Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
S. D. Sedan Borgare-Ståndet, enligt protokolls-utdrag den 28 dennes, inbjudit de öfriga Riks-Stånden att instämma i två särskilda beslut, hvilka Ståndet fattat, till förändring af Bevillnings-, Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottets vid Betänkandet N:o 4, lögade förslag lill förordning, angående vilkoren för bränvins tillverkning, inbjöd Borgare-Ståndet vördsamt och vänligen nu de öfriga Riks-Stånden att i Borgare-Ståndets beslut, i dess helhet, angående ofvannäiunde Betänkande och Förordnings-förslag, sig förena.
Den 31 Mars. Frdn Högloft.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogos Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Ulskollets Belänkanden: Prof.-Utdrag den 31 Mars 1860. 303 .QöBlt %'vsvtl \i f\ \ vovéaYl-.V •-*
N:o 44, i anledning al väckt fråga om femårigl i stället för ständigt rektorat vid högre fullsländigä elementar-läroVerk.
N:o 45, i anledning af väckta motioner om åtgärders vidtagande till förekommande af olofligt lotterispel. i Bifölls.
N:o 47, i anledning af väckt motion om ändring i Kongl. Förordningen den I Oktober 1058, angående tillverkning, vård och försäljning af krut.
Utskottets uti Usta och 2:dra punkterna gjorda förslag afslogos, hvaremot ilen uti 3:dje punkten afgifna hemställan bifölls.
N:o 59, i anledning af väckta motioner om dels revision af, dels särskilda ändringar uti Kongl. Maj-.ts nådiga Instruktion af den 10 November 1855 för Lands höfdingarne i rikets län samt de vid länsstyrelserna anställde tjenstemän.
Bifölls. S. D.
Föredrogos Konslilulions-Ulskoltets nedannämnde den 2 i och 50 dennes bordlagda Memorial N:o 7, angående det tillägg till 42 § Regerings-formen, att Konungen icke må utan Rikets Ständers samtycke, blifva regerande furste af utländsk Stat; och N:o 8, med förslag till ändring i 76 § Riksdags-ordningen, angående Stats— Rådets decharge för dess åtgärder.
Ofvanberörda förslag förklarades skola hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag. ? »0> '***»« '■ Frän llögv.
Preste-Sldndet. obnr, logoi nvlild o;l S. D. Uppå derom väckt fråga beslöt Preste-Slåndet vänligen inbjuda Väl— lofliga Borgare-Ståndet ali förena sig uti dess vid pröfning af Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 4 angående vil— koren för bränviiis tillverkning, fättådö beslut; hvarigenom dels Utskottets förslag å Betänkandets 10 sida blifvit förändradt till följande lydelse: nalt dea minsta tillverkning pd dygn, för hvilken anmälan får ske, vare 300 kannor, det tillverkade bränvinet beräknadt efter 50 graders styrka vid 15 graders värme efter Cetsii thermometer, allt i medeltal under terminen räknadt dels tillstyrkandet å sidan 15 blifvit bifallet med den ändring, alt afgiften för bränvins tillverkning höjdes från 60 till 75 öre för iivaije tillverkad kanna. 304 Prol.-Utdrag den Si Mars i860.
S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets nedan omlörmälda Betänkanden: N:o 44, i anledning al' väckt fråga om femårigt i stället för ständigt rektorat vid högre fullständiga elementar-läroverk.
N:o 47, i anledning al väckt motion om ändring i Kongl. Förordningen den I Oktober 1858, angående tillverkning, vård och försäljning af krut.
Ståndet afslog ej mindre Utskottets hemställan sidan 11, angående förändrad lydelse al § 20 uti förberörde Kongl. Förordning, än äfven tillstyrkandet sidan 12, åsyftande förändring af samma Förordnings § 21, hvaremot Ståndet biföll den vid slutet af Betänkandet förekommande hemställan.
N:o 48, i anledning af väckt motion om afverkning och försäljning af skog från preste-boställen för beredande af medel till pensions-fonder för ecklesiastike tjenstemäns enkor och barn.
