Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då likväl den inskränkning i imporlfriheten, som jag ansett böra äga rum för den ifrågavande artikeln, står i full öfverensstämmelse med K. M:s nåd. propos. under det att Utsk:s förslag står i rak strid emot densamma, så hoppas jag, det R. o. Ad. skall täckas afslå Utsk:s framställning såsom högst vådlig till sina följder och i det stället förena sig med PresteSt.
Skulle K. M. i nåder finna, det import af socker och sirap kan ulan skada för raffinadörerne här i landet ega rum äfven i andra hamnar, så är K.
M. oförhindrad att kunna bevilja en sådan import men deremot skulle det blifva svårt för K.
M. att rakt emot R.
St;s fat - 2G2 Den 19 Aug usti. tade beslut i detta hänseende göra en sådan inskränkning sorn den nåd. propos:n innehåller.
Min mening var äfven att fästa Gr.
Lagerbjelke^ uppmärksamhet derpå, att vid uppläsandet af stadgandet såsom det skulle komma att lyda, nämnde han uttrycket ”nu” lillåtne i afseende på socker.
Det skall vara ”hädanefter” tillåtne och således såsom nyss blifvit visat gäller det framtiden.
Hvad i öfrigt candi, topp och kaksocker samt sirap beträffar, så torde det vara ganska försigtigt och väl betänkt, att nu första gången då denna artikel blifver fri till införsel, låta den inkomma till vissa städer der man är säker pä controller.
Jag förenar mig derföre i den anhållan som Hr Printzensköld framställt att förslaget måtte blifva förkastadt och R. o. Ad. förena sig med PresteSt.
Hr Gr. o. Landtm, framställde att ötsk. föreslagit att ifrågavartde införselsrättighet må tillkomma alla stapelstäder, och deremot Hr Printzensköld yrkat att densamma borde inskränkas till de af K.
M. uti dess nåd. propos. föreslagna städer, samt hemställde derjemte om R. o. Ad. bifölle Utsk:s ifrågavar:de förslag.
Denna propos. besvarades med ja och nej, hvarefter Hr Landtm, hemställde om R. o. Ad. på sätt Hr Printzensköld föreslagit, behagade bifalla K.
M:s nåd. propos. i denna del, samt då härvid åter ropades ja och nej, förklarade det han trott sig finna att ja öfverröstat nej.
Gr. Lagerbjelke begärde votering.
Den som bifaller Bevilln.Ulskts förslag, att rättigheten att införa hittills förbjudna, men hädanefter lill införsel lofgifna varor må tillkomma alla stapelstäder, voterar ja; den det ej vill voterar nej; vinner nej, anser R. o. Ad. ifrågavarde införselrättighet böra inskränkas till de af K. M., uti dess nåd. propos. föreslagna släder.
Sedan voteringen försiggått befunnos rösterna hafva utfallit med Ja — 9.
Nej — 10. öde punkten, ang:de af Norrköpings fabriks-societet i afseende pä hittills förbjudne ylleväfnader f öreslagne kontroller; 7:de punkten, ang;de införande af rubriken ”korkbark” i st. f. ”korkträduti förteckningen öfver vid införsel tullfria varor; och 8:de punkten, angsde väckt fråga, att i samma förteckning upptaga : ”kärl och redskap af äkta porslin Den 19 Augusti. för pharmaceutiska och vetenskapliga hellof” samt utesluta rubriken ”eldfast sten”.
Utsk:s i dessa punkter afgifna yttranden godkändes.
9:de punkten, ang:de upptagande af stenkolsstybb eller eindres uti förteckningen öfver vid införsel tullfria varor.
Lades lill liandlingarne.
10:de till och med I5:de punkterne, ang:de 7 och 9 §§:ne, en af BorgdfeSt. beslutad ny §, samt 12, 15 och 16 §§.ne i Ulsk:s f örslag till tulltaxe-underrättelser. 11. o. Ad. godkände hvad Utsk. i dessa punkter yttrat och hemställt.
16:de punkten, ang:de uteslutande af 19 §:n i nu gällande tulltaxe-underrättelser.
