Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Så har BondeSt., forsin del, redan funnit densamma och lågt den till handhna.
Jag tillstyrker, att R. o. Ad. må fatta enahanda beslut.
Jag föreslår, att inbjudningen må antagas.
Endast 2:ne Utsk., hvaribland Oecon.Utsk., hafva ställt sig till efterrättelse den uppmaning, som uti ifråga var. afseende redan ägt rum; hvadan jag tror, att iterationen ej saknar anleda.
Det är icke obekant, att de flesta Utsk. hafva ojemnförligt mindre att göra nu, än de förut haft; och hvad Oecon.Utsk. beträffar, får jag upplysa, att Utsk., just i anledn. afPresteSt:s ifrägavar. beslut, förminskat antalet af sin cancellibetjening med 2.‘ne.
Horn lärer altså sjelf, såsom utsk:s!edaraot, funnit inbjudningen icke böra lemnäs utan afseende.
Då jag icke hort något skäl af den siste talaren anföras, som vederlagt Gr.
Horns uppgifter, samt är öfvertygad, att ordförandena inom hvarje Utsk. iakttaga, hvad dem i detta Den 5 Mars f . nr. 77 hänseende tillkommer, förenar jag mig med Gr.
Horn i begäran om inbjudningens läggande till handkna.
Jag bar uppträdt endast för att förklara, det Hr Hjärne misstagit sig, om lian trott, att min åsigt, det Oecon.Utskrs cancelli-personal borde inskränkas, härledt sig från den nu ifrågavar. inbjudningen.
Jag hoppas, att Utsk. snart nog skall kunna undvara all betjening, och jag skall då, oberoende af alla påminnelser, göra framställning derom; men så länge Utsk. skall fortfara, är dock nödigt att bibehålla secreteraren och en notarie.
Jag begärde ordet för att upplysa derom, att Constit.Utsk. redan afskedat en del af dess cancelli-betjening och kan ej umbära resten.
Jag tror, att ändamålet med inbjudningen redan är vunnet och att prot.utdr. kan läggas till handkna.
Jag instämmer med de 2,'ne sisla talarne.
Enligt hvad nogsamt bekant är, ankom prot.- utdr. i samma ämnen för 8 dagar sedan till Utsk.
Redan förut hade man i Bevilln.Utsk. varit betänkt på att minska cancelli-personalen, och en indragning af alne cancellister och i vaktmästare är redan föreslagen.
Jag får erinra detta till den ledamot, som ansett inbjudningen så nödvändig.
Jag vill endast upplysa, att Constit.Utsk. för närvar, endast har secreteraren och en notarie.
Dessa åter kunna icke undvaras, ty Utsk. får dagligen emottaga nya motioner.
Min mening bar icke varit alt tillvita någon utsk:s-ordförande att icke hafva inskränkt cancelli-betjeningen så mycket som möjligt, åtminstone icke i åsyftning på dera, som nu här uppträdt.
Men jag vet dock, att Utsk, finnas, som ej gått Ständernas önskningar till mötes, då indi agning redan för flera månader sedan begärdes.
Då jag emedlertid påminner mig, att erinran directe till Utsk:n från ett
Stånd ägt rum, och hoppas, att detta skall göra tillfyllest, skall jag icke bestrida, att inbjudningen lägges till handkna, blott den icke ogillas.
Redan hafva 3:ne Utsk:s ordförande anfört giltiga skäl för deras protest emot inbjudningens antagande.
Likväl har den siste talaren förklarat, alt andra finnas, hvilka icke äga sådana skäl.
Jag får då för min del förklara, alt jag icke anser det befordra önskningarna om riksdagens snara afslutande, i fall man inskränker cancellibetjeningen inom BancoUtsk.
Jag instämmer uti att begära inbjudningen till handkna, PresteStSs prot.utdr, blef af R. o. Ad. lagdt till handkna, Vid förnyad föredragning af Constit.Utsk:s d. 2 denne* 78 Den 5 Mars f. ra. på bordet lagda inemor.
N:o 88, ang:de rättelse af ett tryckfel i 56 § Riksd.Ordn., blef nämnde memor. af R. o. Ad. bifallet.
