Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
De fe-nares ater eller Brukande Bergsmannens afkomst af Koppar - tillverkningen , kan ej noga kännas, uran af Leras enssilra Räkenssaper: men likwäl med skälig witzhec beräknas af Grufwans ärliga Malmupfordrings-gv-iu^ tum samt Malmens ^uckious-pris, den deraf blefne ärliga Koppar-tilwerkningen, Kopparens sörsäljnings-pris, (hwilka aila äro at in taga af allmänna Räkenssaperne) samt af en c-ilculei acl tilwerknings - kostnad per Tunna eller Latz Malm, grundad pä hwarje ars kohl och sadespris, arbetslöner m. m.
Någon ostlciel ämbetsmanna undersökning och upgift häraf, wet jag ej wara gjord sednare än wid t789 ars Kongl. Förmedlings- 0ommi88iou j orten: och hwaräf ett utdrag (l-u. ö.) bifogas, som wisar uti ett deraf gjordt sammandrag, den ojämnhet, som derwid altid ssal förefalla igenom Koppar-prisers föränderlighet, efter hwilket malmpriset alud för dagen rättar sig, men som kan wara mycket skiljaktig!, da Kopparen merendels 4 ar derefter först är tilwerkad och säljbar.
Om ett meclium tages af 1; eller 2O ar (såsom man för et sädant öfwersiag bör göra,) sa stal Bergsmannens smältnings-arfvode eller behallna winst af tilwerkningen wisserligen icke öfwer huswud och i allmänhet öfverstiga 5 R:d
Dan - Den 9 Mars. e. m. 497 Aanes för Skeppundet tillverkad Koppar.—Om stundom igenom Kopparprisets oförsedda stigande en större winst warit gjord, sa har densamma snart biiswit, öfwer och icke under, ater förtärd igenom Kopparprisets lika oförmodadt, dels hastiga, dels beständigt tillagande fall.
Dä man befinner at Bergsmannens winst egentligen mäste bero af Malmens pris, (ty i alla öfrige delar af tillverknings-kostnaden mäste han taga sadane som tiden gifwer dem,) samtar Malmpriset stall genom en öppen junion äsätras af 60 til 70 medtäflare, hwaraf ingen är instrankt til något witzt tillverknings-^UÄNtum, och alla söka, efter sin förmäga, öka sin winst genom ^uantiteten, stall man lätt finna, at afkomst», utom igenom tilfälligheter, ej wara större: särdeles om man tillika sedt ortens utvärtes stick pä stället, mängdens lefnads och hushällningssätt, m. m.:
Annu mera wisar detta sig af deras förlags-räkningar, af de ständiga Kopparlänen hos Riksens Ständers L-rl-^ue, och i synnerhet af denna Locietets ständiga tillagande til Riks-O^comen, utom deinrecknade Län i allmänna Lassor och hos enstildte personer, hwarföre de fleste Landtegendomar häfta.
Om der, som annorstädes, nägre fa personer igenom arf eller tilfällige händelser, eller främmande särstildte rörelser, samlat en större förmögenhet, sä bewisar del alsinter
Pr det hela.
Och der wore högst orättwist emot den stora mängden, ar derefter dömma dem lil bestallning.
De fleste Bergsmäns tillverkning wid Stora Köp Sjette Landet.
N:o zr. 498 Den 9 Maro. e. m Kopparberget ar af en ringare betydenhet.
Enligt en bifogad Förteckning (k-u. L.) öfwer Koppar-inwagningen för förlidet är 1809, hwarwid Kronans och Konst - Starens andelar m. m. annu icke aro afdragne, hafwa af 6z brukande Bergsman, 20 Bergsman tillverkat mindre an ;c> Skepp, kovmr hwardera ii dito — ifrån — zo til 50 Skeppund. 1; dito — ifrån — ;o til 70 Skeppund. 7 dito — ifrån — 70 til 100 Skeppund. 6 dito — ifrån ioc> til omkring izo Skeppund. 4 dito —. —. — 2Oo Skeppund och deröfwer.