Jag får äran anhålla om upplysning huru PresleSt. afgjort denna punkt, i händelse prot. deröfver är ankommit.
I anledn. häraf uppläste undert.
PresleSt:s R. o. Ad. genom prot.utdr. meddelade beslut, innehållande: ”Ståndet godkände lill alla delar hvad Utsk. i utlåt.
N:o 27 yttrat och hemställt, samt gillade, med vidblifvande af sitt beslut, de i utlåt, framstälda voter:s-propos:r”. Hr von Hohenhausen:
Det torde deraf kunna förmodas, att PresteSt. äfven har godkänt denna sak efter den icke ibland voter:s-propos:ne förekommer, och om sä är, afslår jag ifrån vidare yttrande i ämnet. R. o. Ad. beslöt att, med frånträdande af sitt förut fattade beslut, godkänna hvad Utsk. i denna punkt tillstyrkt.
17:de och 18:de punkterne, ang:de 18 och 20 §§:ne i Utsk:s förslag till tulltaxe-underrättelser ; 19:de punkten, ang:de en i sammanhang med sistnämnde § föreslagen und. skrifvelse om föringsmedlens användande till pensions-inrättning för Svenska sjöfolket; 20:de punkten, ang:de 23 §:n i Ulsk:s förslag till tulltaxe-underrättelser; samt 21 punkten, ang:de uteslutande af nu gällande 28 § af samma underrättelser. R. o. Ad. godkände Utsk:s i dessa punkter afgifna yttranden.
22:dra punkten, ang:de Ulsk:s förslag att, derest de partiella tull-lindringar ne skola ega rum, desamma med införsel icke må tillgodokomma andra fartyg, än dem, som sist inom de lee nästföregångna uren bevisligen från Svensk till transatlantisk hamn af gutt med minst half last af Svenska produeter.
Så väl under de 2 föreg;de åren då fraktfarten för Sverige var den mest gynnande, hvilken vi haft sedan de stora krigen, som ock under innevarrde år, då deu 264 Den 19 Augusti. varit ganska dålig, har den mest lönande skeppsfart varit den som drifvits för amerikansk räkning.
Följden af de beslut som Bevilln.Utsk. här föreslagit, blefve otvifvelaktig! den, att denna fraktfart komme alt upphöra.
Redan flera gånger har inom den Amerikanska congressen yrkats upphäfvande af de traktater, som förenat denna Stat med Sverige och några andra länder, och som roedgifver dessas fartyg lika rätt med deras egna, äfven vid införandet af varor frän ett 3:dje land.
Vi hafva en dylik traktat, hvilken, såsom jag nyss nämnt, varit ganska lönande för oss emedan våra fartyg draga nytta af de reciproka rättigheterna och från China, Brasilien med flera orter för lindrigare frakter kunnat föra rika laddningar lill Amerika, i hvars hamnar de åtnjutit lika friheter med Amerikanska, hvilka vid de fä tillfällen, dä de kommit till Sverige med deras lands laddningar fått åtnjuta samma tull-lindring som de Svenska.
Men ehuru traktatens bokstaf blef oförändrad, skulle genom antagande af del utaf Bevilln.Utsk. föreslagna vilkor för tull-lindringens åtnjutande, den begge nationernes fartyg beviljade likheten i tullbehandling i verkligheten upphöra, ty under det att del vore lätt för de Svenska fartygen blefve det högst sällsynt att samma Amerikanska fartyg kunde inom 3 är vara i tillfälle besöka Sverige och derifrån utföra dess produkter.
Följden häraf blefve troligen förnyande af de besvär som redan å Amerikanska skeppsrederiernas sida ägt rum i afseende på den privilegierade Svenska fraktfarten pä deras land, och en uppsägning af den för oss sä vigtiga handelstraktaten.
Jag får sålunda i Svenska sjöfartens intresse och namn, uppmana R. o.
Ad. att förblifva vid dess en gång — såsom jag tror — fattade beslut, d. v. s. att afslä hvad Utsk. i denna puukt tillstyrkt.
I Svenska sjöfartens intressens namn får jag tillstyrka bifall ä det af Utsk. gjorda förslag.
