Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Betänkanderti »lutet vunnit laga kraft, af Banke- eller Riksgälds-Contoiret genast utbetaldt. lietta, sorn Stats-Utskottet för sin del äfven biträdt, varder, tillika roed den särskilta mening, hvaruti en Ledamot i Utskotten stadnat och uti bifogade Protocolls-Utdrag innefattas, till Riksens Höglofl.
Ständers vidare pröfning yördsarat öfverlemnadt.
Stockholm den i Junii 1818» Utdrag af P r o t o collet, h d 11 i t vid Höglofl.
Banco- och L a g-U t s k u t t en s Sammanträde den 6 Maji 1818- S. D. Efter uppläsande af Banco- och Lag Utskottens sammansatte Berednings Betänkande, öfver ett inom Vällofl. Borgare-Ständet väckt förslag, rörande beloppet af de belöningar, som för upptäckt, så väl af efterapare och förfalskare af Banco- och Riksgälds-Sedlar, sorn utprånglare af dylike origtige Sedlar, böra erläggas; anmälde Herr Borgmästaren Ahlin, att Herr Borgmästaren vid ifrågavarande ämnes behandling på sammansatte Utskottens Beredning, i så måtto varit af skiljaktig tanka mot pluraliteten, att Herr Borgmästaren ansett någon belöning för angifvare ej böra komma i fråga, i den händelse sorn uti 3:dje Puncten af Betänkandet blifvit förutsatt, att nemi. en för förfalsknings- eiler efterapningsbrott anklagad, ej kunde ät saken fällas; men i allt öfrigt uti Beredningens förslag instämt.
Hr Borgmästaren förnyade till Pxotocollet enahanda Re - Banco- och Lag-ZJtskotlens Betankanden. 639 servation, med förbehåll att densamma måtte åtfölja Utskottens Betänkande till Rikets Högloft.
N:r 113.
Lag- och Besvär s-Utskottens Utlåtande d äter re missen af Betänkandet om husbehofsqvarn ars anläggning, m. m.
Till Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten, har Vällofl. Borgare
Ståndet behagat återremittera det af Utskotten den 16 sistlidne Martii afgifne
Betänkande angående väckte frågan om obehindrad rättighet för hemmansägare, att uppföra och begagna husbehofs Vatten- och Väder- Mjöl- oell Såg-Qvarnar, samt att anlägga Linbråkar och Linskäcktor, vid hvilket skil jäktige anmärkningar blifvit gjorde, hvarigenom dels å ena sidan är vordet förment, det en hemmansinnehafvare icke borrie betapas, O * att obehindradt få begagna den läglighet, sorn å hans ägor kan vara till Mjöl- eller Sågqvarns uppförande, dels å andra sidan åter inan ansett att inrättande af Linbråkar och Linskäktor, då desse af vatten skola drifvas, icke borde vara utan föregången behörig anmälan och pröfning tillåtit.
Då Utskotten icke kunnat finna att hvad såsom skäl för berörde anmärkningar blifvit anfördt, rubbar den grund hvarifrån Utskotten i fölenämnde Betänkande Utgått* tro ock Utskotten något vidare yttrande i ämnet desto mera öfverflödigt, som, enligt hvad Utskotten nu få i lik - v §go Lag- och Be svärs-Ut sin! tens, Betänk an den, gtämmighet med ankomne Protocolls Utdrag vfirdsamt anmäla, Betänkandet vedan hos de öfrige irenne RiksStånden vunnit bifall, nemligen hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln, samt Högvördige Freste-Ståndet den 4 och hos Hedervärda Bonde-Ståndet den 7 i nästvekne April månad, hvaraf Vällofl.
Borgare- Ståndet lärer inse at( frågan till följe af 69 §, i Regeringsformen redan är afgjord.
Stockholm den 3 Junii 1818. Jf:r 114.
