Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af sådan anledn. och då otvifvelaktigt R. o. Ad. nu, så i anseende till sin talrikhet vid riksdagarnas början, sorn i anseende dertill, att de fleste af Ståndet dels äro embetsman, och dels, om de icke för närvar, äro embetsmän, såsom det blifvit anmärkt i afseende på Utsk;ns ordför. vid innevar. riksdag, åtminstone varit det, är det Stånd, hvarest mesta tillgång pä personer, skicklige till ordför, finnes; så skulle jag för min del tro, att under närvar, förhållande det lände till mesta fromma, ej allenast för det II.
Ståndets ära, så länge det såsom sådant skall utgöra en särskild del af Representationen, utan äfven för del allmänna, att valen till utskts-ordlör. fingo ske inom R. o. Ad., hvars ledamöter bäst känna hvarandra och således hafva tillfälle att invälja de skickligaste bland delta talrika och, såsom jag förut nämnt, i detta afseende bäst qvalificerade Stånd.
Om således i Riksd.Ordn. inrycktes hvad som ej fått intagas i Ridd.Ordn. vid denna riksdag, att de af R. o. Ad. skola vara ordför. i Utsk. och andra sammansättningar af RiksStts ledamöter, som dertill af R. o.
Ad. genom val utses, utan afseende på högre eller lägre nummer; så tror jag, att det allmännas båtnad vore derigenom för det närvar, bäst befrämjad.
Jag kan ej heller underlåta att vid detta förslag anmärka, att deri förekommer:
"Skulle ordför. utöfver cn vecka vara förhindrad "att ordförandeskapet bestrida, ankommc det på ledamöterna, "revisorerna eller fullmäktiga alt nytt val anställa.”
Jag finner det icke vara riktigt att åt ledamöterna inrymma rättigheten till så hastiga ombyten af ordför., hvilka ombyten ofta skulle kunna alstras af ett missförstånd eller öfverilning.
Med dessa anmärkn:r vågar jag beledsaga den återremiss af Utsk:s betänk., som jag för min del önskar måtte blifva Ståndets gemensamma tanke.
Landtm, yttrade, att under discussionen åtskilliga särskilda meningar blifvit yttrade; några gillade Utsk:s förslag i sitt syfte, men klandrade eller önskade förändring i åtskilliga detaljer; andra hade ogillat Utsk:s förslag i sin helhet och ansett det onyttigt.
En mening hade ansett, att R. o. Ad. borde antaga Utsk:s förslag oföräadradt att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa i-4 Den 5 A u g ii ä t i e. m. riksdag.
DA denna sista mening förutsatte, att ingen af de andra meningarna skulle kunna göra sig gällande, förmodade Hr Landtm., att R. o.
Ad. funne, att den vore den sista, som borde komma att framställas såsom proposition.
Den första mening, som blifvit framställd, vore Frih.
Raabs, utgående egentligen deruppå, att sättet för val af ordför. i sammansatta Ulsk. och sammansatta Utsk:s-afdelningar äfven borde vara i §:n intaget och bestämdt.
Ett annat förslag vore af Hr von Troil, alt nemi. icke något stadgande om val af ordför. inom fullmäktige i Banken och Riksg.cont. borde införas i 3g §:n Riksd.Ordn., men att i öfrigt förslaget borde hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag.
Jag tager mig friheten till Hr Landtm, och Ståndet vördsamt hemställa, huruvida icke den propos. borde först framställas, om R. o. Ad. bifaller, att Utskts förslag må oförändradt blifva hvilande till nästa riksdag, och att sedermera må få afgöras, huruvida det är onyttigt.
Blir ingendera af dessa meningar gällande, torde derefter rätta tiden infalla att komma öfverens om huruvida det bör återremitteras, med önskan om någon moditication.
Hr Landtm, yttrade vidare, att en mening framställt, att vice ordför. äfven borde väljas på samina sätt, som den ordin, ordform.
En annan mening hade varit, att till ordför. -befattningen icke borde omväljas, om en ordför. vore frånvar. en vecka, att icke så hastigt nytt val borde äga rum, och att ordför. borde utses bland R. o. Ad:s ledamöter i Utskm.