Detza tilwerknings-gvLntiteten minskas för hwardera med circa 4, sedan alla af Regeringen alagde afgifter blifwit afdragne.
Om man nu antager Bergsmannens tilwerkmngs-winst til Fem R:d. klanco per Skeppundet, sa blir dest maximi, afgift, efter olika rilwerkningsrzvamvm sorn följer: rkrs rilrvcrkNi, Ari. afkomst/ gör Maximi.afg. gör ivisximi-asg.
Skepp- koppar. 50 Skeppund.
R:d. 2foLancc>.
6 Llinco. ; tz. 9 r: 7. loa Skepp.
— ;oo dito -^14: lötz. 6 .11 risti som ar ; gänger mindre an hwad Högloft.
Om afwen tilwerknings-winsren skulle tagas öfwer hufwud til dubbelt, eller til ro N:d.
Uanco xec Den 9 Mars. e. m. 499 per Skeppundet, (hwilket dock aldrig kan medgift was, som genast wisar sig icke wara förenligt med Bolagets sammansättning och Med Inrättningens Natur/ och som ffulle gifwa orten et helt annat utseende än den har,) sa ffulle ända Maximi-afgift ten ej blifwa mera än halfparten af hwad Utffoktet för lviimmum förestagin Arskilwerkn., 2°trl. winst, tzöv ki-»«im»-afg>, S^>r ki-ximi-afA. per Skepp, koppar-. ;o Skeppund R:d.
;°ol!->nco R:d. >4:'6tz. — i; tz. 9 r:st. joo Skeppund 1000 dito — Zj: — — 16—11 r:st.
Äter efter Högloft.
Utffottets förflag/ af zä tz.
Minimi-afgift per Skeppundet, ffulle en Bergsman af;c> Skeppunds tilwerkning winna circa 20 R:d.
Lunco eller ZO R:d.
Riksgälds för hwarje Skeppund, eller, utan förlags-räutan, öfwer 40 procent af det anwänve Lapitulet^ hwilket ar sä orimligt/ at vet ej fönjenar en wederläggning.
Dä under förledit är 1809 Koppar-priset öfwer hufwud kan tagas til circa Et Hundrade Rid.
Riksgäldssedlar, om derifrän drages zo R:d BergsMans-winst efter Bewillnings-Utffottets supposition^ sä ätersta 70 R:d. för tilwerknings-kostnaden med förlagS-räntan inberäknad, som gör 424 procencs winst af det anwänve TilwerkniNgs-Lupitalct. Wid en Bergsmans-winst äf 10 R:d.
Lanco Mer 1; R:d.
Riksgälds per Skepp:, utgör denna Winst annu 17^ procent af. tilwerknings-kostnaden / hwiiken 500 Den 9 Mars. e. m. hwilken hederliga ranta af det anmanda cspitalet nian lätt bör inse ej kunna bibehällas emellan 60 til 72 dageliga conLurrenter i en rörelse af sa mycken enfald och latt åtkomst, der det ej fordras mera, an at wara ägare af 2:ne Grufwu-Lotter och af förlag, eller Lrsckt, för at stiga in och dufwa sin tillverkning til det högsta.
Utaf de anförde dslcuktionerne, synes at Maximi-afgiften per Skeppundet räknadt, ökas alr som tilwerknings-yvantum wäxer:och at således, om rätt likformigt skulle förfaras, bordej Minimi-afgiften äfwen wara graäers^ efter tilwerkningens storlek.
Men som det utan twifwel egenteligen är de laga tilwerkningarne och de mindre förmögne personerne, för hwilka man kan wänta Minimi-afgiften Llifwa behöfwelig, sa mäste det, för Fahlu Bergslag i synnerhet, icke wara skäl at rulera denna, afgift ester en högre, än 50 Skeppunds ärs-tilwerkning.
