Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utgifna lån, beviljade vid 1S44 och 1845 samt 1850 och 1851 års riksdagar, „ 20,400: — — Uhetahle anslag för folkundervisningens befrämjande ,, 30,473: 10. — I ytterligare afräkning ä 1852 års stats-fyllnadssumma „ 400,000: — — Riksdagskosfnader „ 1,311: 7. 0. Aflöning för Rikets Ständers Justitie-ombudsman och hans Expedition samt rese- och trycknings-kostnader „ 4,105: 44. 10.
Kort- och tidningsstämplings-kostnader samt observationsocli indrifnings-arfvoden, jemte åtskilliga fromma stiftelsers andelar af 1852 års kort-stämpel-afgift, „ 9,482: 30. 8.
Förvaltningskostnader samt pensioner och expektans - löner m. m. - 20,453: 33. 2.
Ytterligare kostnad för strandgatan och kajmuren nedanför Riksgälds-kontorets hus „ 0,225: — — Tills vidare förräntade medel och vid räntebärande obligationers uppköpande förskottvis godtgjorda räntor „ 408,059: 42.
— Summa utgifter R:dr 1,453,131: 20.
— Riksgäldskontorets inkomster oell utgifter under första hälften af år 1853.
Fonden för kopparskiljeinynlspoletternas invexling.
Utredning af allmänna bevillningens årliga belopp. — 48 — Följaktligen hafva inkomsterna under ofvannämnde halfår öfverstiqU utgifterna med Kalr 874,925: 28. 8.
Sedan utaf den för invexlingen af utelöpande koppar-skiljemynts-poletter afsedda oell å särskild räkning i Rikets Ständers Bank insatta fond, under 1851 års lopp, användts för dylika poletters invexling Rulr 293: lii. — och för den, vid sistförflutna riksdag,ytterligare medgifna inlösen al åtskilliga, efter preskriptions-tidens förlopp, i sådant afseende företedda riksgälds-sedlar „ 1,065: 16. — eller tillsammans R:dr 1,358: 32. — har, till följd af Rikets sednast församlade Ständers beslut, denna fonds derefter återstående belopp Rulr 70,893: 44. 10. före sagde års slut, blifvit utassigneradt till Bankens disposition; varande skillnaden mellan nyssnämnde summa och Riksgälds-kontorets skuld för de, enligt sistnämnde verks räkenskaper, dä utelöpande skiljemynts-poletter, å ett sammanlagdt belopp af 109,762 R.dr 47 sk. 3 r:st. riksgälds, med 73,175 Rulr 15 sk. 6 rist. banko i 1851 års hufvudbok afskrifven.
Såsom tillägg till och fortsättning af de i förut afgifna revisionsberättelser om
Riksgälds-kontoret intagna utredningar anya ende beloppet af den allmänna bevillning, hvaraf samma verk för hvart och ett år kommit i åtnjutande, hafva Revisorerne ansett sig böra meddela nedanstående uppgift å hvad denna statsinkomst, jemlikt Riksgälds-kontorets räkenskaper, för de sednare åren utgjort samt det dera uppkomna öfverskott utöfver den i gällande bevillningsförordning beräknade årliga summa.
Enligt den i sagde hänseende, uti sednaste revisionsberättelse, sid. 44—46, förekommande utredning, hade utaf allmänna bevillningen för är 7SIS till Riksgäldskontoret, före slutet af 1851 års 3:dje qvartal, lefvererats eller vid derstädes förefallna ränteliqvider innehållits ett belopp af Rulr 1,897,358: 15. 5.
Då nu härtill läggas de bevillningsmedel, som Riksgäldskontoret, under sista qvartalet af år 1851, fått för förstnämnde äfvensom äldre är emottaga, utgörande - „ 2,774: 4.
9. uppkommer en summa af ..
Rulr 1,960,132: 20.
2. öfverstigande således den i 1845 års bevillningsförordning beräknade allmänna bevillning, eller „ 1,730,000: —- — med ....
Rulr 170,132: 20. 2.