Ordningen för framställandet af de olika meningarna hade Hr Landtm, trott böra vara, att först utröntes huruvida R. o. Ad:s gemensamma tanke vore öfverensstämmande med någon af dem, som de särskilde talarne ira inställ t i afseende på förändringar, rättelser eller tillägg i ötskts förslag, och att, om ingen af dessa meningar gjorde sig gällande såsom R. o. Adis gemensamma tanke, derefter borde förekomma, huruvida Utskls förslag borde hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag; eller om R. o. Ad. ansåg förslaget till förändring i §:n vara onyttigt.
I öfrigt kunde naturligtvis ordningen för proposilionernes framställande blifva den, som R. o. Ad. ansöge lämpligast.
Jag anser visserligen rik tigt, att vid denna, likasom vid andra dylika frågors behandling, den ordning iakttages, att när alla de särskilda anmärkntha blifvit genomgångna, och det möjligen händer att ingen af dem antages, så förblifver förslaget, Sådant det är, hvilande till nästa riksdag.
Men ibland de gjorda anmärko:na vågar jag lill Hr Landtm, hemställa, om det vore skal att upptaga dem i den ordning, hvaruti de efter tids - Den 5 Augusti e. m. 123 följden förekomma, hvarigenom skulle hända, att man linge börja med en af detaljerna, nemi. den om ett tillägg för:de val af ord för. i sammansatta Utsk. och Utskls-afdelningar, i stället för att först pröfva de allmännare meningar, sorn blifvit yttrade.
En af dessa är den jag och Hr Bråkenhjelm framställt, att förslaget i det hela vore onyttigt.
Om denna skulle befinnas vara R. o. Ad:s gemensamma tanke, så för föl le ju alla de särskilda jemkningar och förslag, sorn varit i fråga.
En annan sådan allmän anmärkn. är den Hr von Troil framställde, att nemi, frågan, såvida hon anginge Banken och Riksg.cont., ej borde upptagas i denna §.
Jag har ingenting emot, att denna del afsöndrat!; men om R. o. Ad:s fleste ledamöter skulle dela den mening, som jag yttrat, alt förändringen i det hela är onyttig, så omfattar denna mening äfven den fråga, som Hr von Troil förordat.
Jag vågar således underställa Hr Landtm, och Ståndet, om icke den riktigaste ordningen vore, att först upptaga den allmänna anmärkningen, hvilken, om hon gillades, föranledde alt hela frågan förfölle, och vi sluppo med en votering i stället för 4 eller 5, som eljest måhända förestå.
Jag vill icke bestrida alt de särskilda anmärkntna må pröfvas i den ordning den siste talaren föreslog; men högeligen måste jag afstyrka, att, på sätt en föreglde talare yrkat, första propos. må blifva godkännande af Ulskts förslag till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag; ty i händelse denna propos. besvarades med nej och sedermera ingen af de gjorda anmärkntna godkändes;— hvad blefve löljden?
Jo! alt förslaget ej blef hvilande och ej heller äterremitteradt med någon Ståndets gemensamma tanke, hvilket vore alldeles stridande emot grundlagen.
Således kan icke någon annan riktig behandling finnas, än den att de särskilda anmärknlna, den ena efter den andra, föreslås till godkännande såsom R. o. Adis gemensamma tanke.
Så snart en sådan blifvit af Ståndet gillad, är det gifvet, att betänk, kommer att återremitteras; blifver deremot ingen af anmärknlna antagen såsom Ståndets gemensamma tanke, så är äfven naturligt alt betänk, blir hvilande till nästa riksdag.
Någon propos. kan, enl. min tanke, icke ens grundlagsenlig! i sådant fall af Hr Landtm, framställas, utan blott ett förklarande afgifvas, att så måste ske.
Ilr P r i n t zen sköld, Carl:
Då jag alldeles icke kan dela den mening, som af flera ledamöter under denna dags plenum blifvit yttrad, att icke RiksSt:n skulle hafva rättighet sig förbehållen ali afstå de förslag, som Coust.Utsk., vare sig af egen vilja eller på grund af enskild motionärs framställning, framlägger till R.