Det synes äfwen, at om Riksens Stander wille fortfara at handla efter rigtig och antagen princips, bör tilwerkningens tvlinimi afgift icke kunna sättas högre än til 6, högst 8 H. per Skeppund Koppar, och at om den höjes til 16 stilling, har man werkeligen utan stal och orättwist behandlat Letze Bergsmän härdare än andre.
Wid en rörelse af mycken skiljaktig och jämn afkomst, torde annars det rättaste wara, ar sätta hinimi-afgiften til > af hwad l^xsi-in^-Männen för hwarje staike eller Landsort finna för denna rörelse böra wara betz klgximi-afgift, och at öfwer lemna - Den 9 Mars. e. m.
;or lemna detta til deras afgörande.
Detze stola man rwifwel i allmänhet altid hafwa en sakrare kunstap haröfwer, än Riksens Stander, samt alt önsteligt interesse för en jemn rättwisa.
Jag har hört anföras såsom et stal för drygare afgisters aläggande pä Koppar-tilwerkarena,at
Dt hiccils sedan i8vo ars Riksdag warit mera belastade.
Men om än sa more förhållandet, hwad bewisar det?
Om man förut efter ingen princips blifwit orätt betungad, bör detta nu och för altidfortfara?
Om den nya grunden för Brwilluingen har den rartwisa och förtjenst, som wi alla föreställa ost, sa mäste sadane förändringar och rättelser i förra Bewillnings-afgiften öfwer alt wara Moinne.
För hwad orsak stulle den lagde principen ej följas, om den är rätt?
Eller följas för en och icke för en annan?
Men nu tror jag detzmom, at den nya Brwillningen icke stall af Stora Kopparbergets Bergsmans-Lorps rilbringa Staren en mindre inkomst an förut, dä ifrån ars-tilwerkningen af circa 4;O0 Skeppund afdrages Kronans förut erHäilne8:de Skeppund och Konst-Statens 24:de Skeppund ärerstä circa Z7ZO Skeppund hwarföre erlagt « i R:d. - - - - R:d. Z?
;o: Detzucom personel afgift ä iO R:d. för hwarje ioo:de Skepp. - Z75: samt öfwerflöds-afgifc i ; R:d. för hwarje ioo:de Skeppund. - ;6:—ratz.
R:d.4i8i: 12 st.
Da nu ater all Bergsmännens sammamagne rörelse och inkomst, af Fjerdeparter, Hyttor och Jordbruk m. m. (hwilka sista förur endast erlagt Aboe^ 5vr Den 9 Mars. e. m.
Äboe-afgift) kommer at sammanlagdt taxeras, och derigenom upflyttgs ril en Maximi-afgift af högre procent, och dä tillika alla förmögnare personer komma at i en wida större proportion an förut bidraga, kan det ej flä felt, at ju icke den nytz anförde Gumman stall ännu, och utan at någon orätrwifa eller afwikelfe ifrån princip behöfwer anwänhas, inflyta, Hwad wil man annars wanka och begära af en 2OO famnars djup Grufwa, som redan nödgats för sin utkomst börja sin stöfling, och angripa sina pelare och bergfästen med en endast 2 procent halkig koppar-malm, med en i följe deraf längsam, widlyftig och kostsam smält-process, belägen pä den sterilaste och derigenom dyraste ort i Riket, med upstegrade arbetslöner, material- och waru-priser, länga och kostsamma transporter m.
M-, och som snart ej stall mera kunna arbetas, utan nya eftergifter af Kronan.
I anseende til Loppar-^amrarne fär jag hen äran erindra, ar Högloft.
Bewillnings-tttstortet hade uti sit först afgifne förftag, (pa§. 2g) under det ar en ringare afgift war älagd Koppar-smidet, (säfom en förädling) an Gahrkopparen, äfwen i följe deraf stadgadt, ar smider icke stulle jemte Smides-bewillningen tillika betala Gahrkoppar-afgiften, eller förädlingen mera belastas än den gröfre tilwerkningen.