Bag-, och B e s v ä r s-U t s k o 11 e 11 s V t 1 a* tande i anledning af ater remiss af Betänkandet om fri Segla-, tion för Allmogen emellan Skane och Blekinge, J5nå'r Bag- samt Allmänna Besvärs- och Oeco» rtomie-Utskottens, den i6:de nästvekne Martii afgifne Betänkande uti frågan, rörande rättighet för Allmogen i Blekinge och Skåne, att emellan alla hamnar derstädes få sjöledes obehindradt föra deras producter, blifvit hos Vällofl, Borgare-Ståndet föredraget, hafva väl af flere Ledamöter i bemäldte Riks-Stånd anmärkningar deremot blifvit gjorde, förnämligast åsyftande att visa, det en så beskaffad fri utförsel af trävaror från Blekinge skulle vara skadlig och föranledande till den inom berörde Province befintlige Skogstillgångs förödande, } anledning hvaraf Vällofl.
Ståndet beslutat, att till Utskottet återremittera berörde Betänkande; men som, utom det att sam« £ag-och Besvärs-Utskottens Betänkanden 631 nia Betänkande blott innefattar tillstyrkande, det Riksens Höglofl.
Ständer må hos Kongl. Majit, i Underdånighet anhålla, att Kongl. Majit i Nåder täcktes befordra, det den, af Riksens Ständer vid sistförflutne
Riksdag i omförmälte ämne gjorde ufiderdåniga hemställan må kunna hos Kongl. Majit i underdånighfet föredragas, och att Kongl. Majit derefter ville den till Nådig pröfning företaga, Utskotten jemväl nu få vördsamt anmäla, att Betänkandet, enligt ankomne Protocolls-Utdrag, blifvit bifallet, af Höglofl, Ridderskapet och Adeln den 4ide och af Högvördige Preste-Ståndet saint Hedervärda Bonde-Ståndet den 7:de i nästlidne April månad, hvarigenom frågan, till följe af O9 §, i Regerings-Formen, redan är afgjord; Altså anse Utskotten någon "vidare åtgärd dervid för sig icke återstå, Stockholm den 3 Junii 1818- Nir 115, Riksens Höglofl.
Ständers L 0 g* samt Allmänna Besvärs* p c h O e~ conomie-Ut skottens Utlåtande, angående de An märkningar, som blifvit gjorde vid Betänkandet i frågan om förändringar uti de rörande
Fri skiftesdelningar utfärdade Författningar.
Vu det af Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten den i6:de sigtvekrte Martil 632 Lag~ och Besvärs-Ut skott em Betankandem afgifne Betänkande ofver de af flere Riksdags-- Bull magt ige utaf Hederväida Bonde-Ståndet väckte förslag, angående förändring af de, rörande enskifri sdeiningar utfärdade författningar, hafva anmärkningar blifvit gjpvda, hos Hogfofl.
Rid-, derskapet och Adeln, hos Högvördige Pres.teSiandet och uti Hedervärda Bonde-Ståndet, i anledning hvaraf berörde Betänkande afdesse nenne Riks-Stånd, till frågaris förnyade pröfning afl'
Ur skotten , blifvit återremitteradf.
I följd deraf Iväfva JJtskotren tagit i öfvervägande allt hvad sorn’ emot om fö mtal dl e meddelte yttrande och gjorde förslag blifvit erinciradt och till undvikande af vidlyftighet tro Utskotten sig icke böra här upprepa hvad särskildt af hvarje- Anrnärkningsförfattare är vordet an fö rdt, utan anse def vara tillräckligt att upptaga anmärkningarnes beskaffenhet i deri män de sammanstämma, eller äro frän hvarannan skiljaktige.
Det är af en del förraendt, att den största; noggrannhet och skyndsamhet vid En skiftes majs Behandlande och afgörande derigenom vinnes, att de samma, på nu stadgadt satt, af Konungens Befallningshafvande upptagas och pröfvas, samt ali Besvär öfver Konungens Befallningsliafvandes deruti vidtagne Beslut få hos Kongl..
IMajrt i underdånighet af den missnöjde anföras, deremot flere, med antagande af de skäl, på hvilka af Utskotten blifvit tillstyrkt, att Konungens Befallningshafvandes befattning med berörde mål måtte upphöra, ansett att desamma borde af de vanliga Domstolarne behandlas och i föreskrifven Rättegångsväg fullföljas.