N:o 49, i anledning af väckta motioner om upphäfvande af den enskilde skådespelare och konstidkare, med flere, ålagda skyldighet att för deras representationer erlägga afgifter till Kongl. Theaterns och Hof-kapellets pensions-kassor.
Afslogs. S. D. Föredrogos ånyo Konstitutions-Utskoltets nedan omlörmälda Memorial: N:o 6, med förslag till ändring uti 17 § 2 mom.
Riksdagsordningen, angående bestämmande af arfvode för Bonde-Ståndets Riksdags-fullmägtige.
Antogs att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag; N:o 7, angående det tillägg till 12 § Regerings-formen, att Konungen icke må utan Rikets Ständers samtycke blifva regerande Furste af utländsk stat.
Antogs att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag; N:o 8, med förslag till ändring i 76 § Riksdags-ordningen, angående SiatsRådets decharge för dess åtgärder.
Antogs att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag; N:o 9, med förslag till ändring i 85 § Regerings-formen.
Återremitterades, med förklarande såsom Preste-Ståndets gemensamma tanke, att ifrågavarande § bör erhålla följande förändrade lydelse: ”Såsom Grundlagar skola anses: Kongl. Maj-.ts och Rikets Ständers fast— ”ställda Regerings-lörm af den 6 Juni 1809, Riksdags-ordning af den 10 Februari ”1810, Successions-ordning af den 26 September 1810 och Tryckfrihets-förordning ”af Prol.-Uldrag den 31 Mars 1860. 305 ”af den 16 Juli 1812, nied de derefter af Konung och Rikets Ständer antagna ”förändringar.” N:o 10, med förslag till ändring i 56 § Riksdags-ordningen, angående inskränkning af tiden för motioners väckande.
Antogs alt hvila till giundlagsenlig behandling vid nästa riksdag.
S. D. Föredrogos i ett sammanhang 2:ne meddelade utdrag af Vällotliga Borgare-Ståndets protokoll den 28 och 30 dennes, innefattande dels bemälda RiksStånds beslut vid föredragning af Bevihnings-, Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 4, angående vilkoret! för bränvins tillverkning, dels inbjudning lill de öfriga Riks-Stånden alt uti dessa beslut sig förena.
Preste-Slåndet, som, beträffande de al Borgare-Ståndet antagna redaklionsförändringarne i det bifogade författnings—förslaget, anmodat Utskottet vidtaga enahanda förändringar samt i öfrigt ej fann skäl alt frånträda sina uti ifrågavarande ämne fattade beslut, ansåg förenämnde inbjudning ej föranleda annan, åtgärd, än alt läggas till handlingarne.
S. D. På begäran erhöll Professor Carlson ordet och yttrade:
Af det nu brukliga sätt att behandla Expeditions-Ulskottets förslag till underdåniga skrifvelser synas icke ringa olägenheter uppstå, enär dels diskussionen inom alla Stånd måste, när ett sådant skrifveise-förslag ankommer, afbrvtas, dels ock det enda exemplaret af ett dylikt skrifvelse-exemplar kan ända till 8 gånger bordläggas, oell en ganska ansenlig tidsutdrägt sålunda vållas.
Dertill skulle kunna läggas, alt, då hvart och ett Stånd icke vill fördröja behandlingen af ett skrifveise-förslag inom Med-Stånden, granskningen af ett sådant förslag vanligen bl il ver inom hvart
Stånd ganska knapphändig.
Då det torde vara obehöfligt alt vidare utveckla de följder, hvartill det nu iakttagna bruket i detta hänseende kan leda, enär ämnet är för alla Riksdagsmän väl bekant, får jag, på grund af hvad ofvan blifvit anfördt, äran föreslå att Högvördiga Ståndet behagade anmoda Expeditions-Utskottet, att, i likhet med hvad vid öfriga Utskotts betänkanden och förslag iakltages, hädanefter inkomma med förslag lill underdåniga skrifvelser samtidigt till alla lyra Stånden samt alt Högvördiga Ståndet måtte vördsamt och vänligen inbjuda de öfriga Stånden att i samma beslut deltaga. H. II.
