Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid öfvervägande af de grunder, hvarpå en omarbetad lagstiftning i detta ämne kunde anses böra byggas, och hvarvid det af LagBeredningen utarbetade förslag till Utsöknings-Balk kommit i betraktande, hafva Rikets Ständer funnit det med skäl kunna ifrågasättas, huruvida nämnde förslag till utsök - 124 Expedilions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 194. ningslag på ett fullt tillfredsställande sätt uppfyller affärslifvets behof af enkelhet i former och skyndsamhet i lagtillämpning.
Om det än icke kan försvaras, att, på sätt i nu gällande Utsökningslagar är stadgadt, sjelfva den yttre formen eller beviset för en fordran gifver densamma en mer eller mindre sträng exsekutiv kraft, då fordringen eljesf är lagligen styrkt, torde dock sjelfva aftalet eiler fordringens verkliga beskaffenhet och de omständigheter, under hvilka den tillkommit, icke få af lagstiftaren lemnäs ur sigte.
Och att handelsfordringar, framför andra, kräfva en snabb exsekution, torde vara obestridligt.
Punktlighet i uppfyllande af ingångna aftal är det första vilkoret för affärsrörelsens lif, och för den är exsekutionen af lika mycken vigt i afseende å tiden, då den sker, som i afseende å sjelfva beloppet, som ulsökes.
Köpmannens vanvård af krediten är ofta för hela samhällslifvet lika vådlig, som icke-köpmannens ofta nog är för det hela utan betydelse.
Deraf följer behofvet af enklare former för afgörande af handelstvister och en snabbare lagtillämpning i dessa fall.
Handelsdomstolar hafva ock för ofvanantydda ändamål alltmer börjat införas i de Europeiska länderna.
Äfven om på åtskilliga orter inom riket hinder skulle möta för inrättande af sådane domstolar, och handelstvister på dessa ställen således fortfarande komma att handläggas af de allmänna domstolarne, på sätt å dylika orter i utlandet sker, så torde likväl frågan om inrättandet af motsvarande myndigheter i de städer, der den industriella verksamheten och affärslifvet vunnit någon utveckling, vara förtjent af lagstiftarens synnerliga uppmärksamhet; och lärer E. K. Maj:t uådigst finna samma fråga ega nära samband med exsekulionslagarne.
1 enlighet med hvad nu blifvit anfördt, få Rikets Ständer alltså i underdånighet anhålla, det E.
Maj:t täcktes låta utarbeta och, der så ske kan, för Rikets näst sammanträdande Ständer framlägga förslag till ny utsökningslag.
Expedit iöns-Utskottets Förslag lill under d. Skrifvelse N:o 195. 125 HT:o 195.
Uppläst och godkäudl ho*s Ridd. och Adelö den 25 Okt. iiifio.
Presle-Slåndel den 2fi ' — -— Borgare-Ståndet deri Sfi — — Bonde-Slåndet den 26 — •— Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående skjutsning sbesvårets ordnande.
(Stats- och Ekon.-Utskottets Betänkande m. rn.
N:is 8, 23, 33, 41.) S. A.
K* Sedan Rikets Ständer uti särskilda underdåniga skrivelser den 28 Oktober och den 14 December 1857 samt den 30 Januari 1858, jemte föreslående af förhöjning i skjutslegan och af andra utvägar till undanrödjande, så vidt möjligt vore, af de förhållanden, hvilka dittills hindrat skjutsentreprenaders uppkomst eller bidragit att göra dessa betungande för de skjutsningsskjldige, hos E. K.
Majit anhållit, dels att, då nyssnämnde åtgärder endast kunde leda derhän, att de mest tryckande olägenheterna af skjutsningsbesvär^ hlefvo afhulpna, en Kommitté måtte, för den mera genomgripande reglering af ärendet, som vore önsklig, förordnas att, efter det upplysningar från de olika länens i frågan interesserade medlemmar blifvit infordrade, utreda och föreslå huruvida och på hvad sätt skjutsningsbesväret måtte kunna från jordbruket skiljas, och denna vigtiga angelägenhet för öfrigt i framtiden på lämpligaste sätt ordnas; — dels ock att åt samma Kommitté måtte i nåder uppdragas, att taga under öfvervägande såväl frågan om kungs- och kronoskjutsens utgörande, som ock på hvad sätt postföringsskyldigheten skulle kunna skiljas från jordbruket emot åliggande för Posthemmanen att fullgöra dé onera, från hvilka de nu äro befriade, samt E. K.
