Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Frän Sen i September e, mi Frän BancoTJtskottct; Af den 16 sistledne Augusti: N:o 48. f anledning af förrättad Revision öfver f. d. RiksDiscontVerkets utredning och räkenskaper för år 1822, Frän Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets; Af den 19 sistledne Augusti; N;o iöi*.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående förslag till upphäfvande eller ändring af visse stadganden i Kongl. Msj;ts förnyade Skolordning af den 16 Dec. 1820.
StatsUtskottets den 19 sistledne Augusti under N:o 428 aflåtne, samt den 25 öerpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, angående RiksStåndeng serskildta beslut, i fråga om ökadt anslag å Stat för Kongl. Bibliotheket.
I sammanhang härmed, upplästes PresteStåndets ProtocollsUtdrag af den 27 sistledne Augusti, hvaraf inhämtades, att bemälte
Stånd accederat till Ridderskapets och Adelns samt BorgareStåndets, i detta ämne, fattade beslut; Ridd, 0, ÅdH Prof. VIII, Band. 6 82 Heil x September e, nit enligt hvilketutom de redan å Stat anviste 1000 R.-dr, ytterligare 2000 R:dr komma att för Kongl, fiibliotheket anslås.
Herr Grefven och Landt-Marskalken föreslog, att sedan denna fråga, såsom nu mera af 3:ne
Stånd bifallen, icke behöfde till Förstärkta StatsUtskottets afgörande öfverlemnas, Statsutskottets Memorial mätte läggas till handlingarne.
Fötedrogs å nyo Allmänna Besvärs och OeconomieUtskottets den 19 sistledne Augusti under N:o 169 afgifne, samt den 25 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande, om Directioners inrättande till Cavallericts beklädnad m. m.
Herr Anckarfuärd, Augn fl: Jag misskänner icke den goda afsigt, hvarom OeconomieUtSkottets nu upplästa Betänkande vilnar, och jag värderar äfven Utskottets Bemödande, att genom bestämda föreskrifter bereda lindring uti de Rustandes onera , men jag tror likväl den lindring , man sökt vinna, derigenom vara i minsta nion tillvagabragdt.
Till styrka för denna öfvertygelse anhåller jag att få framställa pen 1 September e, mi n Hagra anmärkningar.
Utskottet antager till grund för slitningen, dubbelt så lång tid, som beräknas för de värfvade och de afsuttne CavalleriRegementerne. jag anser denna proportion icke vara rigtig och antagelig.
Afsättning gen måste ej förändra de indeldte Regementerhes natur af permanent milice.
Att således beräkna slitningstiden för desse blott till dubbelt mot Garnizonstrouppers, lärer icke vara det rätta.
Jag medgifver likväl, att ungefärliger»
Samma belopp, som nu för beklädnaden årligen föreslås, utgått under de senare åren af de Rustande; men detta serskildte förhållande hafi
Ock varit förorsakadt af de långa marcher, lust-} läger m. itt. hvari de indeldte Regementerne måst deltaga.
De Rustande borja erfara, att de hafva PassevolanceCassan att tacka för detta och, i anseende dertill, att denna Gassa Icke undergår offentelig granskning, så att de rykten som kringlöpa om dess användande, kunna vederläggas, är det visserligen ej att förmo* da, att de Rustande, sedan de återstående året! tilländalupit, skola ingå i fortsättning af pas6evolance-contractet.
Jag skulle således tro, att ifrågavarande förslag äfven bör hvila tili den tiden, och att man då bör påtänka en ny inrättning för samma ändamål, men med beräkning af de Rustandes förmåga att utgöra hvad sorn fordras.
Efter nyssnämnde förslag anses 30 R;dr Bico årligen för hvarje nummer böra utgå i slitningspenningar.
Omkring 20 R:df B:co erläggas redan förut i mötespa6sevolance* Således skulle då ungefärligen 50 R:dr B:cO om året contant utbetalas af hvarje Rusthållsg 84 Den l September e. m, nummer, utan afdrag för de år, då icke några möten inträffa , och sådant under en tid , di alla säljbara landtmannavaror fallit under ett pris, sorn icke står i någon jemförlighet med andra varuvärden.
Lägger man nu härtill hästars inköp och utfordring m. m. så är det icke svårt att finna, hvarifrån det obestånd härleder sig, i hvilket en mängd Rusthållare råkat, och som påkallar Ständers och Regerings uppmärksamhet, för att icke än vidare ökas.
