Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I anseende till rikets nu varande behov av en så oumbärlig vara för försvaret som krut och då vissa
äldre bruk haft tillstånd att exportera ett visst kvantum indrages detta tillstånd.
JOH AUG SANDELS
Kungörelse angående stämplade pappersavgiftens beräkning och utgörande från och med nästkommande år 1813.
Stockholm den 9 oktober 1812.
Åtskilligt i Charta Sigillata Förordningen är förändrat.
Huvudgrunden är en höjning av 50 %.
25 sidor som talar om vilka papper som beläggs med avgift och hur mycket.
Undantagna är allmogen, ryttare, dragoner, soldater och båtsmän som gör ansökningar hos Kongl Maj: t. Ansökning om att fälla ekar, göra svedjeland, nya ängar och beteshagar.
Alla fattiga, där domaren påtecknar ordet gratis.
Allt som rör Kungl Maj: t och Kronan.
Ansökningar som rör akademier, gymnasier, fattiginrättningar.
Förklaringar och besvärshandlingar i brottmål.
Publika byggnader, brobyggen, vargskall, gästgivarskjuts, kvittenser för omyndiga barns medel, respass till riksdagar, avsked för soldater, permissionssedlar för officerare, orlovssedlar för privat tjänstefolk m m.
I fall där flera tillämpningar kan äga rum till Chartans beräknande, gäller den där avgiften blir högst.
Geometriska kartor skall förses med Charta Sigillata så att den klistras på handlingen.
Böter om man
underlåter att använda rätt stämpelpapper.
Underlåter prästerskapet att använda stämplat papper vid lysningssedlars utgivande bötar han 6
riksdaler 32 skilling.
Det sker ingen påföljd för dem som lysningssedeln berör.
Utbyte av makulerat papper tillåts om det tydligt syn att misskrivning eller annat orsakat Chartans
obrukbarhet.
Underslev med stämplat papper eller att högre betalning tas ut än tillåtet betecknas som förfalskning
eller grov förbrytelse.
Den 31 december varje år skall allt osålt stämpelpapper inventeras.
Vid köp betalas stämpelns värde plus provision till försäljaren enligt tariff som förordningen utstakar.
Stämplat papper skall finnas i tillräcklig mängd i landsorten.
Landskontoret skall anmäla behovet till
landshövdingen i tid så att förrådet kan fyllas på.
Pappret översänds med tjänlig skjuts eller i brist på sådan med kronoskjuts.
Brott mot denna förordning prövas och döms i den rätt eller det verk, där gärningen är gjord.
Stockholms slott den 9 oktober 1812.
Förteckning av beloppet av Charta Sigillata avgiften för pastorernas fullmakter i städerna, i förhållande till deras löneinkomster.
Tariff över den försäljningsprovision, som bestås de personer, vilka hava försäljningen av Charta Sigillata papper.
Kungörelse om vad som bör iakttagas för verkställigheten, i vissa delar, av Rikets Ständers, vid sist hållna urtima riksdag, gjorda och samtyckta bevillning.
Förklaring och lättad verkställighet för vissa artiklar i bevillningen.
Extra roterat krigsfolk, som blivit undantagen från erläggande av personlig avgift om de tjänstgjort tre
månader vid garnisonen, skall till styrkande av detta finnas på en behörigt upprättad förteckning, som regementschefen skall göra.
Förteckning över personer som avsagt sig bruket av sidentyger, förgyllda möbler eller fickur blir svår
att kontrollera och en vidlyftig apparat, då endast en mindre del av rikets innevånare nyttjar överflödsartiklar.
Förteckningar skall i stället upprättas över dem, vilka, till minsta antalet å varje ort, antingen nyttjar eller icke nyttjar dessa ting.
Häradsskrivaren har att i januari hos landshövdingen föreslå terminerna, då flera socknar slås ihop till
en beredningskommitte.
Regementsskrivarna skall lämna bestämda uppgifter på ämbetsmännens och tjänstemännens indelta
löner efter förra markegången för alla som tillhör regementet.
För att underlätta för den skattskyldige behöver han inte längre skaffa bevis från
brandförsäkringsdirektionen om värdet på sin egendom.
Direktionen skall varje år sända en förteckning på alla i städerna och på landet försäkrade hus.
Ändrade regler för den som tror sig ha fog för klagan.
Kronofogden skall ensam ansvara för avkortningslängden.
Riksgäldskontoret skall få ett exemplar av det sammandrag över hela uppbörden inom varje län.
