Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Preste-Ståndet d. 17 -—- — Borgarp-Ståndet d. 17 — — Bonde-Ståndet d. 17 —* — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, rörande tryckning före hvarje Riksdags början af Kongl. Maj is Rådiga Proposition, angående Statsverkets tillstånd och behof. S. A. K. T?. -»•»■iksens
Ständer hafva i öfvervägande tagit ett af Riksdagsfullmägtigen från Gefleborgs I.än, Johnn Longberg uppgifvet Förslag, att dea Nådiga Proposition Kongl. Maj:t låter tillställa Riksens Ständer vid början af hvarje Riksdag, angående Statsverkets tillstånd och behof, måtte hädanefter, före Riksdagens början, till trycket befordras, så att, när den till Riksens Stän der öfverlämnäs, hvarje Riksdagsman må kunna deraf undfå ett exemplar; och sorn Riksens
Ständer anse det blifva af väsendtelig nytta för Riksdags-ärendernes behandling, om för Riksens Ständer, vid Riksdagens början, gifves tillfälle att taga en närmare kännedom om de ämnen, hvilka E. K.
M. uti förrberörde Nådiga Proposition till deras öfverläggning och afgörande kan täckas framställa, än som möjeligen nu står att inhemta, då endast ett exemplar derutaf hvarje Riks-Stånd meddelas; alltså få hos E. K. M. Bihang till Riks-St.
Fröt. z.o\de Sami, 1823. 9 66 Underdånigt!
Skrif velter.
Ständer härigenom i underdånighet anhålla, att E. K.
M. behagade hädanefter och sedan Dess Nådiga Proposition ang:de Statsverkets tillstånd och behof blifvit i Stats-Rådet besluten, anbefalla vederbörande besörja, att denna handling varder från trycket så tidigt utgifven, att hvarje Ledamot af Riks-Stånden må deraf kunna erhålla ett exemplar , på samma gång som E. K. M. täckes meranämnde Nådiga Proposition till Riksens Ständer eller deras Stats - Utskott aflåta; samt att den till tryckningen erforderliga kostnad må af Statsverket förskjutas, emot ersättning utgående af de medel Riksens Ständer sedermera, till Riksdags» kostnadernas betäckande, anvisa.
N:o 231 Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d 14 Apr.
I823.
Preste-Ståndet d. 14 — •—■ Borgare-Ståndet d. 17 — —• Bonde-Ståndet d. 17 — ■—■ Riksens Ständers under då niga Skrifvelse, angående Riksdagens förlängande på en månad.
Som de ännu återstående mångå och vigtiga Riksdagsgöromåle n icke möjligen kunna hinna afslutas inom den uti Grund lagen för Riksdagen Underdåniga Skrifvetser, 67 bestämda tid af 3:tie månader ifrån den dag, då E. K. Mits Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof blifvit Riksens Ständers Stats-Utskott tillstäld; altsa få Riksens Ständer, x öfverensstämmelse med den uti 10g §.
Regeringsformen och 80 §.
Riksdags-Ördningen gifna föreskrift, hos E- K. M, i underdånighet anhålla, att Riksdagen må varda förlängd på En månad, räknad ifrån den 1 nästkommande Maji, Riksens Ständer framhärda etc. N:ö 24.
Uppl. ö* godkänd hos Ridd- 0. Ad. d. 14 Apr. 18 J 3.’ Preste-Ståndet d. 17 — — Borgare-Ståndet d. 17 — —.
Bonde-Ståndet d. 17 — •— Riksens Stanners underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Mafts Kådiga Proposition, rörande de Uti Hallands
Lån belägne sä kallade Schlegelska Kape- Godsen. S. A. K. Sedan Riksens Ständer, uti underdånig skrifvelse af den 2 Julix 1818, hos E. K. M. anhållit, ej allenast att vederbörande matte i Nåder förständigas ätt skyndsamt afgifva de fullständiga upplysningar, hvilka, t anledning af Riksens Ständers redan under den-27 Mars 1810 gjorda Underdåniga framställning, blifvit i Nå - 68' Underdåniga Skrifvelseri der infordrade, rörande de uti Hallands
Län belägne sä kallade Schlegelska köpegodsen , utan äfven att, om, efter Nådig pröfning, inlösen af dessa gods till Kronan skulle finnas fördelagtig, E. K.