Det synes dessutom i allmänhet, som dessa Cassör, af nära nog alla naturer, under de senare åren varit alltför högt tilltagna.
Detta visar sig ibland annat med Beklädnadscassan , som under en kort tidrymd samlat öfver 200,000 R:dr.
Det tyckes dock, enär sådane öfverskott kunna uppkomma, som kunde hvar och en enskild ombetros, att till dess egen förmon få sin andel deruti förvalta.
Af alla dessa skäl, hvarvid jag undvikit att vidröra detailler, anser jag det vara bäst, att Betänkandet förkastades.
Men om Ridderskapet och Adeln finner sådant icke kunna ske, anhåller jag, att hvad jag yttrat må intagas 1 Protocollet, såsom min enskilda reservation, pa det det icke må synas vara inconseqvent, att, i fall proposition om ifrågavarande beklädnadspassevolance till Allmänheten framställes, jag dertill vägrar mitt samtycke.
Herr Anckarsvärd har väl yttrat sin enskilda öfvertygelse om Rustbållarnes oförmåga, att ingå uti de förtilagne passevolance- contracten; men denvär - Den I September c, m. 85 de Talaren har egentellgcn icke gjort någon anmärkning emot Utskottets förslag, utan endast fästat sig vid slitningstiden, hvilken han anser vara för kort.
Slitningstiden har likväl icke kunnat af Utskottet beräknas längre, såsom af erfarenheten bestämd; och då det dessutom kommer att bero af hvarje Regementes Rusthållare att ingå eiler icke ingå uti förslaget, så kan jag ej inse. hvad skada deraf är att befara.
Deremot, om de Rustande icke skulle i allmänhet dela Herr Anckarsvärds åsigt, utan tvertom finna , att kostnaden icke öfverstiger de afgifter, som hittills måst för beklädnaden erläggas, är det att förmoda, det de icke skola vägra att antaga ett förslag , hvarigenom säkerhet vinnes , stt icke mer än den bestämda och öfverenskomna summan kan dem drabba.
Det är denna visshet som synes så önskelig, så angelägen , och jsg skulle derföre tro det vara betänkeligt, att afslå Utskottets project, synnerligen då det, som jag nyss yttrat, är hvar och en af de rustande fritt, att, om han så vill, erlägga beklädnads- kostnaden, på sätt hittills varit öfligt.
Herr Anckarsvärd; Jag är alldeles af sammi tanka, som Friherre Cederström derutin - nan , att det beror af de rustande att ingå i bekläds-passevolancen eller att, såsom hittills, sjelf bekläda Soldaten.
Det är således och endast såsom enskild man, som jsg derom yttrat min öfvertygelse.
Men deremot kan jag icke förena mig med Friherre Cederström deruti , att genom den nya inrättningen ^vorc alldeles Den \
September c, m, bestämdt» huru mycket kunde för den rustande komme i fråga, så att hans utgift icke bietve det ena året drygare än det andra.
Jag för min del tror, att beloppet af denna utgift beror helt och hållet af de variaiioner i pri-» sen, sorn, enligt den af Krigs- och KammacCollegierne fastställda MarkegnngsTaxan, i hvarje ort äga rum- Det ankommer icke eljer på oss, att bestämma, huru uniformerna skola vara beskaffade, och de kunna göras än grannare, Friherre
Cederjlröm: Ehvad Contract fin-» lias eller icke, måste prisen på de till mun* deringarne hörande effecter i alla fall hafva inflytande på de Rustandes kostnad.
Likväl 5r Krigs- och KammarColIegierpes granskning af MarkegångsTaxorne afsedd synnerligen derföre, att, i händelse prisen å beklädnads-perGedlar i den ena eller andra orten blefve uppfatta utöfver dem, efter hvilka KrigsCollegium kan samma persedlar lefverera, de Rustande i förhållande dertill må få sine bidrag nedsatte, Skrälle åter berörde markegångspris understiga de priser, hvarföre effecterna möjligen kunde anskaffas, måste väl en autoritet finnas, som, j)å beklädnadsDirectionens anmälan, deri kan meddela rättelse.
Det är således omöjeligt, att beklädnads-prisen kunna stegras uiöjver dem, ?om äro gällande KrigsCollegium j men vä.l Pedsättas derunder, Herr Ehrenborg, Casper:
I principen är jag •? lika tanka som Herr Anckarsvärd, att de| bfir vara för de
Rustande lättare att in naturi Vén i September e, m, 87 utgöra en beklädnad, in att anskaffa en coa-? tant summa dertill , men i sjelfva verket torde det icke alltid förhålla sig så, i anseende till utgiftens beroende af uniforms-förändrin-, gar och hastigare slitning- Jsg känner åtminstone orter, der en sådan inrättning, sorn den nu föreslagna, önskas.