Erkebiskopen och Talmannen tillkännagaf, alt lian vid eli sammanträde med Riks-Slåndcns Herrar Talmän framställt enahanda förslag; men alt man mött det med den invändningen, alt det var af vigt för ett Slånd att lä vela hvad beslut i det eller de andra Stånden blifvit fattadt och alt detta är grunden till den ordning, som hittills blifvit iakttagen vid meddelande af Expedilions-litskoltels skrifveiseförslag.
För öfrigt lörklarade H. H. Erkebiskopen och Talmannen, att i Grundlagen intet hinder förekom mot fattandet af beslut rörande det nu gjorda förslaget.
Prot. 1859 $ 1860'. 9 Sami. ' 59 306 Prot.-Utdrag den 31 Mars 1860. v. Talmannen Biskop Annerstedt:
Jag medgifver visserligen ali Professor Carlsons nu framställda förslag skulle medföra fördelen af en större skyndsamhet; men utom den betänklighet, som, enligt H. H.
Erkebiskopens och Talmannens meddelande, blifvit deremot framstådd inom Taluians-konferensen, hyser jag äfven en annan.
Om fyra exemplar skola på en gång ulskrifvas, så kumle ju läll hända att ett eller annat skrif—fel insmöge sig i något af exemplaren och alt således en olikhet företedde sig och då uppstår frågan: hvilket exemplar skall anses för aullientiskt?
Då här på ordalagen ligger synnerlig vigt och skrilvelsen skall älgå till Kongl. Majit i den form, som inom Stånden fastställes, så kan ju hända, att olika Stånd komma att besluta olika ordalag.
Visserligen vore det en god sak, om Expeditions-Utskottets skrifvelse-förslag blefvo så fort som möjligt meddelade åt alla Riks-Stånden, på det att de må kunna med skrifvelse-förslaget göra bekantskap, innan del på nu öfligt sätt uppläses vid remiss från det ena Ståndet till det andia; men då icke mer än ett exemplar bör vara hufvud-exemplar, finner jag betänklighet vid att behandla frågans afgörande i annan ordning än nu tillgår.
Prosten Sondén:
Jag kan icke finna att de betänkligheter, som v.
Talmannen framställt, ega någon tillräcklig grund.
Hvarje betänkande, som något Utskott afgifver, blir väl förut kollalioneradt och företrädesvis måste väl så ske inom Expeditions-Utskottet; åtminstone kan jag icke tänka, att en så oförlåtlig försummelse der skulle ega rum.
Och dessutom, skulle ett eller annat skrif—fel insmugit sig i något exemplar, så eger ju Ståndet rättighet att anmärka sådant och dessa anmärkningar meddelas sedan till Expeditions-Utskottet, som, med anledning deraf, uppsätter sitt förslag i förändrad form.
Häruti instämde Professor Lindgren och Prosten Modigh.
Professor Carlson:
Jag vill blott nämna, att jag erkänner de betänkligheter, som v.
Talmannen förklarat sig hysa; men jag tror, att dessa betänkligheter kunna aflägsnas derigenom, att Expeditions-Utskottets Sekreterare tecknar å hvarje exemplar, att det blifvit kollalioneradt.
Utom den större skyndsamhet vid ärendenas behandling, som genom milt förslag skulle beredas, vunnes äfven fördelen af en säkrare kontroll med afseende på skrifvelsernas innehåll; ty nu är denna kontroll ganska ringa.
Jag vill erinra mig, att den underdåniga skrifvelsen angående 4:de Hufvudtiteln medgaf vid sista riksdag ett anslag till inköp af faschin- khifvar, som Rikets Ständer icke beviljat, äfvensom att Rikets Ständers underdåniga förslag om ändring i bestämmelserna angående husagan innehöll en begäran hos Kongl. Maj:t( att tjenstehjon öfver 18 års ålder skulle vara underkastade husaga, men de öfriga vara fria derifrån.