Majit med anledning häraf, dels genom nådig kungörelse den 11 December 1857 meddelat de förändrade föreskrifter angående skjutslegans belopp m. m., som för tillfället funnos 126 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o /95. tjenliga, och dels sedermera förordnat en Kommitté att fullgöra de i Rikets Ständers ofvanberörde skrifvelse omförmälda uppdrag, i afseende å utredning och förslag till reglering af frågorna, rörande gästgifveri-, håll- och reserv- samt kungs- och kronoskjutsningsbesvären äfvensom angående poslföriugs-skyldigheten; så har i nådig skrifvelse tili Rikets Ständer den 13 Januari innevarande år, jemte det de hufvudsakliga åsigter, som Kommittén lagt till grund för sitt förslag, af E. K. Maj:t gillades och hänfördes under följande punkter, nemligen : a) att skjutsningsbesväret för närvarande hvarken kunde eller borde på det sätt från jordbruket skiljas, att de skjutsningsskyldige från särskilda utgifter för befordringsväsendet befriades ; b) att gästgifveri-, håll- och reservskjutsningen likväl icke vidare borde vara en jorden åliggande nalura-prestation, utan såväl skyldighet som rättighet för de skjutsskvldige att bestrida sådan skjutsning upphöra, och hemmanens indelning i skjutslag icke heller bibehållas; c) alt postföringsskyldigheten borde från jordbruket skiljas emot åliggande för posthemmanen att fullgöra de onera, från hvilka de nu äro befriade, — samt såsom följd deraf posthemmanen tillförbindas, att i likhet med annan skjutsskyldig jord del taga i det allmänna skjutsningsbesväret såsom detta kommer att utgöras; d) att alla hemman, som enligt lag och författningar äro skjutsskyldige, men lör närvarande af en eller annan anledning icke utgjorde gästgifveri-håll- eller reservskjuts, — i hvilket slag af jord jemväl posthemman, derest postföringsskyldigheten blefve dem frånskild, voro inbegripna, — framdeles borde, lika med dem som nu äro till skjutsning indelade, bidraga till kostnaden för skjutsningens uppehållande, samt städernas andel i detta bidrag bestämmas efter ett visst rättvist förhållande tili de skjutsningsskyldiges å landet; samt e) att deremot i afseende å kungs- och kronoskjutsningsbesväret annan förändring icke borde vidtagas, än att under förutsättning att gästgifveri- och postskjutsen upphörde såsom natura-prestation, samtliga skjutsskyldiga hemman i Riket förklarades böra i kungs- och kronoskjutsning deltaga; E. K. Maj:t för öfrigt i nåder anfört, att bland dessa hufvudgrunder vore den här ofvan omförmälda, att de författningsenligt skjutsskyldige men nu icke till gästgifveri-håll- eller reservskjuts indelade hemman skulle, lika med dem som utgöra detta besvär, bidraga till skjutsningens uppehållande, håde i och för sig riktigast och innefattade tillika det nödvändiga vilkoret för verkställbarheten af de förslag för skjutsningsbesvärets ordnande,
som Kommittén i öfrigt framställt.
På flera i den nådiga skrilvelsen anförda skäl och då derigenom ordnandet af hela den vigtiga angelägenheten, enligt den af Kommitlerade uppgjorda plan och särskildt möjligheten att bereda postföringens förening med anstalterna för resandes befordran, skulle hufvudsakligen underlättas; ansåge sig E. K. Majit böra föreslå Rikets Ständer att, ehvad Kommittéens åsigter i öfriga ämnen vunne Rikets Ständers godkännande eller icke, antaga Kommittéens förslag i omförmälda del och i sammanhang dermed bifalla att, under vilkor Kommittén hemställt och i den män sådant funnes lämpligt, postföringen finge frän posthemmanen skiljas.
Då lili inhemtande af Rikets Ständers beslut härutinnan äfvensom i öfrigt till ledning för de vidare åtgärder, som i ärendet blifver erforderliga, E. K.
Majit funnit nödigt öfver kommitterades betänkande och förslag i dess helhet inhemta Rikets Ständers yttrande, hade E. K.
