Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
CJt Supra. S. D. Föredrogs å nyo oell bifölls Expeditions-Utskoltets den i4 dennes aflutue, sami den 17. derpåföijde e. m. på bordet la g de, Memorial, innefattande hemställan, huruvida Expeditions Utskottets under N:o 320. och 32 1. insände Förslag till Riksens Ständers Underdåniga Skrifvelse till KongU Maj:t, rörande betalningssättet vid skeende försäljningar af persedlar och effecter lör Allmanna Magazins-Inrältningens räkning, samt angående Räntas erläggande å förskjutne medel från Allmänna Magazins - Inrätt - ningens fond må expedieras.
Ut Supra. | S. D. Vid förnyad föredragning af Statssamt Allmänna Besvärs- och OeconomieUlskottens den 21 sisth October under N:o oji afgifne, samt den 3i i berörde månad e, m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande, om upphörande af Krigs-Academien, och inrättande af Professioner i Militaire-vetenskaperne vid Rikets Universiteter; fann Rnlderskapet och Adeln för godt, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af de öfrige Trenne Riks-Stånden bifallit, för Djess del dervid låta bero.
Den g o November e, m - 405 S. D. Föredrogs å nyo och Återremitterades , på grund al' dervid gjorde anmärkningar, Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeco nomie-Utskottens den 21 sisth Octoher under N:o 072 afgifne, samt den 3i i berörde månad e. m. på hovdet lagde, Utlåtande, öfver Herr von Hoheiihauseiis, M,, motion om undersökning af de Civile Läro-verkens närvarande beskaffenhet.
Vid förnyad föredragning af Riddarhus - Utskottets den 8 sisth Octoher a flå tne, samt den 12 dennes e. 111. på bordet lagde, Memorial, i anledning af väckt motion om de Thamiske föreiäsningarnes hållande i Secrela Utskottsruni*» men å Riddarhuset; blef samma Memorial af Ridderskapet och Adeln bifallit , likväl med den förändring, att berörde föreläsningar icke någonsin må hållas uti Riddar hus-Salen eller det af Secreta Utskottsrummen, hvarest Herrar Landt - Marskalkars Portraiter förvaras.
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm e. m, den 20 November 1823. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Statsutskottets den i3 dennes upder N:o 6o5 afgifne, samt den 17 derpåföljde e. ra, på 406 D e r 50 JJoYcmbsr f. m. bordet lagde,.
Memorial, med förslag till Instructiun för fullmägtige i Riksgälds-Contoirel, i afseende på de Låne-bilräden och anslag, hvilka från nämnde Contoir skola utgå tilt Canal- och andre byggnader, samt till större filer mindre del anskaffas genom, upplåning emot Contoirels Obligationer, med 3 procents årlig riiuta.
Föredrogos å nyo och gillades följande Lag-Utskottets den io och i5 dennes afgifne, samt den 17 och 19 derpåföljde eftermiddagarne på bordet lagde, BetänJsanden: N:o 233.
Angående yrkad ändring i 1.
Artikeln 4* §• af Kongl.
Hallordningen den 2 April 1770.
Om tillägg i ansvarighets-lagen för Fullmägtige i Riksens Ständers Riksgälds-Contoir, med afseende å utbetalningen af mindre Creditivet.1 ]\T:o a35.
Öfver 5 §. i 4 Art. af den vid nu varande Riksdag föreslagne Bevillnings-» författning örn skydd för Taxeringsman.
Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo Bevillnings Utskottets den ii dennes under N:o 56. afgifne, samt den id derpåföljde på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde an - Den 20 November e, in 407 hiärkningar rid Utskottets förut meddeldlé förslag till en ny Charlas-Sigillalai Författning ; I sammanhang hvarmed äfven upplästes Preste- Ståndets Protöcolls
Utdrag för den 17 dennes, innehållande Ståndets i detta ämne fattade beslut, uti hvilket de ölrige Riks-St-ånden blifvit inbjudne att sig med Presle-StAndet förena; Och fann Ridderskapet och Adeln, som ansåg sig icke kunna antaga denna inbjudning, föi godt, att Bevillnings-Utskoltets ofvanberörde Utlåtande lill alla delar gilla.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af C011- stitntions Utskottets den 4 dennes under N:o 70 a flå Ine, samt den 12 derpåföijde e. m. på bordet lagde, Memorial, innefattande Utlåtande Öfver Kongl. Majlis Kådiga Proposition om upphäfvandet af io3. §.
