Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det var detta man då hade i sigte och ville att det skulle göras efter i alla län, fast i mindre skala.
I sådant fall skulle man vara frestad ali tro delta anslag snarare komma för tidigt och att det vöre ett talande bevis på, att nitet inom provinsen ej vore nog stort, och att således de 1000 r:drne varit gjorda för att hindra provinsen att göra något.
Men jag vill ej vidare upptaga R. o. Ad:s tid, utan yrkar återremiss endast i afseende på vilkoret för de skolor, som framdeles kunna komma i fråga att inrättas.
Frih. von Kraemer har begärt återremiss, på del att StatsUtsk. måtte komma i tillfälle att förhöja de 1000 r:dr som äro anslagna för hvardera af de lägre landtbruksskolorna; och det var med anledn. deraf jag begärde ordet.
Jag får nemi. lill R. o. Ad. vördsamt hemställa, huruvida då R. o. Ad. bifallit StatsUtsk:s afslag å den begärda tillökningen för Sjögestad (så att 1000 r:dr blott beviljats i st. f. 2000), det då vore lämpligt att R. o. Ad. återremitterade det hela, för att få en förhöjning i anslaget för landtbruks-skolorna i allmänhet.
Dessutom finnes det, hvarken i den K. propos:n eller i någon motion, utom ronde Den 24 Mar s. 371 Sjögestad, någon alderin. för SlatsUtsk. alt förhöja dessa anslag; så ali jag skulleonästan anse en återrenalss, grundad derpå, såsom en ny motion.
Åtminstone vore det högst ovanligt att ett Stånd återremitterade en fråga om ett anslag, sorn SlatsUtsk. tillstyrkt alldeles i öfverensstämmelse med den K. propostn, och hvaruti ingen föreg-.de motionär yrkat förhöjning.
Jag tror för min del åtminstone ej, att det är principenligt.
Då diskussionen här hvälfver sig öfver lämplig heten af föreskriften för dessa skolor, så ber jag att få fästa uppmärksamheten på en föreskrift, som jag anser vara ganska vigtig, nemi. att lärlingar icke böra betala för sig.
I min skola skulle de betala för sig 33 r:dr 16 sk., men jag fann det nödvändigt all icke fordra mer än 16 r:dr 32 sk. af dem sedermera, på det att de ej skulle anse och tänka sig vara betalande
Hrr, som der före ägde rätt till så mycket större grannlagenhet i behandlingen.
Jag anser nödvändigt att de ej betala för sig.
Sedan härefter Hr Gr. o. Landtm, förklarat det han an såg sig böra i afseende på hvad Ulsk. uti förevar, mom. hemställt, framställa de särskilde propos:r, som blifvit begärde, hemställde Hr Landtm, först om R. o. Ad. bifölle det af StatsUtsk. föreslagna anslag af 10,000 r:dr för Degebergs landtbruks-institut.
Denna propos. besvarades med ja.
Uppå härefter framställd propos. biföll R. o. Ad. jemväl det af SlatsUtsk. för de redan anlagde 9 lägre landtbruks-skolorne tillstyrkta anslag af 9,000 r:dr att emellan desamma lika fördelas.
Då Sedermera Hr Gr. o.
Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåge de gjorde anmärkn:rne föranleda till återremiss af sista delen utaf förevar, mom. hvari Utsk. föreslagit ett anslag af 1000 r:dr för inrättande af ytterligare en lägre landtbruks-skola i någon ort, som deraf kan vara i behof; äfvensom att för utgåendet af delta anslag något annat vilkor ej måtte af R.
St. bestämmas, än att innevånarne i den ort, hvarest den nya skolan kommer att inrättas, för detta ändamål anskaffa en sådan egendom, som af K.
M. pröfvas dertill lämplig, blef denna propos. besvarad med ja och nej.
Hr Gr. o. Land t m:s härefter framställda propos. lill bifall å Utsk:s i nyssnämnda sista del af förevar, mom. gjorda förslag, besvarades äfven med ja och nej; hvarefter Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna att R. o. Ad. med öfvervägande ja besvarat denna sednare propos.