Enligt samma berättelse, uppgick det, före slutet af 3:dje qvartalet 1851, till
Riksgälds-kontoret influtna eller der innehållna belopp utaf allmänna bevillningen för är JS49 till Rulr 1,968,842: 6. 7. Derefter hafva, såsom bevillning för samma år, lill Riksgälds-kontoret ytterligare lelvererats: under 1851 års 4:de qvartal Rulr 73: 13.
7. samt under år 1852, med tillägg af restan - tierna för 1848 och äldre år, „ 2,807: 40. 9. 2,881: 6. 4. — 49 — Dessa medel utgöra följaktligen ett sammanlagdt belopp af - .
R:dr 1.971,723. 12.
11^ och öfverskjuta den uti 1848 års förordning beräknade årliga bevillningssumma „ 1,850,000: — — med R:dr 121,723. 12. 11.
Utöfver det i meranämnde revisionsberättelse uppgifna belopp, som före den 30 Sept. 1851 kommit
Riksgälds-kontoret till godo utaf allmänna bevillninqen för år 1S50, eller.
R:dr 1,900,636: 8. — liar detta verk häraf uppburit: under de frenne sista månaderna af år 1851 - R:dr 10,394: 7. 5. under år 1852 „ 16,960: 26.
9. oell under de frenne första qvartalerna af innevarande år 1853, med tillägg af 1849 och föregående års restantier, „ 2,809: 43. — 30,164: 29. 2.
Då det sammanräknade beloppet af nu uppgifna poster R:dr 1,930,800: 37. 2. jemföres med den bevillningssumma ... „ 1,850,000: — — sorn, enligt ofvan åberopade för år 1850 gällande förordning, var årligen påräknad, så visar sig ett öfverskott å denna statsinkomst för samma år af R:dr 80,800: 37. 2.
Efter afdrag af livad, till godtgörande af kostnaderna för bevillningens uttaxering inom Stockholms stad, blifvit från Riksgälds-kontoret utbetaldt, men med tillägg deremot af de, under årets lopp, influtna arfs- och testaments-bevillningsafgifter, har Riksgälds-kontoret, såsom allmän bevillning för år 1S51, dels uppburit och dels, vid utbetalningar å lifräntelånet samt Trollhätte slussverks lottsedlar, innehållit: under samma år R:dr 41,777: — 1. under år 1852 „ 1,908,317: 20.
9. och under de trenne f örsta qvartalerna af innevarande år „ 14,970: 30.
5. eller tillsammans R:dr 1,965,065: 3.
3. hvilket belopp alltså öfverstiger den bevillningssumma, „ 1,850,000: — — som beräknats i sistnämnde jemväl år 1851 gällande förordning, med - R:dr 115,065: 3. 3.
Efter iakttagande af enahanda afdrag, och med tillägg af meranämnde särskilda bevillningsafgifter, har Riksgälds-kontorets inkomst genom den för år IS52 uttaxerade allmänna bevillning utgjort: under samma år Rdr 23,958: 17. 11. och under Januari med September månader innevarande år „ 1,914,445: 26. 10. hvadan det, före nästlidne September månads utgång, sålunda influtna belopp R:dr 1,938,403: 44.
9. öfverstiger den i 1851 års bevillningsförordning uppgifna årliga summa — „ 1,900,000: — — med —- - - - R:dr 38,403: 44. 9. 7. — 50 — Landträntmästarne E. G.
Harlins och M. Toltins balanser.
Tidningsstämplingen oell derför influtna medel.
Penningeremissers expedierande till Riksgäldskontoret med allmänna posten.
Genom ytterligare afbetalningar, har den i flera föregående revisions-berättelser omförmälda balans af Riksyälds-kontorets medel, som aflidne Landträntmästaren i Wester-norrlands län E. G. Harlin, under sin tjenstetid, sig åsamkat, sedan 1851 års stats-revision blifvit minskad från dess då uppgifna återstående belopp, 12,663 R:dr 20 sk. 7 r:st. till 9,514 R:dr 45 sk. 6 r:st.; med hvilken summa denna balans finnes upptagen uti de från nämnde läns Ränteri till Riksgälds-kontoret sednast inkomna månadsförslag.
