Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
” Om man analyserar detta, qvarstår blott, att då ej någon förkortning i tiden för lagfarts vinnande i stad kan ernås genom bördsrättens upphäfvande, borde bördsrätten qvarstå.
Detta skulle såtedes vara det rätta skälet; men jag har i min motion anfört andra och vigtigare, hvaribland det lättsvidriga och som ej innebär tecken till rättsgrund, hvarföre jag skall förmenas att sälja min egendom till hvem jag vill, utan vara bunden af slägtingar.
Jag tror mig hafva gått långt nog, då jag talat för bördsrättens bibehållande pä landet, hvartill jag finner skäl i den kärlek, en slägt kan hysa tili den jord, förfäder besutit; men annat lärer förhållandet vara i en stad, der det, efter mia öfvertygelse, är likgiltigt, om jag bor i det ena eller andra huset.
Kär således intet skäl talar för bördsrättens bibehållande i stad, anser jag äfven, att den der bör försvinna.
Om Utsk. tror, att stadgandet om viderboendes och nabos lösningsrätt till hus står i sammanhang med bördsrätten, så får jag bestrida det; ty för bibehållande af dessas rätt tala giltiga skäl, enär om en nabo bevisligen lider men af grannes hus, bör han få lösa det för samma pris som någon annan, emedan annars tvist skulle uppstå grannar emellan.
Hvad liden för lagfart beträffar, är den omständigheten af mindre vigt, ehuru jag gerna skall väcka motion om dess förkortning, ty köpare kan alltid se sig före, huruvida tvister kunna uppkomma med viderboende eller nabo; men deremot är det omöjligt att vara säker om sitt köp med hvilken lagfartstid som helst, så länge slägtingar äga rätt att börda.
Då så många skäl tala för bördsrättens afskaffande, och den dessutom icke hvifar på några rättsgrunder, hemställer jag, om ej betänk, bör återremitteras, på det Utsk. må taga mina anmärkningar i öfvervägande; i sammanhang hvarmed jag nu får väcka den motion, att om bördsrätten i stad afskaffas, lagfartstiden förkortas till 6 veckor från första uppbudet.
Ehrenborgh, Casp. Wilh.: Frih.
Stael von Holstein har reserverat sig mot Utsk:s betänk, och tillkän— nagifvit sig vara af samma mening som sista riksdags LagUtsk.
Då jag hade äran vara ledamot af dåvar.
LagUtsk., qvarstår äfven jag vid de skäl, som lågo till grund för R.
St:s und. skrifvelse i detta ämne, och yrkar fördenskull återremiss, på det Utsk. må taga dessa skäl i närmare öfvervägande, I öfrigt instämmer jag till en del i de af Hr Dal - 4® Den i October c. m. man gjorda anmärkningar och förenar mig med honom derom, att Utsk. handlat orätt, då det ej sträckt sin granskningsrätt till alla sådana ämnen, hvilka med detta stå i sammanhang.
Detta hade varit Utsk:s bade rättighet och pligt, och jag anser, att LagUtsk. kunnat använda denna princip.
Jag yrkar återremiss på de skäl, jag anfört i den af mig väckta motion, och instämmer för öfrigt med Frih.
Ehrenborgh och Hr Dalman.
N:o 123 återremitterades.
Ånyo föredrogs LagUtsk:s den 20 sisth Sept. på bordet lagda betänk.
N:o 126 öfver Riksd.fullm.
Erikssons motion om förtydligande af eller tillägg till 2 § i 16 cap.
Ärfdabm.
Jag anhåller vördsamt att vid TJtsk:s betänk, få göra några anmärkningar, dem jag tror vara af den beskaffenhet att böra föranleda till betänk:s återförvisande.
Utsk. har i detta betänk., mot den följda principen i ett annat, utsträckt sitt yttrande långt utöfver motionens föremål.
Motionären har åsyftat, att då mö, som till godt och moget förstånd kommen är, ändock hon befinner sig under förmyndares värjo, efter nu gällande lag får göra testamente, det äfven måtte stadgas, att yngling, som fyllt i5 år, samt enka och till myndig ålder kommen man, ändock att de under förmyndarevård ställde äro, må äga rätt att göra testamente, så att dessa personer må bestämdt komma i parite' uti rättigheter med ogift qvinna.