Gr. von Platen reserverade sig emot detta beslut. 3:dje morn., äng-.de användandet af hvad å förut befintliga anslag för lägre landtbruks-skolor ännu icke disponerats, eller framdeles förblifver odisponcradl, äfvensom af öfriga å 6:le hafvudtitelns afd. för jordbruk och näringar befintliga besparingar.
R, o. Ad. fann detta mom. icke erfordra någon åtgärd. 24* 372 Den 24 Mars. 13:de punkten, ang:de befrämjande i allmänhet af jordbruk och landtmannanäringar; 14:de punkten, ang:de tecknolagiska institutet i Stockholm; 15:de punkten, ang:de Chalmerska slöjdskolan i Götheborg; 16:de punkten, ang:de den af Svenska slöjdf öreningen i Stockholm inrättade slöjdskola samt ifrågaställde nija slöjdskolor i åtskilliga delar af riket; samt 17;de punkten, R. o. Ad. bifull hvad Utsk. i dessa punkter tillstyrkt och hemställt.
18:de punkten, ang:de navigations-skolan i Stockholm.
Då StatsUisk. i första delen af detta utlåt, sammanfört statsanslag och enskilda anslag, tillkomna genom särskild testamentarisk disposition i och för samma ändamål, och sålunda gjort statsanslaget beroende af detta enskilda förhållande; så anser jag denna punkt icke kunna bifallas utan böra återremitteras, enär jag för min del anser att statsanslag böra antingen för viss tid beviljas, eller ock afslås, men ingalunda göras beroende af disposition af enskilda donationsmedel, hvilka alldeles icke äro af R.
St. beroende.
Jag yrkar sålunda återremiss af denna punkt.
Då Hr Rydberg testamenterade medlen lill navigations-skolan, så var det väl hans mening att dessa medel skulle komma nämnde skola till godo; men om nu statsanslaget för navigations-skolan skulle nedsättas, derföre att skolan fått testamente, så är det ett sätt för R.
St. alt göra sig lill arfvingar af testator.
Jag anser detta å ena sidan vara ganska obilligt och å den andra ett säkert sätt att förekomma, att någon hädanefter faller på den idéen alt göra dylika testamenten.
Hvarföre jag för min del vördsamt tillstyrker återremiss af denna punkt.
Jag instämmer visserligen med den siste värde talaren i afseende derå, alt det möjligen var testalors afsigt att, i så hög grad som skett, donera Stockholms navigations-skola.
J*g tror dock för min del icke att så var, enär det tvertom lärer vara lemligen kändt, att den verkliga donation som tillfallit skolan är större, än som testator trodde skulle ske då testamentet uppgjordes.
Skolan har blifvit ansedd nödig och nyttig samt derföre försedd med statsanslag.
Alt nu, då skolan genom en särskild donation blifvit betryggad, och mycket mera än betryggad (ty den fond, som blifvit donerad, motsvarar ett långt högre räntebelopp, än som skolan verkligen erfordrar), att då, säger jag, slaten skall ytterligare fortfara med anslag, deruti inser jag intet skäl.
Jag för min del intresserar mig visserligen för myckel för allt som står i beröring med denna skola, för att icke jag gerna skulle se att den får ett många gånger större anslag af Staten; men jag anser allt sådant numera obehöflig!.
Det är ej längesedan, som Staten beviljade anslag till navigations-skolan.
Man kan således icke anse Den 2i Mart 373 den vara en bestämd slats-anstalt.
Konna sedana skolor uppstå, utan att Staten behöfver dertill bidraga; så finner jag alldeles ingen förbindelse för Staten, att dermed fortfara, äfven om den förut bidragit dertill.
Nu är del en känd sak, att medel blifvit af enskild man föreslagna för navigations-skolan i Stockholm, men att dessa medel ännu ej kommit denna skola lill godo.
När då R.
St. hafva sig bekant detta förhållande, så finner jag det vara fullt i sin ordning, att Staten fortfar med del förut beviljade anslaget, till dess att nämnde medel genom lämpliga åtgärder komma denna skola till godo,hvilkas belopp vida öfverstiger statsanslagets; men all då, när dessa medel kommit skolan till godo, anslaget upphör.
Det har ock blifvit förutsedt, att skolan icke måtte komma att upphöra, i falPdessa medel ej snart komma den lill godo, emedan det af StatsUtsk. föreslagna anslaget är af samma belopp, som det förr uppgått till; så att jag för min del alldeles icke finner det stridande emot R.