Då nu ånyo föredrogs Constit.Utskts d. 2 dennes på bordet lagda memor.
N.‘o 89 i anledn. af återremisserna på memor.
N:o 72, rör:de universitetens representation, blefvo de föreslagna voter:spropos:na af R. o. Ad. godkända.
Lades till handl:na Constit.Utsk:s d. 2 dennes på bordet lagda memor.
N:o 90 till BondeSt., angrde dess begäran om delfående af Constit.Utsk:s prot. i ett anmärkntsmål.
Vid förnyad föredragning af Coustit.Utsk:s d. 1 dennes på bordet lagda memor.:
N:o gr. med förslag till rättelse i 12 mom. 3§ Tryckfr.- förordn., samt JV:o 92. med förslag, att en del af 7 morn. och hela g mom. i 5 § Tryckfr.förordn. måtte uteslutas; blefvo nämnde memor. lemnade utan anmärkn., och skulle altså hvila till nästa riksdag.
Ånyo föredrogs Constit.Utskrs d. 2 dennes på bordet lagda memor.
]M:o g3 till PresteSt., ang:de grundlagsenligheten eller stridigheten af en fråga, hvarå Hr Talmannen vägrat propostn.
Då jag af skäl, dem jag ofta utvecklat, anser Utsk:s memor. rakt stridande mot grundlagen, yrkar jag detsammas ogillande.
I anledn. af den siste talarens yttrande får jag tillkännagifva, att jag i Utsk. ogillade talmannens vägran; men här tror jag mig icke äga rätt att yrka propos. å ett sådant ogillande, utan anhåller endast att få min rätt öppen, när PresteSt. utlåtit sig, att nemi. föreslå det sätt, hvarigenom Ständerna må komma ur den olyckliga ställning, hvari Utsk. försatt dem.
Äfven jag beklagar, att Utsk. kunnat vidtaga ett så grundlagsvidrigt beslut; men jag finner nu icke någon utväg till rättelse.
Hvar och en ledamot kan blott till prot. förklara sitt ogillande, och jag ber att få nedlägga en sådan förklaring.
Hr Hjärne, Harald, och Gr.
Frölich, Da v., förenade sig med Gr. Horn.
I händelse Hr Gr. o. Landtm., i likhet med livad ofta ägt rum, anser sig kunna göra en så grundlagsvidrig propos., som den Hr Dalman begärt, så har jag icke något emot, att Ståndet ogillar, hvad det ej äger rätt att döma öfver.
Den 5 Mari f. m. 79 Constit.Utsk:s memor.
N:o g3 blef af R. o. Ad. lagdt till handkna.
Jag får reservera mig emot det fattade beslutet, under förklarande, att jag anser propos. hafva bort lyda, det It. o. Ad., med ogillande af Utsk:s memor., icke fann annan åtgärd vara att vidtaga än detsammas läggande till handkna.
Jag anhåller att till prot. få antecknadt, det jag anser memor. hafva bort ogillas med begagnandet af de ordalag, som Hr Dalman föreslagit.
Vid förnyad föredragning lades till handkna StatsUtskls d. 2 dennes på bordet lagda memor. och utlåt.:
N:o 410. i anledn. af erhållen återremiss å Utsk:s betänk.
N:o 397; ]\:o 4*5. i anledn. af verkställd revision af de vid sista riksdagen beviljade extra statsanslag för försvarsverket till sjös samt Kungsholms och Drottningskars befästande.
Ånyo föredrogos och biföllos StatsUtsk:s d. 2 dennes på bordet lagda utlålm:
N:o 411. i anledn. af Riksd.fullm. för staden Wadstena, Hr Bååths motion 0111 eftergift och afskrifning af 1000 r:dr b:co, som nämnde stad uti Östgötha läns landtränteri^ lyftat i och för cholera-farsoten; N:o 4J2< öfver gjorda anmärkntr vid StatsUlsk:s betänk.
N:o 172. i frågan om vissa grunders bestämmande för Hofstatspersonalens pensionering; JV:o 4*4- i Råga om upphörande af arrendet för ödelagde kronolisket i Sollefteå kronofors i Westernorrlands län.