Regerings - Formen m. rn; algjorde Ridderskapet och Adeln, att Ståndet, ville öfver Högslberorde Proposition å nästföljande Riksdag besluta.
Ut Supra. S. D. Pä nu å nyo föredrogs Conslitutions - Utskottets den i5 dennes under N:o 76 afla
Ine, samt den ig clerpAföljde e. m på bordet lagde, Memorial, rörande säftet för slutelig» behandlingen af frågan om inlösen af Filial-Disconternes utelöpande skuldförbindelser; fann Ridderskapet och Adeln, att samma Memorial borde till Stats- och Banco-Ulskctlen öfverlemnas.
Ut Supra Den 50 November e, n?. S. D. Yicl förnyad föredragning af Constilutions-Utskottels den i5 dennes under 3NT:o 76 afgifne, samt den 19 derpåföljde e. iti. på bordet lagde , Memorial , rörande en till besvarande i Förstärkta Stats-Utskottet föreslagen, af Borgare-Ståndet förkastad , Voterings]-proposition ; fann Ridderskapet och Adelil, alt berörde Memorial borde till Förstärkta Stats-Utskottet öfverlemnas.
Ut Supra. S. D. Föredrogos ånyo och bi föll os följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 19 dennes e. m. på bordet lagde, Utlåtanden : Från Stats- samt Allmänna Be svärson h O e c o n 0 m i e - U t s k o 11 e n :
I anledning af väckt fråga om öfverseende af de angående Markegångssättningarne^utfärdadexlörfattningar.
Från Lag- samt Allmänna Besvärs-* och Oecono'mie-Utskotten :
Af den i5 dennes: N:o a3o.
Öfver väckt Motion, angående gältet alt bereda utväg till sysselsätt ning - Den ao No t e tnber e. m, ning för häktade och bysalle personer.
Ut Supra. S. D. Föredrogs ånyo och Uifölls Expeditions-Utskottels den i5 dennes eflålne, samt den ig dérpåfölide e. m. på bordet lagde, memorial, innefattande Utlåtande öfver ett af Borgmästaren J.
Hagander till Utskottet remitteradt förslag, att BihangeC till Riks-Slåndens Protocoll väl må, såsom hittills, utgifvas, ehuru till vida mindre antal exemplar; men att derjemte serskilt skulle upprättas, tryckas och utgifvas, ett sammandrag af de vigtigaste bland Konungens Propositioner och Riksens Ständers beslut, rörande Religions-vården, Allmänna Undervisningen , Stats-Oeconomier.
, Lag-stiftnins;en m. m.; äfvensom att allt hvad ansin • i ge Statens utgifter, inkomster och penningc-verk, borde i Tabellarisk form meddelas.
Ridderskapet och Adeln åtskildes klockan J till 10 om aftonen.
In Fidem Protoeolli. O. J.
Ridd. #.
Prot. 10 B-, ?.
Afd. 5* Don as No ve m b er f. in.
Plenum klockan g förmiddagen» Företogs val af 18 Ordinarie Ledamöter och 6Supp!eanter uti Förstärkta Allmänna Besvärs och Oeconomie-Utskottet; Och befunnos. vid Valförrättningens slut klockan .j. till ji förmiddagen, sedan lottning emellan 22 personer , hvilka erhållit ett lika antal röster, blifvit verkställd, följande Ilerrar hafi va blifvit utsedde lill Ordinarie Ledamöter: N:o 2.
Grefve Levenhaupt, Gustaf, a3 röster.
JV:o a5.
Grefve Wachtmeister, Hans,' 23 d:o N:o 42.
Grefve Gyllenborg, Joban Henning, — — 23 d:o N:o 49- Friherre Fletwood, C. G. a3 d:o N:o 62.
Friherre Mörner af Morlanda ,0. . — — 23 d:o N:o 88.
Friherre Lovisin, Carl, 23 d:o N:o 155.