Majit velat särskildt fästa Rikets Ständers uppmärksamhet derpå, att, enligt beräkning, fogad vid de från Kommittén inkomna handlingar, skulle, i fall postskjutslegan blifver lika med den i allmänhet gällande legan för entreprenad - E.rp editions-Utskottets Förslog till lindert!.
Skrifvelse lS:v '195. 127 skjuls, en ökad årlig kostnad af 53,304 R:dr 80 öre utöfver den nuvarande, drabba postverket för postens förskaffande, och att en häremot svarande årlig summa således borde, derest förslaget bi folies, af Statsverket anslås och ställas till General-Poststvrelsens disposition, för betäckande af den förlust, som i berörda afseende kunde för Postverket uppstå; derför Statsverket dock komme att i någon mån vinna godtgörelse genom de af Kommittén till 18,800 R:dr beräknade rotevakansafgifter, som efter förändringen borde erläggas af de nuvarande roteringsfrie posthemmanen.
Hvad i öfrigt anginge det af Kommittén väckta förslag, hvars utförande icke vore beroende af eller egde oskiljaktigt sammanhang med skjutsningsskyldighelens ordnande i öfrigt — att nemligen på vissa större väglinier, hvilka Kommittén benämnt postvägar, befordringen af såväl post som resande skulle besörjas genom anstalter, bekostade af statsmedel och stående under Generalpoststyrelsens inseende och förvaltning, kunde visserligen ej bestridas, att derigenom en högst väsentlig och önskvärd förbättring i det nuvarande sättet för förskaffande af post och resande skulle åstadkommas; men då dessa anstalters upprätthållande i den utsträckning Kommittén föreslagit, syntes blifva för Statsverket alltför betungande, särdeles i närvarande tid, då stora kostnader användas till jernvägars byggande, ville E. K.
Majit för berörde anstalt nu icke äska något särskildt anslag, helst det tilläfventyrs kunde blifva verkställbar att af postverkets medel anslå hvad som skulle erfordras, för att, pä försök och till en början, å en eller annan väglinie tillvägabringa post- och skjutsbefordring af ifrågavarande eller likartad beskaffenhet.
Vid öfvervägande af detta vigtiga ämne och efter granskning af kommitterades oftanämnda förslag hafva Rikets Ständer icke funnit anledning vara för hand, att till detsamma, såvidt dermed afses gästgifveriskjutsens skiljande från jordbruket, för närvarande lemna bifall; skolande Rikets Ständer rörande postskjutsen afgifva särskildt yttrande i deras underdåniga skrifvelse angående reglering af utgifterna under Riksstalens Sjunde Hufvudtitel.
Hvilket Rikets Ständer skolat till svar i ämnet underdånigst meddela; framhärdande Rikets Ständer etc.
Stockholm den 26 Oktober 1860. 128 Expedilions-Ulskottets Förslag till underd.
Uppläst och godkändi hos Ridd. och Adeln den 26 Okt. liteo.
Presle-Slåndet den 26 — — Borgare-Ståndet den 26 — — Bonde-Ståndet den 26 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Sjunde Hufvudtitel.
(Sta(s-Utsk:s Utlåtanden N:is 94, 159 och 173.) S. A. K. Å Riks-statens Sjunde Hufvudtitel, sorn omfattar anslagen till Finans-departementet, hafva dels i följd af E. K. Maj:ts nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof, dels noed anledning af framställningar inom
Riks-stånden eller andra förhållanden förekommit de förändringar, som Rikets
Ständer nu få i underdånighet anmäla i den ordning anslagen i staten finnas upptagna. l:o.
Departementets Expedition.
I anslaget för denna Expedition har ej annan förändring egt rum än att Rikets Ständer bifallit, dels att en Kopist-befattning må, på sätt E. K.
Majit föreslagit, indragas, men aflöningen, 1,000 Ridr, qvarstå att användas till befrämjande af göromålens gång inom Expeditionen, samt dels att öfriga två Kopist-tjenster äfvensom de två Kanslist-befattningarna må uppföras med, de (orra, 1,000 Ridr och de sednare 1,800 R:dr hvardera. 2:0.
Kammar'-Kollegium.
I afseende å delta Embetsverk har E. K.
Majit föreslagit, dels att de kanslistgraden inom Kollegii kansli tillagda medel, 6,000 Ridr, måtte sålunda fördelas, alt å stat Expeditions-UIskallets Förslag lill underd.
