Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapet och Adeln att 'samma Memorial endast borde läggas till Handlingarne.
Vid förnyad föredragning af Con-: stitutionsUtskottets sedan 1815 års Riksdag hvi. lande och den 19 sistledne Februarii på bordet lagde Förslag till ändring ii nedannämnde §5. af RegeringsFormen, beslöt Höglofl.
Rid-i denkapet och Adeln, att antaga de af Utskog 4 Den 17 Martil, /. m. tet tillstyrkte ändringar uti 41, 56. och 8i- §§•» hvaremot Utskottets Förslag till förändrade Redactioner af 53, fio. och 96. £§. af Ridderskapet och Adeln ogillades.
Ut supra. $. D. Vid förnyad föredragning aF CortStitutionsUtskottets sedan 1815 års Riksdag hvilande och den 1 9 sistl.
Febr. på bordet lagde Förslag till ändring uti nedannämde §§. af Riksdagsordningen fann Högh jKidderskapet och Adeln för godt antaga de af Utskottet tillstyrkte ändringar uti 15, 46. och 68. §•§., jemte första Alternativet af de ntaf 38- § framställde Redactioner, hvaremot Utskottets Förslag tillför: ändrade Redactioner af 14, 29, 56 och 63 §§. af Ridderskapet och Adeln ogilladee.
Ut supra. S D. Vid förnyad föredragning af ConstitutionsUtskottets , sedan 18 * 5 års Riksdag hvtlande, samt den 19 sistledne Februarii på bordet lagde Förslag till ändringar och Tillägg uti TryckfrihetsFörordningen, fann Högloflige Ridderskapet och Adeln för godt ogilla de af Utskottet tillstyrkte ändringar uti 4. §. 8.
Mom. samt 5 § 2. och 3.
Momenternej men alla öfriga af Utskottet föreslagne ändringar och Tillägg, nemligen uti Ingressen, 1. §. 5, 6,7 och 8.
Mom , 3. §. 9.
Morp , 4. §. 7. Morn-, 5* §• i. och 4. Morn., 6amt uppflyttning af 8.
Morn. af sistnämnde §. blefvo af Ridderskapet och Adeln antagne, i följd hvaraf frågan om afskaffande af den nuvarande Juryn således komme att förfalla.
Den 17 Martil, f m. 5 Herr Gyll enhällig Lars Herman , hade iniemr. at ett sä lydande; * Vördsamt Memorial.
Enskilda angelägen!)-fer nödga mig, att innan korrt från Staden afr sa , hvarigenom jag sättes utur tillfälle, att vidare fortfara i det smickrande förtroende, hvarmed Uöglofl.
Ridderskipet och Adeln behagat hedra mig, då jag vid Riksdagens början valdes till Ledamot i Riksens Höglofl.
Ständers LagUtskoti j hvilket förhållande jag ansett mig böra för Herr Grefven och LandtMarskalken samt Högloflige Ridderskapet och Adeln härigenom vördsammast anmäla.
Herr Grefven och LandtMarskalken anmodade, i anledning häraf, Herrar Electorer, att innan nästa Plenum sammanträda för att utvälja en Ledamot i Lagutskottet efter Herr Gyllenhahl - Justerades PleniProtocollet för den 2 den? nes förmiddagen.
Jag kan ej fullkomligen inseafsigten med de af Herr Roos uti sitt Anförande i Plenum den a dennes gjorde frågor och uppgifter, men som han synes önska svar och upplysningar, skall jag, så godt jag kan, söka besvara honom.
Den 17 Martn, /. m.
Jag får vid dess Anförande först erindra, att Herr Grefve von Platen aldrig, mig vetterligen, bestämdt yttrat, att Fartyg af Ho å 100 Lästers drägt skulle kunna passera Trollhättan endast uti dess af trycket utgifne Afhandling om Canaler , då han deruti omtalar Bjelkars qch Sågblockars transporterande på Fartyg genom Canajen, förekommer följande mening: ”Ville man för sådan Transport genom Cana”len, bygga någon pråmlik Farkost, som lik”väl i flera hänseenden blef felaktig, är ingen ”fråga, att icke 100 Lästers drägt skulle kun "na erhållas”
Men af detta yttrande kan väl aldrig dragas den slutsatts , åt t ett teo Lästers Fartyg, bestämdt till seglation på hafvet och iygdt derefter, skulle kunna passera Canalem Hvad åter angår den varda Ledamotens uppgift, om hvad sorn handt dess Fartyg, under passagen genom Slussarne, bestrider jag den alldeles icke; den bevisar blott, i min tanke, att
Byggmästaren gifvit ritning på ett mot ändamålet icke svarande Fartyg, och att detta Fartyg, som varit af 52 Lästers drägt, med största svårighet passerat Slussarne, mer» deraf följer icke , att ej både lika stora och större Fartyg kunna göra det med lätthet, om de blifva byggda derefter.