Deremot hafva, under sednare åren, några medel icke till Riksgälds-kontoret influtit i afräkning å förre Landträntmästaren i Östergöthlands län il/, follins i samma revisions-berättelser jemväl omnämnda uppbörds-balans; hvadan densamma fortfarande i månadsförslagen upptages med enahanda belopp, eller 1,845 R:dr 7 sk. 10 r:st., som häraf vid 1851 års revision återstod.
Med anledning af Rikets Ständers vid sednaste riksdag vidtagna och genom nu gällande stämplade pappers-förordning kungjorda beslut, angående tidningsstämpel-afgiftens förhöjning, och till förekommande deraf, att sådånt tidningspapper, som fått, stämplas emöt erläggande af den dessförinnan stadgade afgift, skulle, utan föregången omstämpling, kunna användas till de, efter nämnde författnings tillämpande, utgifna tidningar, hafva, från och med 1852 års början, vid all så väl här i hufvudstaden som i rikets öfriga städer verkställd stämpling af det för tidningar afsedda papper, anskaffats och begagnats nya stämplar, sorn, genom textens förändrade uppställning och valörens större tydlighet, äro märkbart olika de vid stämplingen af enahanda papper förut använda stämplar.
För jemförelse mellan tidnings stämpel-af'giftens belopp före och efter den vid sednaste riksdag deruti beslutade förhöjning och tili upplysning om den förökning af meranämnde statsinkomst, som detta beslut medfört, hafva Revisorerne velat meddela nedanstående uppgift å de, sedan 1849 års slut, till Riksgälds-kontoret influtna afgifter för tidningsstämplingen i Stockholm och rikets öfriga städer:
Tidningsstämpel-afgi f t, erlagd levererad i från Landt- Tillsammans Stockholm ränterierna Under år 1850 R:dr 16,472: 10. 5. 5,330: 14. 9. 21,802: 25. 2.
Under år 1851 „ 16,932: 29. 10. 5,578: 12. 3. 22,510: 42. 1.
Under år 1852 „ 28,557: 38. 7. 8,827: 47. 1. 37,385: 37. 8.
Under första hälften af innevarande år - „ 14,589: 21. 1. 6,513: 3. 1. 21,102: 24. 2.
Med hänsigt till de förändringar, som i rikets penningerörelse inträffat sedan det stadgande, vid början af innevarande århundrade, meddelades: att den för liiksgälds-kontorets räkning i Landtränterierna influtna och af småsedlar samt speciemynt bestående uppbörd borda med kronoskjuts, under militärisk bevakning, till Riksgälds-kontoret insändas, har, till beredande af enhet vid remitteringar af detta verks medel samt förenkling i kontrollerna å samma medels vederbörliga leverering samt insättning i Rikets Ständers Bank, genom Fullmäktiges cirkulärbref till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande af den 29 Oktober sisth är, blifvit föreskrifvet, att remisser af sagde medel, tills vidare, endast få expedieras i rekommenderade paketer med allmänna posten. — 51 — .
Enligt hvad Revisorerne af Fullmäktiges protokoller inhemtat, har postverket, på grund af ett Kongl, bref af den 23 Juni 1792, innefattande svar på dåvarande Fullmäktiges underdåniga anhållan om Riksgälds-kontorets befriande från postporto för ankomna inrikes bref, sedermera beräknat och erhållit godtgörelse för det porto, som, enligt afgifna räkningar, belöpte för alla i fribrefsböcker införda och från Stockholms Postkontor af Riksgälds-kontoret utbekomna bref.