M. täcktes om en sådan inlösen med tillika af Riksens
Ständer anviste medel i Nåder föranstalta; så har E. K. M., genom Nådig Proposition den 18 sisth Januarii, lemnat Riksens
Ständer del af de uti detta mål inkomne handlingar, hvaraf, i afseende på naturen af berörde gods, inhemtas: att Högstsalig Hennes Maj:t Drottning Christina, uti Öppet Salubref af den 2t7 October 1652 , till betalning af dåvarande Kammar- och Oeconomie-Rådet i Pommern Daniel Schlegels fordran hos Svenska Kronan, försålt , emot en å 3 procent uträknad köpesumma stor 100,000 R:dr 36 öre a* p:gr Silfvermynt; till bemalde Schlegel åtskillige i Halland belägna Skatte- Krono- och Kloster-Hemman, som tillsamman utgjorde 211 Mantal med 4500
Daler 1 öre 2 p:gr godt gängse Silfvermynts-ränta, och hvilka, enligt Salubrefvets lydelse, Schlegel, hans hustru och arfvingar egde nyttja, bruka och behålla till evärdelig ägo, såsom allodialt och oconditioneradt frälse, alldeles såsom andre sine arf- och aflinge-gods, samt flere af Ridderskapet och Adeln uti Halland deras välfångna egendom och frälsegods innehade; dock med vilkor, att Hennes Maj:t och efterkommande Konungar samt Sveriges Krona skulle ega makt att, när lägligt vore, åter inlösa berörde gods, emot restitution till Schlegel, hans hustru och arfvingar af förenämnde 100,000 R:dr 36 öre a-f p:gr Silfvermynt.
Samma handlingar upplysa vidare, XJnder Hani ga Skrif v elstri ätt, af ofvannämnde Hemman dels, år 1687, 23 mantal med 588 Daler 24 öre 12 prgrs ränta blifvit af ,Reductions-Commissionen till
Kronan åter indragne för så kallade oköpte räntor, sorn icke funnits vara vid köpet beräknade och för hvilka Kronan således icke åtnjutit någon betalning, dels år 1703 , med samma Commissions tillåtelse, 9| mantal, af Schlegels arfvingar äro vordne till en Grefvinna De la Gardie afstådde emot vederlag af mantal gammalt frälse och 1 mantal Kronoskatte, dels ock 27 mantal, tid efter annan, på hvarjehanda anledningar, hvaraf de fleste icke med visshet kunnat uppgifvas, från 6chlegelska arfvingarne blifvit till enskilde personer afträdde och sedermera återgått' till Kronans disposition, samt derföre numera i Jordeböckerne antingen såsom Krono- eller" såsom Skatte-Hemman uppföras: att således af de till Schlegel försålde Hemman återstå, utom de af Grefvinnan De la Gardie i vederlag lemnade gj mantal, endast 151! mantal, hvilka sammanlagde i6o|:dels oförmedlade frälse- och skattefrälsehemman för närvarande égas icke vetterligen af någon Schlegels arfvinge, utan dels af Allmoge, dels af Adels- och andre Ståndspersoner, som alla äro Svenske män och hvaribland någre innehafva Hemmanen under faststälde fidei-corn misser, och de öfrige på lagligen utlyste ulmätnings-auctioner eller genom andre köp, sorn med lagfart och fasta blifvit försäkrade, deraf kommit i besittning; samt att egarne till de Hemman, som vid öfverlåtelsen till Schlegel år 2652 varit Krono, disponera dem med lika fullkomlig rätt och frihet som andra frälsehemman, 70 Underdåniga Sirifvelser, hvadan också besittningsrätten å några bli f v it till annan person afstådd och Hemmanen på sådant sätt till skatte-frälse förvandlade, Beträffande slutligen frågan om beloppet af elen löseskilling, sorn för tle Schlegelska godsen , i hän, delse af deras inlösen till Kronan kumle komma att erläggas, och hvarpå förmånen af samma