Om jag ej bedrager mig, skall beklädnads-passevolancen för Vestgötha Regemente utgöra Sexton Riksdaler för hvarje numer, och detta är mindre än hvad de Rustande för närvarande betala och måste således vara antageligt.
Jag hemställer derföre, lika med Friherre Cederström, att Ekonomiutskottets förslag må af Höglofl.
Ståndet befallas, och de Rustande sedermera deröfver höras, men anhåller, att Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes vid beslutet föreslå, det tillägg j att i den afgående underdåniga SkrifveJsen rörande detta ämne må intagas den begäran, att vid frågans framställande för de Rustande, icke något slags öfvertalande eller tillrådande må ega rum; utan att det helt och hållet må få bero af Rusthållarnes fria vilja, att i förslaget ingå ejler icke.
Herr Hjerta, Gujlaf: Oaktadt jag alltid inSer vådan deraf, att, under närvarande financiela ställning, uppgöra Contract, som skola under en längre tid vara gällande, tror jag dock de nu ifrågavarande icke vara af någoa fara, allenast det enda vilkoret fick utgå, att nemligen Krigs- och Kammar-Collegierne skola fastställa MarkegångsTaxan.
Jag har vid flera tillfällen sökt framställa vigten derafa att Mar^ 88 Ben i September e, m. kegångssättningarne ske öfverallt ordenteligt för hvarje ort.
Sådant sker emedlertid ej på alla ställen.
Svenska Folkets rätt att sig sjelf beskatta, är likväl nära dermed förenad, att Markegången bestämmes enligt RegeringsFormens föreskrift: och denna föreskrift blifver ej alltid af auctoriteterna iakttagen.
Den omständigheten, att prisen på vissa persedlar i taxan af vederbörande Collegier fastställas, inverkar betydligt på de skattskyldiges rätt; och Statsutskottet har derföre vid denna Riksdag deruppå fästat Riksens Ständers uppmärksamhet
Och hemställt, att det i hvarje ort bestämda markegångspriset må för orten blifva gällande hvilken hemställan äfven är af alla fyra Stånden gillad.
Jag tror att frågan rörde Tiondejernet.
— Jag anser således det vara origtigt att, såsom OecoaomieUtskottet föreslagit, lemna åt
Collegierne att höja prisen uti de inom orterne en gång satta markegångstaxorne.
Då de enligt Grundlagen uppgöras af Länets egne innevånare, böra de för Länet vara den enda normén; och med det uti detta hänseende uppgifne undantag, tillstyrker jag bifall till Oeconomie-Utskottets förslag.
Utan att ingå i någon pröfning, huruvida principen i Oeconomie-Utskottets förevarande betänkande är rigtig eller icke, har jag alltid farhåga för de propositioner, som i Landsorterne göras, i afseende på Rustning och Rotering.
Vi hafva ett varnande exempel i Skånska Roteringen.
Enda sättet, hvarpå ifrågavarande inrättning
Den X September e, m, 89 bor tillvägabringas, är att medgifva, det de frånvarande må anses såsom nekande.
Med detta förbehåll förenar jag mig med de värde Ledamöter, som tillstyrkt bifall till betänkandet.
I annat fall instämmer jag med Herr Anckarsvärd, att detsamma bör afslås.
Friherre Ctderjlrbm:
I anledning af hvad Herr Hjerta yttrat, får jag fästa uppmärksamheten derpå, att, då markegångspris efta utsattes å articlar, som ej finnas inom Länet, det faller af sig sjelf, att prigen icke kun • na bestämmas efter verkligheten, utan måste suppositionsvis fastställas af de Ledamöter, dem Länets innevånare sjelfve utsett, hvadan de således icke kunna dirigeras af Landshöfdingen.
Om nu händelsevis sådane pris blifva origtiga. och högre än dem, efter hvilka Krigs -Collegium kan lefverera pcrsedlsrne, så hemställer jag , hved verkan detta skulle hafva på de Rustandee bördor, efter varan kunde erhållas för lägre pris,, än den uti msrkegångsiaxan bestämda.
Derföre bör i sådant fall Krigs Collegium kunna jemka dem.
