyo på bordet; hvarjemte anmälde sig och yttrade Den 1 Maj Hr af Klint, Erik Magnus:
Jag får anhålla, att föredragningen af sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts Betänk.
Nio 5 måtte uppskjutas, till dess R. o. Ad. fattat beslut rörande den inbjudning från Borgare-St.
, som för närvide hvilar på Ståndets bord.
Detta förslag bl ef, uppå gjord propos., af R. o. Ad. bifallet.
Ekon.-Utsk:ts den 25 sistl.
N:o 17, i ani. af vackt motion om nedsättning af det i gällande taxa för o o landtmäterigöromål fastställda arfvode.
Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo pä bordet, Allm. Besv.- och Ekon.-Utskits d. 25 sistl.
April bordlagda Betänkm och Mern.:
N:o 82, i ani. af väckta motioner om ändringar i Kongl. Jagt-stadgan den 21 Oktober 1864; N:o 83, i ani. af väckt motion om ändring i gällande stadgande i fråga om ersättning åt militie-boställsinneliafvare för å bostället för kronans räkning huggen ek: samt N:o 84, med förslag till voterings-propos. i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:ts Betänk.
N:o 75, ang:de väckta motioner om utvidgande af qvinnans medborgerliga rättigheter.
Slutligen föredrogs, men begärdes af Hera ledamöter ånyo på bordet, Stats-Utsk:ts d. 28 sisth April bordlagda Utlåt.
N:o 73, i ani. af K.
Propos. ang:de upplåtelse till Göteborgs stad af Elfsborgs kungsladugård med dertill hörande lägenheter. R. o. Ad. åtskiljdes kh j 3 e. m.
In blem. 0. Brakel. 44 Den 2 Maj.
Onsdagen den 2 Maj 1866.
Justerades ett prot.-utdrag för den 26 och 28 sistl.
April samt l:sta dennes, äfvensom 6 prot.-utdrag för sistnämnda dag’.
Föredrogs ånyo Högvörd.
Preste-St:s den 28 sisth April och l:sta dennes på bordet lagda prot.-utdrag N:o 184, innehållande inbjudning till R. o. Ad. att biträda Preste-St:ts beslut öfver Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts Utlåt.
Mörner, Cari Göran:
Då genom tre Stånds beslut är afgjordt att en skrifvelse skall aflåtas, kan jag icke inse att den nu gjorda inbjudningen kan af B. o. Ad. antagas, och får sål. anhålla att densamma måtte läggas till handlingarne.
Ofverläggningen ansågs härmed slutad och inbjudningen lades till handlingarne.
Efter föredragning af Vällofh Borgare-St:ts den l:sta dennes på bordet lagda prot.-utdrag N:o 194, innehållande inbjudning till de öfriga Riks-St:n att förena sig i BorgareSt:ts beslut om samtlige ifiks-Stais sammanträdande till gemensam öfverläggning rörande Sammans.
Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:ts Utlåt.
Mas Nåd.
Propos. ang:de förändring i grunderna för beväringsinrättningen samt om bildande af en landstorm, antog R. o. Ad. denna inbjudning; hvarefter och sedan ett prot.-utdrag om detta beslut justerats, Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att, i enlighet med emellan RiksSt:ns Hrr Talmän träffad öfverenskommelse, den ifrågav:de gemensamma ofverläggningen komme att hållas nästa Fredag den 4:de dennes kl. 5 e. m.
Den 2 Mai. 45 Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande Stats-Utsk:ts den 21 sisth April och 1 dennes på bordet lagda Mein.
Nro 69, i ani. af Riks-Strns skiljaktliga beslut uti åtskilliga frågor, rörande regleringen af utgifterna under Riks-Statens 2:dra, 4:de, 5:te och 7:de Hufvudtitlar.
Irsta och 2:dra punkterna.
Lades till handlingame.
3:dje, 4:de och örte punkterna.
Voteringspropositionerna godkändes. 6:te punkten.
Lades till handlingarne. 7:de, 8:de och 9:de punkterna.
Utskrts förslag till voteringsproposrr godkändes.
' lOrde punkten.
Lades till handlingarne. llrte punkten.
Frågan om lagenligheten af den i förevrde punkt uppställda voteringspropos. har varit föremål för öfverläggning inom talmanskonferensen, som nära nog enhälligt ansåg densamma olaglig.