Sits värdighet, att bevilja det.
Sits anslag af 2,800 rtdr icke är nödigt för upprätthållande af navigationsskolan i Stockholm, ulan R.
St. vilja begagna sig af en enskild mans testamente, samt de icke anse alt delta testamente (eller disposition) är gjordt i afsigt att utvidga denna läroanstalt, så må delta anslag helt och hållet afslås; men hvarföre
Staten skall förskjuta de 2,800 rtdr under 2 år, för att sedermera återfå dem af de Rydbergska donationsmedlen, del kan jag ej falla.
Ty åro dessa medel verkligen ställda till sterbhusets disposition, så måtte de vål kunna disponeras för ändamålet, utan att Staten måtte behöfva att gå i förskott för uppfyllandet af den enskilda donationsgifvarens ändamål.
Det förevar, exemplet är åtminstone det enda exempel som jag vet någonsin under min riksdagsmannabana hafva förekommit, att
Staten går i förskott för en anstalt, hvartill medlen skola tagas af enskilda fonder.
Lagerbjelke deruti, att Staten ej bör göra sig till arfvinge af enskild man, samt att det anslag, som af Staten är gifvet, bör blifva beståndande.
Och torde det vara alldeles obestridligt, att en sådan skola, som denna, kan använda det anslag som donationsfonden gifvet', om anstalten utvidgas, i den mån tillgångarna del medgifva, till en högre läroanstalt för sjövetenskaperna, hvilket jag tror vara i sitt ordning och väl kunna behöfvas.
Men om man ej skulle finna detta vara nödigt, sä får jag dock vördsamt tillstyrka återremiss af det skäl jag först nämnde, nemi. alt statsanslaget icke bör blifva beroende af eller komma i beröring med enskilda donationsmedel, hvilket Utsk. har föreslagit.
Palmstjerna har i synnerhet fästat sig vid all StatsUtsk. föreslagit detta anslag att utgå till dess att Rydbergska donations-medJen blifva disponibla; men jag skulle tro att om man vill saken och icke all skolan skall upphöra helt och hållet, d. v. s. om man vill hafva en skola med de medel som för densamma äro anslagna, men ännu ej disponibla (af hvad skäl 374 Den 24 Mar s. vet jag ej, men disponibla äro de ej); så måste man väl besluta att under tiden, till dess saken blir fullt utredd och skolan verkligen kommer i åtnjutande af de disponerade medlen, Staten uppehåller skolan, så att den till dess kan fortfara.
Det är ock på den grund, som StatsUtsk. tillstyrkt, att dessa medel skola fortfarande utgå tilldess att donationsmedlen blifva disponibla.
Eli af de tvål Antingen skall hela betänk, afsläs och anslaget uppföras på stat såsom förut, eller ock, ifall man vill att skolan hädanefter skall bedrifvas med de enskilda medlen, får man lof alt göra som StatsUtsk. här föreslagit.
Då nu Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. ansåge de emot förevar, punkt gjorde anmärkmr föranleda till återremiss, ropades ja och nej.
Sedan härefter propos. till bifall å hvad Utsk. i denna punkt föreslagit blifvit framställd, och äfvenledes med ja och nej besvarad, förklarade Hr Landtm., att han icke kunnat uppfatta huruvida ja eller nej varit öfvervägande; men efter sistnämnde propos:s förnyande, hvarvid åter ropades ja och nej, tillkännagaf Hr Landtm, det han trott sig finna, att detta svar utfallit med öfvervägande ja.
19:de punkten, ang:de inrättande af en navigationsskola i Westervik; 20:de punkten, ang:de fiskerinäringens understöd; 21:sta punkten, ang:de jordförluster genom kanal-anläggningar ; 22:dra punkten, ang:de skeppsbyggeri-instituter, 23:dje punkten, ang:de tryckning af K.
Al:s bef:dcs kungörelser, samt 24:de punkten, ang:de de under 6: te hufvudtiteln upptagna ut gifts-summor, till hvilkas förändring anledn. icke förekommit. R. o. Ad. biföll hvad Utsk. i dessa punkter föreslagit. 25:te punkten, ang:de de till föremål, tillhörande civildepart:ts handläggning, ifragaställde anslag dels för en gång, dels f ör vissa år. R. o. Ad. fann denna punkt icke erfordra någon åtgärd.