Hr Rosenblad har talat för oss om de förmåner som Svenska fragthandeln pä Amerika har haft och sagt att den under de förra åren varit högst fördelaktig, men att den under sista äret varit ganska klen roed undantag af pä Amerika.
Efter de underrättelser sorn jag ifrån flera häll fått och sorn.* jag tror vara tillförlitliga ehuru jag icke erhållit dera i commerce-collegium så har just under innevar:de är fragthandeln från Amerika för vära fartyg varit ofördelaktig derföre att med afseende pä oroligheterna här i Europa man har föredragit att taga Engelska fartyg och befragta dem i st. f. de Svenska.
Detta bör icke vara ett commerceräd obekant och till följd af nämnde förhållande kan icke fragterne hafva varit fördelaktiga för Svenska handeln på Amerika.
Detta har jag frän flera håll.
Beträffande äter hvad
Rosenblad nämnt om upphäfvande af traktaten med Amerika i anledn. häraf det här införda stadgandet att samma fartyg skall tinder 3:ne år 2 gånger frän Sverige utföra Svenska varor för alt tillgodonjuta tull-lindringen, sä gäller detta stadgande för Svenska fartyg lika såväl som för Amerikanska och således är här ingen skillnad gjord emellan dem.
Amerikanarne hafva följaktligen intet lagligt skäl alt komma med Den 19 Augusti. 265 anmärknrr häremot.
Efter hvad jag nu haft äran anföra, kan jag icke finna annat, än att det är just för att gynna Svenska fragthandeln, som det här stadgandet bör finnas.
Jag tror derföre det vara väl betänkt aft noga afpassa just den förmån, som här är lemnad och att den icke bör sträckas utöfver hvad Utsk. föreslagit, som jag tillstyrker R. o.
Enl. de rapporter, som det under loppet af detta är har varit min pligt såsom tjenstgörande föredragande för dessa ämnen i commerce-coll:m alt föredraga och behandla, har visserligen i Amerika likasom på alla ställen, på sätt jag nyss bade äran nämna, Svenska fragtfarten lidit, men såsom jag äfven nyss nämnt, har dock densamma på intet ställe proportionsvis, efter de sist inkomna raporterna, varit så god som i Amerika och räddhågan för kriget har jag icke sett nämnas från Förenta Staterne.
Det är mig visserligen bekant, att Tyska köpmän, sora ville skada Sveriges handel, lälo tillkännagifva på börsen i Riga och andra orter, att Svenska fartyg skulle riskera blifva tagne, men någon verkan deraf har dock ännu icke försports.
Jag liar icke trott mig behöfva förklara detta annorlunda, än i anledn. af hvad förut blifvit nämnt.
I afseende på den verkan som ett bifall här skulle hafva på en benägenhet bos Amerikanarne att uppsäga traktaten, så har Hr von Hohenhausen yttrat det han icke inser någon anledn. dertill.
Anledmn är den verkliga att reciprocitelen skulle, ehuru icke till bokstafven, dock till verkligheten, blifva förändrad till skada för Amerika, då hos oss för åtnjutande af den öfverenskomna likheten, ett vilkor stadgades, sorn sällan kunde uppfyllas af Amerikanska fartygen i Svensk hamn, men icke binder de Svenska i Amerikanska.
Fördelen af den genom traktaten stadgade reciprocitelen är så öfvervägande till vår fördel, att för 20 Svenska fartyg som begagnat sig af densamma, kan man knappt räkna ett Amerikanskt, dessutom hafva de fört mycket dyrbarare laddningar, t. ex. tile, som nu i Svenska fartyg får införas till Amerika tullfritt i st. f. alt eljest med oprivilegierade betalas en lull af 10 till 12 procent.
Traktaten har således varit högst gynnande för Sverige, men just derföre, att man icke i Amerika gör ett sådant stadgande som nu här föreslås, nemi. att de fartyg som skulle få begagna tull-lindringen måste inom ett visst antal år hafva utfört laddningar derifrån.
Bland de Amerikanska skepp, som komma till Svenska hamnar, skulle det vara en stor tillfällighet örn just samma fartyg inom 3 år förut varit här och härifrån utfört
Svenska produkter och således äfven nu finge begagna samma rättighet som de Svenska fartygen åtnjuta i Amerikansk hamn.