Jag är ej kännare afSkeppsbyggeriet, men förmodar, att oin det nämnde Fartyget varit något smalare samt dess botten construerad efter samma grunder, sorn på en Holländsk, så kallad Smack, skulle det både med lätthet passerat
Dea 17 Martti, f.m.
7 Jag får vidare upplysa den värda Ledaq moten derom, att sedan Trollhätte Canal blifvit färdig, utsattes af dess Direction år 1805 eller 1806, en Prisfråga, om Construction af ett Fartyg, som med en byggnad, lämpad ef-J ter Canalens och Slussarnes Dimensioner , förenade den högsta drägtighet.
Denna fråga har blifvit till Directionens nöje besvarad, af en vid namn Ringheim i Carlskrona, som derföre fick den utsatta belöningen ; han inlemnade noga och fullständig ritning på ett Fartyg, som med uppgifne Dimensioner, att med lätthet passera Slussarne, skulle blifva 70 Läster eller något deröfver.
Denna uppgift lärer ej heller kunna bestridas, - då det står hvem som hellst öppet , att af ritningen, som i Directionens Archiv förvaras, erhålla Copia.
CommerceRådet Santesson har dessutom haft ett Fartyg, som i flera år seglat igenom Trollhätte Canal och som varit af 65 Lästers drägt, hvilket, ehuru ej bygdt efter Ringheims ritning, likväl, hvad Lästetalet angår, tämmeligen kommer dermed öfverens.
Då man således kan taga för afgjordt, att ett Fartyg, byggdt efter den af Ringheim uppgifne ritning, blir omkring 70 Läster, att det kan passera Trollhättan och följakteligen de lika stora, om ej större, Götha Canalens Slussar, synes mig att den värda Ledamotens Afförande är' nöjaktigt besvaradt.
Sluteligen får jag endast tillägga den ge* 8 Den 17 Martil, f. m. nerella Anmärkningen, att erfarenheten lärt Svenska Rederierna , att Fartyg om den omnämnda storleken, äro de, som på utrikes Ora ter lättast erhålla fragter, och att med dem alla kända
Haf kunna med icke mer än vanliga sjöfaror beseglas, är en af alla sakkunniga så erkänd sanning, att den ej behöfver bevisas. Som Herr Roos likväl begärt och Högloflige Ridderskapet och Adeln bifallit, att dess Yttrande får åtfölja de öfrige i ämnet gjorde Anföranden till vederbörligt Utskott, får jag äfven ödmjukast anhålla, att mina Anmärka ningar få vara det följaktige.
Jemte det jag instämmer i Herr Påhlmans yttrande, i anled. ning af Herr Lagerheims Memorial , får jag tillika förklara min tro, att de, sorn kunna hafva ett personligt Interesse i fortsättandet af Götha Canal-arbete, göra bättre eller åtminstone mera opartiskt, om de med Fada och bestämda Calculer söka upplysa oss om nyttan af, och möjligheten att någonsin fullborda Canalén, än om de försöka bestämma den större eller mindre Fosterlandskänslan hos Personer af motsatt öfvertygelse.
_ Öfverläggningarne om Götha Canal vid alla våra Riksdagar tyckas i sig sjelfva innefatta sa tillräcklige anledningar till obehagliga intryck, att man ej synes behöfva genom Opinions- och ord-tvister öka dem> Den 17 Martn, /. m. 9 Herr Roos, Carl ylclam:
I anledning af hvad Herr Heykenskjöld anfört, torde mig tillåtas förklara, det mine Yttranden stödja sig på verklige Fada, då deremot Herr Heykensköld® stödja sig endast på uppgifter.