Riksgälds-kontoret måste godtgöra en del af den portofrihet, hvilken blifvit andra allmänna verk och myndigheter tillerkänd, och detta syntes innefatta en destomera anmärkningsvärd oegentlighet, som
Riksgälds-kontoret icke kunde vägra att emottaga alla de bref och handlingar, som af dessa verk blefve till Kontoret öfversända, samt det ingalunda tillkomme Riksgälds-kontorets Styrelse att tillse och vaka deröfver, att medgifven fribrefsrätt icke missbrukades eller öfverskredes, samt denna Styrelse ej heller ägde föreskrifva i hvilka fall andra embetsmyndigheter skola med Riksgälds-kontoret brefvexla; så och med hänsigt derjemte till de svårigheter oell tidsödande göromål, som skulle vara förenade med beräkningen och kontrollerandet af omförmälda postportos rätta belopp, hafva Fullmäktige, i början af sisth år, ingått till Kongl. Maj:t med underdånig hemställan, huruvida icke Riksgälds' kontoret kunde förklaras befriadt frän ersättningsskyldigheten för det postporto samt de assurans- och rekommendationsafgifter, som, efter gällande posttaxa eller andra författningar, kunde belöpa för de till detta verk addresserade och med posten ankomna bref från sådana embetsmyndigheter och inrättningar, som vore i åtnjutande af portofrihet.
Till denna underdåniga framställning har dock Kongl. Majit,, enligt Dess härå, under den 25 Augusti samma år, i nåder meddelade svar, förklarat
Sig icke hafva funnit skäl lemna bifall, enär den till statsverket ingående andel utaf postmedlen vore af Rikets Ständer till visst belopp beräknad, samt de inkomster som derutöfver till postverket inflyta, vore till postkommunikationernas underhållande samt förbättringar i postväsendet oundgängligen erforderliga; hvarförutan emot den för Riksgälds-kontoret sökta befrielse från stadgade afgifters erläggande jemväl förekom, att, om denna beviljades, skulle enahanda förmån svårligen kunna förvägras Rikets Ständers
Bank samt de flera verk och myndigheter, som icke åtnjuta fribrefsrätt och derföre, lika med Riksgälds-kontoret, äfven få vidkännas utgifter af ifrågavarande beskaffenhet.
Under den nu verkställda granskningen af Riksgälds-kontorets för åren 1851 och 1S52 upprättade och afslutade hufvudböcker, jemte dertill hörande räkenskaper, hafva Revisorerne funnit Rikets Ständers i afseende på bokföringssättet, inom Riksgälds-kontoret meddelade föreskrifter, vid dessa hufvudböckers och räkenskapers uppgörande, vederbörligen iakttagna; varande, i öfverensstämmelse dermed, alla under sednaste riksdag, såsom anslag utan återbetalningsskyldighet, beviljade och till utgående från Riksgälds-kontoret med visst bestämdt belopp anvisade statsutgifter å sina särskilda konti i hufvudboken uppdebiterade för det år, under hvilket Riksgälds-kontorets utbetalningsskyldighet vidtagit; och har hvad af dessa utgifter under årets lopp utanordnats, blifvit å samma konti affördt, hvarefter återstoden, i likhet med andra Riksgälds-kontorets förfallna, fastän icke verkställda, utbetalningar, såsom en Kontorets återstående skuld, till nästa är utbalanserats.
Deremot hafva de af Rikets Ständer, för bestridandet af omförmälda jemte andra Riksgälds-kontoret ålagda utgifter, anvisade inkomster upptagits bland detta verks bokförda tillgångar från och med det år, för eller under hvilket desamma bort dit ingå.
Postporto för de till Riksgälds-kontoret ankomna fribref.
Granskningen af Riksgälds-kontovets hufvudböcker och öfriga räkenskaper. — 52 — Utdragen af Riksgäldskontorets räkenskaper.
Anteckningsboken öfver Riksgäldskontorets utgifter.
Uiggarne öfver städernas byggnadslån saint anslagen till vägtörbättringar och vattenaftappningar m. in. Byggnadslånen till städerna Borås och Norrköping.
Jemte rlet Revisorerrie få anmäla, att de i Riksgälds-kontorets Revisions-kontor utan anmärkning granskade hufvudböekerna för ofvannämnde 2:ne år icke gifvit anledning till någon anmärkning från Revisorernes sida, utan kafva befunnits förda med ordentlighet och noggrannhet samt, i afseende på deruti upptagna inkomster och utgifter, behörigen verificerade, anse sig Revisorerne böra tillika meddela det yttrande, att det för dessa räkenskaper föreskrifna och begagnade bokföringssätt förefallit Revisorerne enkelt, fullständigt och ändamålsenligt.