Bewillnings-Förordningen af är 1789 hade ock af samma princip, at lätta och befrämja all grad af förädling, aldeles fritagit Awesta Kopparhammare frän all Bewillningsmfgift, W et EmoriAl, som jag srstledne Julii mänad batze - Den 9 Mars. e. m. 50Z de den äran at hos der Högtärade Stander insinuera, har jag äfwen genom utdrag af Krono-Lontoirets i Awestads Räkenskaper wisat, at sedan Kongl.
Kammar-Ratten behagat emot förra manligheten sä förklara 1300 ars Bewillnings-Förordning, al Koppar-smider blifwit älagdt en ny afgift af En R:d. Z2 tz.
Lanco per Skeppund mera an förut, eller af Smides-och Gahrkoppar-Bewillningarne sammanlagde, sä hade ärligen Smides-afsättningarne minskat til mera an hälften, och all utrikes afsättning sä godt som aldeles uphörl.
Utffottets nu förewarande Förstag finnes dock icke uttryckeligen utfatt, ar Kopparsmidet är fritagit för Gahrkoppar- eller Koppar-tilwerknings-afgiften: och jag anhaller ödmjukast, at der Högtärade Ståndet, för mera tydlighet, täckes tillära en tilläggning som förklarar der.
I anseende til Minimi-afgiftens bestämmande för en Koppar-Hammare, har jag särskildt wisat, at wid Awesta Kopparhammare smides-afgifcerne ej aro sä stadgade, ac de kunna lemna nägon behållen winst, hwilken ock der skulle wara Bergslagen mera til olägenhet än förman. — Wid de Kopparhamrar, der en winst kan päräknas,förmodeligen i synnerhet sädane, som, belägna til afständ ifrän Koppar-werken, kunna genom lättad uansport, med egen förmän, betjena Landsorierne dels med gammal Koppars omsmidande, dels med utsmidning af ny Koppar äfwen til expoi-c, dä belägenheten är gynnande, kan jag, at dömma efter de wanliga Koppar-priserna, jemte ti-Ln-iport-kostnaderna, 0- wöjligen tro, at deras behallna afkomst kan öfwer hufwud ZO4 Den 9 Mars. e. m. hufwud öflvcrstiga Tie R:d.
Lanco per Skeppund, och at dek fordras en särdeles lycklig belägenhet, för at kunna drifwa den til Fyra R.d. L-mco.
En Kopparhammare af god gang, och tilräckligt arbete, tilwerkar om äret Twa hundrade Skeppund af orcHnarie smidestsorter.
Med mycket god waltendrift och flit, kan tillverkningen drifwas til Twa hundrade Femtio Skeppund.
Tre hundrade Skeppunds tilwerkning fordrar korcera6t arbete, och större upsarrning af arbetare än wanligt.
I grund häraf blir utslaget soni följer: Ärs-tilwerkn.
Ärligafkomst. görmsximr-asg.görm-iximi.asA. psrSecp:dDop, 200 Skeppund L z R:d.
R:d. soob:o R:d.
18 4r° a- si. zoo ditt) ä . <)vQ zo 4 ^ si. r.00 Skeppund ä 4 8oo . 26 6^ si. zoo dito ä d:o l2oo 45 _ 7 Z- si.
Häraf synes mig, at Illimmi - afgiften för en Kopparhammare icke med rättwifa bör kunna säkras öfwer ; L 6 H. L^NLO för Skeppundet tilmerkadt Koppar-smide.
En lVkimmi afgift af 8 st. per Skeppundet, skulle wid Twa Hundrade Skeppunds tillverkning, fordra en winst af Lem R:d.
Luneo per SkeppunLet, och 12 Skilling-; afgift en winst af Sex R:d. och 24 st. kane» per Skeppund.
Sluteligen fär jag, wid den af Högloft.