Kungörelse om vad iakttagas bör, i anseende till dem, vilka vid rättegångsverken samt Rikets Kollegier söka inträde.
Då Vi är övertygade om angelägenheten, att de som söka inträde i Vårt och rikets tjänst skall äga den stadga i begrepp och omdöme som genom studier bereds.
De skall vara försedda med de kunskaper, som om de blivit försummade under läroåren knappast kan tas igen under tjänstemanna arbetet.
Detta gäller särskilt de som skall antagas vid Rättegångsverken och därför stadgar Vi följande:
Från universiteten må ingen som inte uppnått 18 års ålder dimitteras till Vårt kansli, rättegångsverken
eller rikets kollegier.
På examensbetyget skall åldern vara inskriven.
De som avlagt examen för anställning vid rättegångsverk skall ha vistas vid universitetet 4 terminer
räknat från studentexamen.
De som är filosofie kandidater och under gymnasietiden fått förberedande kunskaper kan efter tre terminer avlägga juridisk examen.
För att vinna inträde vid rättegångsverken fordras följande: Vanlig teologisk examen, latinsk
stilskrivning, förhör för matematum inferiorum professor i elementena av geometri och aritmetik samt fäderneslandets historia.
Kameralexamen avläggs efter två terminer.
För att undvika att få odugliga tjänstemän, fordras av lärarna vid universiteten att de sorgfälligt
uppfyller vad deras ämbetsplikt kräver.
Även hovrätter, kollegier och andra verk skall iakttaga vad som sägs om dem vars kunskaper inte motsvarar medförda betyg.
Kungörelse angående utgivande av två och tre riksdalers bancosedlar på enkla blad.
Till lättnad och mer bekvämlighet för den allmänna penningrörelsen ger banken ut sedlar av två och tre riksdalers valörer på enkla blad.
De på dubbla blad som finns utgivna skall användas tills de är förbrukade.
Kungörelse angående husbehovs brännvinsbränningen och de därför bestämda avgifter.
Rikets ständer har efter förnyad prövning överlämnat sitt beslut och Vi i överensstämmelse därmed förordnar följande bestämmelse, att träda i kraft 1 januari 1813.
En fri husbehovs bränning skall vara tillåten under 8 månader av året mot en bestämd bevillning.
årets 5 första och 3 sista månader är det tillåtet att bränna om inte Vi finner nyttigt för landet att förbjuda brännvinstillverkningen för längre eller kortare tid.
På landet skall rättigheten åtfölja hemmanen med åsatt mantal efter jordeboken.
Det är dock tillåtet att
upplåta rättigheten till någon annan.
Redovisas pannrymd som får användas.
Den som äger flera hemman eller hemmansdelar som drivs med eget folk och dragare och är belägen på en mils avstånd från brukarens vistelseort får på ett ställe bränna till så stor rymd som de sammanslagna delarna tillåter.
Pannrymden må uppgivas vid mantalsskrivningen.
Den som inte vill nyttja hela den tillåtna rymden
betalar endast för vad han tillverkar.
Destillationspannor om högst 6 kannors rymd är fria från avgift.
Beskrivs hur man skall mäta pannrymden i olika pannor.
I städerna får 80 personer av man- och kvinnokön begagna en panna om 50 kannors storlek, 120
240 personer
Bevillningsavgiften är fastställd att utgå på landet efter pannrymden, hemmansvärdet och
konsumtionen.
I städerna efter pannrymden, personalen och konsumtionen.
Redovisas i detalj vad avgiften blir.
Särskilda bestämmelser i Dalarna, där hemmansklyvning är tillåten.
Konsumtionsavgiften för mansperson blir 12 skillingar.
Krogar och näringsställen betalar efter sitt mer
eller mindre förmånliga läge.
Avgiften är beständig.
Tillåtelse att transportera brännvin gäller för var och en som är berättigad att bränna, dock inte sälja i minut.
Den som avstår från brännvinets brukande slipper konsumtionsavgiften.
Skall ovillkorligen anmälas vid mantalsskrivningen.
5 sidor med tariffer som utvisar vad var och en till brännvins efter hemmansvärdet äger nyttja i pannavgift
Kungörelse angående fortfarandet till 1815 års slut av det mellan Sverige och Ryssland år 1801 avslutade vänskaps- handels och sjöfartsförbund samt av XVII artikeln i fredsfördraget av år 1809.
Stockholm den 14 oktober 1812.