Om åter Markegångs Comittéen nedsatt priset under det, hvarföre varan eller persedeln kan erhållas, blef Beklädoadg-Directions belägenhet högst brydsam, om icke Collegsum då kunde jemka priset till det, hvarföre varan möjligen kunde erhållas, Detta förefaller mig alldeles nödvändigt, om icke beständigt gräl och rättegångar skola inträffa.
Hvad åter angår det vilkor, Friherre 9?
I September e, m, Wrangel föreslagit, i afseende på sättet, att yttra sig öfver dan blifvande propositionen uti ämnet, så finner jag det ganska underligt, att en Rustande icke vill afgifva sin röst i en angelägenhet, som rörer honom så nära.
Han behöfver ju icke ens vara närvarande vid sammanträdet, utan kan tned annan person ditskieka sitt Ja eller Na]*, hvilket han, i min tanka, icke bör få undandraga sig.
Herr Hjerta; I fall Ridderskapet och Adeln gillar Friherre Cederströms satts, att Collegierne borde hafva rättighet, att nedsätta markegångsprisen, så tror jag visserligen att detta kunde för de Rustande vara fördelagtigt; men skull» de tillika ega att höja nämnde pris, infaller ock den händelsen, som jag sökt förekomma, att nemligen markegångsa taxan med mindre allvar uppgöreg, äfvensom sådant skall leda dertill, att de personer, sorn sätta markegången, alltid upptaga låga pris, emedan de veta, att Collegierne nog höja upp dem.
Herr Anckarfvärd:
Då jag, nästan ensam, yrkat afslag å Betänkandet, så afstår jag gerna derifrån, men fäster vid bifallet det vilkor, sorn Friherre Wrangel uppgifvit, att de Rustande, sorn icke äro vid sammanträdena tillstädes, må anses vara nekande.
Utom annat kan den omständigheten inträffa, att en Rusthållare vid sådant tillfälle icke vistas i orten , och jag tror Skånska Roteringen innefatta tillräckeligt upplysande exempel, att man äfven i sådan hän - joen I September, e, m, 91 delse kan anses hafva bifallit , ehuru man ej kuDnat vara tillstädes.
— Uti det förbehåll, Friherre Wrangel framställt, innefattas ock. hvad Herr Ehrenborg föreslagit, att nemligen icke något öfvertalande må få äga rum.
Herr Ehrenborg; Jag skulle för min del tro, att både det uteslutande, som Herr Hjerta, och det tillägg, som Friherre Wrangel och Herr Anckarsvärd fästat såsom vilkor vid bifallet till OconomieUtskottets förslag kunna utan skada för skada för saken äga rum.
Så vida det blir Kronans Ombud öppet att besvära sig öfver Länens mai kegångstaxor, gäller i detta fall hvad som hittills varit vanligt, och något serskildt förordnande lärer i berörde hänseende lika litet för Cavallen- som för InfanteriRegementernes beklädnadspersedlar Vara beböfligt.
Markegångstaxorne inskickas visserligen till Collegierne, men om icke någon deröfver anför besvär, blifver taxan gällande sådan, sorn LänsCommittéen den fastställt.
— Hvad i öfrigt beträffar Friherre WranJ gels påstående, att de frånvarande vid något tillfälle ansetts samtycka, så lärer sådant, om det skett, hafva varit en irring.
Det rätta lärer i alla fall vara , att serskildt inhämta de Rusthållares yttranden, hvilke ej äro vid sammanträdena tillstädes j och då man med förslår get ej afser något ändamål, att tvinga RusthåUarne, utan blott att bereda en fördel åt dem, sorn vilja deraf sig begagna, så ser jag icke något hinder att bifalla hvad Friherre et jDtn i September e, m. Wrangel begärt.
De som önska föländringen, lära nog infinna sig vid sammankomsterne.
Friherre Wrangel : jag hade önskat , att, då fråga var om Skånska roteringen, och de frånvarande dömdes vara jakande, Regeringen behagat anse detta 6åsom en irring; men Skånes innebyggare hafva ty värr erfarit motsatsen, och de Rustande, som icke voro vid sammanträdena tillstädes, hafva för evigt blifvit ansedde såsom bifallande.
I öfrigt får jag, i anledning af hvad Friherre Cederström nyss yttrade, förklara, att ingenting visserligen är simplare och vigare, än att genom Ombud lemna svaret Ja eller Ne]-, men att man likväl sett, när fråga varit om något för Regeringen behagligt, att de frånvarande betraktats såsom jakande; och då nu något, som skall vara för de skattskyldtge behagligt, är i förslag, tyckes det ock att, i fall de finna mästa behag uti att slippa, de må genom sin frånvaro anses nekande.