Att detta skulle göra ond blod i Amerika är alldeles obestridligt och jag kan icke vara annat än helt och hållet öfvertygad om, att den mening är riktig som Hr Bergman uttryckt, nemi. alt i händelse ett sådant stadgande skulle vidtagas här i Sverige, sä skulle ganska säkert följden blifva den att Förenta Staterna skulle uppsäga sin traktat och vi finge ganska dyrt umgälla saken, 266
Den 19 Augusti, och det så mycket mer som i de sednast afslutade traktater, t. ex. med Belgien, Förenta Staterne icke medgifvits en så vidsträckt reciprocitet.
Jag anhåller om afslag till Utsk:s tillstyrkan i denna punkt, och jag tror mig efter hvad jag anser mig säkert vela, böra nämna, att BorgareSt. afslagit punkten.
Om något prot.- utdr. derom inkommit, så anhåller jag att det må blifva uppläst.
R idd. se k re te ra re till följd häraf upplyst, att prot.uldr. i ämnet ännu icke ifrån BorgareSt. inkommit, yttrade Hr von Hohenhausen:
I afseende på den fördelen som Svenska fragthandeln i Amerika skall åtnjuta, så anförde jag att våra fartyg der med afseende på krigsoroligheterne blifvit tillbakasätta och derom hafva rederier genom skeppskaptener fått underrättelser sä väl ifrån Brasilien som ifrån Amerika, då man nemi. der skall hafva föredragit Engelska fartyg för de Svenska.
Detta i afseende derpå.
Hr Rosenblads farhåga, att Amerika skulle af det bär föreslagna stadgandet hemta anledning att upphäfva traktaten, så får jag säga, att denna farhåga synes mig icke vara grundad, enär reciprocitets-förhållandel icke på minsta sätt störes, ty om ett Amerikanskt fartyg afgår härifrån med Svensk laddning, och sedan, om 3 år återkommer för att ånyo afhemta en sådan laddning, så får det åtnjuta den ifrågavar:de tull-lindringen och detta är just samma fördel som de Svenska fartygen under enahanda förhållande åtnjuter.
Jag inser således icke någon anledn. att afstå detta betänk., utan tvertom alla skäl att bifalla detsamma.
Då nu Hr Gr. o. Landtm, framställde propos. först till bifall och sedan till afslag å Utsk:s ifrågavar:de förslag, ropades ja och nej; hvarefter Hr Landtm, framställde förnyad propos. till bifall å förslaget, samt då äfven härmed svaren utföllo med blandade ja och nej, förklarade det han trott sig' finna att ja varit öfvervägande.
Jag får begära votering, ty denna fråga är mycket vigtigare än någon, som vi förut voterat ora.
Upplästes till justering samt godkändes följande voter:spropos. :
Den som bifaller Bevilln.Utsk:s förslag, att, derest de partiella tull-lindringarne skola äga rum, desamma vid införsel icke må tillgodokomma andra fartyg, än dem, som sist inom de tre nästföregångna åren, bevisligen från Svensk till transatlantisk hamn afgått med minst half last af Svenska produkter, voterar ja; den det ej vill, voterar nei; vinner nej, afslår R. o. Ad. ofvannämnde förslag.
Den 19 Augusti. 267
Vid voteringens slut, befunnos rösterne hafva utfallit, som följer: Ja — 4.
Mej - 8. 23:dje punkten, ang:de ifrugastäldt upphörande af tulllindringarne samt motsvarande nedsättning af införselsafgifterne å sådane artiklar, derför tull-lindring arne åtnjutes; och 24:de punkten, ang:de bibehållande af det för siden-, halfsiden och bomullsväf under, som directe införas från Ostin dien, gjorda undantag frun tull-lindringarnes åtnjutande. R. o. Ad. biföll Utsk:s i dessa punkter afgifne yttranden.
25:te punkten, ang:de redaktionen af S:dje punkten af 25 §:n i Utsk:s förslag till tulllaxe-underrättelser.