Herr Grefven och Landt Mar skalken föreslog, att de angående Götha Canal nu afgifne Yttranden, måtte till Stats- och BancoUtskottem remitteras ; hvilket bifölls.
Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde , att sedan alla från 1815 års Riksdag hvilande Förslag till ändringar i Grundlagarne nu mera blifvit pröfvade och afgjorde , ConstitutionsUtskottet måtte anmodas att inkomma med uppgift på de Förslag , sorn af samtelige RiksStånden blifvit godkände , hvilka, efter verkställd justering, sedermera torde böra öfverlemnas till ExpeditionsUtskottet, för att i afseende å Kongl. Maj:ts Nådiga Sanction derå uppsätta en underdånig Skrifvelse till Kongl, Maj: t.
Bifalls.
Herr Grefven och LandtMarskalken till» kännagaf, af enligt det för Högstsalig Hana Maj t Konung Carl. XIII:s Begrafning utfärdade Ceremoniel, komma vissa Ledamöter af RiksStånden att deltaga uti den Kongl. Processionen; i anledning hvaraf och då Herr Grefven och LandtMarskalken hade sig be; I® Den 17 Martii, /. kanf, att 50 af Ridderskapets och Adelns Ledamöter, skulle blifva dertill kallade, Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, det Riuderskapet och Adein behagade innom sig välja bemäld?
Personer, antingen på det sätt, att de äldste bland Grefvarne, Friherarne samt Ridders- och Adelsmän utsagos, eller ock att hvarje Bänk måtte innom sig utse, en Leda möt 5 men då alla de Hofvet eller serskilda .Embete* m«nnaCorpser tillhörande Herrar Ledamöter redan vore berättigade att gå i Processionen, hemställde Herr Grefven och LandtMarskalken, om icke sådana Herrar Ledamöter, hvilka icke ägde någon dylik befattning, måtte utväljas, att vid samma tillfälle å Ståndets vägnar sig infinna5 hvarvid AdeljUniformen med flor om armen och i värjan kunde nyttjas; och voro lör de öfrige af Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter, hvilka icke kommo att deltaga i Processionen, rum utsedde i RiddarholmsKyrkan, hvartill Biiietter funnos uti KiddarhusCancelliet att tillgå.
Grefve Mörner, Carl Stellan, hemställde, om icke, på sätt Herr Grefven och LandtMarskalken föreslagit, Ridderskapet och Adeln skulle finna lämpeligt, att hvarje Bänk innom sig uti sage en Ledamot att deltaga i Processionen.
Herr Grefven och LandtMarsialken gjorde Proposition till bifall af hvad Grefve Mörner föreslagit, samt att, sedan alla Bänkarne utsett sine
Deputerade, dessa sistnämnde måtte Den 17 Martu, f. tn.
II till deltagande i Processionen låta sig hos Ridd*rhusFiscalen anteckna, Riföils.
Företogs till pröfning Stats- och BancoUtskottens den 3 dennes afgifne samt den 7 i samma Månad, förmiddagen, på bordet lagde Betänkande, i anledning af den del af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition den 10 December 1817 om Allmänna Penninge-rörelsen och Myntvärdets upprätthållande, sorn angår Malmö, Götha CanalBolags samt Götheborgs
Herr Hjarne, C. J.y hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplästes, så lydande; Vid Högloft.
Stats- och BancoUtskottens Betänkande, rörande FilialDisconternes utredning , vågar jag följande AnmärkniDgar: 1:0
Anser jag, lika med Friherre Wirsén, orätt, att sorn tillgång utesluta den af Götha CanalDiscont ägande fordran på 1,100,000 R:dr af Götha Canal, åtminstone till hela sitt belopp; ett sådant beslut synes mig myckel tidigt, då Ständerne ännu icke utlåtit 6ig öfver detta Arbetes fortgång eller fortfarande, och hvad beslut i detta ämne än må tagas, måtte der finnas värde till minst 500,000 R dr Banco. 3.0
Anser jag äfven icke rättvist, att un» 12 Dm 17 Martil, f. m. dundraga sig betala 3 Procent på utevarande Disconternes Skuldsedlar til! den 1 October 1817, och att de, sora hafva flere års dylik Kanta jnneslående , skulle behandlas lika med dem, sorn endast hafva få månaders. 3:0
Anser jag att 5 år är för korrt tid, att ur den allmänna Rörelsen indraga ett så betydligt Péhnioge belopp , s«m Disconternes utestående Fordringa*', och - 4:0
Anser jag förflyttning till Hufvudsta» den af alia Disconterne, en orätt för Innevå* na.ne i Piovincerne.