Utskottet anförde allmänna anmärkning, at innan någon mimmi-afgift af en tillverkning beräknas, Kronans tionde-afgist af tillverkningen först ma afdragas, göra den erindran, ak wista tillverkningar äro alagde flera afgifter at in Den 9 Mars. e. m. 525 in natura utgöras af tilwerkningen, än den tionde som clireÄL tilkommer Kronan, och hwilka afgifter ruan twifwel af början tilhört Kronan, men sedan blifwit kemnade til andra behof.
Således betalas af Fahlu Koppar-tillverkning Kronans Strömsafrad til Fahlu Stad, och sedan Kronan, emot den dryga Koppar-ränta som Merkel erlagt, altid haft sig alagt at besörja Konstwerkens byggnad och underhall, har nu i stället en witz andel af Koppar-tilwerkningen dertil blifwit anflagen, under Högloft.
Bergs-LoIIc-Zii inseende och ^position.
Jag anhaller derföre, at den i fräga warandeanmerknings-puiEen mä fa en tilläggning, som förändrar reäaÄionen deraf til följande:
All den afrad eller tionde, som til Kongl. Maj:t och Kronan erlägges, jemte alla öfrige af Regeringen alagde afgifter at in »atma af tilwerkningen utgå, afdrages först rc.
Med detta mitt ödmjuka anförande anhaller jag ödmjukast om tilständ, at äfwen fa wända mig lil de öfrige kespeckive Niks-Slanden.
Stockholm den Februarii 1810. 6. 6abn.
Kort öfwersiat af Stora Kopparbergs Bergslags Locietets sammansättning och hushällnings-inrättning, i hwad som rörer Grufwu-driften och Koppar-tilwerkningen.
Bolaget är indeladt i 1202 Lotter, som manligen - §o6 Den 9 Mars. e. m. gen kallas Fjerdeparter (eller Ljerdeparks Grufrvedelar) vem tilhör Grufwan, hwilken drifwes för Veras gemensamma rakning, unver inseende och styrelse af Kronans Embetsman.
Til omkostnavernes bestrivande anflas Fem
Trettondedelar af all Ven upforvrade Malmen, (som försäljes pa öppen ^uÄion) och destutom tilssjuta Lott-agarena i penningar genom insättning i Grufwtt-Lg88Ln, hwad som forvras til Grufwuarberarnes aflöning, och til nagra wista anvra omkostnaVs-^rtiLlsr.
De återstående Ätta Trettondedelarne af ven wundne Malmen utvelas til Lottagarena, och uptagas i warde efter ^uÄ>o»8-priserne af de för allman rakning af samma Malm försålde Fem Trettondedelar.
Da ifrån detta wärVe af Fjerdepart-agarnes erhallne Malm, afdrages deras gjorde penninge-tilffotk til , sa ups kommer Fjerdeparts-revenuLn, eller Lott-agarenas ärliga afkomst af Grufwan.
Större delen af Lott-ägarena, wanligen 6o til 70 personer, emottaga sjelfwa sin malm och försmälta den, jemte den del af allmänna Malmen, som de pä ^nAioner inhandlat, til Koppar.
Deste källas brukande Bergsmän.
De öfrige Lott-ägare lemna sin Malm til Veste ester ^uökions-priset.
Malmens försmältande til Koppar, och Kopparens försäljande sker för hwarie Bergsmans enskilda räkning.
T>lwerknings-procs88en är i anseende til Malmens fattigdom widlyftig och långsam.
Först Den 9 Mars. e. m. 507 Först en rastning under bär himmels sedan en conLemrLtions- ock) renings-smältning paHyttUgn, sedan 4 eller ; rastnmgar under rak, sedan andra smältningen pä Hytdugn lil ra-, koppar, derefter tredje nedsmältrnngen pä hard eiler i flamm-ugn til finering eller sä kallad gahrning . >-ch fluteligen fjerde nedsmältningen pä Härd v.:.k
Kopparens sista rening och sinidiggörande ftr ucr smidning.
Awesta Bruk der Gahrningen och smidet förrättas och hwilka operationer för bristande waktenoch kol-tilgäng ej kunna werkstallas i Fahlun, tilhör Fjerdeparterne och drifwes för deras gemensamma rakning.