St. för att behandlas i den ordning grundlagen stadgar; så anser jag mig böra bestrida den ordning, som Hr Landtm, framställt för frågans afgörande vid detta tillfälle.
, Jag anser- det böra-lemnäs hvarje Den 5 Augusti e. m. ståndsledamot rättighet att kunna komma till det resultat, som här af flera värda talare blifvit yrkadt, alt nemi. den föreslagna grundlagsförändringen må förklaras icke behöflig, och hvilket precist innebär detsamma, som ett definitivt af~ slag.
Således skulle jag tro rätta ordningen vore, att Hr Landtm, först framställde, huruvida Ståndet förenar sig derom att förklara förändringen icke behöflig, hvilket, såsom jag sagt, innefattar detsamma som att afslå den, och att, i händelse denna propos, icke vinner pluralitet, Ståndet sedermera bör till pröfning företaga de särskilda af taJarne framställda anmärkningarna samt såmedelst komma lill det resultat, som grundlagen, för den händelse icke någon definitiv åtgärd godkännes, har förutsatt, nemi. att återsända betänk, med de anmärkn:r, som
Ståndet förklarar vara dess gemensamma tanke.
Det synes mig vara naturligt, att då man besinnar ändamålet med den långsamhet, lagstiftningen föreskrifvit vid grundlagsfrågors behandling, detta ändamål måste befinnas vara, att man ej skall förhasta sig vid förändringars beslutande i dessa lagar.
Jag kan icke finna, att något förhastande i detta afseende äger rum, då man rent af afslår ett sådant förslag; tvertom tror jag detta vara en ytterligare garanti, att icke någon brådstörstad förändring må äga rum.
Jag anhåller således om propos. först derom, huruvida R. o. Ad. anser denna grundlagsförändring, sådan den är föreslagen, behöflig eller icke.
Den siste värde talaren har måhända icke fästat sin uppmärksamhet på det sätt, som ett RiksSt. måste iakttaga för att afslå ett grundlags-förslag, då det första gången förekommer.
Detta går nemi. icke till på samma sätt, som när ett annat betänk, afslås, emedan, såsom jag förut haft äran nämna, ett grundlags-förslag mäste antingen godkännas alt hvila till följande riksdag, eller också återremitteras med någon anmärkt!., som
Denna gemensamma tanke kan innefatta, att hela förslaget anses olämpligt, men den mäste behandlas på samma sätt, som en anmärkn,, hvilken blott afser en modification af förslaget.
I öfrigt har jag ingenting emot, om Hr Landtm, behagar först göra propos. på den radikalaste af de gjorda anmärkntna, eller den, hvilken Hr Printzensköld begärt.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att han icke kunde finna att det sätt, hvarpå han först föreslagit R. o. Ad. att företaga de vid Utsk:s förslag gjorda anmärkn.T, skulle leda till den slutföljd, som Hr Printzensköld ansett kunna uppkomma, enär alltid för R, o. Ad. stöde öppet att förkasta den ena anmärkntn efter den andra, och slutligen förklara sin gemensamma tanke vara att förändringen vore obehöflig eiler onyttig: men då flere talare nu begärt att samma propos.
, som Hr Printzensköld önskat, måtte först blifva fram - D en 5 Augusti e. m. *'-*7 ställd, och intet hinder vore deremot; sä ansåg Hr Landtm, sig först böra framställa denna propos., hvars besvarande med ja skulle göra, att alla andra proposrr i denna fråga förfölle; och hemställde Hr Landtm, alltså, om R. o. Ad. behagade såsom sin gemensamma tanke antaga, att den af Const.Utsk. föreslagna förändring i 3y §:n Riksd.Ordn. är onyttig.
Landtm, förklarade, det han trott sig finna att ja öfverröstat nej.
Uti R. o. Ad:s prot. får jag nedlägga min reservation, så väl emot den nu framställda propos:n, som emot det svar R. o. Ad. derå lemnat.