StatsUtskrs d. 2 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 4*3 i anledn. af K.
M:s nåd. remiss uppå PresteSt:s und. hemställan om en närmare förklaring af författningarna, rör:de löningsafgifterna till comministrar, blef ånyo lagdt på bordet af Hrr Bogeman, Joh. Ludv., samt Rosenblad, Bernh.
Då nu ånyo föredrogs StatsUtsk:s d. 2 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 4*6 i anledn. af en utaf Frih. Palmstjerna, C. O., särskildt väckt motion i frågan om räntetagares och räntetagares uppsägningsrätt till leverering in natura, blef nämnde utlåt, ånyo lagdt på bordet af Gr:na von Fersen, Hans, och Horn, Claes Fredr., samt Hr Hjärne, Harald.
Likaledes blef vid förnyad föredragning, uppå begäran af Gr.
Frölich, Da v., samt Hrr Stuart, Carl Gust., och Dalman, Wilh. Fredr., ånyo lagdt på bordet StatsUtsk:s d. 2 dennes på bordet lagda utlåt.
JN:o 4*7 öfver 8o Den 5 Mar» f. m. anmärkn:r vid betänk.
N:o 204, innefattande förslag öfver Riksg:scont:s behof fr. o. m. i835 t. o. m. år 183g, tillika nied ett förnyadt förslag i samma ämne.
StatsUtskts d. 2 dennes på bordet lagda memor.
N:o i anledn. af Fullmägtiges i Riksgtscont. skrifvelse, ang:de gratificationer åt de tjenstemän derstädes, hvilka särskildt fått sig uppdragen befattningen med utbetalningen af och redovisningen för utgifterna i och för innevar. riksdag.
Åtskilliga reservanter hafva instämt med Hr v. Troil i afseende å sednare delen af hans reservation.
Jag deremot instämmer fullkomligt i den förra delen deraf, emedan jag anser de ifrågavar. göromålen hafva tillhört tjenstemännens ordinarie befattningar, och anser således intet skäl förefinnas till beviljande af någon särskildt gratification.
Å andra sidan deremot synes det mig småaktigt alt afpruta på hvad de ifrågavar. tjenstemännnens högsta förmän, som derjemte äro R.
St:s fullmägtige, föreslagit.
Jag yrkar altså afslag å betänk.
Om denna riksdag varit den första, då fråga om särskildt arfvode för det omförmälda arbetet uppstått, så skulle jag hafva understöd?
Hr v. Troils åsigt; men då detta arfvode beståtts vid alla riksdagar, äfven då det utgick från Statscont., kan jag icke firma, att det är R.
St. värdigt att afslå den obetydliga summan, då Riksg:scont:s fullmägtige vitsordat, att vederbörande deraf gjort sig förtjenla.
Det år väl sannt, att Riksgrscontts funetion är att bestrida nödiga utbetalningar; men jag tror icke, att det derföre är gifvet, att tjenstemännen kunna åläggas andra göromål än de, som bestämdt tillhöra deras befattningar.
Förhållandet är, att särskild räkning för riksdagskostnaderna föres, och att dessa utgifter, på det ständiga assignationer å Banken må undvikas, bestridas af en särskild cassör, så att de icke blott medföra ökadt besvär, utan äfven ökadt ansvar.
Jag anser, att R. o. Ad. bör bifalla, hvad fullmägtige föreslagit.
Utsk:s nedsättning deraf synes endast härleda sig från gammal vana att afpruta.
Jag uppsteg för att vederlägga den siste talaren; men då det måhända kunde r.ises småaktigt att icke unna de ifrågavar. tjenstemännen, hvad andra anse dem hafva förtjent, skall jag blott i korthet tillkännagifva, att jag utgått från den princip, att det icke är lämpligt att gifva gratificationer för det man fullgör sin tjenst; utan då Ökade göromål tillkomma, bör man i stället bevilja tillökning i ordinarie lönerna.
Det är altså för principens skull, som jag yrkar afslag å betänk.
Den 5 liars f. m.