Säledes, da räkopparen efter andra smalknin» gen är lör hwarje Bergsmans enffilta inwägd i Fahlu Krono-wäg, sker all desi ytterligare behandling , tran8porterinZ til Awesta, gahrning och ntsniidning, äter för Bolagets gemensamma rakning, dock tillika sä wida för enskilt rakning, ar hwarje enskild Bergsman eller Koppar-ägare, för sin Koppars transportering, gahrning och smidning erlagger lil Awesta Bruk witza stipuleracle afgifter, Det wore gansta latt, at gifwa Awesta Bruk en stor winst, derigenom at dehe afgifter höjdes til et deremot passadt belopp.
Men hwad skulle werka, , deraf blifwa för Hufwud-werket?
Lika mycket som detza afgifter ökades för hwarje Skeppund Koppar, lika mycket skulle behållningen af Kopparens warde minstas för Bergsmän, och lika Mycket mindre mäste han ater, för sin utkomst pä
MQlo, 5O8 Den 9 Mars. e. m. ^uKionen betala Malmen:
Derigenom skulle ^jerdeparts-revemimn och Gruswlr-^assans inkomst af» iven lika mycket nedsattas.
Som man säledes ej funnit nägot stal eller nägon nytta, at pä et ifrån hufwud-werket afssiljt ställe, likasom mera undan agarens ögon, samla en (.'ssss behållning och gö» ra för det hela redowisningen mera sammansatt, endast til et uppehåll för agaren i cil govo niman» det af sin inkomst af Werkst, har man ansett rat» tast, at wid Awesta ej stipulera högre afgifcer, an at
Brukets gjorda omkostnad blir natt upp betald, och derwid har man altid fokt halla sig, sa narr infallande obeständiga förändringar i Sädes- och Kol-pris gjort det möjligt.
Af det anförda inses, at
Rsppar-priset och desi förändringar mäste lägga grund för Malm-priset, och således äfwen för Fjerdeparts-revemwn och för Grufwu-Lassaus inkomst: men at Brukande Bergsmannens afkomst, såsom Malmens sörfmaltare och Koppar »tillverkare, dermed i allmänhet föga gemenskap bör äga, emedan dennes beswär och arbete altid ar lika för hwarje Skeppunds tillverkning: och at desi arfwode härföre i incet annat afseende bör bero af Koppar priser, än sä wida et högre
Malm-pris fordrar större förlags» summa »och en drygare förlags »ränra.
Endast da Koppar-priser förändrar sig ril högre eller lägre, bör det berydeligen hafwa en inflytelse pä Bergsmannens utkomst; men dä kan det också hafwa den til sä mycker merkligare grad, emedan den Malm, som nu i dag inköpes, och der altid efter nu gäende Koppar pris, icke kan förr än efter tre fjerded.Is ar wara tillverkad til färdig koppar, ar försäljas efter Den 9 Mars. e. m. 529 efter dä gående Koppar-pris: och i anseende lil dm häraf förorsakade ojämnhet i Bergsmannens afkomst, kan den samma rätteligen ej wärderas, ritan efter et meäium af flere ar. 6.
Lalin.
Utdrag af den berättelse, som de af Högloflig» Kongl.
Kammar- och BergseolleZierns ar 1789 förordnade Herrar Lommitteracle at pa stället undersöka Stora Kopparberaslagens tilständ i afseende pä Förmedlings-afgiftcrne lil Kongl. Mast och Kronan, Herrar Kammar-Räder lUlljenbeim och L. af VVetter8tL6t, samt Herrar BergsRädet 6. /r. I^ez-onmark och soren ^IZulin den 26 November l?89 til de Kongl. LoIIegiernL afgifwlt.
I sadan afsigt är af förfat tad hosgäende Förteckning Im. -V. som särffilt för hwarje ar, af de sist förflutne tio arén, utwi-- sar sjelfwa förhallander, sädant der befunnits efter Handlingar, Böcker och Näkenffapcr, hwilka i hela sin widd, relgnvt til Werkets rörelse, blifwit af Lommitteraäe pä det nogaste granstade.