Ilr Hjerta begärde votering.
Hr Munck a f R o s e n s c h ö 1 d, Nils Rudolph, förenade sig i den af Frih.
Cederström afgifna reservation.
Efter någon mindre discussion, förenade sig R. o. Ad. om följande voter:s-propos., hvilken upplästes till justering och godkändes:
Den, som anser R. o. Ad:s gemensamma tanke böra blifva, att den af Const.Utsk. föreslagna förändring af 3g §:n Riksd.Ordn. är onyttig, voterar ia; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, förklarar R. o. Ad. ofvannämnda mening icke vara sin gemensamma tanke.
Efter voteringens slut, befunnos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — 76.
Nej— 27.
Uppå derom af Hr Frih. o. Landtm, gjord erinran, fann R. o. Ad., att, efter detta resultat af voteringen, ingen vidare åtgärd för det närvar, kunde komma i fråga i afseende på Const.Utsk:s mern.
Då nu ånyo föredrogs Const.Utsk:s den 25 sisth Juli och den i dennes på bordet lagda mern.
N:o 22, ang:de en af Hr Th. Petre' emot Konungens rådgifvare anmäld anledn. till anmärkn., fann R. o. Ad. detta mern. icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarna.
Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, att anmäldt blifvit, det Frih. Fock, Alexander Georg, och Hr von Schantz, Malcolm Gustaf, båda ledamöter i Ridd.Utsk., för enskilda angelägenheter varit nödsakade att afresa från riksdagen och afsäga sig sina platser i Utsk.; och hemställde Hr Landtm., ixS D e 11 5 Augusti e. m. om R. o. Ad. behagade bifalla deras tillika gjorda begäran, att det oaktadt blifva vid deras riksdagsmannarätt bibehållne.
I anleda, häraf anmodade Hr Landtm.
Hrr Electorer att vid deras nästa sammanträde välja tvänne nya ledamöter i Ridd.Utskottet.
Lades på bordet nedannämnda från Utsk:n inkomna betänka, memorialer och utlåttn, nemi. från StatsUtskottet: N:ö 23i, i anledn. af de inom 2tne RiksSt. framställda anmärkmr vid Utsk:s betänk.
N:o 6q, angtde yrkad skattefrihet för intägterna å allmänningen Stöpen; Wto 232, i anledn. af erhållen återremiss af Utskts under Pilo 96 afgifna betänk.; Wto 233, i anledn. af återremiss å betänk. Wto i53; Wto 234, med förnyadt summariskt förslag öfver statsregleringen; Wto 235, i anledn. af väckta motioner om upphörande af tredskoböter för uraktlåten leverering till Stora Kopparbergs bergslag af ränte- och mantals-kolen; Wto 236, i anledn. af erhållen återremiss å StatsUlskts betänk. Wto 120; Wto 237, i anledn. af erhållen återremiss å StalsUtskts betänk. Wto 157; Wto 2.38, i anledn. af erhållen återremiss å StatsUtskts betänk. Wto 164; Wto 23g, i anledn. af K.
Mts remiss å Bokhållaren Stures lind. ansökning om pension; WTto 240, i anledn. af K.
Mts skrifvelse, angtde pension åt Amiralen G. af Klints enka; Wto 241, i anledn. af Prosten Ödmans motion om anslag till bildande af en fond till emeriti-löner för lärare vid Upsala stifts läroverk ; Wto 243, i anledn. af K.
Mts nåd. remiss uppå Landtbruks-academiens und. mern., angtde pension för afl.
Agronomen Steffens enka, samt dels erhållna återremisser å utlåt.
Wto 63, i8tde punkten; Wto 244, i anleda, af återremiss å utlåt.
Nio 66; Wto 245, i anledn. af återremiss å utlåt. Wto 67; 1 Wto 246, i anledn. of K.
Mts nåd. remiss angtde aflöning för den, som utses till bestridande af R.
Stts Just.om budsmans förut innehafvande tjenst; Wto 247, i anledn. af Hr Pe t res, Th., motion, att StatsUtsk. må till R.