Skrifvelse l\7:o 196.
129 stat uppföras 4 Kanslister med lön af 1,000 R:dr för hvardera eller tillhopa 4,000 R:dr, och återstående 2,000 Ridr, motsvarande aflöning lör 2 Kanslist-befattningar, som komme att indragas, ställas till Kollegii disposition för befrämjande af göromålens gång inom nämnda tjenslegrad, dels ock att de sätskilda belopp, som å den provisoriska staten för Kammar-kollegii Advokatfiskals-kontor äro uppförda för en Kanslist och lill befrämjande af kanslisl-göromålens gång, tillhopa utgörande 1,000 R:dr, mätte förenas till lön på stat för en Kanslist i samma kontor; och hafva Rikets Ständer funnit skäligt alt till denna nådiga framställning lemna bifall. 3:o. Slats-Konlorel.
Beträffande Stats kontoret, har E. K.
Majit föreslagit, att öfvertalige Notarien derstädes, Johan Adam Jaedrén, som lider af svår bröstsjukdom och hvars afgång, enligt Rikets sednast församlade Ständers beslut i skrifvelse den 16 Februari 1858, utgör ett vilkor för genomförande af den då bestämda arbets- och lönereglering i Statskontoret, måtte, på allmänna lndragnings-staten förflyttas med bibehållen aflöning, enligt Slals-kontorets äldre stat, af 1,344 R:dr, hvilket belopp tillika med de ät f. d.
Ombudsmannen och Redogöraren vid Direktionen öfver Lappmarks Ecklesiastik-verk anslagna 650 R:dr. som genom siste innehafvarens afgång äro besparade, följaktligen komme alt från embetsverkels nuvarande aflöningssumma afgå; hvarjemte E. K.
Majit äskat, att denna summa, som endast är provisoriskt bestämd, och, eller afdrag af omförmälda båda belopp, utgör 85,100 Ridr, måtte för dermed afsedda ändamål på ordinarie stat uppföras.
Denna nådiga framställning har i så väl ena som andra hänseende blifvit af Rikets Ständer bifallen.
Då härvid likväl förekommit, att i den nu- \ varande aflöningssumman ingår, förutom lön för 3:ne Kanslister å 1,000 R:dr, ett belopp af 1,200 Ridr till arfvoden ål Kanslisterne för protokolls/öring, men denna tjenstgöring, sedan de på Slats-konlorets stat förut upptagne 2:ne Notariebelättningar blifvit indragna, icke är något tillfälligt uppdrag, utan ulgör ett med kanslistljensterna ovilkorligen förenadt åliggande, hafva Rikets Ständer ansett ifrågavarande belopp icke vidare böra såsom arfvode uppföras, utan inberäknas i Kanslisternas löner, som derigenom för hvar och en komma att uppgå lill 1,400 Ridr; — dock att i staten fortfarande bör antecknas, all af delta lönebelopp 400 Ridr tillkommit med afseende pä den Kanslisterna åliggande protokollsföring. 4:o.
Mynt- och Kontroll-Verken.
Beträffande aflöningen för Ofver-direktören vid Mynt- och Kontrollverken, hafva Rikets Ständer inhemta!, alt nuvarande Ofver-direktören, förutom de för denna befallning ä stat uppförda aflöningslörmåner, eger alt. i följd af Kongl. Brefvet den 19 April 1853, uppbära ett särskildt arfvode af 1,200 Ridr Runi årligen, för tillsyn öfver arbetena vid Myntets mekaniska verkstäder.
Då emellertid den aflöning af 4,500 Ridr jemte boställe, som vid förra riksdagen för Öfver-direktörs-befaltningen bestämdes, synts Rikets Ständer innefatta tillräcklig godlgörelse för de med samma befattning förenade åligganden, till hvilka tillsynen öfver Myntets verkstäder otvifvelaktig! mäste hänföras, hafva Rikets Ständer ansett berörda aflöning icke böra utsträckas utöfver sistnämnda belopp utan upptagit densamma till 4,500 Ridr, deruti iuberäknadl det särskilda arfvode å 1,200
R:dr, som, enligt hvad ofvan är närnndt, nu lill Ofver-direktören utgår.
Prot. 1859 Sf 1860. 10 Sam/. 1 Afd. 2 Band.