Friherre Stael von Hallstein, J. S. ~ — 23 d:o N:o 203, Friherre Marcks von Wurtenberg ; Fullm. ‘Herr Lorichs, Carl, — — a3 d:o Den 23 November f. m- 411 N:o 9.
Herr Ulfsparre , Georg, 23 röster N:o 8 i a. Herr Goes ; Fullm.
Grefve Snoilsky, F. —■ — — a3 d:o N:o 818.
Herr Reenstjerna , J. A., 23 d:o N:o i4i8.
Herr Ädelberg, Fulhn.
Herr Dankwardt G. M. •— 23 d:o N:o 1798.
Herr Bruncrona, G. A. 23 d:o N:o 1877. B.
Herr Carleson , C. F. 23 d:o N.'o 2o55. C.
Herr Rosen von Rosenstein , Full.
Herr Silfverstolpe, J. D. — -— — 23 d:o N:o 2093.
A. Herr af Wetterstedt, Niclas, — — a3 d:o N:o 2254.
Herr af Malmborg, A. s3 d:o NT:o 227b.
Herr Lefren, J. P. 23 d:o Suppleanter: N:o 55 Grefve Cronhjelm, Carl, 23 d:o Nroiig.
Friherre Lybecker; Fullm Herr Bergenstråhle, C. G. 23 d:o N:o 167.
Herr Geethe, A. S. 23 d:o N:o 1912. B. Herr Nordensköld , O. G. — — 23 d:o N:o 702.
Herr Prytz , L. A. 22 d:o N:o 2259.
Herr af Wåhlberg , G. D. 22 d:o 41! 13en 22 November £- rn Öppnades Herrar Electorers Lista till val af en Ledamot i Expeditions-Utskottet efter Grefve Hård, Cn*d Gustaf; Och belauns dertill hafva blifvit utsedd : N:o 3o5.
Friherre Åkerhjelm, af Margretelund» Gustaf Fredric.
Herr Hammarsköld Lorenzo» hade iulemnat ett sä lydande Memorial:
(Se Bilagan N:o i.) Friherre Adlerbeth, Jacob:
Jag är i fullkomlig okunnighet om det stora missnöje, som, enligt hvad Herr Hammarsköld anfört, skulle råda vid våra Universiteter, hos Professorer mot Studenter, och hos de studerande mot Professorerne.
Att missnöjet mot Professorerne hos den studerande Ungdomen icke måtte vara så allmänt, anser jag mig böra sluta deraf, att antalet af Studerande vid våra Acadcmier nu är större, än någonsin tillförene.
Jag anhåller, alt denna min anmärkning måtte lill vederbörande Utskott få åtfölja Herr Hammarskölds yttrande.
Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde , att Herr Håmmarskölds ofvannämnde Memorial, sora innefattade an - Den «ä November f. m. 413 märkningar vid Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens den 20 dennes f. m. återremitterade Utlåtande öfver Herr von Hohenhausen*, M. motion, om undersökning af de Civile Läro - verkens närvarande beskaffenhet, måtte, jemte Friherre Adlerhelhs , i anledning af berörde Memorial, nu afgifne yttrande, till bemäldte Utskott förvisas.
Vid förnyad föredragning af Riddarhus - Utskottets den i3 sistiidne Augusti aflåtne, samt den 20 i> berörde månad e. m. på bordet lagde, Memorial, innefattande Utlåtande i anledning af Wadstena Adeliga Jungfru-Stifts Directjons RitsdagsBerättelse; fann Ridderskapet och Adeln för godt att, under bifall till Utskottets hemställan, det de i 1 §. omförmäldte Grefveliga Schefferska Stiftningen tillhörige 1*7 R:dr. 44 sk- 9 r:st B:co må utur Räkenskaperne afskrifvas , Utskottets Memorial jemnväl i allt öfrigt gilla.
Föredrogs å nyo Constitutions-Utskottets den inte dennes under N:o 72. affåtne, samt den 16 derpåföljde på bordet Den 22 November f. m. lagde, Memorial, rörande de i Särskildta Utskottets förslag till ny Reglering af Styrelse - Verken förekommande Grundlags - frågor.