St., dels uppgifva totalkostnaden för nya lagförslagets codifiering, dels inberätta vid hvilken tid de till nämnda codifiering utsedde personer upphört att uppbära arfvode af statsmedlen; Nio Den 5 Augusti e. m. 129 N:o 248, > anledn. af erhållna återremisser å utlåt.
JN:o 1 i 3; N:o 249, i anledn. af återremiss å utlåt.
N:o 142; Banco- och LagUtskotten:
N:o 1, med förslag till lag för enskilda hanker; Lagutskottet: N:o 81, i anledn. af väckta motioner, dels ang:de förmyndare-kamrars inrättande i städerna och på landet, dels ock om ändring i lagens stadganden, rör:de de tysta förmånsrätterna ; JV:o 82, i anledn. af anmärkntr emot Utsk:s betänk.
!N:o 3o, öfver väckt fråga derom att enskild äganderätt bör vika för allmänna ändamål; N:o 83* i anledn. af anmärkntr vid Utskrs betänk.
N:o 22 öfver väckt fråga om tillägg till 17 eap. 32 §:n Rätteg.- b:n , sådan den lyder i K. förordn. den 20 Januari 1779; N:o 84, i anledn. af väckt motion om förklarings meddelande, ang.Nle rätta grunden för förvandling till fängelse vid vatten och bröd af böter, som ådömmas för sådana stölder, hvilka, enl. allmän lag, ligga i tveböte emot annan tjufnad; JN:o 85, i anledn. af väckt motion om föreskrifters meddelande, ang:de Verkställighet af spö- och ris-straff; N:o 86, i anledn. af anmärknlr vid Utsk:s betänk.
N:o 23, öfver väckt motion om ändring af 1 mom. i 7 §:n af 8 cap.
Ärfda-b:n; JN:o 87, i anledn. af väckt fråga om förtydligande af lagens föreskrifter, ang:de oäkta barns rätt att åtnjuta underhåll och uppfostran; Allm.
Utskottet: N:o 85, i anledn. af väckta motioner om behofvet, 1:0 af en tillförlitlig redaction af allmänna författningar; 2:0 af en samling af alla äldre, ännu gällande polis-författningar; samt 3:o af en revision utaf alla före antagandet af 1809 års constitution utgifnä författningar; N:o 86, i anledn. af väckt fråga öm revision af de aca-, demiska constitutionerna; N:o 87, i anledn. af väckta motioner om iakttagelser vid permittering af manskap från de värfvade reg:tena; N:o 88, i anledn. af väckt fråga om ändring i gällande författningar för fartygs mätning; N:o 89, i anledn. af väckt motion om inrättande af pant-låne^cöntor i Rikets större städer; N:o 90, i anledn. af väckt motion om rättighet för tiondegifvare i Skåne att lösa kyrkornas behållna tionde efter årlig markegång; N:o 91, i anledn. af anmärkn:r vid Utsk:s betänk.
N:o 37, 11 H. 17 ido Den 7 Augusti. ang:de instruction för läns-styreiserna, och deni underlydande tjenstemän; N:o 92, i anleda, af anmärkn:r vid Utsk:s betänk.
N:o 52, ang:de föreslagen indragning af tullkammaren vid Furusund ; N:o g3, i anledn. af anmärkn:r vid Utskts betänk.
N:o 43, angrde förbud för tjenstemän vid embetsverken att på en gång innehafva mer än en tjenst med lön på stat.
Upplästes prot.utdr., ankomna från de öfriga RiksSt:n, nemi. från PresteSt. af den 22, 25 och 29, från BorgareSt, af den 25 och 29, samt från BondeSt. af den 18, 22, 25 och 29 sisth Juli.
H. R. o. Ad. åtskiljdes kl, ^ till 11 om aftonen.
Fredagen den 7 Augusti i84o.
Företogs val af fullmäktige uti R.
St:s Bank; och befunnos, vid val-förrättningens slut, dertill hafva blifvit utsedde: Gr. Horn, Claes Fredr., Ryttmästare 112 röster.