Vi har med Kejsaren av Ryssland överenskommit att det vänskaps-, handels- och sjöfartsförbund som slöts i Petersburg den 13 mars 1801 och XVII artikeln i fredsfördraget av den 17 september 1809 skall gälla till slutet av 1815.
Stockholms slott den 14 oktober 1812.
Kungörelse om utskrivningssättet och inrättningen av allmänna beväringsmanskapet.
Stockholm den 27 oktober 1812.
Vår plikt påkallade, för att trygga fäderneslandets lugn och självständighet, ändringar i utskrivningssättet av det redan fastställda förstärkningsmanskapet.
Vi är övertygade att Svenska Folket är villigt att underkasta sig varje uppoffring, varigenom deras frihet och urgamla ära bevaras.
Vi har med livligaste erkänsla känt Ständernas tänkesätt mot Oss och riket Och igenkänt en värdig efterföljd av den osvikliga fosterlandskärlek som under seklernas gång och ofta under hårda villkor, utgjort borgen för Sveriges bestånd och stundom vid branten av dess undergång, berett nya och oväntade medel till dess räddning.
Varje svensk man mellan 20-25 år är skyldig att ingå i allmänna beväringen.
Endast de som redan är i
krigstjänst undantas.
Eller om de genom lyten eller sjuklighet är oförmögna att delta i krigstjänst samt de som tillhört det nu upplösta lantvärnet.
Lotsar, lotsdrängar och lotslärlingar, postförare med beställningsbrev och ordinarie ämbetsmän i staten undantas.
Bevis om lyten och sjuklighet skall utfärdas av någon medicine doktor eller kirurgie magister och
anskaffas av den som vill bli befriad.
Skulle några av de utskrivna vara straffade för vanfrejd eller liderlighet skall de tillhöra särskilda
kompanier med speciell uniform.
Den som är skyldig att göra tjänst kan sätta annan duglig karl i sitt ställe, vilken han anmäler hos
landshövdingen.
Han skall vara mellan 25 - 49 år och varit i krigstjänst, så att han äger erfarenhet.
Rymmer den lejde skall han som lejt sätta annan karl istället eller själv träda i tjänst.
Blir han däremot sjuk eller skadad behöver inte den som lejt honom skaffa ersättare.
Från och med nu må ingen som ej fyllt 20 år upphöjas till grevligt stånd, få ordinarie tjänst inom
statsverket, erhålla burskap eller borgarrätt eller antas som hantverksmästare.
Pastor är skyldig att hålla listor på alla personer som kan komma ifråga till utskrivning.
Då beväringsmanskapet till verklig tjänstgöring uppbådas skall de av Oss förses med beklädnad,
beväring och annan utrustning De har samma rättigheter som Vårt övriga manskap.
I fredstid skall han syssla med sådan lovlig hantering att han försörjer sig.
Efter han fullgjort sin tjänst skall han ha ett arbete, annars anses han som lösdrivare.
Beväringsmanskapet skall vara underkastat samma lydnad och skyldighet som Vår övriga krigsmakt
enligt krigsartiklarna.
Förbryter han skall han straffas efter de fastställda bestraffningar som nämns i krigsartiklarna.
Beväringsmanskapet skall antingen uppgå i indelta armén eller bilda egna korpsar.
På orter med
båtsmanshåll kan den som så önskar få tillhöra lantarmén istället för sjöstaten.
Den stående armén har rätt att värva karlar mellan 18 - 36 års ålder.
Ingår man där har man uppfyllt sin
beväringsplikt.
Beväringsmanskapet skall under tjänstgöringen vara befriat från arbetskommenderingar med undantag
av sådana som räknas till fältarbetet.
Beväringsmanskapet befrias från bevillning och mantalspengar för varje år de gör minst 3 månaders
tjänst.
De äger lika rätt till pensioner och gratialier som övriga soldater.
Vi har uppmuntrat rikets innevånare att göra frivilliga sammanskott till invalidkassor för de i krig stupades änkor och barn.
Den som rymmer eller avstympar sig någon lem skall straffas enligt krigslagarna och anses vanärad.
Äger han förmögenhet skall så stor del därav tas, som det kostar att ersätta honom med annan man.
Husbonde eller mästare får inte hindra den som får kallelse att inträda i tjänst.
Blir han inte utnyttjad
utan kan återvända till hemorten skall han anmäla sig hos sin husbonde och fullgöra sin tidigare förbindelse.
I avseende på de besiktningar, som skall utröna den utskrivnes duglighet till krigstjänst, vill Vi meddela
vederbörande sådana föreskrifter att oriktigt förfarande eller underslev kan förekommas.