inlösen uti hufvudsaklig måtto beror ; så är af Kammar-Collegiurn upplyst, att löseskillingen, beräknad i samma mynt, sorn för köpesumman i 265? års Salubref är utsatt, eller B:dc Silfvermynt, med 48 öre eljer 6 mark Silfvermynt på R :drn, enligt Kongl, förordningen arn myntet af den 14 April 1653, då R:drn hade enahanda skrot och korn sam nu, skulle för ofvannämnda igxi mantal, hvilkas Jordeboksräntor utgöra 3629 Raler 29 öre 2 p:gr Strut, efter enahanda grund som köpeskillingen, eller efter 3 ProCtt, uppgå till 8o,887Tg R;dr Ricin,
och att de årliga ränto.rne af samma Hemman, förvandlade efter ett medium af lo års tnarkegångspris, från 1806 till 1815, utgjorde 4500 R:dr 3b sk. 8 r:st-, eller nära 6 procent på nämnde köpeskilling, hvarförutan genom skatteköp af sådane Hemman, sorn vid försäljningen till Schlegel voiq K rönö, skulle, då to års räntor dervid togos, till grund, åtminstone en summa af omkring 11,900 R:dr kunna erhållas; att, om åter egarne af xnerberörde 15)3 mantal, på grund af köpeskillingens benämning i salubrefvet med R:dr 8:mt, yrkade att Hemmanen borde af Kronan till uppgifvet belopp inlösas i silfver-Rulr eller efter deras förvandling till R:dr Baucosediar, komrne denna löseskilling att vid nuvarande Uriderdaniga Skrifvelser. 71 Curs bestiga utöfver 200,000 R:dr B.co-sedlar, hvaremot räntorne ej skulle gifva mera, än * procent; samt att ett lika förhållande inträffade, i omförmäldta fall, med löseskillingen för de öfriga från Grefvinnan De la Gardie till bytte mantal, i den mån räntorne utaf de 8l mantal deraf, som varit gammalt frälse, kunde genom behörig skattläggning varda bestämde. E. K.
M. har val, å ena sidan, funnit Kronans rätt till återlösen af 160- mantal utaf de år 1652 till Kammar- och Oeconomie-Rådet Schlegel föryttrade Hemman i Halland vara ostridig; men det har, å den andra, äfven E. K. M. förekommit, att då, under en förfluten längre tid, berörde i6o| mantal kommit ur Schlegelska arfvingarnes händer och gått i köp andra personer emellan, hvilka på Hernriianenä förbättring användt moda och kostnader, samt Kronan allt hitintills icke gjort sin lösningsrätt gällande, syntes alisa billigheten fordra, att nu varande egare af samma Hemman böra i sin besittning deraf förblifva tryggade , och Kronan desto mindre söka denna besittningsrätt rubba, sorn, utom det att ett sådant förfarande skulle åstadkomma oro samt en mängd långvariga och kostsamma rättegångar i hemulsväg, alla egarne, efter hvad upplyst blifvit, äro Svenske män; Och då jemväl ovisst är, om, genom ifrågavarande Hemmans inlösen, någon förmån skulle Kronan tillfalla, enär dels löseskillingen syntes bora utgå i samma myntsort, som köpesumman, hvilken bestått i silfver, dels ock Kronan icke, pa sätt Riksens Ständer ansett, öfver de af desse Hemman, svin år 1652 varit Krono, kunde, emot 72 Underdånigt Skrif velser'. sedrfare författningar och hvad uti en dylik fråga rörande de Trippiska godsen blifvit förklaradt, numera tillkomma annan dispositionsrätt, än öfver vanliga Krono-Hemman, samt salunda utom räntan endast för dem erhålla en mindre betydlig skatte-köpeskilling , äfvensom för alla Hemmanen ordinarie Båtsmans-rotering, i stället för den nuvarande extra-rotering, hvilka fördelar icke på långt när kunde svara emot räntan af den köpesumma, som till deras inlösen skulle erfordras; så har E. K.