Si Hr Rosenblad, Bernh.:
Jag känner icke det speciella förhållandet eller RiksgtsconCs inre organisation och om göromålen äro öfver höfven ökade; men i allmänhet instämmer jag med Hr Hjärne, att beviljandet af gratifieationer för det ena tillfället inleder anspråk derå för elt annat, och hvad beträffar Riksgiscontts stat, så är den, relativt till göromålen och lönevilkoren i andra verk, ganska hög.
Hvad den omständigheten vidkommer, att Riksg:scont:s fullmägtige tillstyrkt arfvodet, så har jag just i dag hört, att en tillstyrkan af ett annat verks fullmägtige i dylikt hänseende blifvit af vederbörande Utsk. afstyrkt, Jag tror altså, att någon obillighet icke beginges genom afslag å betänk.
Jag kan icke i denna fråga hemta något stöd från hvad BancoUtsk. vidgjort i afseende på något tillstyrkande af Bancofullmägtige.
J\’är jag får kännedom om betänk, och det förekommer, skall jag yttra mig deröfver.
Jag begärde ordet, då Hr Hjärne yttrade, att Utsk. hellre bort föreslå ökade löner.
Deri tror jag nemi., att han har orätt; ty de ifrågavar. göromålen äro fullkomligt temporära, och 4 månaders befattning dermed bör
Val icke ersättas med lika belopp, som om befattningen varat 16 månader.
Om Riksg:scont. har litet eller mycket att göra är främmande för detta ämne, och frågtm är endast, om det ifrågavar. arbetet tillhör de bestämda göromålen.
Är arbetet extra, så bör det ock särskildt ersättas; och den i detta afseende hittills följda praxis har dessutom gifvit tjenstemännen skälig anledn. att påräkna att icke blifva oersatta för det besvär, de utöfver sina vanliga tjenstegöromål sig åtagit.
Jag anser mig böra tillkännagifva, alt jag inom Ulsk. delat Gr.
Gyldenstolpes åsigt, samt altså velat bifalla fullinägtiges förslag.
Skälen dertill äro af Gr.
Gyldenstolpe anförda, och jag vill blott ytterligare erinra, alt det ifrågavar. arfvodet vid föregående riksdagar varit högre, samt att befattningen icke blott medför ökade göromål, ulan äfven ökadt ansvar; och då härtill kommer, att, när uppdraget lemnades, derjemte gafs förhoppning om åtnjutande af enahanda arfvode, soln förut varit vanligt, så synes det vara obilligt att vägra anslaget.
Vill man utgå från princip, så måste man antingen afslå allt eller bifalla fullinägtiges förslag; och jag yrkar detta sednare.
Hr Peyron, Gust. Abrah., förenade sig med Hr af Billbergh. Gr. Gyldenstolpe:
Mitt yrkande har icke gått ut på återremiss, hvilken vore nödig, om Ulsk:s betänk, skulle kunna med ändringar antagas, enär frågan är första gången före, utan jag liar blott önskat, att Utskts betänk, må bifallas, och jag förnyar min anhållan derom, 20 H. ii 8a Den 5 Mars f. m.
Gyldenstolpe inom Utsk. yttrade samma åsigt som jag, trodde jag icke, att Iian skulle frånträda den här.
Jag kan likväl icke frånträda mitt yrkande, att beloppet mä bestämmas till hvad fullmägtige föreslagit.
Formen fordrar återremiss, i fall ändring i betänk, skall kunna vinnas.
Dertill synes mig likväl ämnet vara af alltför ringa vigt.
Jag yrkar altså bifall; och beträffande den erinran, alt man icke bör underkänna fullmägtiges omdöme, får jag blott yttra, det jag finner, att dertill äro R.
St. just den behöriga auctoriteten. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, erinrade, att det vore första gången detta ämne vore af StatsUtsk. vid denna riksdag underkastadt Ståndens pröfning, i följd hvaraf memor. ej nu kunde med förändringar antagas.
Uppå derefter framställd propos. blef StatsUtsk:s memor.
N:o 4i8 af R. o. Ad. bifallet. H. R. o.
Ad. åtskiljdes kl. § lill 3 e. m.