Den på Gotland antagna allmänna beväringen kommer att i dess nuvarande skick fortsätta.
Slutligen förklarar Vi, att beväringsmanskapet skall njuta den sorgfälligaste omvårdnad till bibehållandet av hälsa och krafter och att de som under tjänstgöringen utmärker sig för gott mannamod, ordentlig levnad och god vandel skall omfattas av Oss med särskild nåd och antingen bli befordrade eller få andra förmåner.
Stockholms slott den 27 oktober 18112.
CARL Tabell som visar födelseår och det årtal då beväringen skall entledigas.
Kungörelse angående åtskilliga föreskrifter i avseende på stämplade pappersavgiftens beräkning och utgörande från och med 1813.
Stockholm den 30 oktober 1812.
Den s k extra stämpeln, som 1809 blev avskaffad, men likväl medgiven för chartering av turkiska sjöpass, kommer att införas av kollegier, verk och växelblanketter.
Det åligger Kammarkollegiet att gravera kopparplåtar och på fint papper trycka växelblanketter på
tyska, franska och engelska.
De skall lämnas till riksgäldskontoret och där vitstämplas, varefter de svartstämplas på Chartasigillata kontoret.
De distribueras sedan till överståthållaren i Stockholm och landshövdingarna i länen.
Vid misskrivning får de bytas efter beviljande av Kammarkollegium.
Med undantag av
växelblanketterna kommer det stämplade pappret att bestå av hela ark.
OLOF E LAGERHEIM.
Kungörelse angående upphörandet av rättigheten till restitution av tull, erlagd för främmande drycker, vilka åter utföras.
Stockholm den 2 november 1812.
Kungl Maj: t har funnit det lämpligt att Kongl Förordningen av 21 april 1774, som medgav rättighet att få tillbaks tullavgifterna för främmande drycker, som redan var förtullade och därefter utförts ur riket skall upphöra.
Kungörelse om uppbådande av en del av allmänna beväringsmanskapet.
Stockholm den 3 november 1812.
I ett Europa där ett blodigt krig sträcker sin förödelse över nästa alla fasta landets stater har Vi ansett att inget får uraktlåtas för att försäkra riket lugn och självständighet.
Vi vill i förväg upprätta en kraftig här av medborgare, som är beredda att uppoffra allt för den jord som burit dem och för den frihet de ärvt av sina fäder och som de vill överlåta till sina söner.
Därför har Vi inrättat allmänna beväringsmanskapet den 27 oktober detta år och där stadgas följande:
De som är födda 1792 och är antecknade skall hållas i beredskap, att när vi befaller infinna sig till
vapenövning eller krigstjänst.
Även de som är födda 1791 och är upptagna i rullorna skall kunna utgå om så fordras.
Stockholms slott den 3 november 1812.
Förordning om vad som bör iakttagas till behörig verkställighet av Kongl Kungörelsen den 9 oktober innevarande år, angående brännvinsbränningen i riket, samt om ansvaret för dem som samma författning överträda.
Stockholm den 4 november 1812.
Om brännvinspannors mätning och stämpling.
Landshövdingarna skall utse pålitliga lantmätare och justerare i länen och städerna, att ha ansvar för uppmätning och stämpling av brännvinspannorna.
Den som äger inmurad panna skall ovillkorligen vid nästa mantalsskrivning anmäla sig.
mantalsskrivningen insänds en förteckning av varje socken till Vår befallningshavare.
Lantmätare eller justerare mäter och stämplar sedan pannorna på plats eller när det gäller lyftpannor på vissa ställen i socknen.
Beskrivning av hur man skall mäta olika sorters pannor.
Kopparslagare får inte tillverka pannor över 90 kannors rymd, annars utgår dryga böter.
Bleckslagare eller andra hantverkare får inte tillverka brännvinsredskap alls.
Tackjärnspannor som gjuts vid bruken och gjuterierna får användas i stället för kopparpannor.
Det är kopparslagarens skyldighet att när han tillverkat en panna förse den med sitt namn, hemvist och
årtalet när den tillverkats.
Därefter ombesörjer han att lantmätare eller justerare gör mätning och stämpling.
Gör någon ändring av en äldre panna skall det anmälas inom fjorton dagar till kronobetjäningen.
Lantmätaren skall på pannans lösa bröst märka med stålsatt stämpel initialerna i sitt namn, kanntalet
och årtalet.
Han skall också lämna ägaren ett skriftligt bevis.