Men då jag tillika finner , att om 3 Procent skulle erläggas för Disconternes Skuldsedlar, skulle en större förlust träffa Banquen , vågar jag föreslå följande , hvilket, efter min tanka, innefattar alla interesserade Parternes förmån, och ingens förlust, då jag åsidosätter Actie-ägarne, som jag, lika nied Utskotten, af anförde skäl, tror icke böra komma i fråga: 1:0 Böra enligt Betänkandet alla Skuldsedlar inlösas på .5 år med Ränta till den 1 October 1817, och hvarpå jag tror, genom nedanföre projecterade ersättning, 3 Procentskall kunna betalas på det för hvarje år återstående Capitalet. \ 2:0 Häremot skulle Disconterne äga rättighet, eller rättare Banquen, som deras Utredningsman, att genast å nyo utlåna inflytan ^ t- r
' Dell 17 Martil, f, m. 13 de Ränte- och Afbetalningsraedel, och dermed fortfara i to år. 3:0
Såsom en följd deraf, skulle alla nu befintlige
Lån i Disconterns lä omsättas på 10 i stället för 5 år. 4:0 Skulle, såsom följd häraf, tili atus afbetalningar med 3 ProcentsSedlar , after deras fulla belopp ; äfven Räntan, om den blir bifallen, bör till inbetalningsdagen beräknas, och 5:0
Böra Disconterne, som hittills, få qvarblifva i de Landsorter de varit , men under Banquens styrelse; endast de 1 Stockholm hittills varande Contoir böra med Banquen sammanslås.
Och föreslår jag, att den blifvande BancoDirectionen må ökas med 2 Ledamöter af hvarje Riksstånd på hvarje Discontplats, Summa 4 af hvarje Riksstånd, sorn under den i Stockholm varande BancoDirectionen ägde att desse Afdeluingar efter gifne Instructioner förvalta, dock utan vidare deltagande i Banco» Cirectionens göromål.
Genom de här ödmjukast föreslagne förändringar i Betänkandet, härflyter, efter min tanka, de väsendteliga fördelarne, med ingens förnärmande, att 3 ProcentsSedlarnes Innehafvare ske fullkomlig rättvisa, i synnerhet om dem kan beviljas löpande
Ränta till inlösningstiden; att Penninge»beloppet får, till indragningen en längre och följakteligen mindre kännbar tid för dea allmänna Rörelsen; att Lanta - 14 Den 17 Marttif f. 111. garne i Disconterne få en fördubblad tid till inlösen af sine Skuld-sedlar, en tid, jemnad mera i förhållande till Penninge-tillgångarne; att 3 ProcentsSedlar kunna utan Banquens förlust användas till fullt belöpp och utan deras agares förlust vid afbefalningen; och slutelig gen förlora ej i'rovincerne den förmånen att äga
Disconthjelp närmare och hoppet att vid nödens tillfällen äfven få nya
Lån innom den föreskrifne tiden.
I det blifvande Betänkandet anser jag äfven stället vara, der Utlåtande, rörande den öfverklagade Öfverräntan, borde meddelas.
I händelse af Återremiss, vågar jag öd-’ mjukast anhålla, att detta mitt Anförande må få åtfölja Betänkandet till Utskotten Friherre hagerbjelhei Johani anförde skrif» teligen:
Utan att erkänna någon Staten åliggan» de laglig förbindelse, att ersätta DiscontBorgenärernes förluster, eller skyldighet att med Disconternes utredande taga befattning, hafva Riksens Ständers Högloft.
Stats- och BancoUt-, skott föreslagit, på sätt, det nyss uppläste Betänkandet innehåller , att Staten skulle öfvertaga dessa
Disconters affairer och utreda desamma.