Hr von Hartmansdorff, Aug., f. d. Statssecreterare 138 „ „ Rosenblad, Bernh., Commerceråd .... i5g „ Derefter företogs val af fullmäktige uti R.
St:s Riksg.- contor; och befunnos, vid valförrättningens slut, dertill hafva blifvit utsedde:
Rålamb, Claes, Landshöfding 140 röster.
Hr Uggla, Göran Gustaf, Kammarrätts-råd . 84 „ genom lottning med Hr Bråkenhjelm, P. R., Lector, hvilken äfven erhållit 84 röster.
Hr Silfverstolpe,Fredr.
Otto, RiddarhusSecreterare i5o „ H. R. o.
Den 8 Augusti f • m > Lördagen den 8 Augusti i84o. Plenum kl. g f. m.
Justerades 5 prot.uldr. för den 5 dennes e. m.
Justerades pleni-proLn för den 2g sistl.
Hrr Electorers lista till val af ledamöter uti Hemliga Utskottet, och befunnos dertill hafva blifvit utsedde : N:o g2.
Gr. Horn af Åminne, Claes Fredr.; „ 338.
Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr.; „ i43o.
Hr von Troil, Emil.
Likaledes öppnades Hrr Electorers lista till val af ledamöter uti nedannämnda Utsk., och befunnos dertill hafva blifvit utsedde, i S ta t sUlsko t te t: N:o 131 3.
Leijonhufvud , Abrah.; efter N:o 220g Hr af Harmens, Henr.
Otto; Riddar h u sUtskottet: „ 363.
Hr Coijet, Julius; „ 378. „ af Tibell, Napoleon; efter N:o 10.
Fock , Alexander Georg , och N:o 1255.
Hr von Schantz, Joli. Malcolm.
Slutligen öppnades
Hrr Electorers lista till val af en ledamot att inträda uti StatsUtsk., under den ledighet, som blifvit beviljad åt N:o 210g.
A. Hr Anckarsvärd, Aug.; och befanns der ti 11 hafva blifvit utsedd; N:o 2248.
Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, att Hr Lilljehöök, Ludv., ledamot i Bevilln.Utsk., anmält att han vore hindrad att återkomma till riksdagen vid slutet af den ledig— hetstid, som blifvit honom beviljad och således afsagt sig sin plats i Utsk., under anhållan att det oaktadt blifva vid sin riksdagsmanna-rätt bibehållen; och hemställde Hr Landtm., om R. o. Ad. behagade härtill lemna dess bifall.
Hr Landtm, anmodade, i anledn. häraf, Hrr Electorer att på den dag, som kunde blifva fri från plenum, sammanträda för att invälja en annan ledamot uti Bevilln.- Utskottet.
Upplästes till justering och godkändes Exped.Utskis förslag N:o 56 till R.
St:s lind. skrifvelse till K. M., angtde ett förändradt mynt-systeme.
Till pröfning företogs StatsUtsk:s den 29 sistl.
N:o 64 och vissa dertill hörande bilagor.
Då detta utlåt N:o 226 endast upptog de punkter af utlåt.
N:o 64, vid hvilka amnärkn. i något af RiksStm blifvit gjord, fann R. o. Ad. för godt besluta, att detta mål så skulle föredragas, att hvarje punkt i utlåt.
N:o 64 upplåstes, och sedan det söm uti utlät.
N:q 226 kunde vara anJÖrdt angtde samma punkt. i:sta punkten.
Ordinarie Räntan, Frih.
Cederström, Jacob: f afseende på den del af ordinarie räntan, som är indelt, vare sig till militär- eller civil-staterna, kan det vara likgiltigt, om den uti räkenskapernas credit uppföres för högt, blott samma summa uppföres i debet; men det är ej rätt, att uti räkenskaperna uppföra siffror,, sorn ej aro ett uttryck af det sanna förhållandet.
De amnärkn:r, som gjordes då betänk.