M. ansett Sig icke, i anledning af Riksens Ständers uti ofvanberörde underd. skrifvelse gjorda anhållan, kunna uti några anstalter för ifrågakomne Hemmans inlösen ingå.
Jemte meddelande af detta beslut har E. K. M. till Riksens Ständer i Nåder framstält, om icke af ofvan anförde skäl ali fråga om inlösen utaf dessa Hemman, på grund af Kronans rätt dertill, må nu och i framtiden förfalla.
Detta ärende med hvad deröfver dels hos Ridderskapet och Adeln och dels inom BondeStåndet, uti särskilda motioner, blifvit yttradt, hafva Riksens
SÄnder uti noga öfvervägande tagit; Och sorn det är vordet utredt , att löseskillingen för de i Halland belägna så kallade Schlegelsha köpegodsen, utgörande 16o| mantal oförmedlade frälse- och skätte-frälse-Hemman, hvilka alla nu innehafves af Svenske män, skulle uppgå til! det belopp, att om den finge erläggas i Banco-sedlar till samma numerair , som den år 1655 för Kammar- och Oeconomie-Rådet Schlegel utsattes, de årliga ränlorne af samma Hemman, förvandlade efter medium af 10 Underdåniga Skrif v el seri 73 års markegångspris, skulle uppgå till nära 6 procent, men deremot om, på grund af köpeskillingens benämning i Salubrefvet med R:dr S:mt, Iöseskillingen, efter pröfning af Domaren, skulle fastställas till samma belopp i silfver-R:dr, och hvilket sednare betalningsvilkor troligen komme att bestämmas, icke skulle gifva mera än omkring 2 procent, och följakteligen begagnandet af denna lösningsrätt ej kunde tillskynda Staten någon verklig fördel, men deremot för många enskilda medföra kostnader och olägenheter genom uppkommande rättegångar och osäkerhet samt rubbning i deras egande- och besittningsrätt, hafva Riksens Ständer, vid sådant förhållande och uppå de uti E. K.
M;ts Nåd.
Proposition ytterligare anförde skäl, ansett all fråga om inlösen af oftaberörde Hemman, på grund af Kronans rätt dertill , böra nu och för alltid förfalla, samt innehafvarne deraf åtnjuta i sin egande- och besittningsrätt lika trygghet, som på all annan jord i Riket.
Hvilket beslut Riksens Ständer härmed få hos E. K. M. i under-' dånighet anmäla.
Ständer framhärda etc, 74 Underdåniga Skrifvelser.
Uppl. o, godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 14 Apr. 1823.’ Preste-Ståndet d. 17 — — Eorgare-Ståndet d. 17 — — Bonde-Ståndet d. 17 — —^ Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Majlis Kådiga Remiss, angående understöd får uppmuddring af Landscrona hamn. S. A. K. H os E- K. M. har Riksdagsfullmagtigen för Landskrona Stad, vid sisth Riksdag, L. L.
Edelberg, i underdånighet anhållit, att, sedan Rik« sens då församlade Ständers Stats-Utskott ansett den af honom föreslagne anstalt till förbättrande och underhållande af Stadens hamn på Kronans bekostnad , böra, såsom ett företag af allmännare nytta, hänföras till de föremål, för hvilka en årlig summa under gule Hufvud-Titeln blifvit af Riksens Ständer anslagen, E. K. M, täcktes de uti sådant ändamål erforderliga medel i Nåder bevilja; i anledning hvaraf E. K. IVL, genom Nådig remiss å de uti ämnet inkomne handlingar, den 25 sisth Januarii, ined tillkännagifvamle, att E. K, M. väl ansett Landskrona Stads hamn vara af mycken vigt , både i militairiskt och mercantilt hänseende, men tillika funnit, att kostnaden för densammas uppmuddring och vidroagthåhande, hvarken borde af Kronan ensamt bestridas , eller hittills kunnat af ofvanberörde Underdåniga Skrifvelser.