Endast med detta vilkor lemnar jag bifall till Betänkandet; i vidrigt fall måste jag yrka afslag derå.
Herr Grefven och Landt-Mar/kalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade gilla OeconomieUtskottets förevarande Utlåtande, med iagttagande af följande förändringar» iso
Att värdet å hvarje persedel väl skulle årligen bestemmas i MarkegångsTaxorne för de Län, der Troupperne äro indelte, men icke. i9cn i September e. nu 93 på sätt Utskottet föreslagit, derefter underställas Krigs-oeh KammarCollegiernes pröfning; a:o Att de Rusthållare, hvilke, vid de sammanträden, som, rörande detta ämne, af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande med Rugthållarne komma att hållas, hvarken sjelf ve eller genom Ombud sig infinnna, eller på annat sätt gifva deras tankar tillkänna, borde anses såsom hade de bestridt, att uti den ifrågavarande passevolancen ingå.
Föredrogs å nyo och bifölls RiddarhusUfBkottets den 16 sistledne Augusti aflåtne, samt den 25 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, i anledning af väckt motion om pisemium för Snällskrifvare.
Expeditionsutskott tets under ISbo 170 afgifne förslag till Riksens Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t, i anledning af KoDgl Maj:ts Nådiga Bref, angående granskning af TullVerkets Räkenskaper m m.
Begärdes på Bordet. 94 Den i September e, rn.
Upplästes till justering och godkändes följande ExpeditionsUtskottets insände förslag till Riksens Ständers underdåniga skrivelser till Kongl. Majt: N:o 171.
Angående bidrag af Statsverket till en föreslagen PensionsCasselnråttning för Civile Embets- och Tjenstemän.
N;o 172.
I anledning af Kongl. Majda Nådiga Remiss, uppå Chefens för Skånska DragonRegementet underdåniga anmälan Om Ex* pectence lön för Cornetten Friherre Casimir Sparre.
I anledning af Kongl. Majus Nådiga Remiss, rörende Indelta InfanterieRegementernes beklädnad.
Föredrogs å nyo och remitterades till Riddarhus - UiJlottet: Riddarhus-Directionens den JI sistlednS Augusti aflåtne, samt den ao derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, angående löneförbättring för RiddarhusKamereraren.
Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Utlåtandens tje.ii 1 September e, m.
Frän Stats- och BttncoUtskotten-:
Af den 29 sistledne Augusti: N o 50.
I anledning af gjorde anmärk-5 ningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande, samt de dervid såsom Bilagor fogade serskildte Utlåtanden, rörande rikets penningeväsende, och de dermed gemenskap ägande ämnen.
Från LagUt[kottet'.
Af den 16 sistledne Augusti t N:o 158.
I anledning af gjorde motioner, rörande utmätning och försäljning af fast Egendom m. m.
Af den 26 sistledne Augusti: N:o 159.
Öfver väckt fråga om befrielse för Riksens Ständers Bank, från skyldigheten att i Concourser och årsproclama bevaka sine emot lös pant ägande fordringar.
Från Allmänna Besvärs- och OeconomieUt/kottet; Af den 23 sistledne"
Augusti: N:o 172.
I anledning af väckt fråga om nedsättning af Lots- och Båkafgifterne för Ångfartyg i allmänhet, samt andre inrikes orter y6
Den i September c, ml emellan seglande Fartyg under 6 fots djupr gående.
N;o 173.
I anledning af föreslagne medel till förekommande af åtskiliige förmente missbruk vid Prestval.
I anledning af väckt fråga om medel till sedlighetens befordrande hos de lägre folkklasserne.
Upplästes ett från Riddarhusutskott in-; kommet så lydande Memorial:
(Se Bilagan N;0 2.)
Justerades följande: ^ * Utdrag af Protocollet,hållet hos HöglofL Ridderskapet och Adeln vid Lagtima.
Riksdagen i Stockholm förmiddagen den 1 September 1823. S. D. Remitterades till:
Lnglfcskottet:
Herr von Hartmansdorff^, August, den 12 sistledne Julii förmiddagen på bordet lagd§ motion Den I September *, rn. 97 i underdånighet inhålla det ingen Lagförklaring må beslutas, utan att allmänheten derom,’ medelst offentlig kungörelse, underrättas, samt att inga Lagförklaringar må beslutas, utan att Riksens Ständers Justitiae-Ombudsraans Utlåtande deröfver varder infordradt.