N:o 64 förevar, hänvisade dertill, att det var de tvänne sisla årens höga markegång, som gjort den beräkning riktig, hvilken Utsk. antagit; men att en jemförelse af denna beräkning med de föreg:de årens markegång skulle fordra en nedsättning uti den första summan eller den indelta räntan från 1,770,000 r:dr till 1,740,000 r:dr och uti den Kronan behållna räntan från 56o,ooo r:dr till 55o,ooo r:dr.
Jag anhåller, att dessa anmärkmr, såsom välgrundade och icke vederlagda i Utskrs svar på återremissen, måtte blifva af R. o. Ad. fastställda, såsom de, hvilka böra ingå i statsregleringen.
Jag kan på intet vis af Frih.
Cederströnvs anförda skäl finna mig öfvertygad om riktigheten af nedsättning uti det föreslagna priset för ordin,-väntan, och yrkar således bifall till hvad Utsk. har föreslagit.
— Jag hade hoppats, att vid denna riksdag, då R.
St, disponera större tillgångar än vanligt, något afseende skulle fästas vid motionen om hemmantals-räntans nedsättning; men då Utsk. ej fästat afseende derpå och ej ansett en sådan nedsättning för närvar, vara lämplig, så anser jag mig nu i detta afseende ej böra yrka något vidare, utan får hoppas på framtiden, och att R.
St. slutligen måtte inse nödvändigheten af jordbrukets lättande från skattebördor, hvilka äro detsamma orättvist pålagda och med ännu större obillighet bibehållna.
Ut»0 att begära någon ändring af Utsk:s betänk., hvartill jag yrkar bifall, så ber jag att härmedelst få reservera mig mot denna del af betänkandet.
Huru man beräknar priset på den delen af ordin.räntan, hvilken utgöres af indelt spanmål, är likgiltigt, emedan inkomsten deraf går till vederbör, indelningshafvare.
Men för den Kronan behållna andelen är det icke så.
StatsUtsk. har uträknat, att Den 6 Augusti f. m. 13 3 efter medeltalet af markegångsprisen, hade summan stigit upp till 56[,ooo r:dr och således med ii,ooor:dr öfverstigit det belopp, hvartill denna del af ordin.räntan blifvit, på grund af Stats-contts förslag, upptagen uti K.
M:s propos.; men det anmärktes redan vid betänkts första föredragning; o DÖ" att tväuoe års hög markegång hade verkat på detta pris.
Det är således osäkert, om det kan vidhållas.
Derföre är det ock, efter min förmening, oriktigt att antaga ett så högt pris, att det uti verkligheten förmodligen kommer att understigas.
Förut har, på sätt R. o. Ad. väl vet, det allmänna priset i statsreglertn varit beräknadt till 5 rrdr tunnan.
Att nu på en gång höja det med i r:dr, utan att spanmålsprisen i det liela stegrats, synes mig oriktigt.
När spanmålsprisen stå ungefärligen på samma punkt, som förut, icke högre om ej lägre, så är det väl skäl att äfven hålla sig närmare det gamla statspriset.
På grund af de medelvärden StatsUtsk:s beräkning för de 5 sista åren utvisar, tillstyrker jag, att R. o. Ad. måtte bestämma statspriset till 5£ r:dr tunnan, hvarefter StatsUtsk., som ej uppgifvit tunnetalet, sedan får uträkna och utföra penningebeloppet så väl för denna, som öfriga spanmålsposter; ty hvad R. o.
Ad. här vid den första punkten besluter bör naturligtvis gälla äfven för de öfriga.
Jag begärde ordet i anledn. af Gr, Anckarsvärds begäran om bifall till StalsUtskts betänk., och får dervid anmärka, att Grefven ej synes mig hafva anfört något skäl för den beräkning efter 5 års medium, hvarigenom Utsk. kommit till detta höga belopp.
I afseende på hvad Hr von Hartmansdorff anfört, får jag väl medgifva, att spanrnålen något ingrediera!- uti den förhöjda summan, men ej ensam; ty den högre markegången de tvänne sednaste åren har äfven verkat på persedelräntorna, och detta har äfven ingått i beräkningen.
I öfrigt förekommer frågan om spanmålspriset i den andra punkten.