Herr von Hartmansdorff, August, anhöll, att Constitutions - Utskottets förevarande
Memorial måtte ytterligare hvila på bordet till nästa Plenum.
Herr af Lehnberg, Carl Magnlis, förenade sig med Herr von Hartmansdorff.
Herr Grefven och La lid t-Marskalk en förklarade, att den af flere Ledamöter sålunda gjorde anhållan, att Constitutions-Utskottels
Memorial måtte ytterligare hvila på bordet till nästa Plenum, icke kund#, enligt 49 §> Riksdasordningen, förvägras.
Föredrogs å nyo och bifölls Riddarhus-Utskottets den 29 sistlidne Augusti aflåthe, samt den 3 derpåföljde October e. m. på bordet lagde, Memorial, innefattande Utlåtande, i anledning af verkställd granskning utaf förslaget till ett nytt Låne-Reglemente för Riddarhusets-Cassor.
Jag tar mig friheten förnya en Den 2a November f.m, 415 motion, som redan vid förra Riksdagen blifvit väckt, men hvilken, efter hvad jag erfarit, då ieke rönte någon framgång. iDet är bekant, alt denna prägtiga byggnad, utr hvilken Ridderskapet och Adeln håller sine, samt vissa Riksens Ständers Utskott och Nämnder deras , sammankomster, och hvarest icke allenast alla Ridderskapets och Adelns , utan jemväl en mängd andra Allmänna högst vigtiga handlingar , förvaras, icke är brandlörsäkrad.
Denna försigtighetsanslalt synes mig vara desto mera nödvändig, som de omkring Riddarhus-gården befinlelige byggnader måst, för nödige inkomsters beredande åt Riddarhus-Cassan, uthyras; och de begagnas för närvarande äfven till stall, samt förvaringsrum af en myckenhet hö och hahn.
Om elden skulle komma lös 1 dessa brännbara ämnen, och, såsom frugtans värdt är, jämväl sträcka sig till Riddarhuset , skulle en förlust tillskyndas Högloft.
Ridderskapet och Adeln, hvilken Ståndet svårligen torde kunna ersätta.
Man bör derföre i tid vara omtänkt, alt förekomma påföljden af en så olyklig händelse.
Enligt de upplysningar jag förskaffat mig, ärer, i fall Ridarhuset skulle blifva värderadt till 100,000 R:dr. t. ex, hvilket ingalunda synesvara för högt tilltaget, Branförsäkriligsafgiften uppgå till ett belopp af omkring 5ooo R:dr Banco.
Den Capitutations afgift af 24 sk- B:o, hvilken hittills afRidderska pet och Adeln blifvit erlagd, lärer inbringa omkring 1000 R:r Banco årligen.
Skulle nu 416
Den 82 November f, m. 'HÖglofl.
Ridderskapet och Adeln åtaga sig en ytterligare dylik gärd af sk. på person till Riddarhusets brandförsäkrande, kunde man under loppet af 5 år eller innan nästa Riksdag hafva dymedelst samlat den för ändamålet erfoderliga Summan.
Det torde ock kunna hända, alt något annat mera tjenligt sätt till ändamålets vinnande kan uppfinnas af Riddarhus-Utskottet, till hvilket jag anhåller att denna min motion må varda remitterad.
Föredrogs ånyo och gillades Dag - samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens den i5 dennes under N:o a3r afgifne, samt den iy derpåföljde e. m. på hordet lagde, Förslag till jemnkning afRiksStåndens skiljaktiga beslut i frågan om uppliäfvande af Kongl. Förordningen den y December 1787. angående lifsstraff för obehörige omdömen öfver de af Kongl. Majit vidtagne författningar.
Banco-TJtskottet» den 17 dennes under N:o 76 afgifne, samt den 19 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Den 22 November f, m. 417 lagde, Memorial, angående de föreskrifter, sorn uli Instruclioneii för Banco-Förvallningen må lemnäs, angående Utlåning på fast egendom intill nästa Riksdag.
Friherre a f N o r d i 11, C a r 1 Johan:
Vore liar fråga om att bifalla eller afsiå Fastighels-lånen, skulle jag våga dem afstyrka , men då nu endast är till afgörande, huru ändamålsenligt de skola utgå, kan jag icke underlåta, att göra anmärkning vid Utskottets Betänkande.