75 anslag förskjutas, öfverlemnat till det nu förordnade Stats-Utskottet , att föreslå det allmänna bidrag, som till ifrågavarande behof skulle kunna användas.
Riksens Ständer, som från Stats-Utskottet erhållit del af denna E, K.
M;ts Nådiga remiss, hafva tillika tagit uti öfvervägande hvad Landskrona Stads Riksdagsfullrnägtig vid denna Riksdag, Commerce-Rådet Cronius, i samma ämne, anfört och hemstält; Och ehuru Rikens Ständer anse uppmuddringen af Landskrona hamn vara af den allmänna angelägenhet, ätt något bidrag dertill, å Statens sida, skäligen bör komma i fråga; likväl och då, på sätt E. K, M|. äfven i Nåder förklarat , Statsverket ej ensamt bör vidkännas kostnaden i och för denna anstalt , men det ej är vordet utredt, till hvad belopp
Stadens invånare vilja uti samma kostnad deltaga, samt emot 2sne bland handlingarne befindtliga kostnads-förslag förekommer, att uppmuddrings-kostnaden är för högt beräknad; att förslagen sakna nödig fullständighet , och att den uti det ena projeCterade fördelning af arbetet på g år skulle försvåra utförandet och motverka ändamålet, hafva Riksens Ständer alltså, för närvarande och i det skick frågan nu befinnes, icke kunnat anslå några medel till detta företag, som Riksens Ständer dessutom förmoda icke vara af nödvändigheten så högt påkalladt, enär, enligt erhållen underrättelse, hamnen i Landskrona ännu år 1814 skall baft det djup, att Linie-Skepp der kunnat inlöpa.
Hos E, K, M. få Riksens Ständer fördervskuld i underdånighet anhålla, att vederbörande måtte anbefallas upprätta ett nytt fullständigt 76 Underdåniga Skrifvelserl förslag å de kostnader, som till merberörde upp* muddrings-arbetes utförande pä ändamålsenligt sätt kunna vara erforderlige, samt att E. K. M.' i öfrigt täcktes i Nåder vidtaga de åtgärder, hvarigenon med säkerhet varder utrönt, hvad bidrag af Landskrona Stad till sådana utgifter kan lemnäs, på det Riksens Ständer derefter mätte, på tillförlitliga grunder, kunna besluta om det- anslag, Staten kan finnas härtill böra bestå.
N:o 2 6.
Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 14 Apr. 1 82-ji Preste-Ståndet d. 1 7 -—• •—- Borgare-Ståndet d. 17 — — Bonde-Ståndet d. 17 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. lVlaj:ts Nådiga Remiss uppå Pr o vindal-Medicus
Doctor K jellin aris besvär ofver Kammar-Collegil Utslag i en fråga om en Testaments-bevilluing. S. A. K.
Sedan hos E. K. M. Provincial-Medicus i Carlstads Län, Medicins-Doctorn C. J. Kjellman deröfver i underdånighet sig besvärat, att, efter det han, genom Landshöfdinge-Ernbelets i nämnde ZJnderdäniga Skrif velsera 77 T/ån Utslag, den 8 Januarii 1821 j blifvit, på anförde grunder, befriad ifrån erläggande af en honom påförd bevillnings-afgift för 4000 R:dr B:co, utgörande beloppet af Kjellrnans skuld hos numera aflidne Handlanden i Philipstad, P. Norder, hvilken skuld uti Norders Testamente af den 5 Julii 1819 är vorden efterskänkt, E. K.
M:ts och Rikets Kammar-Collegiurn , i anledning af Collegii Advocat-Fiscals-Embetes öfver detta Utslag förde klagan, under den 18 Maji förstnämnde år, förklarat, att, som Norders omförmäldte testamentariska förordnande utgjorde en verklig gåfva, derå, enligt 1818 års Bevillnings-förordning , bevillning borde erläggas , Kjellman altså vore skyldig, att en sådan afgift, beräknad efter 6 för hundrade, med 240 R:dr Banco utgöra, anhållande Kjellman på uppgifne förmente bevekande skäl, att från den honom sålunda ådömda bevillnings-afgift varda förskonad; så har E. K. M. i betraktande af sökandens olyckliga belägenhet, uti remiss af den 25 sisth Januarii, detta mål till Riksens Ständers bepröfvande i Nåder hänskjutit.