Detta sista förslag hade passerat alla fyra Riks-Stånden och der blifvit godkändt.
Då det icke desto mindre väckte betänkligheter, måste Tryckfrihets-kommittéen, vid riksdags-beslutets tryckning, på eget bevåg besluta förändring deri.
Kom - Prot.-Utdrag den Bi Mars i860.
307 mittéen fattade detta beslut, såsom dess berättelse utvisar, enhälligt, men detta oaktadt måste det erkännas vara bättre, om Stånden beredes tillräckligt tillfälle att öfverväga de underdåniga skrifvelserna, än att Ståndens beslut sedermera skola af deras Kommitterade ändras.
Jag vet ganska väl, hvilka stora svårigheter det har med sig, att i Expeditions-Utskottet utur de ofta stridiga och brokiga beslut, de särskilda Stånden fattat, alltid med säkerhet urskilja, hvad som med rätta bör anses, så vål till resultat som till motivering, vara Rikets Ständers beslut, men just derför tror jag det vara i detta Utskotts eget intresse, att dess förslag inom Stånden kunna blifva föremål för en mogen pröfning.
Frän Vällofl. Borgare-Ståndet.
Föredrogos ånyo följande förlidne gårdag bordlagda handlingar: 1 :o.
Expeditions-Utskottets förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse (N:o 49), angående Sveriges och Norriges ömsesidiga förhållanden; 2:o. Utdrag af Höglofliga Ridderskapet och Adelns protokoll den 28 dennes, med underrättelse, dels att ofvannämnda skrifvelse-förslag icke var godkändt af bemälde Riks-Stånd, som deremot antagit ett annat uppgjordt förslag till skrifvelse i ämnet, dels att de öfriga Riks-Stånden voro inbjudna att i detta beslut deltaga; 3:o.
Sistberörda skrifvelse-förslag; 4:o. Utdrag af Högvördiga Preste-Ståndets protokoll den 30 dennes, innefattande detta Riks-Stånds beslut, att, med hulvudsakligt bifall till inbjudningen, antaga det af Ridderskapet och Adeln uppgjorda lörslag till skrifvelse, med vissa deri vidtagna redaktions-förändringar, i öfverensstämmelse hvarmed ett särskildt förslag var vid Preste-Ståndets protokolls-utdrag fogadt, äfvensom Med-Stånden voro inbjudna att i godkännande af detta Preste-Ståndets förslag sig förena; och 5:o. Berörda, sednast åberopade förslag till skrifvelse.
Det af Preste-Ståndet lemnade skrifvelse-förslag godkändes, och Ridderskapet och Adelns ofvansagde protokolls-utdrag lades till handling arne. S. D. Föredrogs ånyo Konslitulions-Utskottets Memorial N:o 10, med förslag till ändring i 56 § Riksdags-ordningen, angående inskränkning af tiden för motioners väckande.
Omförmälda förslag blef af Borgare-Ståndet antaget till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag.
Frän Hederv. Bonde-Ständet.
Sedan Höglofliga Ridderskapet och Adeln, vid föredragning af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 42, i anledning af väckta 508 Prol.-Utdrag den 2 April 1860. molioner om npphörande af skyldigheten för resande inom Sverige samt för Norrmän vid resor till Sverige att vara försedda med pass, bifallit Utskottets hemställan, med den förändring all det i Utskottets förslag förekommande ordet: ”inskränkas” skulle utbytas mot ordet ”upphöra”; och derjemte beslutat att inbjuda Ilögvördiga Preste-Ståndet samt Hedervärda Bonde-Ståndet alt i delta Bidderskapet och Adelns beslut sis förena, så blef berörda, genom utdrag af förslbemälda Riks-Slånds protokoll (N:o 215) för den 26 dennes.