Härvid må mig tillåtas anmärka, att sedan dessa ifrågavarande
Disconter, igenom så väl dea Verkställande Magteus, sorn Riksens Stän - Den 17 Martti, /. m. 15 ders vidtagne åtgärder, vunnit i det Allmänna ett så betydligt förtroende, att deras Sedlar i Rörelsen allmänt gingO sorn Mynt, att under hela deras Octroy-tid Riksens Ständers eller Banquens Revisorer granskat deras Handlingar, utan att för Allmänheten förr än i slutet af Sept. månad förledit år tillkännagifva deras obestånd, men tvärtom, i de föregående Revisioner, meddelat deras Styrelser Decharge, hvarigenom, örn möjeligt vore, än mera deras Credit skulle ö-, kas; synes för mig, om icke efter Lagens strängaste bokstaf lagligt, åtminstone efter alla rättsgrunder högst billigt, att Staten, så vidt dess tillgångar medgifva , ersätter Borgenärernes oskyldiga lidande och iråkade förluster, hvilka aldrig ägt rum, om icke dessa Disconters Credit vunnit ett så allmänt och öfverdrift vit förtroende.
Då Staten eller Banquen otvifvelaktig! är Disconternes största Creditor, är det utan tvifvel Staten, som bör vara den rätta utredande af derea Disconters Affairer, så mycket mer, som i afseende på de serskildte vidsträckta om-i ständigheter , sorn härvid inträffa, Staten är den enda, som kan utreda dem; de Öfrige Creditorernes rätt åter, blifver ovilkorligt den, att alla tillgångar komma i beräkning, och att alla erhålla, af den utdelande Massan, lika rätt i mån af deras fordringar.
Huruvida alla tillgångar blifvit beräkna.’ de, upplyses bäst utaf Friherre Wirséns med Utskottens Betänkande åtföljande Anförande a 16 Den 17 Martil, /. nt. sorn tydeligen ådagalägger, att den af Götha CanalDisconihos Canalverket ägande fordran, l , lOC^OÖÖ R.dr, icke blifvit påräknad.
Af denina fordran voro vid 1815 å';> Riksdag 900,000
R.dr af dåvarande BäncöUtskott Rande, hvilket Utskott ansåj;hvarken Bånqdens 'eiler Disi cöntefis Privata' Creditorers rätt igenom dea förnärmad eller hafva till säkerheten något alt befara.
Dessutom upplyser Friherre Wirsén, att denna tillgång skall för närvaräfide göra, efter Bok, 906,000 R:dr, men Högloflige IJtskotfen anser den likväl för intet', utan 1 stället beräkna Banquens förlust på Götha C*; nalDiscont till en Summa af 526,608 R.*dr, då efter saken3, på ofvannämhde sätt styrkte förhållande, Banquens vinst" på Götha CartalDiscont, sedan den till slut hunnit blifva liqviderad , på sätt Utskotten föreslagit, och Banquen blifver autoriserad att emottaga alla Fordringarne, troligen blifver öfver 300,öoö R:dr.
Att nara lika förhållande ager rum i Höglofl- Utskottens Calcul öfver Malmö Discont, Jorde Höglofl.
Ridderskapet och Adeln finna derutaf, atf Höglofl.
Utskotten alldeles uteslutit såsom tillgång de', osäkra Fordringärne; :
Jag lemnar derhän sannfärdigheten af det rykte, sorn skulle 90,0^0 R.dr af dessa Fördringar nii nyligen blifvit återbetklde, men om det besanrrås, så -hjfevisar det likväl .att det ieke bordt lemnäs, utan' allt afseende.
Utskotten upptaga bristen i denna Discont till ' - ' ‘235,33? - ..-, : U
Den 17 Martil, f tili n 233,222 R:dr 4® sk. 2 r:st.~
Denna brist måt2 te åtminstone icke utmärka Banquens förlust på denna Discont, ty ibland Banquens ersättningar härföre, synes kunna komma i betrag* tande Banquens vinst unde* den förflutnaOctroytiden med omkring 80,000 R.dr , ehuru dessa icke kunna påräknns såsom ert tillgång för Cre«| ditorerne.