Suppl. 17 130 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 196. 5:o. Kammar-Rätten. E. K.
Majit har, rörande delta Embetsverk, föreslagit, dels att de medel, som uti nu gällande stat finnas upptagne med 4,727 Ridr 50 öre för kanslislgraden och 572 Ridr 50 öre för biträde vid regislrators- och aktuarie-göromälen eller tillhopa 5,300
R:dr, mätte i den blifvande definitiva staten fördelas nied 1,000 R:dr för en pä Registrator- och Aktuarii-kontoret tjenstgörande Kanslist; 3,000 R:dr för 3 Kanslister i Kammar-rättens Kansli, å 1,000
R:dr för hvardera; 1,000 R:dr för en Kanslist på Ådvokalfiskals-konloret; samt 300
R:dr lill arfvode för biträde vid regislrators- och akluariegöromålen, dels ock alt för ytterligare en Kammarskrifvare i Ofver-revisionsdepartementet mätte beviljas en lön af 1,000 Ridr, i sammanhang hvarmed E. K.
Majit tillkännagilvit, alt
Kammar-rättens utgifts-stat komme alt minskas med derå nu uppförda, men icke utgående 4,835 R:dr 84 öre för ölvertalige en Proto-Notarie, en vice Advokatfiskal och två Revisorer, så alt på det hela inträffade en nedsättning af 3,835 R:dr 84 öre.
Af det den Kongl. Propositionen bilagda Slatsråds-protokoll öfver Finansärenden, hafva Rikets Ständer inhemtat alt, enligt hvad Kammar-rätten, bland annat, i underdånighet anfört, efter den 2 April 1856, då Kammar-rätten föreslog den sedermera verkställda minskning af revisions-personalen från 31 till 28 personer, dithörande göromål erhållit en högst betydlig tillökning genom åtskilliga, på sednare tider tillkomna räkenskaper, hvaribland de för Elektriska Telegraf-verket i riket, innefattande för år 1857 icke mindre än 13,151 folier, och de för Statens jernvägsbygnader, jemväl i betydlig tillväxt, numera blifvit af Kammar-rätten uppskattade att tillsammans motsvara tolf månaders revisionstid och mäst för granskning ölVeHemnas till extraordinarie tjenstemän, mot särskild, af E. K.
Maj:t tid efter annan beviljad godtgörelse.
1 betraktande häraf och då sålunda den i Kammar-rättens tjenstepersonal ifrågaställa tillökning af en Kammarskrifvare synts vara af verkligt behof påkallad samt någon erinran vid den af E. K.
Majit föreslagna fördelningen af förberörde lönemedel icke förekommit, hafva Rikets Ständer bifallit hvad E. K. Maj:t i fråga om delta embetsverk behagat föreslå. 6:o..
Uppå derom af Öfver-lntendents-embetel gjord underdånig hemställan, har E. K.
Majit, med afseende å angelägenheten deraf, att i de särskilda ruin och våningar, uti hvilka Kongl. Musei dyrbara samlingar af gravyrer, målningar och skulpturarbeten nu vore och äfven framgent blelve fördelade, samtidigt funnes tillstädes pålitliga vaklbeljente för konstverkens vård och förevisande, i nåder föreslagit, att å Musei stat, som nu upplager blott en vaktmästare, mätte för ytterligare en sådan uppföras årlig lön af 450 Ridr; — och hafva Rikets Ständer den äskade auslagslillökuingen beviljat. 7:o.
Förslagsanslaget för Postverket, som utgår direkte af postmedlen och vid sisllidne riksdag beräknades till 727.500 Ridr, har E. K.
Majit föreslagit alt i öfverensstämmelse med hvad vid statsinkomsternas beräkning iakttagits, äfven uppföras bland utgifterna med ett till 1,400,000 Ridr förökadt belopp; och hafva Rikets Ständer härtill lemnal bifall.
Härförulan och i sammanhang med den framställning E. K. Majit uti nådig Skrifvelse den 13 Januari innevarande år behagat aflåta till Rikets Ständer, angående Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse iV.-o ■196.
131 ordnande af skjutsningsbesväret på ett sätt, hvarigenom detsamma skulle från jordbruket skiljas och hvilken framställning grundar sig på det Betänkande, som utaf en, uppå Rikets Ständers underdåniga anhållan, för ärendets utredning tillsatt Konimilteé, blifvit afvifvet, har E. K.