Deiij i sammanhang med hufvudböckernas granskning, anställda jemförelse!! mellan der befintliga sammandrag öfver Landtränteriernas levereringar och samma Ränteriers månadsförslag, äfvensom de från vederbörande Landskontor inkomna summariska räkningar, har ej heller föranledt någon egentlig anmärkning; dock hafva Revisorerne härvid funnit sig föranlåtne erinra, att jemförelsen mellan Riksgälds-kontorets räkenskaper och de summariska räkningarne försvårats derigenom, att allt hvad utaf vissa afgifter till Riksgälds-kontoret under hela uppbördsåret öfverremitterats, blifvit i de summariska räkningarne, utan afseende å de särskilda levereringstiderna och remisserna, i en enda post sannnanfördt.
Beträffande de, enligt reglementets föreskrift, sammanfattade och jemte allmänna tidningarne utdelade utdrag af Riksgälds-kontorets räkenskaper för begge revisionsåren, så hafva dessa utdrag, hvilka innehålla omständiga upplysningar om
Riksgäldskontorets inkomster och utgifter samt skulder och tillgångar, befunnits i ailä hänseenden med hufvudböekerna öfverensstämmande.
Den af Fullmäktiges Sekreterare förda anteckningsbok öfver alla, enligt nu gällande reglemente, Riksgälds-kontoret ålagda utgifter, hvaruti funnits intagna ej mindre hufvudsakliga innehållet af de till Fullmäktige derom aflåtna Kongl, bref och andra samma utgifter rörande beslut och upplysningar, än äfven de af Fullmäktige verkställda utbetalningars belopp, har af Revisorerne äfven blifvit genomgången och med reglementet samt Fullmäktiges protokoller jemförd; hvarvid Revisorerne funnit denna utgiftsbok vara förd med noggrannhet och fullständighet.
Likaledes hafva de af Rikets Ständer jemväl föreskrifna särskilda räkenskaper eller liggare öfver ej mindre städerna Norrköpings, Borås, Wenersborgs, Wexiös och Åmåls bgggnadslån, än de under sednare riksdagar beviljade anslag till väganläggningar och vägförbättringar samt sjösänkningar jemte andra vattenaftappningsarbeten, äfvensom till folkundervisningens befrämjande, blifvit af Revisorerne genomgångna och granskade, utan att någon anmärkning dervid förekommit.
För öfrigt få Revisorerne tillkännagifva, att de, enligt ej mindre dessa räkenskaper än hufvudböekerna, verkställda utbetalningar befunnits öfverensstämmande med Rikets Ständers i Riksgälds-kontorets reglemente intagna beslut och föreskrifter.
Under sistlidet och innevarande år, har Riksgälds-kontoret erhållit slut-liqvid för större delen af de åt tomtägare i staden Norrköping, vid 1823 års riksdag, beviljade bgggnadslån.
Likaledes hafva alla, för staden Borås återuppbyggande efter 1822 års eldsvåda, dervarande tomtägare tilldelade och förut icke återbetalda dylika lån blifvit, under detta år, till hela sitt återstående kapital- och räntebelopp liqviderade.
Härigenom kommer således någon minskning att förorsakas i de be - svårliga och tidsödande bevaknings- och indrifnings-åtgärder samt bokförings-göromål, som, vid beviljandet af alla, före 1847 och 1848 års riksdag, utaf Riksgäldskontorets medel utgifna dylika lån, blifvit detta verk ålagda.
Efter det flera åtgärder, utan dermed åsyftad påföljd, blifvit vidtagna till försäljning af den Glasmästaren S. P.
Dafgård förut tillhöriga och för ett byggnadslån af 2,133 R:dr 16 sk. intecknade egendom i Wenersborg, som höstétiden år 1850 måst, till bevarande af Riksgälds-kontorets inteckningsrätt, för detta verks räkning inropas, antogo Fullmäktige, på sätt redan i sednast församlade Revisorers berättelse blifvit anfördt, ett å samma egendom, vid derå i September månad 1851 anställd ytterligare auktion, erhållet köpeanbud af 1,005 R:dr, fastän detta anbud var vida lägre, än den köpesumma, för hvilken samma egendom förut blifvit å Riksgäldskontorets vägnar inropad.