Men Utsk. förklarar, att ett sådant stadgande så mycket mindre bör medgifvas, som ogift qvinna ej bör anses mogen att göra testamente, förrän hon uppnått 21 år; och Utsk. har på denna grund, i stället att, såsom motionen åsyftat, utsträcka testamentsrätten för andra omyndiga personer till likhet med den, som ogift qvinna hittills haft, inskränkt äfven denna genom stadgandet, att ingen, hvarken man eller qvinna, äger göra testamente förr än efter fyllda 21 år.
Detta lagstadgande är hemtadt från nya civillagen; men efter min tanka är det för tidigt att inflytta det i vår Jag.
Nya lagen tillstyrker, att qvinnan alltid skall vara myndig vid i5 år; men för min del tillhör jag ej dem, som anse detta vara riktigt, och jag är af den mening, att då man gör qvinnaus rättigheter så blida som möjligt, bör man ej gå ända derhän, att hon upphör att vara qvinna.
Jag anser således, att det, likasom hittills, bör bero på domaren att bestämma, när qvinna kan anses vara kommen till det mogna förstånd, att hon kan göra testamente.
Vanligen antages det, att denna tidpunkt inträffar, då hon ingår; 1 Den 2 Öetober e. m. i äktenskap, och detta torde ej vara så orätt, enär hon då bör veta åt hvem hon skulle vilja anförtro sin egendom.
Jag kan på dessa skäl ej biträda Utskts eller Lagcommitteens förslag, utan instämmer med den ledamot i Utsk. nemi.
Hr Strussenfelt, hvilken i sin reservation utförligen Utvecklat de skäl, som tala mot förslaget; och anhåller jas till följd häraf om återremiss.
LagUtskts betänk N:o 126 återremitterades.
H. Ex. Hr Gr, o. Landtm, förmälde, att i ordninger. på listan till föredragning nu förekomme åtskilliga memor. från Constit.Utsk., Innehållande förslag till förändringar grundlagarna, men att åtskilliga af Ståndets ledamöter till H.
Ex. enskildt yttrat sig anse tiden vara för långt framskriden på aftonen för att börja pröfningeh af så vigtiga mål samt önskat, att i följd deraf föredragninged af berörde memor. mätte till nästa plenum fördröjas; och hemställde H. Ex. altså, om R. o. Ad. behagade uppskjuta med pröfningen af de återstående på föredragningslistan upptagna måleri.
Bifölls, tJpplästes och lades på bordet nedannämnda memor. och utlåt:n från StatsUtskottet: N:o 236. i anledn. af erhållen återremiss å i5:de punkten i memor.
N:o 2Öo, ang:de RiksSt:ns beslut, i fråga 0111 anslaget till armeens materiel; N:o 25y. i anleda, af väckt fråga otn ersättning till Kronofogden
Dahlgren för bestridda utgifter, dels vid ett ÖfningSläger å Ödstöldsmoai', dels ock vid en väganläggning i Toltedalen; H:o 208. i anledn. äf erhållen återremiss på betänk.
N:o 128, rörrde väckt fråga, att Kronan måtte bekosta handtlangning vid kronohemmans och nyhyggens afvittring:
N:o 20g. i anledn, af väckt fråga, ätt de statistiska tabeller, som äro bifogade K.
Mts Befrhdes femårs-beratlelser, ej vidare måtte på statens bekostnad till trycket befordras; Pf:o 260. i anledn. af erhållen återremiss å Utsk:s be tänk.
A;o 20T, rör:de sökt everldlig skattemannarätt å dei under Ulriksdals kungsgård förr lydande hemmanet Kefvinge med dertill hörande utjord; N:o 261, i fråga om jordeböckernäs granskning; Be v il In.- samt Allm.
Bes v.- o. Öecon.
N:o 5. i anledn. af gjorda anmärkningar vid Utsk:s betänk.
N:o 3, ang:de grunderna för förändrade föreskrifter om brännvinsbränningen och hvad dermed har gemenskap; 14 H. G 4* Den a October e. m. Allm.