För att göra detta klart, ber jag få påminna om huru beslutet tillkommit.
Mrt tillkännagaf för R.
Strr att ett förslag till flottans omorganisering blifvit godkändt, äfvensom att inga ökade statsanslag derföre behöfdes, men att K.
Mrt ändock ville öfverlemna detsamma till R.
Strr för att deröfver afgifva sitt yttrande.
Stats-Utskrt gick dock längre än K.
Mits förslag omfattade, och, tillstyrkande godkännande af de i K.
Mrts förslag uppgjorda lönestater, hemställde detsamma att R.
Strr ville godkänna K.
Mrts förslag.
Detta Stats-Utskrts Utlåt, bifölls af Borgare- och Bonde-Strn utan förändring.
Preste-St. åter biföll förslaget på det sätt, »att R.
Strr, utan att ingå i pröfning af det förslag till förändrad organisation af flottans officersoch underofficerspersonal, som K.
Mrt framlagt, bifalla att de för bemälda personals aflöningsstater nu anvisade medel må fortfarande utgå»; hvaremot R. o. Ad., med afslag å Utskrts hemställan, blott godkännt K. Mrts Propos. på så sätt att aflöningsstaten fortfarande finge utgå, men i öf - 46 Ben 2 Maj. rigt, nied anledning af yppade betänkligheter, anhållit att med omorganisation tills vidare måtte anstå.
Inom talmanskonferensen har man ansett att K. o.
Ad:ns icke kunde sammanjemka*! med de andra Ståndens, utan att voteringen borde omfatta Borgare- och BondeSt:ns beslut i ja-propos. och Preste-St:ts i nej-propos.
Efter hvad jag tror mig hafva mig bekant, hafva de 3 öfrige Stånden återremitterat denna punkt, och ehuru det visserligen vore en enkel sak att, med uteslutande af B. o. Ad:ns beslut, uppsätta en voteringspropos., torde det dock vara skäl att äfven detta Stånd, till vinnande af öfverensstämmelse i ordalagen, äfven ville återremittera punkten, på hvilket förslag jag anhåller om propos.
Jag hyser naturligtvis stor aktning för talmanskonferensens mening, men det synes mig dock som den bordt fästa något afseende vid R. o. Ad:ns beslut. R. o. Ad. har för sin del beslutat att medlen skola användas på ett annat sätt än det, hvartill de öfrige
Stm lemnat sitt bifall, och jag tror icke att man hitintills tilltrott sig att lemna ett Stånds beslut alldeles å sido. Att Stats-Utslct varit i sin fulla rätt, då det uppsatt voteringspropos:n så, som skett, synes mig vara så mycket klarare som ingen enda reservation finnes anförd; och då jag anser Gr.
Sparres förslag innefatta ett försök att nog kavaljerement behandla ett Riks-Stånds beslut, yrkar jag afslag å detsamma, samt bifall till Ststs-Utsk:ts förslag.
Jag anser mig skyldig det Ut.sk., som inom Utskds majoritet gjorde sig gällande, då detta beslut, efter omröstning, med några och tjugu röster fattades.
Alan resonnerade så, att Preste-St:ts beslut i frågan hade den omfattning att det kunde tillämpas så väl på de två Stånds beslut, som bifallit K.
M:ts Propos., som ock på R. o. Ad:ns, som ogillat densamma.
Ty Preste-St:t sade i få ord att det bifölle medlen och att K.
M:t fick använda dem som honom bäst syntes.
Jag tror dock att majoriteten numera är ense om den åsigt, Hr Gr.
Sparre framställt, hvarföre jag förenar mig med honom i yrkandet om återremiss.
Jag kan icke inse hvarföre den nu föreslagna voteringspropos:n icke skulle kunna af R. o. Ad. bifallas.
Derigenom skulle visserligen genom voteringen i Först.
Stats-Utsk. ett Stånds beslut kunna blifva R.
St:rs, men detta kan äfven inträffa genom den voteringspropos., sorn blifvit antagen för afgörandet om den VVerinländska jernvägen.
Don 2 Maj, Nagot tvifvel om frågans laglighet kan icke heller uppstå, ty om den varit olaglig, hade Landtm, derå vägrat propos.