Lantmätaren får 6 runstycken för varje kanna som kärlet rymmer i arvode och resekostnad.
Han skall också ha fri husmanskost och nattkvarter.
Han kan också begära handräckning.
Den som utövar brännvinsbränning i ostämplad panna bötar 10 riksdaler och redskapen och det
Konungen eger, att i Adeligt Stånd upphöja Män, som, genom trohet, tapperhet och dygd, lärdom och nitiska tjenster, gjort sig af Konungen och Riket synnerligen förtjente.
Konungen må jemwäl, såsom belöning för stora och utmärkta förtjenster, tilldela Adelsmän Friherrlig och Friherrar Greflig wärdighet.
Ej må Adelskap, eller Friherrlig eller Greflig wärdighet, som hädanefter förlänas, tillfalla flera, än den, hwilken adlad eller upphöjd blifwit och, efter hans död, i rätt nedstigande led efter led, hans äldsta manliga Bröstarfwing af äldsta grenen, samt, efter dennas utgång, Stamfadrens närmaste manliga afkomling, af då lefwande äldsta slägtgren, och så widare.
Om, genom arf, Adeligt Stånd tillfaller den, som redan blifwit deruti sjelf upphöjd, eller genom närmare arf insatt, upphöre hans eget Adelskap, så framt detta icke är af högre wärdighet, i hwilken händelse Stamfadrens Adelskap öfwergår till närmaste slägtgren: Finnes ingen sådan, utslockne Ätten.
I riksdagen må frågor väckas om förändring, förklaring och upphävande av lagar och författningar, som rikets allmänna hushållning röra; om sådana nya lagars stiftande samt om grunderna för allmänna inrättningar av alla slag.
Riksdagen äge dock icke makt att i dessa mål annat eller mera besluta, än föreställningar och önskningar, att hos Konungen anmälas, och varå Konungen, sedan statsrådet däröver blivit hört, göre det avseende Han för riket nyttigt finner.
Svensk författningssamling 1811 Svensk Författningssamling 1811 Kungl.
Maj: ts kungörelser i sammandrag Låssa kyrkas arkiv
Låssa kyrkas arkiv.
Plakat om fyra solenna tacksägelse- faste- bot- och böndagar under år 1811.
Stockholm 9 januari 1811 Religionen, den Eviges dyrkan i tänkesätt och handlingar, grundar statens välmakt och den enskildes dygd, ståndaktighet och sinneslugn.
Så undervisas konungen på sin tron att uppbära sitt ansvarsfulla värv och undersåten att giva konungen vad honom tillhörer.
Så förenas styrande och lydande genom kärlekens, fridens och lagarnas hand.
Människan såsom överhet eller medborgare vördar samma domare och vet att Gud är allas fader.
Dessa tänkesätt, älskade undersåtar, är de säkraste grundvalar för både enskild och offentlig
lycksalighet.
Vi manar er nu att högtidligen upplyfta era hjärtan till givaren av alla goda gåvor, under bön, åkallan och ett vördnadsfullt erkännande av alla hans välgärningar mot Vårt fädernesland.
Efter det märkvärdigaste riksmöte, sedan svenska folket, nyss på branten av sin undergång och dömt
att försvinna både till varelse och namn bland självständiga folkslag, genom försynens bistånd återtagit sitt forna anseende, skildes Rikets Ständer under inbördes lyckönskningar.
De hade sett kronan sättas på en grånad hjässa, sett fridens och vänskapens förbund knytas med mäktiga fiender, sett en lycklig regeringsform stadgas, sett en furste väljas, som med sina egenskaper skall föra regeringsstyret med stark hand.
Krossande var det slag, då Carl Augusts lovande bana bröts.
Men herren övergav inte sitt folk.
Medan landet kläddes av rika skördar valdes en ny tronföljare enhälligt.
Han skall bli stöd för Vår tron och Vårt rikes ära.
En prins med en älskvärd gemål och en lovande son ökade Vårt och Sveriges hopp.
Även om Vi mot Vårt hjärtas önskan måste deltag i ett krig, är Vi övertygade att Vi med den Högstes hjälp även detta onda skall ha en snar övergång.
Samlas i Herrens helgedom med glad förtröstan, till andakt, lovsång och bön.
Vi har förordnat fyra
solenna tacksägelse- faste- bot- och böndagar över hela riket, nämligen 3 mars, 21 april, 16 juni och 20 oktober.
Vi bjuder och befaller alla som inte är förhindrade av sjukdom eller annat oundvikligt förfall att sätta
alla världsliga sysslor åt sidan och träda in i Herrens hus.