Be sv.- o. Oecou.
N:o 122. i anledn. af väckt fråga om föreläsningar och examina i Rikets grundlagar vid universiteten; N:o 123. i anledn. af väckta motioner, dels om skyldighet för dem, sorn undergå prestexamen, att ådagalägga kunskap uti vexelundervisningsmethoden, dels angrde rättighet för lärare uti vexelunder.visningsskola att prestvigas; N:o 124- i anledn. af väckt motion, att allmoge icke, utan eget medgifvande, måtte besväras med underhållet af sådana vägar, som blifvit på statens bekostnad anlagda; N:o 125. i anledn. af väckt fråga om utsättande af premier för ekeplantering å berustade säterier och kronoskattehemman; A:o 126. i anledn. af väckta motioner om brännvinsbränningens inställande.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade tillåta, att StatsUtsk:s nu på bordet lagda utlåt, och mctnor.
Atris 256, 277, 280 och 28 r finge upptagas främst på föredragningslistan för nästk. plenum, i anseende till angelägenheten att snart uti förstärkt StatsUtsk. få de deraf beroende mål afgjorda.
Vidare upplästes nedanstående 2tne från Ridd.Utsk. inkomne Hörsamste
Sedan Hr Just.rådet och Ridd. af K.
Nords t jer neOrd. O. J.
La gerlieim, vid hvars åtagande, i egenskap af f. Ö. Ridd.secret., att fullända tryckningen af R. o. Ad:s prot. för sista riksdag, H. R. o. Ad., uppå Ridd.Utskts derom gjorda hemställan, låtit bero, under d. g i denna månad med döden afgått; så, och enär berörde prottstryckning icke hunnit att af Hr Just.rådet i lifstiden till fullo besörjas, utan, enligt inhemtad upplysning, spridda delar af protrn för Dec. månad 182g samt Jan., Febr. och Mars månader i83o ännu återstå otryckta, till ett antal af 70 ä 100 tryckta ark, har Utsk., genom nuvarande
Ridd secretrn, låtit taga i förvar alla de bland Hr Just.rådets efterlemnade papper befintliga prot. och handlingar, hvilka i förutnämnde afseende tillhörde Riddarhuset, hvarförutan Utsk. hört Ridd.secret., huruvida han kunde åtaga sig att fullborda det ifrågavar. arbetet.
Och som Ridd.secret. i anledn. häraf förklarat sig såväl villig som skyldig att efter riksdagens slut, och så snart de deraf ovilkorligen följande mest brådskande åligganden blifvit fullgjorda, med all skyndsamhet och möjligaste fullständighet besörja tryckningen af de ännu återstående R. o. Ad:s otryckta prot. för sista riksdag, har Utsk. ansett sig böra, med anmälan härom, till H. R. o. Ad. hemställa:
Den i October c. m. 43 om icke R. o. Ad. skulle täckas godkänna denna utväg för fullbordandet af den ifråga var. prot:stryckningen.
Slockholm d. 27 Sept.
1834- På RiddarhusUtskottets vägnar C. G.
D’Al.
BEDYHLL.
Uti ett till H. R. o. Ad:s prot. d. 4 sisth Juli afgifvet yttrande har Ilr Roos af Hjelmsäter, Jon. Eman., under anförande af de svårigheter, sorn skola möta vid val af ledamöter bland R. o. Ad. till deltagande i hufvudstadens bevilln;s-taxerings-förrättningar, samt den liknöjdhet för utöfvandet af ifråga var. medborgerliga förtroende, som vid flera tillfällen lärer förmärkts, till förekommande häraf föreslagit ett bestämdt stadgande, hvarigenom de i hufvudstaden boende, såväl civila som militära ledamöter af R. o. Ad. ina ovägerligen tillförbindas att, då icke laga förfall kan företes, åtminstone 3:ne år uti ifrågavar.
taxeringsförrättningar deltaga, hvarvid likväl det undantag borde äga rum, att högre embetsman, som innehade förtroendeposter eller voro .chefer för publika embetsverk och andra myndigheter, borde från ett sådant åliggande varda frikallade.