Då tiden är så långt framskriden, alt StatsUlsk:s betänk.
N:o 91 icke lärer kunna medhinnas, så hemställer jag alt R. o. Ad. måtte besluta, att med föredragningen deraf må få anstå till nästa plenum.
Denna hemställan blef uppå derom af Hr Gr. o. Landtm, framställd propos. af R. o. Ad. bifallen.
Då nu ånyo föredrogs BankoUtsk:s mern.
St:s beslut i fråga om liden för den behållna vinstens aflemnande frän banken, blef den föreslagna voleringsproposin af 11. o. Ad. godkänd.
Den 24 Mars. 375 Anmäldes och lades på bordet Exped.Utsk:s mern.
N:o 6, i anledn. af återremiss utaf skrifvelseföreslagen N:o 10, 11 och 12, tillika med derjemte inkomne nya förslag lill R.
St:s und. skrifvelser lill K. M. N:ris 40, 41 och 42, rör:de af K. M. i nåder föreslagna ändringar i gruudlagarne.
Till bordläggning anmäldes vidare följande från Utsk:n inkomne mern., ullål:n och betänkm nemi, från Constitutions-Utskottet:
N:o 4, ang:de fullbordad granskning af de uti Statsrådet förda prot.; Stats -Utskottet: N:o 92, i anledn. af erhållen återremiss å utlåt.
N;o 58; N:o 93, i anledn. af erhållen återremiss å utlåt.
N:o 61; N:o 94, i anledn. af erhållen återremiss å utlåt.
N:o 72; N:o 95, i anledn. af K.
M:s nåd. skrifvelse, ang:de eftergift i arrendet för Mörrums krono-laxfiske i Blekinge län; N:o 96, i anledn. af K.
M:s nåd. propos. ang:de upplåtande åt Ulltuna landtbruks-instilut af kronoparken Lilfa Djurgården; N:o 97, i anledn. af väckte motioner, ang:de nedsättning i det bidrag, som af landsbro i Wermlands län erlägges till ränta å och amortisseraent af landsh.-ackordet; N:o 98, i anledn. af väckt motion ang:de befrielse för hemmanet Fårhult från utgörande af s. k. skolmästare-skäppa; N:o 100, ang:de arfvoden för granskningen och liqviderandet af inkomna reqvisitioner och räkningar å riksdagskostnaderne; Lag-Utskottet:
N:o 29, i anledn. af väckt motion, ang:de skärpta kontroller för kyrkoböckers förande m. m.; N:o, 30, i anledn. af väckt motion, ang:de förändring af 1 § 30 cap. rätteg:s-balken, i afseende på tid för anmälan af missnöje emot hof-rätts dom och utslag; N:o 31, i anledn. af väckt motion, ang:de skyldighet för fästehjon att, inom viss tid efter slutad lysning till äktenskap, detsamma genom vigsel fullborda; N:o 32, i anledn. af väckt motion om förändring i K. förordnm d. 10 Juni 1841, ang:de vilkorliga utmälnings-resolutioner i vissa fall; N:o 33, i anledn. af väckt motion om en revision af äldre lagar och författningar; samt N:o 34, i anledn. af väckt motion om upphäfvande af K. förordn. d. 9 Maj 1835, och d. 20 November 1845, i afseende på handel om lösören, som köparen låter i säljarens vård qvarblifva.
Föredrogs StatsUtsk:s mern.
N:o 99, innehållande anmälan om anledn. lill anmärkt!, emot ledamöterne uti den år 1845 376
Den 24 Mars. t. f. K.
Regering äfvensom emot expeditions-chefen A. F. Normelin.
Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att denna anmärkn:s-anledn., jemlikt 29 § Riksd.Ordn., komme att remitteras till Const.Ulsk.
Hr Gr. o. Landtm, fästade uppmärksamheten derpå, alt, sedan R. o. Ad. nu godkänt den i Banko-Utsk:s mern.