Lag- famt Allmanna Be/värt- och OeconomieUt skott em Herr Lefvene, Johan Pehr, anförande, innefattande anmärkningar vid Utskottens dea 30 sistlidne Augusti eftermiddagen återremitterade Utlåtande, öfver Kongl. Majds Nådiga skrift velse, jemte åtskillige enskilte motioner, i frågan om Näringsfriheten, samt om förslag till nya Handels- och HandtverkeriReglementen.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af ExpeditionsUtskottetsden so.sistledne Augusti eftermiddagen på bordet lagde Förslag till inledning och 4 §. §. af RiksdagsBeslutet; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att samma förslag, i anledning af dervid gjorde anmärkningar, isyftande, att 1 §. sorn icke syntes utgöra något beslut, måtte uti inledningen upptagas och innefattas, till Utskottet återremittera.
Vid förnyad föredragning af StatsUtakottets den 8 sistledne Augusti under N:o 403 afgifne, samt den 14 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjor-i de anmärkningar vid Utskottets förut meddela Ridd, 0. Ad, Pvot. VIII*.
7 98 fjtn i September e, »t. le Betänkande, i fråga om Lieutenanten Bergs marks sökle prolongation å Arrendet af Klabböle Laxfiske; fann Ridderskapet och Adela för godt förblifva vid sitt den 27 sistledne
Maji förmiddagen i detta ämne redan fattade beslut.
Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Stats-och LagUtskottens den 21 sistledne Julii under N:o 404 afgifne, samt den 14 sistledne Augusti eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, öfver väckte motioner om serskilte BrottmåldDomares tillförordnande.
Föredrogos å nyo och biföllos följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 18 sistledne Augusti eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden : Från StatsUtskottet:
Af den 13 sistlidne Augusti.
N;o 410.
I anledning af Kongl. Maj;fs Nådiga skrifvelse om pension vid afskedstagandet för JustitiaeRådet Blom.
Från BeviilningsUtskottet:
Af den 13 sisth Augusti: N:o 30, Om sättet för kostnadernes bestridande till Hins Kongl. Höghet Kronprinsens förmälning och verkställde Utländska resa.
Från Stats- samt Allmänna Be/värt- och Oeconomit Ut [kott en:
Af den 9 sistlidne Augusti:
N;o 406.
Rörande väckte motioner om nya PostContoirs inrättande.
Den i September e, rit, éjg NiO 407.
Rörande nedsättning i Beklädnadsbidraget vid Indelta Infanteriet m. m.
Af den 7 sistlidne Augusti: N:o 415.
Dsls om upphörande af Passevolance-afgiften, dels om nedsättning deri.
Nto 476.
I anledning af väckt fråga otn lindring i Rustningsskyldigheten uti södra delen af Bohus Län. tran Statt- och BevillningsUtskottm; Af den 12 sistlidne Augusti; sijaia8» nafe N:o 413.
Angående vackt fråga om KronoUtskyldernas erläggande in natura* samt nedsatt:
Bing af Bevillningssprocenteö å fastigheter inom Blekinge.
Af den 7 sistlidne Augusti i N;o 414.
Öfver väckt motion om Kronotitskylders liqviderande medelst så kallade Conpons.
Från Lagutskottet, Af den 7 sistledne Augusti: N:o 143.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående yrkad ändring i 17 Cap. 2
Den | September c, m% §.
RätfegångsBalken och Kongl. Förordningen den a8 Junii 1798.
Af den 12 sistlidne Augusti: N:o 145.
I anledning af gjorde tnmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande om LagmansRätternes afskaffande.
Frän Lag- samt Allmänna Besvärs• och OcconomieUtskotten:
Af den 7 sistlidne Augusti: N:o 146.
I anledning af gjorde anmärkningar vid LagUtskottets förut meddeldte Betänkande, angående väckt fråga, att alla s& väl af Allmänna Lagen föranledde Edgångar, *om andre uti serskildte författningar föreskrifne Edsformulairer, må varda granskade och rättade uti de delar, der felagtigheter kunna förefinnas.
Af den 13 sistlidne Augusti: N:o 147.
Angående mätningssättet af Hö och Kohl. N:o 148.
Om SjöLsgens öfverseende m» m.
Föredrogs å nyo och gillades Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskotfets den 9 sisth Augusti under Nio 160 afgifne, samt den 14 Sert I September e. m. iel derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, angående förtydligande af 46 §. uti Kongl. SkogiOrdningen af den 1 Augusti 1805, Ut Supra. S. D.
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets den 9 sistl.