Skillnaden mellan hvad Riksgälds-kontoret sålunda betalt och erhållit för denna egendom, jemte den å inropssumman upplupna ränta, äfvensom de utgifter, Riksgälds-kontoret under egendomens iimehafvande derför fått vidkännas, hafva fördenskull, såsom kapital- och ränteförluster å nämnde egendom och det deruti intecknade byggnadslån, måst i 1852 års räkenskaper afskritvas med tillsammans 1,124 R:dr 43 Sk. 5 r.
Dessutom har fråga äfven uppstått om afskrifning af Riksgälds-kontorets hos Glasmästaren
Dafgård ägande fordran å 281 R:dr 9 sk. 10 r., motsvarande det belopp, hvarmed byggnadslånet, tillika med den derå upplupna ränta, när egendomen af Riksgälds-kontoret inropades, öfversteg den för densamma då bjudna köpesumma eller 1,900 R:dr.
Denna afskrifning hafva Fullmäktige dock förklarat sig hvarken kunna bevilja eller hos Rikets Ständer förorda, utan hafva ytterligare åtgärder för sagde fordrans indrifning af Fullmäktige föreskrifvits; men ännu har Riksgälds-kontoret ej erhållit någon godtgörelse för samma fordran.
Sedan Bgggnads-kommittéen i Wexiö, inom den derför särskilt bestämda yttersta termin elier slutet af sistlidet år, till
Riksgälds-kontoret insändt föreskrifna intecknings- och b rån d försä k r i n gs-ha n d li n ga r för det belopp, 20,300
R:dr, som utaf nämnde stads, efter 1843 års eldsvåda, erhållna byggnadslån å 240,000
R:dr fått användas för det nya rådhusets uppbyggande, och dessa handlingar, likasom de från bemälte Kommitté till Riksgälds-kontoret förut inkomna skuldförbindelser och säkerhetsliandlingar för enskilde tomtägare tilldelade läne-understöd, blifvit af Fullmäktige godkända, har Kommittéen aflemnat den, vid lånets beviljande, jemväl föreskrifna general-liqvidation öfver hela den utbekomna lånesumman; vid hvilken liqvidations i Riksgälds-kontoret verkställda granskning något icke förekommit att mot densamma erinra eller anmärka; ådagaläggande lånehandlingarne, att utaf sistnämnde lånesumma ett belopp af 140,100 R:dr utgifvits såsom understöd för låneberättigade, hvilka uppfört sten- eller gjutna kalkbrukshus samt med tegel beklädda trähus.
Enligt kapital-räkningarne i Riksgälds-kontorets hnfvudböeker, hafva förvaltningskostnaderna vid detta verk samt derifrån utgående pensioner uppgått till följande belopp, nemligen:
Enligt 1851 års kapital- Enligt 1852 års kapitalräkning. räkning.
Aflöning - - 28,401: 12. — 28,587: 12. — Resekostnads-ersättning till de utom Stockholm bosatte Fullmäktige — 75: 16. — 71: 7. — F. (1.
Dafgårdska egendomen i Wenersborg.
Det till staden Wexiös återuppbyggande efter 1843 års eldsvåda beviljade lån.
Riksgälds kontorets förvaltnings kostnader.
Transport: 28,476: 28. — 28,658: 19.
— Redovisandet af förskott till kontorsexpenser m. fl. dylika utgifter.
(Riksgäldskontoret» förändra de organisation.
Kostnaderna för 1850 och 1851 års riksdag. — 54 — Transport: 28,476. 28. — 28,658: 19.
— Arfvoden, gratifikationer och begrafningshjelp —- 1,150: 941: 32.
— Ljuspenningar- - 1,370: 25. — 1,370: 25.
— Pensioner 2,587: 5. — 2,331: 39. 8.