Alla styrande skall allvarsamt ha uppsyn över att detta påbud efterlevs.
Biskopar och kyrkoherdar skall i god tid kungöra påbudet.
All försäljning av kramvaror och drycker är förbjudna dessa dagar.
Den som överträder, både säljare och köpare, bötar 3 riksdaler 16 skillingar.
Böterna tillfaller närmaste hospital, socknens fattiga och sockenkyrkan.
Den som inte kan betala böterna, häktas och får spisa vatten och bröd under fyra dygn.
Stockholms slott den 9 januari 1811.
CARL Följer bönedagstexterna för år 1811.
Kungörelse angående förökade avgifter till Vadstena krigsmanshuskassa.
Stockholms slott den 23 januari 1811.
Riksens Ständer har anmält att i avseende på samhällets skyldighet att dra försorg om dem som under sin hälsas dagar offrat sina krafter på landets försvar, men nu är oförmögna att försörja sig, behöver avgifterna till Vadstena krigsmanshuskassa ökas.
Den centonalavgift som hittills blivit erlagd av indelningshavare med 3 daler silvermynt på riksdalern
skall hädanefter utgå med 1 % på deras lön.
Av alla arvoden och traktamenten skall centonalen innehållas som för verkliga löner.
De eklesiastika personer som hittills inte betalt centonal skall erlägga 3 ½ % av den bevillning som utgår på deras lön.
De personer som blir utnämnda till nedannämnda värdigheter betalar till kassan: Till Rikets Högsta värdighet 33 riksdaler, Serafimerriddare 25 riksdaler, Kommendörer av Stora
korset av Vasa- och Svärdsorden och Nordstjärneorden 16 riksdaler, Kommendörer av Svärds- och Vasaorden 16 riksdaler, Riddare 2 riksdaler.
Vid köp av all fast egendom betalas 1 per mille, fördelad på säljare och köpare.
Den som löser
kronohemman till skatt betalar 6 % på skatteköpskillingen.
Den som inom stad vinner burskap utom hantverk skall betala 16 skillingar om staden tillhör femte
klassen, sedan ökas summan beroende på staden status.
Kungörelse angående användandet av de till bergverken och bruken upplåtna recognitionsskogarna.
Stockholm den 4 februari 1811.
De skogar som staten har ägt, men bergverk och bruk dragit nytta av genom överenskommen recognitionsavgift har haft stöd i författningar från 1600-talet.
Riksens ständer har nu undersökt hur staten skulle kunna få största fördel av skogarna utan att bergverken går under.
Bruken har på flera platser fått större skogar än som behövs.
Den övriga uppodlade marken skall indelas i hemmantal och ge flera medborgare möjlighet till uppehälle.
Vid undersökning av den areala vidden av skog, skall bruken få vad de behöver.
Att alla torp och
odlingar på skogen som bruken behöver tillhör dem.
Bruksägaren har rättighet att indela skogen i hemmantal som mot 6 % ränta kan köpas till skatte, då recognitionsavgiften upphör.
De ställen som har sämre jordmån kompenseras genom större areal.
Rättigheten för bruksägare att göra sådana köp gäller under 6 år.
Då överflödig skog i avlägsna trakter blivit upplåten ges frihetsår till personer som odlar där.
Befallningshavande skall snarast låta lantmätare göra de avmätningar som behövs för
skattläggningen.
Protokollen insänds till kammar- och bergskollegierna som granskar och kommer med sina utslag.
Så snart utslaget vunnit kraft skall rågångar mellan kronans och brukets ägor göras.
Delar inte bruket sin mark i hemmantal för skattläggning innan nästa riksdag får de fortsätta att betala recognitionsavgiften.
Vid uppskattningen av mantal och ränta skall hela marken beaktas, som man gör i de norra provinserna.
Skogen är ju dessa hemmans verkliga värde och skall rikligen tilltas, så att inte hemmanen grundas endast på den odlade marken.
Allt ifrån 1200 till högst 3000 tunnland beroende på skogens förmåga till återväxt och jordmån.
Efter frihetsåren kan räntan komma att betalas antingen in natura eller efter årlig markegång.
Överloppsmarken som ingen äger förmånsrätt till, säljes som skatte till högstbjudande.
Stockholms slott den 4 februari 1811.
Instruktion varefter kommitterade till förrättande av den soldatrotering, som vid riksdagens beslut 1809 och 1810 kommer att verkställas på all oroterad jord i riket.
Stockholm den 5 februari 1811.