Men det SilfverCapital af 100,000 R:dr, hvilket af Malmö Discont vid dess första inrättning deponerades i Banquen, synes mig vara en alltför betydlig tillgång att icke Varda upptagen uti UtredningsCalcUlen, ehuru Banquen möjligen kan Vara berättigad till prio^ ritet i detsamma såsom Pant-Inne hafva re.
Då detta SilfverCapital evalveras till dess råtta värde 1 papper efter Cours, Utgörande omkring 220,000, synes tydligen att den påräknade betydliga bristen till största delen försvinner*
Af hvad jag sålunda hafvit aran anföra9 tror jag mig hafva bevist att oman båda Digconterne skulle forceras till Concours, så blif icke
Fordrings-ägarnes förlust efter ali anleda ning så betydlig, som en del af dem får vidkännas genom det af Höglofl.
Utskottet före-’ slagna Liqvidationssätt, hvilket tillika förenar den omständighet, att det, efter min tanka, är mindre rättvist, då det anser alla upplupne 3 procents
Räntorna för ingen Fordran, och hvilka rester, om Lagen får blifva gällande,! för Creditorerne ovägerligen skola erkännas till Concoursdagen.
Dessutom föreslå Högloflige Utskotten, att de mindre Fordringsägafne ellen Ridd. 0. Ad.
It Afd. 3,4. 18 Den 17 Martti J. m, Assignationernes Innehafvare, skola genast erhålla fullt ut deras Fordringsbelopp, då deremot de afötre eller 3 procents Innehafvarne liqvideras på 5 år , med j.'dels afbetalning ont årc|j härigenom kpmma dessa sednare att, ut-* om den upplupne af kortade Räntan, sorn fqf flere torde uppgå anda till 6 å 9 Procent, er* hålla 15 Procents iörminskning, hvilket Utskotten på sätt och Vis sjelfva erkänt, då de förvägra de för .dessa Fordringar blifvande Obligationer att användas till Liqvider af Lån i bisconterne, efter fulla beloppet , utan til*, låta dem endast antagas med beräknande af Rabatt efter deras återstående förfallotid •r»'K
y ; ,f- , '•
J öh fl -> V-•- D fl B ) 3 i *(^ 4 Hvar och en lärer utan tvifvel finna det mindre rättvisa i detta Liqvidations-sätt, hvilket, efter ofin tanka, icke kan försvaras af annat än hogsta nödvändigheten, och cm denna högsta nödvändighet för närvarande finnes och påkallar en sådan åtgärd, derom kan jag icke domina j men intill dess jag med kfarare skäl,.än dt? hittills änförde, derom blir öfver, tygad, torde mig benäget ursägtas, att jag den■ ÄÉfgtöU** s hafi bara .-bo ns;!! o:i - :' ^202k/i 12^0;n?
r •''i jgr hh-s c Piörf *
En värd Ledan;Ot af detta Stånd, Herr Grefve Spens, har redan för detta föreslagit, att ett Lån af omkring i,oooj0fio R;dr måtte beviljas Götha CanalDjscont till utredande af sina afFairer:
För min del skulle jag önska, att i händelse denna Summa vere tillräcklig, så att Discontens afFairer dermed kund* utredas, detta förslag vunne bifall ■ Jag tror att deri-j Dien 17 Martil , f. m. 19 geriorfi skulle älla åtnjuta ."idb tHiböriigä tätt befi Staten icke förlora, då nodigå' säkerheter vtat ifaddlpafijéfäbi ihgar ne ordentligen irivingö, oefi Canäil>isCähfen dertill förbjudas att hädanefter trottag* Privates penningar för 3 Procent; j *: sätt hittills skett, OCH om det skulle tillätas,1 ‘åtminstoneicke”pä - körtäré uppsägningstid , ari fri i r. sr 3'Ma bad ef. ■ Härigenoitj skull; Götha OrinaPfelijNfä l tillfälld, ' att tned de äf Riksens Fjäder är 1 g t 5' Wvil-' jäde tiflskÖtf föi isatta sina Arbeten öcH; Ritor, sens Ständer vid innevarande Riksdag: undgå äil vidare åtgärd med an sk aflande*, af rya till* gångar till déttä storå och kostsamma Arbetes fortsättande.