Anslag till Riksgählskontorets Enke- och pupillkassa 1,000: — — 1,500: — — Postporto — 1,474: 42. — 1,689: 24. — Expenser — 3,180: 46. 5. 3,296: 10. 9.
R:dr 39,240: 2. 5. 39,788: 6. 5.
Uti här ofvan uppgifna expenssummor innefattas endast de till s. k. kontorsexpenser hänförda utgifter, sorn blifvit bestridda före utbekommandet af det till sådana utgifter, under hvartdera året, sednast beviljade förskott, emedan derefter verkställda utbetalningar af expensmedlen först i påföljande årets hufvudbok upptagas och redovisas.
Således förekomma i hufvudboken för år 1852 icke några dylika, efter den 22 September sagde år skedda, utbetalningar, utan lära dessa först blifva synliga i 1853 års hufvudbok, der redovisningen för det, vid början af Oktober månad 1852, till expenser beviljade och utanordnade förskott af 1,500 R:dr förmodligen kommer att ingå.
Då Revisorerne anse ifrågavarande utgifter, likasom andra vid Riksgälds-kontoret förefallande förvaltnings-kostnader, så vidt sig göra låter, böra igenfinnas och redovisas i räkenskaperna för det år, derunder de äro bestridda; så och på det att utanordnade och af verkets egna tjenstemän uppburna förskott icke må behöfva utbalanseras med större belopp, än deraf återstår vid slutet af det år, som räkenskaperna omfatta, hemställa Revisorerne, att föreskrifvas måtte, det redogörelse vid hvarje års utgång bör afgifvas för de till expenser vid Riksgälds-kontoret förskottsvis utanordnade och dessförinnan icke redovisade medel.
Då enahanda förhållande, som nu blifvit anmäldt i fråga om kontors-expenserna, jemväl äger rum i afseende på bokföringen och redovisningen af beviljade förskott till utgifter för Rikets Ständers bus samt kostnader för kort- och tidningsstämplingen, anse sig
Revisorerne likaledes böra hemställa, att det nu föreslagna stadgandet jemväl måtte varda tillämpadt för afgifvandet af redogörelserna för dessa förskott.
Vid läsningen af Fullmäktiges protokoller, hafva Revisorerne funnit, att det, enligt 205 § af Riksgälds-kontorets reglemente, Fullmäktige lemnade uppdrag, att låta utarbeta ett fullständigt förslag till ny eller förändrad organisation af Riksgälds-kontoret samt reglering af förvaltningsbestyren och tjenstegörorhälen inom samma verk, jemte aflönmgsstat för dervarande tjenstemannapersonål, varit föremål för Fullmäktiges synnerliga uppmärksamhet, och att Fullmäktige, jemlikt aberopade reglements §., beslutat underställa Rikets näst sammanträdande Ständers pröfning det af Fullmäktige i berörde hänseende uppgjorda förslag jemte öfriga samma ämne rörande handlingar.
Revisorerne hafva jemväl granskat den upprättade och Riksgälds-kontorets hufvudbok för år 1851* bifogade redogörelsen för de af Riksgälds-kontorets medel verkställda utbetalningar till bestridande af kostnaderna för sednaste riksdag.
Vid — 55 — denna redogörelses granskning, hafva Revisorerne icke funnit något att erinra i afseende på nämnde utbetalningars verkställande och verificerande.
Till upplysning om det belopp, ifrågavarande kostnader utgjort för hvarje särskildt Riksstånd och Utskott, hafva Revisorerne låtit uppgöra bilagde tabell (Litt. B.), hvilken till sin uppställning öfverensstämmer med enahanda, jemte 1847 och 1849 års revisions-berättelser meddelade, tabellariska uppgifter samt upptager alla hitintills af Riksgäldskontoret bestridda kostnader och utgifter för sistl. riksdag.
Då dessa utgifters sammanlagda belopp utgör R:dr 229,272: 30. 9., så hafva kostnaderna för nämnde riksdag med 17,316: 17. 11. understigit den i 1849 års revisions-berättelse till R:dr 246,589: — 8. uppgifna kostnadssumma för riksdagen åren 1847 och 1848.