Utsk. har tagit Hr Roos’ framställning i öfvervägande; oell ehuru Utsk., vid granskningen af Ridd.Directms prot., fullkomligen inhemtat de flera svårigheter, som mött, då fråga varit att lill beviJ!n:s-taxeringars förrättande i hufvudstaden utse behörigt antal taxeringsman bland R. o. Ad., äfvensom Utsk. nogsamt inser vigten och angelägenheten deraf, att det II.
Ståndets ledamöter icke undandraga sig detta medborgerliga förtroende, hvilket står i så nära sammanhang med Svenska folkets beskattningsrätt; finnér Utsk. likväl det icke vara sig tillständigt att i detta afseende föreslå någon särskild ansvarsbestämmelse för R. o. Ad:s ledamöter, helst någon sådan icke är för de andra RiksSlrn stadgad samt, derest den skulle af Utsk. föreslås och i Ridd.- ordn. införas för att leda till åsyftad påföljd, icke torde komma att bestå i något annat än förlust af representationsrätten, hvilket åter skulle vara ett alltför strängt stadgande.
Emedlertid, och för att, så vidt möjligt är, söka befrämja det af motionären åsyftade, visserligen magtpåliggande äudamål, anser Utsk. sig äga anledning till R. o. Ad, hemställa, om icke H.
Ståndet skulle finna för godt att åt Sevillu.
Utsk. öfverlemna att taga under öfvervägande, huruvida uti den blifvande bevilln.förorda, må införas enahanda ansvar för taxeringsman, hvilka, utan laga förfall, undandraga sig att deltaga uti taxeringsförrättningarna i hufvudstaden och öfriga städer, som, i likhet med hvad hittills varit stadgadt, äfven nu kan finnas lämpligt bestämma , i afseende å dylika förhållanden vid taxeringscommitteerna 44 Den 2 Octo ber e. tu. för landet.
Hvilket dock till H. It. o.
Ad:s egen ornpröfning vördsamt öfverlämnäs.
Stockholn) d. 27 Sept. i834?
På RiddarhusUtskottets vägnar C. G.
D’Albedyhlj..
Lydes på bordet.
IV. F.
^ Upplästes till justering följandp frup RidcfUtsk. inkomna förslag till und. skrifvelse till JL M.; Förslag till R, o, Aä;$ åtskilliga ändringar rind. skrifvelse till K. 31. f ang.-dp i Ridd.Ordn.
St. A. K. Sedan R. o. Ad. vid innevar. riksdag beslutat de ändringar och tillägg uti 11, 18, 19, 32, 23 och 3y §§ af Ridd.Urda. d. ig Dec. 1829, hvilka innefattas uti den här hos und:st hilagda redaetion, har R. o. Ad., jemlikt 4l § Ridd.Ordn., skolat ifrågavar. beslut till JL K.
I\I:s nåd. stadfästelse i und. öfverlemna. R. o. Ad. framhärdar etc. 31oliver.
Den förändrade rodactionen af denna § åsyftar att bringa Ridd Qrdnls stadganden i närmare likhet med Riksd.Ordnts i afseende å tiden för RiksStras organisation, så att längre uppehåll ej må äga rum med R. o. Ad:s, än med de andra RiksStms; hvadan lt. o. Ad:s atlie anteckningar blifvit bestiiinda alt verkställas inom den i Riksd.Qrdnts 21 § för de öfriga RiksSltn i detta hänseende föreskrifna tid af 4 dagar; men som det likväl, i och för Utskottsvalen, torde vara nödigt, att tillfälle till iminatriculering bland R. o. Ad. äfven lemnäs å de dagar, som lunna förflyta emellan andra mål anteckningen och lt.
St:s sammanträde på rikssalen, har 11.
Furslag till furändrade ren dactioner af åtskilliga §§ i Ridd.Ordn. Ii §•
Sådana anteckningar böra vara tvenne och förrättas hvardera med tvenne upprop; bö-r randes första anteckningens fläda upprop ske på särskilda, nästefter hvarandra följande dagar, så framt ej helgedag inträffar, då det sednare uppropet blifver nästa söknedag.
Andra anteckningens båda upprop ske på en dag, hvilken bör vara sist den fjerde helgfria efter den, hvartill riksdagen pålyst blifvit.