Detta sistnämnde har åter af andre blifvit bestridt, såsom ledande Lag-och Besvtii •_-Ut skottens B et'Ani andm. 633 till en skadlig tidsutdrägt vid malens sluteliga afdomande oeh medförande betydlig kostnad för de tvistande; dock hafva desse yttrat , att det af Utskotten väckte förslag örn inrättande af Agodelnirigs-Rätter, vid hvilka tvister uti besagde mai skulle komma under skärskådande och afgörande, innefattade en afvikelse fran den nu föreskrifne Rättegångsordning, som, både i afseende dera, oeh jemväl på grund af flere andragne omständigheter, samt deribland att verkningskretsen för den lagliga
Domaremagren derigenom skulle inskränkas, blefvo. betänkligt att antaga, äfvensom man trott att en Organisation af dylike
Domstolar icke heller vöre af nöden , hvaraf man. jemväl ansett sig hafva aft befara, det framdeles fråga kunde väckas, att, till Statens än mera betungande, förse de dervid tjenstgörande med'
Löner, utan är det förmodad!, att heldre skulle kunna antagas, det tvister i Enskiftesmål fingo af Häradä-Rätterne behandlas, och derifrån dragas under Kongl. Majus Nådigste pröfning.
Ytterligare är ock erinradt, icke allenast att Utskotten skola vid afgifvandet af ifiågavfirande Betänkande sträckt sin pröfning och det uppgifna förslaget vidare, än inom den gräns, hvartill de Memorialer i ämnet, som blifvit till Utskotten remitterade, förments hafva gifvit anledning, helst Utskotten äfven tillstyrkt ändring uti Landtmätarens handlingssätt och Rättegångsordningen vid fiågo^r örn Storskiftens verkställande och dervid uppstående tvister, utan ock att något yttrande icke skall blifvit af Utskotten raeddeldt öfver de gjorde framställningar, att verkställande af Enskiftes-delning ä Hemmans ägor .\ 634 Lag- ac‘l Besvärs-TJtshoUens Betänianden. samt rättigheten , att sadan delning solea, ick© borde äga turn i de orter, der, i afseende på loeala omständigheter, ett så beskaffadt delningssätt af ägorne icke vore nyttigt, eller ens möjligt; Hvarförutan man i öfrigt anmärkt, att hvad gf Utskotten blifvit föreslagit; det förrättade och stadfästade
Storskiftesdelningar för framtiden icke borde vara underkastade rubbning, skulle' kunni medföra vådliga följder vid de händelser, att ^ efter längre tids förlopp, upptäcktes, det något hemman i by icke fått sig1 tillagdt det belopp gf ägor, som, efter öretaj, eller arman behörig deiningsgrund, detsamma borde tillkomma.
Enär Utskotten nu gå, att, i anledning af berörde anmärkningar, aflemna förnyadt utlåtande i ämnet, finna Utskotten sig först böra fästa sin uppmärksamhet vid ofvanomförmäldte gjord© erindran, att Utskotten skola genom förenämnde Betänkande och deruti framställdte förslag vidtagit en vidsträcktare pröfning än den, hvartill Utskotten af de till deras handläggning remitterade Motioner, bordt finna sig föranledde.
Denna, tillvitelse tro likväl Utskotten sakna behörig grund.
Utom det att flere af de i ämnet till Utskottet remitterade Memorialer, och deribland j synnerhet det sorn Riksdagsfullmägtigen Pehr Pehrsson ifrån Södra Möre Härad af Calmare Xän afgifvit, lernnat Utskotten fullkomlig anledning, att med allmännare åsigt behandla den under skärskådande komne fråga, lärer det ock finnas nog tydligt, att sådant varit en nödvändighet, vid antagande af de grundsattser, hvarifrån Utskotten uti Betänkandet utgått.
Utskotten hafva nemligen funnit, det vara Lag* och Besvärs-ZJtsiouens "Bet än} an den.