Upplästes följande skrifvelse från H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, till underteckn.
Ridd.Secret.
Som jag af enskilda göromål är hindrad att uppkomma genast i början af det till i dag eftermiddag utsatta plenum hos R. o. Ad., torde Hr Ridd.secret. anmoda den äldste närvar, ledamoten att å mina vägnar emottaga klubban och föra ordet hos R. o.
Stockh, d. 5 Mars i835.
I följd hvaraf H. Ex. Hr Gr. Brahe, Magn., öppnade sammankomsten.
Justerades i3 prot.utdr. för denna dag f. iti.
Föredrogos ånyo och lades till handhna Stats- och Oecon.
Utsk:ns d. 2 dennes pä bordet lagda utlåt:n: N:o 53. i anledn. af erhållen återremiss å betänk.
N:o 48, ang:de roteringen i Skåne; JNT:o 54. i anledn. af erhållen återremiss å betänk.
Nso Den 5 Mars c. m. 83 4.7, rörrde elt till R.
St:s granskning öfverlemnadt förslag till inqvarter:sordn. för städerna utom Stockholm.
Ånyo föredrogs Stats- o.
Oecon.Utsktns d. 1 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 55 i anleda, af erhällen återreroiss å betänk.
N:o 42, angtde rättighet för skogsinnehafvare, sorn ej tillika disponerar betet å marken, att för skogsväxtens befrämjande vexelvis uppfreda och inhägna j— i sender af skogsmarkens hela vidd.
Ändamålet med det förslag, som Stats- o. Oecon.Utsktn här afgifvit, lärer vara att befordra skogstillväxten inom landet, hvilken hittills varit vänvårdad.
Jag gillar syftemålet, men befarar, att elt bland de vilkor, som StatsUtsk. i detta sednare utlåt, uppgifvit, till en del motverkar ändamålet.
Det heter nemi. bland andra vilkor, att den, som disponerar recognitionsskog, under det betet derå af annan begagnas, skulle äga rättighet att, till ny skogs uppfredande, inhägna ^ i sender af hela skogens område, men att en sådan lott icke skulle få vara inhägnad längre än 10 år, efter hvilkas förlopp densamma åter borde utläggas.
Sjelf har jag visserligen icke någon synnerlig er-* farenhet i skogshushållningen; men jag har hört erfarna personer säga, att 10 år är för kort tid, för att skogen skall kunna hinna till den höjd och styrka, alt den icke kan af kreatur skadas.
Jag skulle derföre önska, att det icke måtte föreskrifvas såsom ovilkorlig skyldighet att efter 10 års förlopp utlägga den inhägnade io:dedelen, emedan ett sådant vilkor skulle motverka ändamålet, utan att detsamma på något vis är behöfligt, enär det måste vara de till betes begagnande berättigade hemmansägarne eller åboerne likgiltigt, hvilkendera iotdelen som är inhägnad.
I öfverensstämmelse med denna åsigt föreslår jag, att den mening: ”att en sådan lott ej må vara inhägnad längre än 10 år, efter hvilkas förlopp densamma bör utläggas”, må utgå, och utlåt, i öfrigt blifva oförändradt bifallet.
Oecon.Utskms utlåt.
N:o 55 blef af R. o.
Företogs till pröfning Bevilln.- och Oecon.Utsk:ns d. a dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 12 i anledn. af åtskilliga motioner, innefattande förslag till förekommande af lux och öfverflöd i lefnadssättet inom Riket.
Jag har helt kort reserverat mig mot delta utlåt., under åberopande af premisserna deruti.
Jag bör äfven i korthet nämna för R. o. Ad., att utlåt, är uppsatt i motsatt anda med Oecon.Utsk:s åsigt, i enlighet hvarmed alla åtgärder i förevar, afseende borde afslås, och att det törst var genom Bevilln.- och LagUtsktus tillhjelp, som det lyckades att få utlåt, sådant, sorn det blif - Den 5 Mar» e. m. vit till Sta uden framstäldt.