Bonde-Ståndet delgifna och nu föredragna inbjudning af Ståndet antagen.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Efter förnyad föredragning af Preste-Ståndets den 50 och 51 sistl.
Mars bordlagda protokolls-utdrag N:o 227, innehållande, bland annat, inbjudning till Bidderskapet och Adelil all biträda åtskilliga af Preste-Ståndet vidtagna redaklionsförändringar u(i det a; Ridderskapet och Adeln godkända förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Majit, angående Sveriges och Norriges ömsesidiga förhållanden, beslöt Ridderskapet och Adeln, som af ankomna protokolls-utdrag inhämtade, att Borgare- och Bonde-Slåndcn icke antagit Ridderskapet och Adelns inbjudning i afseende å omförmälda skrifvelses innehåll, utan godkändt Preste-Ståndets skrifvelse—förslag, att frånträda sitt förra beslut och sistnämnde förslag jemväl antaga.
Frän Uedcrv. Bonde-Ståndet.
S. D. Föredrogos ånyo följande sedan den 51 sisllidne Mars på bordet hvilande handlingar: l:o.
Expedilions-Ulskottets förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse (N:o 49), angående Sveriges och Norriges ömsesidiga förhållanden; 2:o.
Utdrag af llöglofliga Ridderskapet och Adelns protokoll af den 28 sisth Mars med underrättelse, dels att ofvannämnda ski ifvelse—förslag icke var godkändt af bemähia Riks-Stånd, som deremot antagit ett annat uppgjordl förslag till skrifvelse i ämnet, dels alt de öfriga Riks-Slånden voro inbjudna alt i detta beslut deltaga; o:o.
Sislberörda skrifvelse-förslag; PröL-Utdrag dm 4 April 1860. 509 4:o. Utdrag af Högvördiga Preste-Ståndets protokoll den 50 sisllidne Mars, innefattande detta Riks-Slånds beslut, alt, med hufvudsakiigt bifall lill inbjudningen, antaga det af Ridderskapet och Adeln uppgjorda förslag till skrifvelse nied vissa deri vidtagna redaklions-förändringar i öfverensstämmelse hvarmed eli särskildt förslag var vid Presle-Ståndets protokolls- utdrag fogadt, äfvensom Med-Stånden voro inbjudna att i godkännande af detta Preste-Ståndets förslag sig förena; och 5:o.
Sednast åberopade förslag till skrifvelse.
Det af Högvördiga Presle-Ståndet upprättade skrifvelse-förslag godkändes och Höglofliga Ridderskapet och Adelns ofvannämnda protokolls-utdrag lades (ill handhngame.
Från Högloft.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades till Slafs-Ulskottet Kongl. Maj:ts nedannämnde, deri 31 sistlidne Mars bordlagda, nådiga Propositioner och Skrifvelse)- till Rikets Ständer, nemligen: f:o om anslag i anledning af ifrågasatt förstärkning af Kongl. Maj:ts Högsta Domstol; 2:o i fråga om ersättning till Sala silfververk för dess förlust i händelse af skattcförenklingens tillämpning på de till sillvervcrket anslagna räntor af det s. k.
Salbergs lån; 5:o angående pensioner å rikets allmänna indragnings-slat för åtskilliga till framlidne Hans Maj:t Konung Oscar den Lsles Hof-stal och betjening hörande personer; 4:o i fråga om Bergsskolans i Fahlun flyttning till Slockholm och förening med Teknologiska institutet; 5:o om räll lill pension å allmänna indragnings-slaten för sinnessvage Kapilen-löjlnanten vid flottan ./. 11.
Stålhammar vid afskeds erhållande; 6:o angående bevilja..Je af anslag lill Magister 31.
Wiberg, såsom honorarium för en af honom uppfunnen räkne-maskin; 7:o angående indragning lill Kronan af det Kronofogden i Gottlands läns södra fögderi på lön anslagua bostället Luxe, mot kontant ersättning till boställs— hafvaren; 510 Prof.-Utdrag den 4 April 1860.