Jag får tillstyrka bifall härtill med den ändring att ordet ”från” på andra raden af tillstyrkandet utbytes emot ”till" hvilken rättelse torde anses varara nödig.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade alt de anmärkte orden naturligtvis innefattade ett tryckfel, samt hemställde om R. o. Ad. med rättelse af detta tryckfel behagade godkänna Utsk:s ifrägavar:de förslag.
Ropades ja. 26:te punkten, ang:de en ifrågaställd und. skrifvelse, hvaruti R.
M. täcktes anbefalla alla erforderliga kontroller till förhindrande af oloflig införsel af varor.
Utsk:s i denna punkt afgifna yttrande godkändes.
M:o 305, med förslag till stadgande i riksg:s-kont:s reglemente, ang:de de vid innevar:de riksdag beviljade utgifter samt anslagen till folkundervisningen m. m.
N:o 306, i anledn. af erhållen återremiss å utlåt.
Vidare föredrogs, men lades på begäran af Gr.
Lagerbjelke, Gust., och Hr Brakel, Gust.
Mauritz, ånyo på bordet BankoUtsk:s d. 15 dennes bordlagda mern.
N:o 96, ang:de en gratifikation åt bankens vaktbetjening.
Upplästes samt bordlädes, på begäran af Gr.
Lagerbjelke, Gust., ett från Hederv.
BondeSt. ankommet prot.utdr. af d. 16 dennes, innehållande inbjudning till MedSlånden, att med Bonde - 268 » Den 19 Augusti.
St. sig förena uti det föreläggande för StatsUtsk., att inom 8 dagar efter erhållen del af BondeShs derom fattade beslut, till RiksStm inkomma med sitt utlåt., i anleda, af återremisserne från R. o. Ad. samt PresteSt. af Utsk:s utlät.
N:o 242, ang:de beskattnings-väsendet samt uppbörds- och redogörelseverkets förenkling. H. R. o.
Onsdagen den 23 Augusti 1848.
Justerades 3 prot.utdr. för d. 19 dennes samt pleni-protm för d. 6 och 8 sisth Juli.
Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att Hr Lagerheim, Thure Johan Elias, anmält sig af tjensteärender vara nödsakad att aflägsna sig från riksdagen och derföre anhållit att, med bibehållande af sin riksdagsmannarätt, få frånträda sin plats i Riddarh.- Utsk.; hvilket bifölls.
Jemte det Hr Landtm, sedermera tillkännagaf, att Hr Blomstedt, August, och Hr Adlersparre, Georg Axel, som varit ledamöter, den förre i Riddarh.- och den sednare i StatsUtsk., hade inlemnat sina poletter, samt att Gr.
Gyldenstolpe, Anton Gabriel, såsom ledamot af Allm. Besv.- o. Ekon.Ctsk., och Hr Lind af Hageby, Carl Aug. Ludv., såsom ledamot af StatsUtsk., hvardera erhållit 14 dagars tjenstledighet från d. 26 dennes, anmodade Hr Landtm.
Hrr Electorer, att utse en ledamot i StatsUtsk. efter Hr Adlersparre, 2:ne ledamöter i Riddarh.Utsk. efter Hrr Lagerheim och Blomstedt, samt en ledamot att i Stats- och en ledamot att i Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. inträda under den Hr Lind af Hageby och Gr.
Gyldenstolpe, beviljade ledighet.
Upplästes till justering och godkändes följande från Exped.- Utsk. inkomna förslag till R.
N:o 182, ang:de ytterligare föreskrift i afseende på ett, vid Den 23 Augusti. 269 sistlidne riksdag, kaptenen B.
Cronstrand beviljadt statsanslag ; och N:o 183, ang:de förnyande af elt sammandrag af författningar m. m., som böra frän predikstol uppläsas.
Anmäldes lill justering, men bordlädes, på begäran af Gr. Lagerbjelke, Gust., nedannämnde från Exped.Utsk. inkomne förslag till R.
N:o 184, ang:de lagbestämmelser rör:de qvarnar och sågverk, som med ångkraft drifvas; och N:o 185, ang:de ändringar i nu gällande bestämmelser, rörde stängselskyldigheten.