N:o 38 föreslagna voterings-propos., det syntes vara angeläget att snart utse ledamöter i förstärkt BankoUlsk., samt föreslog derjemte, alt tiden för denna valförrättning måtte utsättas till nästa Tisdag. R. o. Ad. lemnade härtill sitt bifall, hvarefter Hr Gr. o. Landtm., med erinran alt dervid borde utses 21 ordinarie ledamöter och att det varit vanligt att vid samma tillfälle välja 9 suppleanter, hemställde om R. o. Ad. nu ansåge samma antal suppleanter böra utses.
Slutligen erinrade Hr Gr. o. Landtm, att till följe af det nu fattade beslutet, hvarje vallisia, enligt det i 33 § Ridd.Ordn. intagna stadgande, borde upptaga 30 namn. H. R. o. Ad. åtskildes kl. ^ till 4 e. m.
Tisdagen den 28 Mars 1848.
Plenum kl. 9 f. m. Justerades 4 prot.utdr. för d. 24 dennes. Öppnades Hrr Electorers lista vid val af en ledamot i Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. efter N:o 49.
Frih. Fleetwood, Fredrik Ulric Miles; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N-.o 2247.
Hr von Schultzén, fullm.
Frih. Fleetwood, Fredrik Ulric Miles.
Hrr Electorers lista vid val af en suppleant i SlatsUtsk. efter N:o 2170.
Hr Lidströmer, Fredrik August; och befanns dertill hafva blifvit utsedd:
N;o 121, Hr Hjerta, Carl Johan, Den 24 Mars. 377 o Upplästes elt af Frih.
Åkerhjelm, Claes, inlemnacU sälydande inom.:
Af tjensteåligganden hindrad, att dermed längre kunna fortfara, får jag, med anhållan om bibehållande af min riksdagsmannarätt, afsäga mig den mig uppdragna befattningen all vara Eleclor. R. o. Ad. lemnade härtill sitt samtycke; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hrr Bänkmän, att välja en Elector efter Frih.
Åkerhjelm, samt derjemte utse en Elector efter Gr. Wirsén, Axel Emil, som blifvit vald till ledamot i Const.Ulsk. under permitterad ledamots frånvaro och derigenom upphört alt vara Elector.
Företog R. o. Ad. val af 21 ordinarie ledamöter och 9 suppleanter i förstärkta Banko-Utsk.; och befunnos vid valförrättningens slut hafva blifvit utsedde till Ordinarie Ledamöter: N:o 120.
Gr. Liljencrantz, Gustaf Fredrik, . med lil röster 145.
Stjernstedt, Jakob Theodor, . 99 59 99 — 183.
D’Albedyhll, Christer Henrik, 99 59 99 211.
Frih. Cederström, Rudolf, . . . •9 lil 99 — 15.
Hr Ribbing, Gustaf, 9? 59 99 — 408.
„ Dankwardt Liljeström, Fullm.
Hr Elgenstjerna, Carl, ....
99 59 99 — 645.
,, Möllerswärd, Carl Henrik, 99 59 99 — lill.
„ Sölfwerberg, Magnus Diedrich, 7* 59 99 — 1226.
„ Gripenstedt, Joli. August, . . 99 lil 99 — 1476.
,, Riben, Carl Wilhelm, . . 99 59 99 1563.
„ Cederstråhle, Johan Casimir, 99 59 99 — 1600.
„ Braunerhjelm, Ferdinand, . . 99 lil 99 — 1661.
„ Garlheim Gyllenskjöld, Oscar, 99 59 99 — 1675.
„ Adlerbjelke, Fullm.
Hr Bogeman Johan Ludvig, 99 59 99 — 1789.
,, Ridderhjerta, Fullm.
Hr von Ho henhausen, Michail Silvius, . 99 59 99 — 1939.
,, Silfverstolpe, David Ludvig, . 99 59 99 — 2080.
,, von Konow, Fullm.
Adel svärd, Erik Seth, ....
99 59 99 — 2275.
„ Lefre'n, Johan Pehr, . . .
99 lil 99 — 2283.
„ Akrell, Carl, 99 59 99 — 2307. „ af Tuneld, Carl Erik, . . . 99 59 99 2308. ,, af Ström, Israel Adolf, . .
Suppleanter : 99 59 99 — 2132. B. Hr af Klercker, Fredrik, . . 99 59 99 — 1413 „ Råfelt, Anton, ....