635 v genom Kongl. Förordningen om Landtmäteriet i Piket den j 2 Augusti 1783 uti 73 §, redan stadgadt, att vid Storskiftesdelningar hvarje Hemmansdelägares ägolotter, så i åker och äng, sorn i skog och mark, borde, så vidt möjligt blefve, laggas i'ett skifte, och att den Jordägare, som åstundade ett sådant delningssätt, vore dertill berättigadj fastän de öfrige meddelägarne i Hemmanet eller byen låta dela deras*ägor i flere lotter , för iakttagande hvaraf ej något annat undantag skett, än om, genom en grannes ägors enskiftande, Storskiftet för de öfrige skulle göras oredigt och obfeqvämt, samt den bästa och bördigaste jorden komme att till större andel medtagas, än på nämnde granne skäligen kunde belöpa.
Enär nu de sederrqera utfärdade
Enskiftesförfattningarne varit byggde på samma princip, fastän de, i afseende på deruti föreskrifne former för Landtmätarens handlingssätt, ägotaxeringen, Rättegångsordningen, med mera, i större eller mindre man äro skiljaktige från hvad derom för Storskiftesdelningar blifvit stadgadt; enär Motioner derom blifvit väckte, att berörde Enskiftesdelningar helt och hållit skulle i en del Provinser upphöra och nyssbesagde författningar för dem icke vara gällande; och enär tillika blifvit yrkadt att i allmänhet Konungens Befallningshafvandes befattning med Enskiftesmål och deruti ägande Domsrätt måtte upphöra; så hafva Utskotten, som funnit skäl att erkänna vigten af berörde framställningar, insett det deraf blifva en klar följd, att Utskotten borde,-vid det de företogo sig att föreslå förändring uti Enskiftesförfattningarne, tillika för ägodelningar ? 636 Lag- och Besvärs-Utsfiottens
Betäniandenl allmänhet uppgöra ett så beskaffiidt förslag, hvarigenom stadganderne derom, ina bringas till enhet, och de olägenheter, å så val eria som andra sidan, undanrödja», hvilka nu äro öfverklagade, såsom härflytände af de skiljajctige delningssätten i Enskifte och Storskifte, jemte hvad för hvarje af dem är till iakttagande föreskrifvit.
Då Utskotten i berörde afseende tillstyrkt; att Ssorskiftes-*och Enskiftesförrättningarne blifva sammanförde till en och samma förrättning; att således blott ett enda delningssätt af ägor Hemmansdelägare och Byamän emellan må vara gällande med lika handlingssätt af Landtmätaren och enahanda Rättegångsordning vid utförande af tvister om berörde delningar:: att till' afbojande ej mindre af den våda, som kan uppstå för en noggrann och tillförlitlig pröfning af tvister om e* 1 sk i f te s de lii in g a r, genom deras upptagande och afdömande utaf Konungens Befallningshafvande, hvilka, mestadels sk
Hjde från tillfälle och möjlighet att inhemta local kännedom, måste grunda sitt urskiljande af stridiga frågor på de Handlingar, sorn för dem kunna vara till— gängelige, än jemväl sf det hinder som uppstår för Hemman sodlingen, genom den långa tidsutdrägt innan tvister, sorn uppkomma vid Storskiftesdeln ingar, sluteligen blifva afgjorde, enär de ifrån den ena till den andra inslantien i vanlig Rättegångsväg kunna fullföljas, alla mål, som röra stridigheter vid ägodelningar, må af en särskild dertill organiserad
Domstol afdömas, och * derifrån genast kunna dragas under Kongl. Majus iNadigste skärskådande: att berörde Domstolar, sammansatte af i Landthushållningea kunnige Lag- ochBesvdrs-Utskottens Betänkanden.