Föredrogs ånyo LagUtsk:s d. 10 och 12 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 60, i anledn. af väckt motion om upphäfvande af författningarne, ang:de 10:de-pennings erläggande af arf, som föres utur stad.
Sedan Hr Gr. o. Landtm., med anledn. af R. o. Ad:s d. 12 dennes fattade beslut, alt med pröfningen af LagIJtsk:s ifråga var:de betänk, skulle anstå tills R. o. Ad. erhållit del af BorgareSt:s i ämnet fattade beslut, tillkännagifvit att BorgareSt. enl. ankommet prot.utdr., d. 19 dennes bifallit detta betänk., blef detsamma jemväl af R. o. Ad. bifallet.
Föredrogs ånyo och bifölls BankoUtsk:s d. 15 och 19 dennes på bordet lagda mern.
N:o 96, ang:de en gratifikation ål Bankens vaktbetjening.
BondeSt:s d. 19 dennes på bordel lagda prot.utdr. af d. 16 i innevande månad, innehållande inbjudning till de öfriga RiksStm, att med BondeSl. sig förena uti det föreläggande för StatsUtsk., att inom 8 dagar efter erhållen del af BondeStis derom fattade beslut, till RiksSt:n inkomma med sitt utlåt., i anledn. af återremisserne från R. o. Ad. samt PresteSt. af Utsk:s utlåt.
N:o 242, ang:de beskatlningsväsendet samt uppbörds- och redogörelseverkets förenkling.
Då vi håfve oss nogsamt bekant, att ifrågavar:de ärende nu är under handläggning inom StatsUtsk. och della Ulsk. mig veterligen icke låtit i delta fall någon försumlighet komma sig till last, hemställer jag vördsamt, om icke R. o. Ad. skulle linna för godt, att lägga det ankomna prot.utdr. till handlingarna.
Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad., i öfverensstämmelse med hvad Hr von Hartmansdorff tillstyrkt, beha - 270 Den 23 Augusti. gade besluta att lägga BondeSt:s ifrågavande prot.utdr. till handlingarne.
Frih. Cederström, Jakob: Sedan R. o. Ad. icke lemnat något afseende å BondeSt:s inbjudning, utan lagt prot.utdraget derom till handlingarna, anser jag mig pligtig upplysa att ärendet, handlagdt å SlatsUlsk:s afdelning öfver statsverkets inkomster, har sä fortskridit, att förslag till betänk, kommer nästa Fredag att der justeras.
Anmäldes och lades på bordet följande från Utskm inkomne mern., utlåt:n och betänk:n, nemi. från Stats-Utskottet: N:o 307, i anledn. af Riks-St:ns skiljaktiga beslut rör:de en i utlåt.
N:o 281 föreslagen voter:s-propos.; N:o 308, i anledn. af erhållen återremiss å utlåt.
N:o 273; N:o 300, i anledn. af erhållna återremisser å 2:ne §§ i det naem.
N:o 280 bifogade förslag till stadgande i riksg:s-kont:s nya reglemente; N:o 310, med förslag till reglementariska stadganden, ang:de de på riksg:s-kont. anvisade kreditiver; Stats- samt Allm.