Jag anser derföre att man ganska väl kunde bifalla punkten, men då två Stånd redan återremitterat densamma, vill jag icke motsätta mig Gr.
Sparres yrkande.
Om man föreställer sig att R. o. Ad:ns beslut skulle blifva R.
St:rs, tror jag det skulle möta svårigheter för K.
M:t att använda de medel, 3 Stånd anvisat för organisationen.
Deremot anser jag att ett antagande af Preste-St:ts beslut icke skulle medföra något hinder härför, och på denna grund vidhåller jag mitt yrkande om återremiss.
Sedan ofverläggningen härefter förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels godkännande af de ifrågav:de voteringspropos:ne och dels återremiss deraf, framställde Hr Gr, o. Landtm, först propos. på voteringspropos:nes godkännande, hvartill svarades ja och nej i blandning, samt sedermera propos. på deras återremitterande, då svaren likaledes utföllo med blandade ja och nej; hvaruppå Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig nu hafva funnit ja öfvervägande.
Uppsattes och justerades följande voteringspropos.: »Den som godkänner de af Stats-TTtsk:t i 11 punkten af Mem:t N:o 69 föreslagna voteringsproposcr, röstar Ja; Den det ej vill, röstar J 5 Vinner nej, återremitterar R. o. Ad. ifrågav:de förslag.
Nej — 27. 12:te punkten.
Afven denna fråga har förevarit inom talmanskonferensen, som enhälligt ansåg att Stats-Utsk:ts förslag till voteringspropos. var alldeles olaglig.
I denna punkt, som icke förekommer i K.
M:ts Propos., hade Utsk:t föreslagit att en summa af 75,000 rdr årligen skulle anvisas för att påskynda genomförandet af de förändrade lönestaterna för sjöförsvarets officers - \
Den 2 Maj. och underofficerspersonal.
Detta förslag antogs af Borgare- och Bonde-St:n. Preste-St:t, som förklarade sig icke gilla de af Utsk:t begagnade ordalagen, anvisade dock summan till bildande af den nya reservstaten, hvaremot B. o. Ad, afslog punkten.
Hvad var nu naturligare än att upptaga voteringspropos. mellan Borgare- och Bonde-St:n å ena samt Preste-St:t å den andra sidan.
Men i stället har Utsk:t upptagit B. o. Ad:ns beslut såsom kontrapropos., och då Adelns beslut, som är rent afslag, väl icke kan komma under omröstning, samt 2 Stånd redan återremitterat punkten, så tår äfven jag anhålla om återremiss.
Anledningen hvarföre pluraliteten inom Stats-Utsk:t ansåg lämpligt att uppsätta voteringspropos. så sorn skett, var att Prestc-St:t anslagit medlen till nya reservstaten, hvaremot de 2 andra Stånden anvisat dem för påskyndande af organisationen.
Äfven jag anser att Utsk:t icke häruti rätt förfarit, utan att propos. bör uppställas såsom Gr. »Sparre yrkat, hvarföre jag förenar mig med honom i anhållan om återremiss.
Ofverläggningen ansågs härmed slutad och den ifrågav:de voteringsproposm återremitterades.
V oterings propos: n godkän des.
I4:de och 15:de punkterna.
Efter föredragning af Stats-Utsk:ts den 21 sisth April och 1 dennes bordlagda Mem:r:
N:o 70, med förslag till voteringspropos. i ani. af Biks-St:ns skiljaktiga beslut, i fråga om tackjernstiondes upphörande inom bergslag; och N:o 71, med förslag till voteringspropos:r i ani. af Biks-»St:ns skiljaktiga beslut, i fråga om eftergift af Kronans rätt till danaarf, fallna efter åtskilliga personer; godkände B. o. Ad. de i dessa Mem:r föreslagna voteringspropos:!’.
Föredrogs ånyo Lag-Utsk:ts den 18 och 19 sisth April på bordet lagda Betänk.
N:o 37, i ani. af väckta motioner om förändrade stadganden i afseende på böters förvandling.
Hr Den •>
(Yttrandet, som blifvit talaren tiljställdt för justering, har sedermera icke af honom blifvit återlemnadt).
I denna sak befinner jag mig i en ganska svår ställning.
Redan då den nya strafflagen antogs, yttrade jag att denna förändring icke var lämplig, men då jag sjelf var Landshöfding, kunde jag misstänkas för att vara partisk då fråga var om att på K. M:ts Beflude öfverflytta ökade åligganden.