99 59 99 — 370 Frih. von Paijkull, Johan Gustaf, 99 59 99 — 379 ,, von Vegesach, Achilles, . . • 99 58 99 — 213 ,, Armfelt, Fullm.
Gr. Piper, Axel Mauritz, 58 5 9 378 Den 28 Mars. N:o 68.
Gr. Creutz, Fullm.
Hr Ulfsparre, Georg, . . . . . . . med 58 röster. — 746.
Hr Reiher, Fullm.
Åkerhjelm, Fritz 58 „ — 2170.
„ Lidströmer, Fredrik August, . . „ 58 „ — 8.
Gr. Oxenstjerna, Fullm.
Hamil tan, Henning Ludv. Hugo, . . „ 56 „ Sedan genom lottning blifvit bestämdt, såväl hvilka bland deni som erhållit 59 röster borde blifva suppleanter, som i hvad ordning desse, samt de suppleanter, hvilka erhållit 58 röster, borde tillkallas.
Anmäldes och lades på bordet nedannämude från Utskrn inkomne utlåtrn och belänkm nemi. från Stats-Utskoltet: N:o 103, i anledn. af K.
M:s nåd. propus., angrde afskrifning af en del utaf de Hallands läns innevånare år 1846 beviljade undsätlningsmedel, N:o 104, i anledn. af väckt motion om afskrifning af återstående undsättnings-skulder inom Ofvan-Siljans fögderi af Stora Kopparbergs län; N:o 105, ang-.de sökt förnyelse af 3:ne stycken genom stöld förkomna s. k.
Trollhätte slussverks lottsedlar; N:o 106, i anledn. af K.
M:s nåd. propos. ang:de lindring i den af hemmanen å ön Hven, såsom godtgörelse för dem förut åliggande arbetsskyldighet vid Uranienborgs kungsgård, utgående afgäld; N:o 107, i anledn. af väckt motion om optionsrätt för Klabböle och Sörfors byamän till arrende å vid deras strand belägna kronofisken i Umeå eif; Bevillnings-Utskottet: N:o 9, ang:de grunderne för den blifvande allmänna bevillnm samt föreskrifterne för deras tillämpning; Allm.
N:o 55, i anledn. af väckt motion om upphäfvande af det uti K. brefven d. 6
Maj 1817 stadgade förbud om kyrkostugors uppförande inom Norrbottens och Westerbottens län af församlingsboer, hvilka äro inom en mil från kyrkan bosatte; N:o 56, i anledn. af väckt motion om upphörande af skyldighet för landtman att afskala och samla barken å till dem upplåtne ekar; samt N:o 57, i anledn. af väckt motion om upphäfvande af K. förordmn d. 19 Juni 1843, ang:de kolmätning. II. R. o. Ad. åtskildes kl. $ till 2 e. m.
Den 29 Mars. 379 Onsdagen den 29 Mars 1848.
Justerades pleni-protm för d. 15 dennes f. och e. m.
Föredrogs Exped.Utskis d. 24 dennes på bordet lagda mern.
N:o (i, i anledn. af återremiss utaf skrifvelseförslagen N:ris 10, 11 och 12 jemle nedannämnde vid detta mern. fogade förnyade förslag lill R.
N:o 40, i anledn. af K.
M:s nåd. propos. om ändringar i 17, 22 och 24 §§ Reg.F.; Nio 41, i anledn. af K. M:s nåd. propos. om ändring i 6, 15 och 43 §§ Reg.F.; samt Nio 42, i anledn. af K.
M:s nåd. propos. om ändring i 1 § 9 mom. Tryckfr.-förordn:n.
Dessa nu till justering uppläste förnyade förslag till und. skrifvelser blefvo af R. o. Ad. godkände, hvarjemte Exped.Utskis förevar mern. lades till handlingarne.
Sedan härefter Exped.Utskis d. 24 dennes bordlagda under
Nio 43 afgifna förslag till R.
Stis und. skrifvelse till K.. M., ang-.de återställande till Kalmar domkyrka af arrende-inkomsterne utaf jordlägenheter, tillhörande Kalmar f. d. fästning, blifvit lill justering uppläst, godkändes jemväl detta skrifvelse-förslag.
Vidare upplästes till justering och godkändes följande från Exped.Utsk. inkomne förslag till R.