Derefter må anteckning verkställas och polletter meddelas först inför Ridd.Dir ect,, hvilken i sådant ändamål sam manträder en half timma före hvarje p 1 p q 11 m ? till och med D <611 'i October e. 111. 45 o. Ad. funnit det tillägg nödigt, att en slik pollett-utdelning, intill dess plenum pleporuin inträffar, ina verkställas inför Ridd.Directm. 18 §.
För att, med bibehållande af principen utaf 2:ne valmansgrader för utväljandet af R. o, Ad:s ledamöter i Utsk., bereda en utsträckt frihet vid valet af bänkmän, har It. o. Ad. ansett detta ändamål vinnas genom fördelning af lt- o. Ad:s hela antal, i stället för So bänkmansafdelningar, uti a5, hvaraf hvardera väljer 2 bankmän; af hvilka skäl R. o. Ad. beslutat motstående förändring i (8 §. 19 och 22 §§.
Den af R. o. Ad. utidehittills gällande stadgandena beslutade förändring, att ordförandeplatserna i Utsk:n icke böra bero af den nummer uti It. o. Ad:s matrikel, för hvilken någon R. o. Ad:s ledamot derstädes är antecknad, utan att Electorerna böra vara obehindrade att utse ordförande för de särskilda Utsk:n, utan afseende derpå, att de representera en högre eller lägre nummer på Riddarhuset, gpundar sig på erfarenheten af de svårigheter, som vid Utsk :ns sammansättning uppkomma i följd af den Electorerna hittills åliggande förbindelse att antingen, för att erhålla en fullt tjenlig ordförande, nödgas inom ett ju - det, som äger rum dagen före plenum p le norum, men sedermera endast inför ltidd.UtsL, hvilket i sådant ändamål likaledes sammanträder en half limma före hvarje plenum.
Ej må &c. 18 §.
Med dessa val förhålles salunda, att, enligt anteekningslistan, samtlige R. o. Adts närvar. hela antal delas uti tjugufem särskilda, men till beloppet lika delar, hvarvid, om något mindre antal skulle öfverblifva , &c. — fördelas bör.
Sedan detta blifvit verkstäldt &c. — tecknad med tvenne af de personers namn, sorn i afdelningen finnas, då de, som de flesta rösterna erhållit, äro behörigen valda bankmän.
Hafva flera undfått lika antal röster &c. 19 §•
Electorerne åligge att, inom den tid Riksd Ordnrs 28 § föreskrifver, välja ordförande och öfriga ledamöter &c, 22 §.
I Utsk. föres ordet af den R. o. Ad:s ledamot, sorn af R. o. Ad :s Electorer dertill blifvit utsedd och, i hans frånvaro, af den, som h|apd de päryarandphar främsta sätet på Riddarhuset, Då flera Utsk.
Sammanträda, föres ordet af or'd för and en i det Ufsk., som uti 28 § Riksd.
Ordn. är främst upptaget, och, i dennes frånvaro,afordfö rande 11 j det dernäst i ordningen följande? 46 Pen a 0 c t o b e r c. ra. skränktare antal begränsa sin valrätt till ledamöter, eller ock åsidosätta egenskaperna hos ordföranden, för att linna skickliga ledamöter, 23 §, Då det icke sällan inträffar, att, i följd af beviljad ledig» liet åt R. o. Ads ledamöter i XJtsk., Utsk:n sakna fullt an, tal ledamöter af detta Stånd, har R. o. Ad., till afhjel» pande af denna olägenhet samt för att bringa Ridd.Ordnts föreskrift i denna del i närmare öfverensstämmelse med 79 § Riksd.Ordn,, ansett ett tillägg böra äga rum i 23 § Ridd.» Ordn., innefattande föreskrift om nytt val af utsk:sledamot i stället för den, sorn ledig» het begagnar, hvilken leda» mots-befattning likvisst ansetts böra upphöra vid den per» miUerades återkomst, 3? §•
I enlighet med den grundsats , hvarpå förändringen i 22 § Ridd.Ordn. sig stödjer, har R. o. Ad, jemväl ansett särskildt val af ordförande iRidd,* Directrn böra äga rum; äfvensom R. o. Ad. funnit nödigt, att föreskriften om val af suppleanter i Ridd.Directjn i Ridd.Oi-dn, införes, Begärdes på bordet, s»3 §.