Majit, i öfverensstämmelse med de åsigler Kommitterade i afseende på poslförings-skyldigbeten yttrat, i nåder behagat föreslå, att denna skyldighet måtte från jordbruket skiljas, emot åliggande för posthemmanen alt fullgöra de onera, från hvilka de nu äro befriade; och hafva Rikets Ständer, vid öfvervägande häraf, funnit godt pä det sätt bifalla denna nådiga framställning, att postförings-skyldigheten må, i den mån E. K.
Majit finner sådant lämpligen kunna ske, från jordbruket skiljas, emot åliggande för poslhemmanen att fullgöra de onera, från hvilka de hittills varit i egenskap af posthemman befriade och alt, såsom följd häraf, posthemmannen till förbindas att, i likhet med andia i skjulslag indelade hemman, deltaga i det allmänna skjutsningsbesväret, såsom det kommer alt utgöras, Då emellertid förhöjning i poslskjutslegan härigenom otvifvelaktig! kommer att uppslå, så hafva Rikets Ständer å Sjunde Hufvudtiteln anvisat och ställdt till E. K.
Majlis disposition ett årligt reservations-anslag af 70,000 R:dr Hunt, alt till Postverket utgå såsom ersättning för den ökade kostnad en sådan förhöjning i postskjutslegan förorsakar, med bemyndigande tillika för Poststyrelsen att använda de besparingar, som å della anslag kunna göras, till ordnande å poslvägar af gemensam befordran för post och resande; hvarjemte Rikets Ständer lill E. K.
Majit i underdånighet öfverlemna att bestämma de reglemenlariska föreskrifter, hvilka för denna trafik kunna befinnas nödiga. 8:o.
Beträffande Tullverket har E. K.
Maj t begärt, att det likaledes af tullmedlen direkt utgående förslags-anslaget till detta verks stat och omkostnader måtte från 1,600,000 R:dr upplagas till det belopp, som i afdrag på Statens tullinkomst, blifvit vid beräkningen af statsinkomsterna antaget, nemligen 1,800,000 R:dr eller 200,000 R:dr högre, än hvartill berörde anslag vid sisllidne riksdag bestämdes.
Då, enligt hvad Rikets Ständer inbemlat, Tullverkets utgiftsslat för år 1859 blifvit af E. K.
Majit fastställd till en summa af 1,823,099 Ridr 84 öre, hafva Rikets Ständer väl ansett anslaget till delta verks omkostnader för nästa statsregleringsperiod icke kunna upptagas lill lägre belopp än det af E. K.
Majit nu föreslagna, men likväl icke kunnat undgå alt fästa uppmärksamhet vid den omständigheten, att dessa utgifter på sednare åren i betänklig grad stigit.
Ehuru orsaken härtill i viss mån kan tillskri Ivas den lifligare in- och utförseln af varor, som varit en följd af landets i allmänhet utvidgade handelsrörelse, har det dock förekommit Rikets Ständer sorn om den lill lättnad i trafik och minskade kontroller samtidigt härmed vidtagna förändring i tull-lagstiftningen, icke allenast bort motväga nvssberörda anledning till utgifternas ökande, utan äfven genom inskränkning uti den för kontrollen afsedda verksamhet föranleda till besparing i förvaltningskostnaderna ; och få derföre Rikets Ständer, jemte anvisande för nästkommande statsregleringsperiod af det förslagsanslag, 1,800,000 Ridr, E. K.
Majit äskat att af lullmedlen direkt utgå, underdånigst anhålla, det E. K.
Majit täcktes taga i nådigt öfvervägande, om icke åtgärder kunde vidtagas i ändamål att för framliden bereda någon minskning i de med luilförvaltningen förenade omkostnader. 9:o. Sedan Rikets Ständers år 1857 församlade Revisorer, uti sin afgifna berättelse om af dem verkställd granskning af Statsverkets tillstånd, styrelse och förvaltning under åren 1854 och 1855, (ill rättelse för framliden anmält att, ehuru, förutom det å Riksstaten för Skogsplanteringskassan uppförda anslag af 12,200 Ridr Biko, till denna kassa jemväl vore anslagna räntorna af de boställen, som jemlikt 132 Expeditions-U tskotlels Förslag till un dard.
Skrifvelse N:a 196. Kong!.