Tvänne ändamål lära hafva varit grunden för desse
Låns bibehållande, det ena att understödja behöfvanda medborgare, det andra att successivt öka Bankens silfverfond.
Jag hemställer , huruvida det första ändamålet uppfylles, då Summan, som får lemnäs till en person, är nedsatt endast till 2000 Rdlr., ehuru allt hitintills dylika
Lån fått utgå till ett belopp af 6000 Rdlr.
Utan något uppgifvit skäl, som kan verka på mm öfvertygelse, tillstyrker Utskottet, att
Transport-lånen skola få fortfara alt utgå till ett belopp af 6000 Rdlr., under det Utskottet nedsätter de nya Fastighets-lånen till blott 2000 Rdlr.
Utskottet uppgifver väl såsom en hufvudsaklig orsak till denna minskning i lånebeloppet, Fondens otillräcklighet, men då man täger kännedom af summorne, tyckes skilnaden icke vara så stor.
Utlånta Summan i denna väg, sedan sedaaste Riksdag, utgör, Ridd, o. Ad.
Prot. ie B. 2.
Afd. 53 418 Den» November f. na. om jag icke misstager mig, 2,280,000 Rdlr,; och elen tillgängeliga, intill nästa Riksdag, blilver circa 2,110,000 RdJr.
Ehuru de inneliggande Låne-ansökningarne till ett belopp af 188,290 Rdlr. förut skola utgå, tror jag dock tillgången skall blifva svarande mot bebofvet, emedan de sökandes antal icke troligen hädanefter blifver så stort, sedan såväl Ränte- som C.npital-Afbctalningen skall ske med silfver.
Förenande mig för öfrigt med den af Herr Bruncrona och Friherre Rålamb i Utskottet afgifne Reservation, anhåller jag vördsamt om återremiss af Utskottets Memorial.
Herr von Hejne, Georg: Då Ri kets Ständer ansett nyttigt, att än vidare utsträcka ett Lånesysteme, och ett fortsatt enskilda affairers sammanblandande medStaltns, hvaraf jag likväl betviflar nyttan, finner jag i det nu uppläste Reglementet en föreskrift, som, efter min öfvertygelse, motverkar det ändamål man velat vinna med Lån af Banken, för att bispringa förut skuldsatte fastighetsegare, nemligen att ej mer än 2000 Rdlr. skulle till en person få utlånas.
Den medborgare-dass, som mest är i behof af desse lån, är ej belåten med en så liten summa, utan bor det Maximum afGooo Rdlr., som bestämdes j8i5 för dylika lån, äfven nu fastställas.
Med denna anmärkning får jag förena mig i Friherre af Nordins begäran om återremiss af Utskottets Memorial.
Den 3 3 November f. m- 419 Herr Munck af Rosenskjöld, Efcerhard:
Äfven jag instämmer i den Reservation, som Herr Bruncrona och Friherre Rålamb afgifvit.
Det Hedervärda Bonde-Ståndet, som vid denna Riksdag först framställt Förslaget om Fastighetslån mot deras återbetalande i silfver, har, som vanligt,' ej velat göra afseende blott på sitt egit interesse, utan äfven på det allmännas, och bestämde derföre lånens högsta belopp till icke mindre, än 6,000 R:dr B:co.
Jag skulle åtminstone tro, att om ett halft eller ett års erfarenhet visar, att den till dessa lån anslagne summa icke för mindre lån, blifver till sitt hela belopp anlitad, borde större lån , än 2,000 R:dr , ja ända till 6,000 R:dr , få lämnas; äfven derföre, att om detta ej stadgades, kunde det möjligen hända, att en betydlig del af denna lånesumma blifver obegagnad, då den hel • och hållen så mycket behöfves för penningerörelsen i landet.
De peningar som till större lån utsläppas, komma, genom att öka penniugetillgången i allmänhet, äfven alt gagna dem, som äro i behof af mindre lån.
Jag får dessutom vid Utskottets
Me morial erinra om arne omständigheter.
Jag bar äfven sjelf yrkat, att de 2 procenten, sorn innefatta både Ränte- och Capilalafbetalning, borde utgöras i verkligt silfver.