Män, utaf hvad Medborgare-Class som helst, valde af ortemes innevånare, samt med en utsedd behörigen förordnad Lagkunnig Ordförande, skola utan dröjsmål de förekornne tvisiigheter i besagde ämne efter derom, äfven om så nödigt blifver, genom syn pa stället, inherntad säker kännedom pröfva och bedöma; och att, sedan vid en behörigen verkställd ägodelning det blifvit utrönt, huruvida Hemmanens ägolotter kunna efter locala förhållandet i ett eliet flere skiften låggas, samt delningen i man derefter skett och blifvit fastställd, framdeles, rubbning deruti ej bör äga rum; så anse Utskotten af de gjorde anrnärkningarne sig icke äga skäl , att i annor måtto frångå deras förut yttrade mening, än att, till undvikande af de svårigheter och följder, *om man förmodat deraf skola härledas, att särskildte Ordförander i ©mförmälte
Domstolar antagas, och de vanlige Ordförander, uti UnderRätterne på landet såmedelst skiljas från befattningen med de till deras pröfning nu hörande ämnen , Häradshöfdingarne, hvar inom siri Domsaga, eller de, hvilka efter behöriga förordnanden deras Embeten förrätta, ovillkorligen alltid må vara Ordförander uti de föreslagna ägodelningsRätterne, utan att dertill särskildt af Kongl.
Maj it i Nåder förordnas.
Sluteligen finna Utskotten sig icke böra undgå nämna, att Utskotten så mycket mindre ansett sig kunna göra afseende på anmärkningen, att den af Utskotten föreslagna orubblighet af fastställde ägodelnirigar skulle förhindra den lagliga rätt som borde vara äfven till talan, om sedermera erfores, att något hemman vid del - 638 Lag- och Besvärs-UtskottenS Betänkandetii tungen icke erhållit det belopp ägor, sorn efter örestal eller annan delningsgrund detsamma bordt tillkomma, helst det vid en så beskaffad hän* delse af sig sjelf föijer, att skiftet, såsom till sin grund olagligt, icke kan äga bestånd.
Detta, tillika med den särskilda mening, hvaruti en af Utskottens Dedarnöter slädnät, och Uti bifogade Protocolls-Utdrag innefattas, ■Varder till Riksens Högloft.
Ständers vidare prof* ning vördsamt öfverlemnadt.
Stockholm d* 3 Juni i8l8> Transumt af Protocolleti hållit i Riksens Högloft Ständers L a g“ samt Allmänna Besvärs- och c o n 0 m i e- Utskotts Plenum den 3 Juni i 18 18 S. D. — — — — — — — — Herr"
Hagman Palrhhorg anmälte, att hatt ej kunde instämma i det förändrade tillstyrkande, sistberörde Utlåtande innehöll t att Ordinarie
Hä* radshöfdingarne borde ovilkorligen blifva Qrdförarider i Agodelnings-Rätterna, och ansåg Utskottens förra Betänkande i detta ämne böra oför* »ndradt bibehållas. — — — — —- —- N:r 116.
Riksens Högloft Ständers L a gs arnt Allmänna Besvärs- och O e c 0 n 0 m i e-U t s k 0 11 e n s
Uti åt an* Zag- och Besvärs Utskottens Betänkanden.
639 tle i anledning a/gjorde anmärkti i n g a r vid Utskottens aflemnade Betänkande, r ö rande det om en mera allmän och utvidgad näringsfrihet väckte förslag 9 samt öfver den uti Vä ll o fl. Borgare -Ståndet fr amst ä lid e motion om grän sors bestämmande emellan Stads- och Landtm a n n a - h a n dt e r i n g a r.
Jriedervärda Bonde-Ståndet liar, enligt ProtöcolIs Utdrag för den lgtde nästlidne April, lill Uag-, samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten återremitterat det Betänkande, hvilket Utskotten den i8:de föregående Martil afgifvit , dels öfver de flere till IJtskoten remitterade Metnorialer, innehållande förslag om vidtagande af Stadganden till befordrande af en mera allmän och utvidgad näringsfrihet, dels i sammanhang dermed öfver den uti VällofL Borgare- Ståndet väckte motion om gränsors bestämmande emellan Stads och Landtmanna-handteringar, genom hvilket Betänkande Utskotten på anfcirde skäl hemställt, om icke Riksens Höglofl.