Densamma är grundad pä aine vata, nemligen pä de werkeliga inkomster, som hwarje är fallit pa fjerdeparterne, enligt vet sud !>H:o 17 i handlingarne bilagde och af Lontrolleuren och Kammererare» bewittnade LxtraÄ af Grufwe Räken - 5is Den 9 Mars. e. m.
Räkenssaperne, och uppå den Uträkning öfwer
Ber hällningen eller Förlusten wid Bergsmännens Koppar-Bruk, som samina Kammererares den 24 sistledne Julii Undmeknade Lslcul, suk 20 utwisar.
För öfrigt äro ock uti kr»tocvllet, 7b ec segv., alla de omständigheter widare utredde/ som tilräckeligen lära uplysa beskaffenheten sä i dm ena som andra delen .
I.it. 5ir Calcul, som wisar Fjerdeparternas och Brukande Bergsmans behållning eller förlust, wid Stora Kopparberget för nevannamnve ar - r7-9lFierdepatt behållning R:d. .
Bergsmäns dito - - 1780 Fjerdepart behållning Bergsmäns dito - - 1781 Fjerdepart behållning Bergsmans Förlust r 1782 Fjerdepart behållning Bergsmans dito - -78; Fjerdepart behållning
Bergsmäns dito - 1784 Fjerdepart behållning Bergsmäns förlust - 1785 Fjerdepart behållning Bergsmäns förlust - 1786 Bergsmäns förlust - IFjerdepart behållning Samfält be, hällning. 19,900 ^,^224 27,400 10,217 26,1 50 4,4^7 25,5 5° ^ 29,018 l Sam> fält förlust.
Summa behållning pä de s första och 5 senare ä ren. 55,-24 57,617 21,72; -787 1788 Fjerdepart behållning Bergsmans förlust - Fjerdepart behållning Bergsmäns behållning -4,510 40,296 27,800 24,^14 17,900 211 25,05; 10,626 12,550 2.yo; iz,6oo 4,809 54,846 5,686 17,639 9,647 l > 8,409 49,4; - -76 ;28 -4,427 Samfält behållning för 1784, 85, 87 och 1788, är altsä - - - - , , Hwarisrän afgär samfält förlusten 1786 - / -4,4-7 Resten afven samfält behållningen de sistaI ; arén -- r - r - - - - LummL 8ummarum, den samfalte behållningen pä alla 10 arén, ----- - R:d.
211,z;2 55,604 512 Den 9 Mars. e« m. IK. c. ladeli, som wisar huru manga Tunnor Storgrufwe-Malm ärligen blifwit upfordrade, hwad Bergsmännen derföre betalt pä HuÄionerne, och huru mycket Storgrufwe-Koppar ärligen blifwit tilwerkad nedannamde är.
Malmutfordring Luaions-pris Tilwcrkad Koppar Tunnor. R:d.
Skeppund.
Är i-^y — I55-5IY — 72,941 — s,°yo — 19 — 10 I,zo — 156,977 — 92,259 — 5,724 — 12 6 — -64,498 — 101,857 — 5,758 — 10 — 6 — 174,421 — 99,949 — 5,954 — 7 — ir 16;,750 , 77,108 6,077 16 17 8um-NL för 5 Är 812,965 — 444,094 28,606 7
I Är 1784 — 195,470 —. 107,766 . 5,898 — 19 6 1785 194,752 88,967 6,550 2 5 1786 — 185,950 — 67,25; — 5,590 ^5—1 1787 — 196,187 77,974 — §,886 9 n 1788 — 166,549 — 77,;6i 6,422 14 . i 8umm-> för 5 Är 958,888 419,501 50,948 8 4 8um7n2paioÄrH,7 5185; — 865,595 59,5 54 15 5
At sa wal förestäende 1>un8umt utur ofrvanbemalte Herrar LommitterLlZes berättelse, som ock de derwid fogade 2:ne ^udeller dir.