Men deraf följer ej, att låntagarne sjelfve skola skaffa delta silfver.
För Banken är det alldeles detsamma, om den emotlager 4«* Den t?
November f. m. silfret af låntagaren, eller af någon annan, blott verkligt silfver insattes i Banken.
Mea lör Låntagaren är det olta besvärligt, så väl att skalla, sora att deponera silfret, isvnnerhet då det ej är föi eskrifvit, att det får erläggas i Landt-Ränterierne.
Jag tillstyrker derföre, alt långifvaren må, om lian vill, få erlägga sin betalning i Banco-Sedlar efter den cours eller uppgäld, som Banco Fullmägtige stadga för vissa tider om året; rilen att desse Fullmägtige förpligtas, alt ovillkorligen inköpa silfver för dessa sedlar, så att den erlagde betalningen ej insattes i Banken förr, än den blifvit lill silfver förvandlad.
Banco Fullmägtige må likaså väl kunna befatta sig med delta, som med det öfriga silfver-uppköp, hvilket vid denna Riksdag blifvit dem ålagdt.
En annan omständighet af icke mindre vigt må det tillåtas mig framställa.
Vi hafva här så ofta hört, och icke utan skäl, i fras emot ett för vidsträckt Låne-system, och emot anstalter, som locka menniskor uti ofta onödiga skuldsättnings trausactioner.
Enligt denna grundsats, borde det vara förmonligast för det allmänna bästa, om sådane Fastighetsegare blefvo främst berättigade till ifrågavarande lån, som redan förut hafva intecknad skuld, och sorn genom dennas liqviderande med Faslighets-lånen kunna lemna Banken härföre den erforderliga säkerheten.
Genom ett sådant stadgande skulle ett trefall digt ändamål vinnas : i:mo att ge - Deri 55 November f, in. 421 nom dessa lån icke enskilde personer uppmuntrades li!i ökad skuldsättning. 2:0. att verkeligen Lånebehcfvande (inge begagna dessa lån framför sådane, sorn. förut skuldfrie, kunde taga lånen, för att sedan åt andre mot drygare vilkor åter utlåna dem.
3:o att Fordringsegäre, sorn behöfde få ut sine intecknade fordringår, kunde dein utan lagsökning och tidspillan utbekomma.
Jag får på alla dessa skäl yrka återremiss af Memorialet, och tillika upplysa, att den deraf befarade tidsutdrägt ej kan uppstå, emedan jag med säkerhet vet, att redan ett Stånd, och mig blifvit berättadt, att 2 Stånd beslutat återremiss.
Herr Pereswetoff Morath, Anders Wilhel m.:
Då nu fråga blifvit väckt derom , att den af Riksens Ständer denna Riksdag till FaslighetsLån beviljade Fondjk mot 2 prC:ls Silfverränla, skulle på det sätt fördelas, att högsta Låne-summan, hvilken Banco-Utskottet föreslagit till 2000 R:dr, måtte utsättas till 6000 R.:dr, anser jag mig pligtig att, då jag såsom Ledamot i Banco-Utskottet röstat för den af Utskottet föreslagne lägre Låne-summans bestämmande, redogöra för min åsigt af ämnet.
Det är allmänt känt, att detta anslag tillkommit i föijd af den mening bland RiksSlånden, att man borde gå Bonde-Ståndet tillmötes uti dess önskan, att en sådan loud D en 2-2 November f- m» matte hildas.
Således, och då man betänker* atl smärre egendomar eller så kalladebondgårdar egenteligen skulle komma att tjena liilhypoteque för dylika Fastighets - lån, faller det klart, att summan 2000 R:dr hör anses tillräcklig, och den af 6000 R:dr skulle förutsätta , att större Egendoms-innhafvare komme att begagna slike
Lån, hvilket jag för min del icke ansett mig böra befrämja, efter som jag är Öfverlygad derom, att desse Lån blifva, i följd af stadgandet om Silfverräntan, så betungande, att de, långt ifrån att understödja den mindre förmögne Jordegaren, skulle påskynda hans jj undergång, och jag har till och med hoppats, att få af Allmogen ville begagna desse Lån, sedan Bonde-Ståndet, som jag förmodar, nu funnit, att desse Låne-tillgångar, med de vilkor dervid blifvit fästade, ingalunda komma att afhjelpa den öfverklagade förlägenheten.