Ständer skulle anse lämpligast att till Kongl. Maj:t. i underdåniphet öfverlemna, att, till förenande af O ' både allmänt och enskilt gagn, i Nåder meddela sådana rättelser och förbättringar af de rörande handeln och näringarne nu gällande Författning gar, som tiden oundgängligen kräfver, utan att 64o Lag- och Besvärs-ZJtsietttns Betäniandeni hvarken rättvisa eller något Stånds Privilegier förnärmas, samt att .Riksens
Ständer tillika må frambära den underdåniga önskan , det Kongl. Majit i Nåder - täckes med första låta sådant till verkställighet komma.
Berörde återremiss finnes hafva blifvit för* anledd af den anmärkning, hvilken af RiksdagsFullmäktigen Pehr Jönssön från Kronobergs X.än blifvit gjord, och hvaruti Ståndets allmänna röst funnits instämma, hvarigenom Pehr Jonsson för* meni, att berörde af Utskotten föreslagne åtgärd hvarken skulle vara med behörig ordning öfverensstämmande , eller till ändamålets vinnande fullkomligen ländande, utan att det således skall tillhört Utskotten , att uppgöra förslag till de nödige ansedde Uagförändringar angånde näringsfriheten, om verkställigheten hvaraf Pehr Jonsson ansett Utskotten böra anmodas, och att rfied förslaget till Riksens Höglofl.
Vid det Betänkandet blifvit uti Högvördige Preste-Ståndet föredragit liar åter, på sätt det uti bemälte Riksstånd den st i sistlidne Maji haline Protocoll utvisar, Ståndet, sddan upplyst blifvit, dels att yaliofl.
Borgare-Ståndet, i öfverensstämmelse med de af Utskotten nu uppgifna grundsattser redan vid r8i2 års Riksdag hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit, att hvad som genom tidernas förändrade skick kan finnas mindre, nyttigt och lämpligt i sammansättningen af Borgare-Ståndets
Privilegier och rättigheter skulle öfverses och förbättras, dels ock att, (Stockholm, iSiSTryckt i Cederlorgska Boktryckeriet, från och med N:r 6$> 66. hag-Vtslottets Betänkanden. 641 Sitt, på Kongl. Maj:ts Nådiga befallning, en Committé redan skulle vara med detta ärende sysslosatt, beslutat att afven återremittera besagde Betänkande, med anmodan till Utskotten att sig utlåta, huru i sådan ställning och vid det förhållande, som uti Vällofl. Borgare-Ståndets Proiocolls Utdrag angående lietta ämne af den 21 sistlidne April funnes ornförmäldt, någon underdånig skrifvelse härom ifrån Riksens-Ständer till Kongl. Majit må anses behöflig.
Sedan af sistomforrnälte Protocoll, sorn jemväl Utskotten tillhandakommit, Utskotten inhemlat, att på de skäl, det Spannemåls-och VictuaJlehandeln inom Landet är fri och oinskränkt: att landet bar rättighet hålla behöfiige SockneBruks-och Säteri-handtverkare: att Landtmannen äger ej allenast för eget behof tillverka allt hvad honom godt synes, utan ock till Städerne införa och afyttra sine producter: att Fabriker nu mera utan hinder kunna på landet anläggas, och' hvarje Svensk man äger rättighet att reda i Skepp: att Ridderskap®! och Adeln serskilt äger att exportera sine egne effecter; och att hvarje Riddersman samt Statens Embetsman , försedd med Konungens Fullmakt , kan och bör till Contingent-Borgare på grosshandel antagas, när han i laglig ordning sig derom anmäler, Vällofl.
Ståndet ansett någon ytterligare åtgärd i förevarande ätnne nu ej vara behöflig; så hafva Utskotten denna i sådant skick återkomne fråga till förnyad pröfning företagit; och emedan Utskotten å ena sidan finna, att, på den grund, som i ofvannärnde förut afgifne Betänkande är anförd, Bihang till Riks-St.