Men då Riksens Ständér af de ftäriilatne sednare tiders erfarenhet tilirickligeri lärä Vafa <1fVértygadé om skadhghe-ten af ett Vid* - sträcktare biscort-systéme, lärer detta Förslag*-’ troligen' icke beviljas, hvadan jag får utbedja mig, att till Höglötl: RidderskapetS öcb Ädéln# ihögna bedröfvande såsom Altérfiäti^^få' ^Örd*' ' saftrmaSt framställa ffiljånde Liefvidatibn?- jbrojecr får Götha vCånalå:öVh; ^lafmö‘!£)^föö:htér; ... \!
T3*'-v - 3 9 g £ K ‘ti - . ■ ers , e&itv1 1:0
Ifrån och med deri 1 Augtfsfi ellet förr, om dét sig göta later, inlöser Riksgälds-*!
Contöiret Gla Götha Canals Och Malmö biå* cötrt^fe pä Öaftquen ställde bok^dVÄisigriatibner med full valuta'i RiksgäldsSadiär öfter
Re* aliSätiorisisjrtftid.
Igcriöm ett Sadant beslut ködl* maj'allå d^sä^Sedlaf åféP igen‘ätt gehast gä så söm Myrif iallmärrna Rörelsen, hvadan deri härför belönande Simuna af 737,6Sg
R di troligen ick# pä en gång hommer aft tealiséras * 20 Den 17 Martil, f. m. utan lara Riksens Ständer, i denna händelse, få vidtaga ett beslut , att inhom en viss tid, af till exempel 2 år, alla dessa Assignationer skola varda inJöste, och elter hvilken tids förlopp de 1 binotta^asj5jfåf, slutelig liqvide med dem må vinnas. ^ "itp 'qfr ige dessi Ciscoriters Skulder, hemligen 3 ProcentsSed* lar, och på Afskrifnings-räkningen , likaledes af RiksgäldsContoiret liqvideras med deras upplupne Räntor till den 1 October 181?, på det (Satt, att f liqvideras med Contant innevaran’ de år , f med RiksgäidsConforTets Obhgationer, forfallne den 1 Augusti 1819, med 3 procents
Ränta för ett år, och sista tredjedelen med Obligationer förfallna den i Augusti i8jo,med 3 Procents årlig
Orsaken, hvarföre jag föreslår RiksgäldsContoiret till dessa liqvider, är den öfvertygelse , att Banquens Credit, åtminstone i Opinionen, lider mindre härigenom, än om liq viden iriimediatement af Banquen skulle verkställas!
Bfn'outcr 3:0 Banquen eller BadcoDisconten öfvertaget
Låda dessa FilialHisconters fordringar, hvilka, hvad de private Gäldenärernes Skulder beträffar, med fästadt billigt afseende pä den, isynnerhet i Land orterne, rådande penningebrist, sorn gör ett skonsamt behandlande oundvikeligf, icke böra indrifvas på kortare tid än 6 år, och skulle jag önska att denna tiden kun. de förlängas till 8 år.
Härigenom blifver
Banf (tjuea i tillfälle; att efter hand med de ingåeaf
Den 17 Martil, /. nu de fordringarne fortsätta'de nya utgifne RiksgäldsSedlarnes Realisation till BancoSedlar* då RiksgäldsSedlarnes Credit uppehälles, utan atf Banquens blifver förminskad.
Riksens Stan*) der lära, i fall detta föreslagne Liqvidationssätt vinner bifall, vidtaga något Förordnande, att Banquen igenom dess Discont åter utgifver Sedlar i någorlunda proportion af FiliafDiscÖÄternes Fordringars inbetalnjrjgpå det att RÖW relseCapitalet icke allt för mycket skulle förminskas, till Handelns och Näringarnes för* fång.
Dock skulle jag, för min del, önska, att en sålunda medgifven Ökad Discont-råÉt för.
BancoDisconten ege nit e 1 i gena n v ä n d eä “ti It jordbrukares hjelp, och att Räntan derföre Liefve nedsatt på dessa nya UtlåningsSununot iwrt ^a^Fétf^thu atala dao 4 i.
"3 1'ssr: wvdfiPifföTCr ernes Skulder Tsif RiksgäldsContoiret utgifne 3 Procents Obligationer på l och 2 år få begagnas uti Götha Canais och.