Och som Riksens Ständer härvid inhämtat, det Provincial-Medicus Kjellman, i flere år under en tryckande fattigdom, ej förmått underhålla sig jemte hustru och barn, utan att dels genom belomne contante försträckningar och dels genom borgade varor åsamka sig den skuld, som, på sätt berördt är, sedermera blifvit af fordringsegaren efterskänkt: att Kjellman , genom förlusten af sin syn, blifvit aldeles urståndsatt att till egen och de sinas bergning bidraga , samt behofvet af andras understöd i samma mån ö - 78 Underdåniga Skrifvelser. kadt: att, då ifrågavarande skuld efterskänktes, Kjellman icke fått uppbära några medel , hvaraf bevillnings-afglften kunnat innehållas; och att, örn en sådan afgift nu skulle utgöras, den komme att utgå af Kjellmans förrut nog knappa tillgångar; altså och med afseende å dessa ömmande omständigheter, hafva Riksens Ständer godtfun— nit bifalla, att de, uti ofvan omförmäldte måtto, Kjellman påförde 240 R:dr Banco må honom eftergifne varda.
— Riksens Ständer framhärda etc.
Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 14 Apr. 1823» Preste-Ståndet d. 17 — — Borgare-Ståndet d. 17 —- —•
Bonde-Ståndet d. 17 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. MajUs Nådiga Proposition, rörande Lönö-förhöjning för Bataillons-Läkare efter 8 års tjenstetid> S. A. Kh TJu Proposition, allåten tili Riksens Sländers Stats-Utskott den ty sisth Februarii, har E.
K* M. i Nåder behagat fästa Riksens Ständers uppmärksamhet derå, att, sedan E, K. M, under den 16 September 1817, i afseende på militaire Läkarevården, bland annat, i Nåder förordnat, att Underdåniga Skrifvelser. 79 Bataillons-Läkarne vid indelda Arméen skulle, efter 8 ars tjenstgöring i sadan egenskap, undfå 50 procents tillökning å lön, samt att till dessa tjenstemäns ordinarie aflöning, och till nämnde behof borde, jemte det årliga bidrag, som af Regements-Läkame erlades, användas ett belopp, uppkommet genom besparda Stats-anslag för Eäkarevården, och hvilket, tillika med derå ytterligare skeende besparingar, skulle uti Riksens Ständers Riksgälds-Contoir, såsom en särskild fond för omförmäldte ändamål, förräntas.
Ständer, på sätt deras underd. skrifvelse den 23 Maji 1818, rörande regleringen af 3:dje Hufvud-Titelns Stater innehåller, ansett lämpligare att till Bataillons-Läkarnes aflöning derå uppfördes erforderlige medel, till så stor del den samma påräknades att utgå af förrberörde fond, hvilken deremot, till beviljade utgifter blifvit disponerad, utan att Riksens Ständer låtit i dess ställe någon annan tillgång för meranämnde lönförhöjning särskildt anvisa, hvadan altså E. K.
M. funnit för godt, att denna angelägenhet till Riksens Ständers åtgärd i Nåder öfverlemna, Denna Nådiga Proposition, hvaröfver StatsUtskottet yttrande afgifvir, hafva Riksens Ständer i öfvervägande tagit; Och alldenstund, efter inhämtad närmare upplysning, att E. K. Mas Nådiga bref af den 16 September 1817, angående 50 procents lön-förhöjning för Bataillor.SRäkare, efter 8 års tjenstgöring, innehåller, att, i anledning af vederbörande Regements-Chefs anmälan och sedan Sundhets-Collegium deröfver i underdånighet sig utlåtit, E- K.