8:9 angående dispositionen af medel, som influtit för skedd expropriering af jord [rån deu Laudsliöltliugen i Stora Kopparbergs län på lön anslagna kungsgården Noret; 9:p angående f. d. Geijerska husets på Riddarholmen användande till Riksarkiv, tillika med de i anledning deraf nu afgifna yttranden; 10:o i anledning af Kommissions-landlmätaren H. W. Hackzell* underdåniga ansökning att, vid alskedstagandet, varda till pension såsom Kommissions-landtmätare upplörd å allmänna indragnings-staten; 11, :q angående begärd förlängning i den för uppmuddring af Ystads hamn bestämda arbetstid; 12:o angående utbetalning af statsbidrag till ett vägförbättrings-arbete, som icke blifvit inom behörig tid påbörjadt; samt 13:o i lråga om anslag till uppförande af åtskilliga nya byggnader vid Ultuna Landtbruks-institut; jemte ett i anledning deraf nu afgifvet yttrande.
Remitterades till Lag-Ulskotlet Kongl.
Maj:ts nedannåmnde, den 31 sistlidne Mars bordlagda, nådiga Propositioner till Rikets Ständer, nemligen: l:o om antagande af en författning; angående ränta vid försträckning på viss kort tid; tillika med 2:ne i anledning deraf nu afgifna yttranden; och 2:o med förslag till stadga angående Högsta
Domstolens tjenstgöring på tyå, afdelningar. S. I).
Föredrogos och lades lill handlingarne Sammansatta Bevillnings- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets den 5 1 sistlidne Mars bordlagda Memorial: N:o 5, i anledning af återremiss af Betänkandet N:o 1; och N:o 6, i anledning af återremiss utaf Betänkandet N:o 2. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Bevillnings Utskottets den 31 sistlidne Mars bordlagda Utlåtande N:o 19, dels i anledning al återremiss å Betänkandet N:o 13, i fråga om den så kallade tolagens utgående på sätt före sednaste riksdag varit stadgadt, dels i anledning af ifrågasatt ändring i de vid samma riksdag för tölagsersättningens beräknande fastställde grunder.
Vrån Högv.
Presle-Stdndet.
S. D. Föredrogs ånyo och remitterades till Lag-Utskottet Kongl.
Maj:ts, den 51 sistlidne Mars meddelade och då bordlagda, nådiga Proposition till Rikets Ständer, med förslag till stadga angående Högsta Domstolens tjenstgöring på två af delningar.
Prot.-Utdrat) den 4 April 1860. 311 S. D. Vid ånyo skedd föredragning af Kongl. Maj:tS* den 31 sifcliidbe
Mars meddelade och då bordlagda, nådiga Proposition tili Rikets Ständer,' öm antagande af en författning angående ränta vid försträckning på viss kort tid, beslöt
Ståndet remittera sagde nådiga Proposition till Lag-Utskottet, sorn för ärendets behandling torde tinna nödigt att begära sammanträde löfed annat vederbörligt Utskott; och skulle ett af Doktor Sandberg i ämnet nu aigifvel anförande remissen åtfölja. S. D. Föredrogos ånyo och remitterades till Stals-Utskottet Kongl.
Maj.ts nedan omförmälda, den 51 sisttidne
Mars meddelade och då bordlagda, nådiga Propositioner tdl Rikets Ständer: l:o om anslag i anledning äf ifrågasatt förstärkning af Kongl. Maj ts Högsta Domstol; 2:o om rätt lill pension å allmänna indragnings-staten för sinnessvage Kaptenlöjtnanten vid flottan J. H.
Stålhammar vid afskeds erhållande; 3:o i fråga om Bergsskolans i Fahlun förflyttning till Stockholm och förening med Teknologiska institutet; 4:o angående f. d.