Den, som blifvit yald &c, — för den riksdagen upphör.
Ledighet ända lill 3 veckor &c. — derom anmäla.
Då ledighet beviljats, sker val till ny u t s k:sledamot under ledig het st iden.
Ifrån befattning &c. — entledigas, 37 §•
Vid hvarje riksdag utser R, o. Ad. in pleno en af sju ledamöter bestående Ridd.Direct:n, genom val särskildt till ordförande jemte suppleant, och särskildt till öfriga ledamöter jemte 3:ne suppleanter.
Directtn besörjer och förvaltqr
Riddarhusets angelägenheter enligt utfärdad instruetion, som äfven innehåller föreskrifter för Riddarhusets tjenstemän.
Ej må <5tc.
Justerades plemproLn för d. 16 sisth A«g. f, och e, m, H, R. o, Ad, åtskiljdes kl, ^ till 9 på aftonen, In fidem protocolli, F, O, Silfverstolpe, Den 6 Oetober f m.
Måndagen den G Oetober 1834- Plenum ki. io f. m.
Justerades 2:ne prol.utdr. för d. 2 dennes.
Ilr Printzenskjöld , Carl:
Jag har varit nödsakad att, i anseende till den allmänna farsoten, länge hålla mig inne.
Sedan jag blifvit till helsan återställd, har till min kunskap kommit, att R. o. Ad:s Hrr Electorer behagat utse mig Lill ledamot i Bevilln.Utsk., och som mina göromål och den plats, som mig i Ridd.Utsk, blifvit anförtrodd, hindra mig att mottaga ledamotskapet i Bevilln.Utsk., får jag nu vördsamt afsäga mig detta förtroende.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hit Electorer att utse nya ledamöter uti Utskrn såväl efter Hr Printzenskjöld, som efler Hrr Grundelstjerna och Quiding, hvilkas afsagelser i sista plenum blifvit anmälda.
Upplästes till justering och godkändes Exped Utsk:s under N:o i5o afgifna förslag till R.
St:s und. skrifvelse lill K. M., ang:de några med statsreglering™ gemenskap ägande allmänna frågor.
Ånyo föredrogs StatsUtsk:s d. 2 dennes e. m. på bordet lagda utlåt.
N:o 256 i anledn. af erhållen återremiss å i5:de punkten i memor.
N:o 25a, ang:de RiksSttns olika beslut i fråga om anslaget till Arineens materiel. R. o. Ad. godkände det af StatsUtsk. framställda förändrade förslag till voterlsproposm.
Vid förnyad föredragning af StatsUtsk:s d. 2 dennes e. m. på bordet lagda memorial: j\:o 277. med förslag till sammanjemnkning afRiksSt:ns skiljaktiga beslut i fråga om räntan å Upsala academis skuld till Riksg.cont. under det beviljade anståndet med årliga capitalafbetalningarna, samt N:o 280 med förslag till sammanjemnkning och votertspropos:n i anledn. af RiksSt:ns olika beslut i fråga om afskrifning af en i saltpeferfondens räkenskaper balancerad summa, utgifven såsom lån till Carl Gustafs stads gevärsfaetori; fann R. o. Ad. för godt att godkänna de föreslagna voter:s-propos:na.
Föredrogs ånyo StätsUtsk:s d. 2 dennes på bordet lagda memor.
K:o 281 med förslag till sammanjemnkning och voter:s-propos:n, i anledn. af RiksSt:ns olika beslut i fråga om djekne-penningarnas utgörande. 48 Den G O e t o b e r f. m.
Ridd.Secrct.:
Då StatsUSsk. i dess nit upplästa meraor., ang:de sammanjemnkning och voler:s-propos:n i fråga om djekne-penningarnas utgörande, inbjudit R. o. Ad. att frångå silt beslut, anser jag rnig skyldig att anmäla marchen af detta mål inom RiksSl:m StafsUtsk. liar uti dess förra betänk, i ämnet ansett sig icke kunna tillstyrka djekne-penningarnas afskalfande. R. o.