När man genomläser utlåt., finnér man, att Ulsk:n velat raisonnera sig till den öfvertygelse, att förslaget är ändamålslöst, och att man således icke haft för afsigt alt framkomma dermed, ehuru voteringen i sammansatta Utsktn ledde till motsatt resultat, nemi. att tillstyrka R.
M. ingå med en und. skrifvelse om utfärdande af en författning, som skulle uppmuntra till hushållning.
Ord förts propos. till afslag å detta utlåt., såsom rent af orimligt.
Fr. Cederström, Jac.:
Jag anhåller att få fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet på obeböfligheten af denna skrifvelse, och att alla skrifvelser, som icke hafva bestämda föremål emellan Representationen och Konungamagten, äro skadliga.
Jag anhåller derföre om afslag å utlåt.
Jag vågar till en början bestrida den förste värde talarens uppgift, nemi. att premisserna äro uppsatta i motsats med conclusionen, och att detta blifvit en följd af utgången i sammansatta Utsk:n genom LagUtsk:s tillkomst.
Jag påminner mig förhållandet vara sådant, att utlåt., sådant det är, inkom till sammansatta Utsk:n från afdela.
Då frågan förevar inom sammansatta Utsk:n, ansåg jag mig icke kunna motsätta mig det syftemål , man tydligen hade med detta beslut, emedan jag ansåg det icke vara skadligt i framliden att förminska den fåfänga, som obestridligen äger rum; men å andra sidan kunde jag likväl icke undgå att finna, att en sådan åtgärd som den ifrågavar. troligen icke leder till det afsedda resultatet.
Då det likväl varit tvärtemot min öfvertygelse att bestrida beslutet, kunde jag icke inom Utsk:n, lika litet som här, begära afslag å utlåt., emedan det vore att begära afslag å ett beslut, som, örn det kunde sättas i verkställighet, vore gagneligt för landet, såsom jag uppfattat meningen dermed.
Då jag derföre å ena sidan finner mig icke kunna tillstyrka, vill jag å andra sidan icke motsätta mig afslag å utlåt., utan åtnöjer mig blott med den anhållan, att denna mening må i prot. förvaras.
Det förundrar mig, att Hr Hjärne kunnat sätta i fråga sannfärdigheten af min uppgift.
Jag har såsom ordförande i det ena af de Utsk., som deltagit i behandlingen af detta ärende, varit skyldig att taga kännedom omförhållandet, och jag skulle icke våga framkomma med en osanning.
Förhållandet är, alt Oecon.Ulsk. vid början af riksdagen afgaf betänk, af den syftning, premisserna innehålla, hvilket communicerades med Bevilln.Utsk. för inhemtande af dess yttrande deröfver, hvarmed likväl fördröjts ända till slutet af riksdagen, då afdeln. inkom med utlåt., till sina premisser oförändradt, men af det förändrade resultat, sorn utlåt, utvisar, så att förhållandet verkligen är det, jag upp - Ben 5 Mars e. m. 85 gifvit, att man kommit till motsatt resultat mot det, som af Oecon.Utsk. afsågs. Hr Hjärne:
Jag anser för min skyldighet att mot en så aktad ledamot, som Gr.
Horn, yttra några ord i anledn. af hvad han sist nämnde.
Jag måste hafva oriktigt uppfattat hans sista yttrande, eller också kommer mitt förra yttrande i afseende på hans deraf, alt jag icke kände del förhållande, hvarom Hr Gr. upplyste, nemi. att det första betänk, uppsattes af Oecon.Utsk. ensamt, innan jag ännu var utsedd till ledamot af samma Ulsk., då jag således icke kunde känna förhållandet med frågan annorlunda, än sådan den befanns i sammansatta Utskln.
Denna icke officiella förskottsåtgärd har varit obekant för mig, som endast känt behandlingen af frågan inom det Utsk., sorn nu afgifvit betänk. deröfver.
— Jag skulle vara ledsen, om Gr.
Horn kunde tro, att jag här, utan någon bestämd anledn., söker bestrida bans yttranden.
Bevilln.- o. Oecon.Utskls utlåt.
N:o 12 blef af R. o. Ad. afslaget.
Föredrogs ånyo Bevilln.- o, Oecon.TJtskms d. 2 dennes på bordet lagda mentor.