S:s und. skrifvelser till K. M.i Nio 47, angide preskriptionstid för liqviderandet af åtskilliga i riksgis-kontis hufvudbok uppförde skuldposter; Nio 48, angide riksgis-kontis på krigs-collim öfverlålne fordringar hos städerne Malmö och Ystad; Nio 49, angide förmånsrätt för förskott på lill försäljning lemnade varor; samt Nio 50, angide förändringar i rese-reglemenlet.
Föredrogs ånyo StatsUtskis d. 15 och 18 dennes på bordet lagda utlåt.
Nio 91, angide regleringen af utgifterne under riksstatens 7:de hufvudlitel.
Delta utlåt, företogs punktvis till afgörande och dervid förekom först Utsk:s hems lallan om uppskof med definitiva regleringen af de under ifrågavar. hufvudtitel förekommande spanmäls och Öfriga indelta räntor.
Denna hemställan blef af R. o. Ad. bifallen. lista punkten, ang:de Finans-depart:ts expedition. 11. Ex. Hr Gr. Posse, Arvid:
Såsom skäl hvarföre Ulsk, 380 Den 29 Mars. icke ansett sig böra tillstyrka bifall lill hvad K. M. i förevar, fall föreslagit, har Utsk. anfört, såsom orden lyda: ”att den vid 1840 —41 årens riksdag fastställda atlöningsstat icke så länge varit gällande, att behofvet af den äskade tillökningen å finans-depärt:sexpedilionens stal må kunna anses till fullo ådagalagdt”.
Delta skäl kan jag ej erkänna såsom giltigt, utan tror att 7 års erfarenhet i delta afseende bör anses tillfyllest; och denna 7-åriga erfarenhet har tydligen ådagalagt behofvet af tillökning uti deparhts stat.
Häraf har också händt, att K.
M. varit nödsakad, för ärendenas behöriga gång, anlita de s. k. besparingarne som dock äro af en tillfällig beskaffenhet och ej borde användas lill fyllande af ett ständigt fortvarande behof.
På grund af denna min öfvertygelse tror jag ali denna punkt borde lill Ulsk. återremitteras, men öfverlemna!- det till 15. o. Ad:s egel bedömande.
Ilr von Hartmansdorff, August:
Med den kännedom jag kan äga om detta embetsverk, och om mängden af de göromål detsamma åligger alt besörja, anser jag mig böra instämma uti H. Ex. Hr Gr.
Posses yrkande att förevar, punkt måtte återremitteras, på det StalsUtsk. må ånyo taga saken i öfvervägande.
Att i detta fall vägra ett nödvändigt anslag, verkar, enligt min öfvertygelse, till skada för rättsökande, hvilka, i anseende dertill att ärendenas mängd öfverstiga den närvar, tjenstemannapersonalens förmåga, nödgas vänta för länge på deras angelägenheters afgörande.
Gifves ej anslag dertill, så måste medel till gratifikationer och uppmuntran åt extra ordinarie biträden tagas af extra ulgiflsmedlen, hvilka alltid borde vara tillgängliga för sitt egentliga ändamål, eller för oförutsedda utgifter dit de ifrågavar. icke höra.
Jag hemställer således att denna punkt måtte varda återremitterad. R. o. Ad. ansåg de emot den förevar.
l:sta punkten gjorde anmärkn:r föranleda till densammas återremitterande. 2:dra punkten, an g: de kamm.coll: m; 3:dje punkten, ang:de arfvode för en notarie vid stats-kont4:de punkten, ang-.de löneförhöjning
Jör magasins förvaltar en i Borgholm-, 5:te punkten, ang:de förslågs-anslaget lill chartw-sigillatce-omkostnader; 6:te punkten, ang:de chartw-sigillatw-kontorets vaktbetjening; 7:de punkten, ang:de kammar-rätten; samt 8:de punkten, ang:de öfverintendents-embetet. R. o. Ad. biföll hvad Ulsk. i dessa punkter tillstyrkt och hemställt. f):de punkten, ang.-de förslags-anslaget för postverkets löner och öfrige omkostnader, samt statsverkets behållning af postmedlen.
Hamilton, Hugo, anförde skriftligen: H.
Slatslllsk. har uti dess utlåt.
N:o 91 tillstyrkt, att R.
St. skulle, med afslag af den af K.