Ad beslöt dock, att djekne-penningarna borde upphöra, öeh inbjöd de öfriga Stånden att i detta beslut instämma. 2:ne Stånd, Preste- och BorgareSt., hade bifallit Utslits betänk, och BondeSt. hade dervid låtit bero; men uppå R. o. Ad:s hvil judi) ing förenade detta Stånd sig med R. o. Ad. R. o.
Ad. afslog den af StafsUtsk. gjorda inbjudning och godkände den föreslagna voterts-propostn.
Hr von Troil, Emil, uppläste följande: Sedan R. H. St., förmedelst inom förstärkt BancoUtsk. verkställd votering, beslutat, att i afseende på belåning af publika papper
Bancostyrelsen ej må äga rättighet att på grund af det pris, hvartill besagda papper kunna försäljas, bestämma det värde, hvartill de såsom hypothek må utaf R.
St:s Bank godkännas, och att någon belåningsrätf dersammastädes ej måtte tillkomma andra publika papper afl dem, som särskildt uppräknats, anser jag mig böra anhålla, att H. BancoUtsk. ville till R. 11.
St. inkomma med specificeradt förslag å de publika papper, hvilka böra såsom beIåningsbara uti det nya baneoreglementet uppräknas, med utsättande af de proc. af nominalbeloppen, hvartill papper af hvarje särskildt slag böra såsom hypothek godkännas.
Det är så mycket angelägnare, att alla de publika papper, som till högre eller lägre proc. af nominalvärdet lenina otvifvelaktig säkerhet, måtte blifva på ofvannäinde sätt uppräknade, som R.
St. beslutat en årlig minskning af utlåningen i vanlig discontväg, äfvensom att det motsvarande beloppet bör utgå dels såsom lån till hypotheksinrätfningar och dels förmedelst belåning af publika papper.
Genom det beslut, som blifvit fattadt angtde de tysta förmånsrätterna, är numera föga att hoppas, det någon hypotheksinrättning skall sig till erhållande af dessa medel anmäla, och om belåningen af publika papper ej erhåller den utsträckning, sora Bankens tryggande mot förluster medgifver, skulle lätt brist pä, enligt baneoreglementet, behörigen qvalificerade lånsökande kunna vålla en sådan minskning af rörelsecapitaiet, som temligen enhälligt ansetts böra förekommas.
Jag ber att fä beledsaga motionärens anförande med en enda anmärkning, under det jag understödjer den.
BancoUtsk. torde finna skäl att, vid bestämmandet af den belåningsrätt, som motionären satt i fråga, an - Den 6 October f. m. 49 antaga ett uttryck, hvarigenom det blir Bancostyreisen obeta_get att minska den belåningsrätt, som i allmänhet bestämmes, emedan jag tror det vara maximum, som bör utsättas.
Det kunde hända, att ett papper sä fallit i värde, att det vore oklokt att belåna del till det belopp, som blifvit såsom maximum bestämdt.
Rémitteradés till BancoTJtsk.
Företogs till pröfning Constit.Utsk:s d. 19 sisth Sept. på bordet lagda memor.
N:o 34 med förslag till grundlagsändringar, åsyftande en ändamålsenligare organisation af Statsrådet.
Då detta vigtiga ämne förekommer, skulle jag hafva blottställt mig för omdömet antingen af en besynnerlig feghet att icke uttala min mening vid (lénnä riksdag såsom vid den förra, eller också af en besynnerlig ömbvtlighet i tänkesätt, 0111 jag, med någon förmåga att bär infinna mig, underlåtit att fullgöra mitt representativa kall.
Jag skulle helst inskränka mig till alla dc skäl, jag vid sista riksdag framställde och på grund af hvilka det förslag då förkastades, söm nu förnyas; och skulle, emot min förmodan, allmänna tankesättet hafva undergått én så total förändring, att de beslut, som då, med ett visst bifall af allmänheten; har vidtogos, skulle i dag förkastas, och af sådan anledning den mening, som då segrade, i dag behöfva ett försvar, äger jag det i consequensens pligt hos representanten.