Prof, tgtj-xgig. j\dc Sami. N:r gx, ga. 6^2 Lag- och Besvärs-Utskotteris
Betänkänden. ålgården till upprättande af ett så beskaffadt förslag, som af Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit äskadt, är af den större omfattning, att vid de sig derom företeende, till sk i I ja k t ige åsigter ledande omständigheter, tidsutrymmet icke kan medgifva verkställigheten deraf, men å den andra sidan ater anse, att hvad sorn innefattas uti Högvördige Preste-Siåndets här förut omnämnde Protoco]Is-Utdrag, efter Utskottens tanka, icke bör utgöra något hinder, att Riksens Höglofl.
Ständer må till Kongl. Maj.-t i underdånighet framföra den begäran och önskan, som Utskotten förut föreslagit; ty få Utskotten nu förklara, att de vid sin hemställan derom förblifva, och vördsamt öfverlemna pröfningen af samma förslag till Riksens Höglofl.
Ständers ytterligare granskning, jemte anmälan, att Ledamöterna uti Utskotten af Vallöf!.
Borgare-Ståndet tillkännagifva sig vara af skiljaktig mening, hvilken uti bifogade Protocolls-Utdrag innefattas.
O <3 Stockholm den 3 Junii 18 t 8- Transurn t af Protocollet, hållit i R.
Lag, samt ali. manna Besvärs- och Oeconomi e~ Utskotts Plenum den 3 J u n i i 1818.
S. D. — — ______ Föredrogos följande af den samfäldta Beredningen utarbetade förslag till utlåtanden i anledning af gjorda anmärkningar vid åtskillige Utskottens afgifne Betänkanden; — — — — Lag- och Besvärs-Utskottens Betänkanden. 643 6:0
Utlåtande i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens aflernnade Betänkande, rörande det om en mera allmän och utvidgad Näringsfrihet väckte förslag, samt öfver deri uti Vallöf!.
Borgare-Standet framställde Motion omgränsors bestämmande emellan Stads- och Landtmanna-handteringar.
Detta Utlåtande bifölls oförändradt af Hoglofl.
Ridderskapet och Adelns, Högvördige Preste-Ståndets och Hedervärda Bonde Ståndets Ledamöter, hvaremot Vällofl.
Borgare-Ståndets medlemmar förenade sig uti det af Vällofl.
Ståndet dea 1 nästledne April i ämnet fattade beslut N:r 117.
Riksens H ci g l o f I.
La g s arnt allmänna Besvärs- och O econom i e-Utskottens
Utlåtande öfver gjorde anmärkningar, vid Utskottens aflemnade
Betän kande angående väckt motion om upphäfvande af förbudet mot Landsköp.
På grund af skedde anmärkningar vid det Betänkande, som Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie Utskotten den i8:de sistvekne Martii afgifvit öfver Herr Johan Mannerstams väckte motion om upphäfvande af allmänna Lagens förbud uti 6:te Cap Handels-Balken mot Landsköp, hafva Höelofl.
Ridderskapet och A.deln samt Hedervärda Bonde-Ståndet, enligt ankomne Pro - 644 Lag- och Besvärs-Utskottens Betdnfianden. tocolls Utdrag för den 4:de och 7:de derpå följde April behagat att berörde fråga till Utskottens förnyade handläggning återremittera.
Berörde anmärkningar, framställde hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln af Herr Mannerstam, och uti Hedervärda Bonde-Ståndet af Riksdags-Fullmägtigen från Elfsborgs Län, Anders Danielsson, hafva Utskotten funnit egentligen äga till förernåll att visa, det omförmälte
Lagens förbud ännu skall qvarstå och vara gällande, i afseende å de flere Slöjdeai beten, som af Landtmannen kunna förfärdigas, samt att det således, på sätt Utskotten i förenämnde Betänkande sig yttrat, icke nu är till det hufvudsakligaste fuskränkt endast till handel å Landet med köpmannavaror, i anledning hvaraf det ansetts nödigt, att förbudet afven i afseende på berörde Slöjdearbeten må upphöra, och att
Landtmännen tillåtas att de samma af hvarandra uppköpa och till salu hålla.