Nio r3 med förslag till sammanjemnkning af RiksSt:ns beslut, rörtde Ulsktns utlåt.
N:o 8, ang:de reglementariska föreskrifter för brännvinsbränningens utöfning, samt försäljning af brännvin och beskattning derå. R. o. Ad. beslöt, att detta mål skulle punktvis pröfvas. 1 och 4 §<j.
Utsk:ns yttranden rör:de dessa §§ ansågos ej erfordra någon åtgärd. 9 S R. o. Ad. antog den redaction af denna §, som PresteSt. beslutat. 10 §.
Cederström, Jac.: Utsk:n yttra, atti händelse PresteSt. icke skulle frångå sitt förslag, kommer det att förblifva vid hvad förut i ämnet varit stadgadt.
Men då PresteSt. endast i afseende på redactionen skiljt sig från Borgare- och BondeSt:n, hvilka antagit Utsktns förslag, och 2lne Stånd således icke kunna anses hafva stadna t emot 2, äfven om PresteSt. vidblifver sin mening, torde R. o. Ad., under nyssnämnde förutsättning, finna med en behörig beliandling af ärendet förenligt, att voter:spropos:r uppgöras emellan PresteSt:s åsigt å ena samt Borgare- och Bonde-.
Stins å andra sidan; och hemställer jag derföre, om icke, i slikt ändamål, förevar. § bör återremitteras, i den händelse att PresteSt, vidblifver sin mening, H. Ex. Hr Gr. o. Ordföranden hemställde, om R, 86 D c ii 5 Mars c. m. o. Ad. behagade lägga Utskms yttrande ronde io $ till handhna, såsom ej erfordrande någon åtgärd.
Ett läggande till handlrna skulle jag, för min del, tro innefatta ett slags gillande af hvad Utsk:n yttrat, eller åtminstone icke ett bestämdt förklarande af Ståndets tanke derom; hvadan och då Utsk:n tillkännagifva, att, derest PresteSt. icke frånträder sitt beslut och förenar sig med de begge Stånd, som antagit Utsk:ns förslag, det kommer att förblifva vid hvad förut stadgadt varit, men sådant icke är öfverensstämmande med hvad som lagligen bör vara förhållandet, när af 3:ne Stånd, som bifallit sjelfva saken, det ena är skiljaktigt från de öfriga 2:ne i afseende på redactionen, då votering i afseende på redactionen bör äga rum, vid ett sådant förhållande, i händelse PresteSt. icke frångår sin tanka, 10 § bör till Utsk:n återremitteras för uppgörande af voter:spropos:r. Underteckn.
Utan att bestrida lämpligheten af den åtgärd, Frih.
Cederström föreslagit, får jag blott upplysa, att hittills varit vanligt vid behandling af betänktn, sådana som det förevar., att den eller de delar deraf, hvarvid anmärkntr blifvit gjorda, helt enkelt återremitterats tillika med de dervid gjorda anmärkntr.
Jag skulle tro, att man möjligtvis utan återremiss kunde komma ifrån denna punkt.
Då det icke beror på R. o. Ad:s beslut, utan derpå, huruvida PresteSt. antager inbjudningen eller icke, om någon votering skall komma att äga rum, så synes det leda till minsta tidsutdrägt att uppskjuta afgörandet af denna punkt, till dess PresteSt. yttrat sig i frågan.
Jag har anleda, förmoda, att PresteSt. antager inbjuda., och då behöfves' ingen återre miss, ty då kommer ingen votering i fråga.
Här förekomma många sådana punkter i detta utlåt., hvaruti Utsk:n afgifvit nästan enahanda utlåt., utan att bifoga voter:spropos:r.
Inom Ulsk:n ansåg jag voter:spropos:r böra tillika uppgöras lill undvikande af återremiss; men de flesta ledamöterna togo för afgjordt, att inbjudningarna skulle vinna bifall, efter de blott afsågo mindre redactionsjemukningar.
Cederström skulle vilja förena sig deruti att låta punkten passera, enär dess afgörande beror på PresteSt:s yttrande i saken.