Bes v.- och Ekonomi-Utskotten:
N:o 69, i anledn. af väckt fråga om ett statsanslag af 1000 r:dr b:co för uppförande af ett skolhus i Södra Finnskoga kapell församling af Carlstads stift: N:o 70, i anledn. af väckt fråga om förändring af nuvar:de sättet för presterskapets allönande, biskops-embeteuas indragning m. m.; N:o 71, i anledn. af väckt förslag att hvarje moderkyrka och annex i riket må förpligtas inlösa ett exemplar af den psalmhistoria, som af komministern Johan Wilhelm Beckman utgifves under titel: ”Den nya Svenska psalmboken, framställd uti försök till Svensk psalmhistoria”; N:o 72, i anledn. af väckt fråga om rättighet för åboer å så väl annex- och mensal- som stomhemman, att få lösa desamma till skatte; N:o 73, i anledn. af väckt fråga, ang:de tillsynen å karantäns-bevakningen vid rikets kuster och gränsor samt dess bekostande af Statens medel; N:o 74, i anledn. af väckt fråga om utdelning åt församlingarne i riket af 2:ne exemplar utaf Svensk författningssamling; N:o 75, i anledn. af väckt fråga om rättighet för magistratspersoner och borgare att erhålla dagtraktamente, då de biträda vid syner och förrättningar för kronans räkning, äfven om sådana räcka blott en dag m. ni.; N:o 76, i anledn. af väckt fråga om nedsättning i räntan Den 23 Augusti. 271 för äldre qvarnar, sora genom nya qvarnars anläggande lidit eller lida minskning i mäldafkastning; Banko-Utskottet:
N:o 97, med förslag till föreskrifter, afseende kontroll å diskontverkens ombudsmäns uppbörd och göromål; N:o 98, i anledn. af bokhandlaren J. S. Salmssons ansökning om eftergift af öfverränta å diskontlån; Lag-Utskottet:
N:o 63, i anledn. af väckt motion om ändring i 11 cap. 10 § R.B:n; N:o 64, i anledn. af åtskilliga motioner ang:de förändring i brottmälslagstiftningen; N:o 65, i anledn. af väckt motion om ändriug af 2 § i 17 cap.
A.Bm, ang:de vederlag för såld arfvejord; N:o 66, i anledn. af skedd återremiss af Utsk:s betänk.
N:o 36, öfver väckta motioner om förändring af lagens stadgande om testamentsfrihelen samt af 8 cap.
J.B:n, ang:de rättigheten att bortgifva jord, hus eller tomt.
Äfvenledes anmäldes och lades på bordet 2:ne från Riddarh.- Utsk. inkomne mern.
Näs 11 och 12, sålydande: Hörsamt Memorial.
Uti ett lill H. R. o. Ad:s prot. för d. 5 i denna månad afgifvet yttrande, har Hr Gr. Lagerbjelke, Gustaf, anfört, att sedan Stockholms stad fattat, ett af K.
M. jemväl sladfästadt beslut, att en jernbro skall byggas emellan Riddarhusgränden och Tegelbacken, de omkring Riddarhusets bakgård befintliga byggnader, hvilkas minst sagdt icke prydliga beskaffenhet hitintills kunnat urskuldas genom deras belägenhet invid en föga besökt bakgata, hädanefter och när den beslutade jernbron varder färdig byggd, komma dels att ligga utmed, dels blifva pä nära häll synliga frän en af stadens förnämsta koramunikationslinier samt sålunda för hufvudsladen en verklig vanprydnad, hvars bibehållande vore föga förenligt med Ståndets värdighet; af hvilken anledn.
Hr Gr:n väckt den motion, att R. o. Ad. måtte åt Riddarh.- direktm uppdraga att gå i författning om upprättande af plan och kostnadsförslag till ombyggnad af ofvannämnda byggnader med hvad dertill hörer, på ett sätt, som i möjligaste måtto afser så väl Ridderskapels fördel, som yttre prydlighet, hvarefter
Direktionen borde vid nästa riksdag lill R. o. Ad. inkomma med fullständigt förslag i ämnet.
Och har H.
Ståndet behagat att öfver denna motion inhemta Riddarh.Utsk:s utlät.
Då Utsk. fullkomligt delar motionärens önskan, att byggnader af mera prydlig beskaffenhet må inlaga rummet efter de nu å Riddarhusets bakgård belägna boningshus, stallar och bodar, samt tillika föreställer sig, att kostnaden för en så beskaffad om - 272 Den 23 Augusti. byggnad snart torde kunna Riddarhuskassan ersättas, i följd afen ökad inkomst af hyror, har Utsk. icke tvekat att å Hr Gr.
Lagerhjelkes ofvanberörde motion tillstyrka bifall; hvilket dock vördsamt underställes H. R. o.
Ad:s närmare pröfning.
Stockholm d. 14 Augusti 1848.
På RiddarhusUtskoltets vägnar: Thure Johan E. Lagerheim. tV. F. Dalman.
Genom utdrag af H. R. o.
Ad:s prot. d. 9 dennes, har Riddarh.