Man svarade då att förslaget genomgått granskning i Lagkomitén, och pa grund af att K.
M:t godkännt förslaget, blef detsamma af R.
St:r antaget och förvandlingen af böter derigenom öfverflyttad från domstolarne till K. M:ts Befh:de.
Jag har sedan dess handlagt dessa ärenden och måste erkänna att jag är af samma mening som Hr Treffenberg, ty jag tror icke saken vunnit på denna förändring.
Och säkert är ätt förhållanden kunna inträffa, som föranleda långsamhet i st. f. skyndsamhet, så att mina farhågor vid förra riksdagen till fullo blifvit bekräftade.
Jag kan sål. icke motsätta mig den ärade talaren, men dä den nya regimen endast varit gällande i två år, tror jag att vi kunna låta gå ännu ett, innan vi ifrågasätta någon förändring.
Jag är icke för ändringar i allmänhet, men då de skett, om det ock vore mot min åsigt, tycker jag att man icke genast åtminstone bör ingå på ännu ytterligare ändringsförslag.
Af dessa skäl har jag icke anmält min reservation mot Utskds förslag, och får på samma grund nu anhålla att R. o. Ad. ville bifalla förslaget.
Jag har sett efter i diskussionsprot:t rörande denna fråga vid förra riksdagen, och der finner jag visserligen att jag yrkat den förändring, som här är ifrågasatt, men att Gr.
Sparre dervid yttrat något har jag icke kunnat upptäcka.
Jag fortfar i den åsigten att Hr Treffenbergs förslag är af behofvet påkalladt.
Man sade visserligen att saken var så enkel att den icke skulle förorsaka något besvär, men erfarenheten har visat motsatsen, och jag tror att man äfven inom Just.-Dep:tet erkänner detta, hvarföre också ett förslag i nu antydd rigtning säkerligen der skulle vinna godkännande.
Jag förenar mig med Hr Treffenberg.
Vid behandlingen af Hr Treffenbergs motion i Lag-Utsk:t uttalade jag den meningen att de principer, som äro framställde i 1734 års 50 Den 2 Maj. lag, äro de rätta, samt att jag icke kunnat förlika mig med den grundsats, som i nya strafflagen är uttalad genom att åt de administrativa myndigheterna öfverlemna denna förvandling.
Men på de skäl, som Gr.
Sparre anfört, eller att tiden sedan den nya strafflagen sattes i verkställighet varit så kort, förenade jag mig med Utsk:ts majoritet.
Jag vill dock icke motsätta mig en återremiss, utan förenar mig med Hr Treffenberg i hans yrkande.
Jag får förklara att jag instämmer med Hr Treffenberg, ty jag kan icke annat än godkänna hans yrkande att domstolarne böra utsätta straffen i sin fullhet, och således äfven göra bötesförvandlingen.
Domstolen, sorn dömer i målet, torde också bäst vara i tillfälle att bestämma strafförvandlingen: och då man sett att domrarne sj elfve ofta varit tvehogsne om huru förvandlingen bör ske, så måste det vara ursäktligt, om Iv. M:ts Befh:de deri misstaga sig, så mycket mera som Landssekreteraren oftast är helt och hållet främmande för sjelfva målet.
Jag förenar mig således i Hr Treffenbergs yrkan om återremiss.
Jag har endast begärt ordet för att bemöta ett yttrande af Gr.
Han sade att man icke så snart bör göra ändring i en lag.
Jag är tacksam för detta hans yttrande och instämmer deri, men ber få fästa uppmärksamheten på att här icke är fråga om att göra någon ändring, som står i sammanhang med hela lagen, utan endast om en detaljbestämmelse.
Sedan öfverläggningen förklarats fulländad, samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till Utsk:ts fö rev: de Betänk, och dels återremiss deraf, framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Betänkt, hvarvid svarades nej, och sedermera propos. på återremiss deraf, som med ja besvarades.
Det Betänk., som nu står först på föredragningslistan, är K.
M:ts Propos. ang:de förändrade bestämmelser i fråga om upplåtande åt enskilda af Kronans mark i Norrlands och Stora Kopparbergs län.
Denna Propos. har blifvit behandlad i sammans.