XLe äro med de uti Högloftige Kongl. Bergs-LolleZio förwarade Ori^walc-r lika lydande, intygar Lustaf kinman, /lÄuarie i Kongl. Bergs-Lollegio.
Likalydande med Or-iZmalet intyga I^nä.
Lvcäelius ?oIkeimer.
Lii, Dm 9 Mars. e. m.
Imt. L. 2. 5iz Sammandrag och Uträkning i anledning af förestående Isbeller lut. /r och L hörande til 1789 ars Lommi^ionsFörrättning wid Stora Kopparberget.
Är Bergs- mans be- hållning.
Bergs- mans förlust.
Hela Kop- par-rilwerk- ningen. göp per Bergsmans behållning Skeppund.
Bergsmans förlust ^R-dT^ R:d.
Skpd.
R:d. tz. rst.
R:d. h. rst- -779 15,224 5.090 -9 IO 2 28 8 1782 10,217 5,724 I 2 6 1 57> 8 . 1781 4,427 5,758 IQ 16 , 56 11 178a Z/668 5/954 7 i 2 29 6 178; 40,296 —> 6,077 16 i? 6 50 5 1784 24,114 5,898 19 6 4 4 5 -785 - LII 6,550 2 5 1 7 1786 iv/6 26 5/Z90 Z i 1 46 8 1787 2,90; 6,886 9 11 20 5 478 8 4809 — 6,422 14 i — 55 11 — — luc. L. Sammandrag af Bergsmämuns Kopparinwägningar uri K^ono-Wägen i Fahlun nedannämde Ar.
Stigaren Geschworner Assessor Adolf Hinr.
Westman - Andero Carlbergs Enka Anders Carlborg - - Anders Danielsson - - Anders Moraus - - Anders Twerströms Enka Arel Magnus Fahlström Cari Albrecht Haldin Larl Ostberg - - - Carl Gustaf ystberg - Ar 1809. - - 55 5 7 - - > 5 6 11 - - 69 2 10 - r 18 4 2 - - 40 18 11 - - 78 2 16 - r r9 -5 8 14 7 5 210 5 11 r - r 10 -2 16 Sjette Bandet.
N:o zz.
Cart Zl4 Notarien Radman Bruks - Patron Notarien Radman Radman ungl.
. Notarien Häradshöfdingen Bokhållaren Kongl.
Räntmästare!!
Assessor Radman Den 9 Mars. e. m. Carl Iohan Ostkorg - - Larl Hind.
Ihrman - - Carl Troili - - - Daniel Eggerts < - . . Daniel Erlandson» Enka - Daniel Fahlström - - - Daniel Flodström - - - Daniel Danielson - - - Daniel Strom - - > - Daniel Ström - - - > Eggert Eggertz - - - - - ggert Nohrstedt - - - Eric Fahlhem > - - - reic Fest hem - - « - - Eric Gustaf Fornmark - - z^lof Hartzell - - - Erie Iohansson - - - Eric Johanssons Enka - Erland Erlandsson - - Erland Manson - - - 8r.
Haldin - - - - ^ Hans Eggertz Nohrstedt - Hans Larss.
Nohrstedt - - Hindrie Gahn - - - Hindric Troili - - - ^ Ioh. Gottlieb Gahn - - -uoh.
Hindrie Gahn - - uohan Hellsen Hus-Predik<M Lands-Secreterare,; Stigarcn Radman Borgmästaren Notarien Radman Geschworn Ast- Assessor Magister Afl. KaMnärn ungl.
Jokan Ihrman»"Enka - - ?l^an Austaf Ihrman- - , Johan Eric Schultzén - Iohan Jesper Moraus- - ?!°han Oi of Hammarström Iean Noreus - - - - Iohan Stoffenburg - - ^ Iohan Torst Falk - - - Johan Plantin - - - .
Iohan östberg - ö f Clas Fred.