Ju mera och till ju större belopp desse
Lån kunde utgå, ju större skulle beliofvet af Silfver lill Räntans erläggande blifva, och i följd deraf den samma komma, alt i Banco-sedlar beräknad uppgå till det belopp, att Låntagaren för desse Låneunderstöd komrae atl erlägga högre ränta än elen lagliga.
I betraktande häraf, och då jag förmodar, att Ridderskapet och Adeln anser det af vigt, alt desse
Lån blifva så litet skadligt för landet som möjligt, hemställer jag
Den t* November m 453 om icke Utskottets Memorial, som sådant åsyftar, må Infällas.
De åtskilliga anmärkningar, som blifvit framställda mot Utskottets Memorial, hafva hufvudsakligen gått ut derpå , att 2,000 R:dr vore en alltför liten summa att bestämma till Maximi-beh pp för Faslighelslånen.
I det Finance-Betänkande, sorn de sammansatte Utskotten afgåfvo till Riksens Ständer , var redan delta Maximi-belopp föreslagit, men Ridderskapet och Adeln uppsköt afgörandet deraf, lilis det Reglemenlariska skulle förekomma, i anseende lill de olika meningar, som derom uppstodo.
Jag kan ej medgifva, att en skänk af Staten till enskilda, i ändamål att afhjelpa denölverklagnde Allmänna förlägenheten eller penninge-nöden, medelst utdelande af lån på så billiga vilkor, att man kan kalla riem räntefria, må utdelas till ett litel antal medborgare, genom alt utsätta Maximi-suroman tili ett lika högt belopp med de fordna Fastighets-lånen, helst då det är tillåtit , att genom inköp af transport-lån uppbringa den till denna summa eller 6,000 R:dr.
Jag fruktar, alt den beräkning Friherre af Nordin juppgjort öfver Låne-tidgången på Fästighéts-lån är nog högt tilltagen, och att deruti influtit hela den summa af Soo.coo R:dr, hvarmed Odlings-låne-fonden skall förminskas, hvilket icku lärer vara moje - 4?i
Den ** November f, m ligt intill nästa Riksdag, enär det är stadgadt , all hälften af den årligen inflytande Capilal-afbelalningen skall åter till Odlingslåu utgifvas, äfvensom ytterligare afdrag får göras för de Odlings- och Fastighetslån, hvilkas inbetalningar komma alt bero på utmätning och lagligt indrifvande.
Här ligga redan i Banken färdiga låne - ansökningar , sedan den förra lån - utdelningen, tiil en summa af omkring 3oo,ooo R:dr, hvaraf 76 äro under 2006 , oell utgör;; "5,000 R:dr, men hela öfriga beloppet till större lån , så att det är tydligt, att, när en ny belåning blifver kungjord, ankommande ansökningar ej skola tryta.
Herr Munck af Rosenskjöld har anfört, att Bonde-Ståndet så litet afsett sin enskilda fördel med yrkandet af Fastighets-Iån , att det återremitterat
Memorialet med anmärkning mot den föreslagne summans låghet.
Att bedöma orsaken dertill efter yttranden i Utskottet, äfvensom af de åtföljande reservationerne , härrör det af fruhlan , alt icke liela den summa, som Riksens Stän - der anslagit till denna beläning, skulle utgå innan nästa Riksdag , men hvilket ja g ej tror vara att befara.
Förslaget att efter curs med sedlar få göra afbetalning å dessa lån, för hvilka Sedia» Den 53 Nsvembtr f, na. sedlar Banco-Fullmägtige skulle inköpa silfver oell insalta i Banken, låter icke förena sig med Riksens Ständers redan fattade beslut, alt 2 prC:L i silfver skola erläggas, och. ingenting är sorn garanterar, att Fullmäglige, efter Cours, kunna få inköpa silfver lill fulla beloppet *i n prC:t, då stegring uti inhemskt silfver-pris eller höjning i Coursell lätt kan göra det omöjligt.