Geijerska husets på Riddarholmen användande till Riks-arkiv; 5:o angående dispositionen af medel, som influtit för skedd expropriering af jord från den Landshöfdingen i Stora Kopparbergs län anslagna kungsgården Noret; 6:o angående indragning till Kronan af det Kronofogden i Gottlands läns södra fögderi på lön anslagna bostället
Luxe, mot kontant ersättning till boslällssinnebafvaren; 7:o i fråga om ersättning till Sala silfververk för dess förlust i händelse af skatteförenklingeds tillämpning på de till silfververket anslagna räntor af det s. k.
Salbergs län; 8:o angående pensioner å rikets allmänna indragnings-stat för åtskilliga till framlidne Hans Maj t Konung Oscar Ustes Hof-stat och betjening hörande personer; och 9:o angående beviljande af anslag till Magister M. Wiberg, såsom honorarium för en af honom uppfunnen räkne-maskih; Äfvensom Kongl. Maj:ts nådiga Skrivelser lill Rikets Ständer: a) angående begärd förlängning i dén för uppmuddring af Ystads hamn bestämda arbetstid; b) i fråga om anslag till uppförande af åtskilliga nya byggnader vid Ultuna Landtbruks-institut; c) angående utbetalning af stats-BiflGig till ett vägförbättrings-arbete, som icke blifvit inom behörig tid påbörjadt; samt d) i anledning af Konimissions-landtmätaren H: W. Hackzells littderdåhiga ansökning att, vid afskedstagande, varda till pension såsom Kommissions-landtmätare uppförd å allmänna indragnings-staten. 312 Proi.-Utdrag den 4 April 1860. S. D. Efter ånyo skedd föredragning bifölls Lag- samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N;o 6, i anledning af väckt motion om anställande inom hvarje församling af särskild
Kassaförvaltare af kyrkans och folkskolans medel. S. D.
Föredrogos ånyo Allmänna Besvärs- och Rkonomi-UIskottets nedannämnde Memorial och Belänkanden: N:o 50, i anledning af återremiss utaf Betänkandet N:o 3.
Ull handlingarna.
N:o 51, i anledning al återremiss utaf Betänkandet N:o 12.
N:o 52, i anledning af återremiss utaf Betänkandet N:o 20.
N:o 53, i anledning af återremiss utaf Betänkandet N:o 29.
N:o 54, i anledning af vackt motion, angående nya och fullständigare föreskrifter rörande rotedelegares skyldigheter alt förvara rolekista, m. m.
N:o 55, i anledning af väckt motion om upprättande i Carlskrona af en ständig värfvad båtsmanstrupp.
N:o 56, i anledning af väckt motion om ändring i Kongl. Brefvet den 25 Augusti 4 000, i fråga om fördelningen särskilde rusthållsegare emellan af ansvaret för rustningshästens vård och skötsel.
N:o 57, i anledning af väckt motion om förändrad behandling af frågor om ansvar för vanskötsel af rustbäst samt om upphörande af visitalioner å rusthästarne.
N:o 56, i anledning af väckt motion derom, att Bonnebv köping måtte bestämmas till rendez-vous-plats för Ronneby sockens båtsmän.
N:o 59, Prot.-Utdrag den 4 April 1860. 513 N:o 59, i anledning af väckta motioner om dels revision af, dels särskilda ändringar uti Kongl. Maj is nådiga Instruktion af den 10 November i 855 för Landsböldingarne i rikets län samt de vid länsstyrelserna anställde tjenstemän.
Bifölls. S. D. Efter ånyo skedd föredragning af Professor Carlsons den 31 sist— lidne Mars bordlagda förslag, angående den ändring i nu brukliga sättet lör behand lingen af Expedilions-Utskollets förslag till Ilikets Ständers underdåniga skrifvelser, alt Expedilions-Utskottet hädanefter må öfverlemna dylika förslag i särskilda exemplar samtidigt till alla fyra Hiks-Stånden, biel' samma förslag, jemte i anledning deraf inom Ståndet afgifna yttranden, remittcradt till Expedilions-Utskottet, med anmodan alt utlåtande deröfver afgifva. S. I).