M. hvarje gång ville i Nåder besluta, huruvida E. K. M. So Underdåniga Skrif v elfer'. funne skäl att tillägga den anmälde BataillonsJ/äkaren en sadan lön-förbättring, hvilken således icke borde betraktas såsom en Batailloris-' Eäkare-tjensten åtföljande rättighet, utan endast såsom ett särskildt vedermäle af E. IC.
M:ts Nådiga afseende på en längre och berömlig tjenst* göring, Riksens Ständer funnit något Stats-anslag såsom eit bestämdt årligt utgifts-belopp desto mindre kunna beräknas eller ega rum, som, efter hvad Riksens Ständer förmoda, meranämnde X,äkare i allmänhet icke torde stanna vid denna lägre tjenstegrad, samt de fall, uti hvilka lön-tillökningen skulle ifrågakomma, följakteligen synas blifva ganska få, och beloppet dessutom, enär Bataillons-Räkare-lönerne äro bestämde till 250
R:dr med tillökning för derunder begripna 30 Tunnor Spannemål* ä 6 R:dr p- T:a, ej eller kan blifva betydligt, fördenskuld hafva Riksens Ständer, med den öfvertygelse för öfrigt, att en så beskaffad särskild förmån icke är förenlig med principen för aflöningen vid Embets- och Tjenstemanna-Staterne i allmänhet , ansett sig icke kunna bevilja något Stats-anslag för ifrågavarande belfof.
Deremot få Riksens Ständer i underdånighet hemställa, om icke E. K.
M. täck o ' tes finna lämpligt, att, när extra ordinarie lönförhöjning af 50 procent varder tillagd en Bataillons-Eäkare, som tjent i 8 år, beloppet såsom en personel förmån, upphörande med innehafvarens afgång eller befordran, kunde anvisas att på allmänna Indragnings-Staten utgå.
Ständer framhärda etc. N:q Underdåniga Skrif velter1 81 N:o 28.
Uppl. o. godkänd hes Ridd. o. Ad. d. l4Apr. 1823.
Preste-Ståndet d. 17 — —•
Borgare-Ståndet d. 17 — .— Bonde-Ståndet d. 17 — — JRiksens
Ständers underdåniga Skrifvelse, i an ledning af Kongl. MajUs Nådiga Remiss om fortfarande till nästa Riksdag af ett årligt anslag för Fattigv år ds-Inrättningen i Carlskrona. S. A. K. •Riksens Ständer hafva från deras Stats-Utskott erhållit del af E. K. M:s Nådiga remiss af dea 13 sist!.
Februarii rörande Dess Befallningshafvandes i Blekinge
Län underdåniga hemställan om förord hos Riksens Ständer till utverkande deraf att det, år 1815, för Fattigvårds- och Arbetshus-inrättningen i Carlskrona, beviljade årliga anslag af 3000 R:dr Banco, hvilket, i följd af det beslut, Riksens Ständer, uti deras underdåniga skrifvelse den 2 Februarii 1818» meddelat, äfven intill innevarande Riksdag fortfarit att å Staten årligen utgå, kunde än vidare och åtminstone till nästkommande Riksdag få påräknas, helst, enligt hvad jemväl med utdrag af räkenskaperne blifvit visadt , de öfriga till nämnde behof disponible tillgångarne äro otillräckliga för den talrika faltig-personalens vård och underhåll; hvarjemte hos Riksens Ständer Bikung tili Riki-St.
Prat. iotdt Sami. s£ij. 6 8* Underdåniga Skrifvelscrl är af Rifesdags-Fullmägtigen för Carlskrona Stad, Zacharias Danielsson vordel anmäldt, att genom ofvanberörde fattigförsörjnings-anstalt, som skall medföra en kostnad af 13,800 R:dr Banco, 721 personer njuta contant understöd och 84 erhålla lius, kläder och föda, bland hvilka alla fattighjon endast 179 tillhöra Stads- och Tyska försatnlingarne, nien de öfriga 026 Amirälitets-församlingen, samt att Stadens invånare ej ville uti vården af sistnämnde församlings fattiga hädanefter deltaga, så framt icke det af Statsmedlen hähill bestådde anslag blefve Ökadt med ytterligare aooo R:dr Banco.