Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nu är likväl verkliga förhållandet, all, då de pensioner, som från nämnde kassa utgå, till hufvudsakligaste delen bildats genom delägarnes enskilda bidrag, delägarne i allmänhet städse varit berättigade, att, vid den i reglem:tet stadgade lefnads- och tjensteålder, efter afsked (rån Mi 1 ilär-tjenst på stat, tillträda och sedermera, utan några förbehåll, för lifstiden bibehålla den, för en hvars innehafda grad bestämda pension, från hvilken allmänna regel undantag endast ägde rum för f. d. Militärer, som i Nåder utnämndes lill Landshöfdingar, hvilka, ehvad de vid afgången nr krigstjensten voro pensionsberättigade eller icke, voro förbundne att åter ingå såsom delägare i kassan och förblifva del, till dess de lemnade Landsh.-Embete!, dä de först finge komma i åtnjutande af den pension, hvilken med reglementet öfverensstämde.
Det var detta, länge och med skäl öfverklagade undantagsstadgande, hvarigenom utnämnde Landshöfdingar, utan pensionsrätt, tvingades att med eller mot sin vilja sådan förvärfva, som Arméens år 1847 församlade Fullnuge borttogo utur reglemitet, i afseende på derefter utnämndé Landshöfdtr, och dymedelst endast (örsatte dem i samma ställning, som alla andra kassans delägare, och det kan vara tvifvelaktigt, huruvida icke denna af rättvisa och billighet föreslafvade åtgärd gagnat kassan, åtminstone lika mycket, som den skadat densamma, heldst hädanefter ingen till Landshöfd. nämnd f. d. Militär, som icke vid afgången från tjenst i Arméen var pensionsberältigad, någonsin kan, så framt han ej återgår till mililärtjenst på stat, förvärfva pension från Arméens pensions-kassa.
Säkert är i allt fall, att denna åtgärd icke på kassan utöfvat den menliga verkan, som anmärkaren förespeglat och lyckats förmå några andra alt tro.
Vidare har, såsom bevis på R.
Sttrs frikostighet emot Arméens pensionskassa, anförts dels det till pensioneringens uprälthållande redan beviljade kreditiv af 22,000 R:dr, och dels att R.
St. skola till ersättning åt kassan för dess förlorade inkomst af de afskaffade vacance- och liggetids- samt begrafningshjelps-besparingarne anvisat för de förra 5,000 och för de senare 18,720 R:dr årligen.
Om den af R.
St., genom beviljande af omförmälda kreditiv, Arméen och dess pensionskassa visade välvilja villigt och med tacksamhet af mig erkännes, måste dock å andra sidan medgifvas, att denna välvilja icke af närande kassas styrelse blifvit missbrukad, då kreditivet, som från och med år 1849 varit ställdt till bemälte styrelses disposition, de första 2:ne åren lemnals alldeles orör dt oell först för åren 1851 och 1852 anlitats 42 Den 27 Oktober. med tillhopa 30,397 R:dr 6 sk. 3 rst., så att återstoden af de 4 årens kreditiv-summa i verkligheten blifvit
Statsverket besparad med något mera än 57,000 Ridr b:ko.
Upgiflen åter om vederlagen till kassan för de afskaffade lönebésparingarne torde äfvenledes larfva någon belysning.
Att börja med har anmärkaren begått ett misstag, då han påstår, att R.
St. till ersättande af Arméens pensionskassas förlust pä vacance- och liggetidsbesparingarne anvisat en summa af 5,000 R:dr årligen.
Denna summa är nemi. anvisad lill ersättning åt alla pensionskassorna gemensamt, och vid fördelningen deraf har Arméens pensionskassa erhållit endast 3,093 R:dr, hvaremot skillnaden emellan delta belopp och den ersättningssumma, hvilken enligt den före sisla Riksdagen förslagsvis, ehuru, såsom numera sig visat, alltför lågt upgjorde beräkning borde sistnämnde kassa, med 12,680 R:dr årligen, för ifrågavande besparingar tillkomma, måst, då R.
St. vägrade bevilja hela ersättningen, tilldelas kassan med 9,587 R:dr b:ko årligen från f:de Hufvudtitelus besparingar.
Det upgifua vederlaget af 18,720 R:dr för de kassan frångångne begrafningshjelpsbesparingarne är väl till siffran rigtigt; men icke äro hvarken denna summa eller ersättningen: 3,093 R:dr för vacance- och liggetidsbesparingarne några gåfvor till Armiens pensionskassa, utan till Arméens tjenande löntagare, hvilka derigenom, vid yppade ledigheter, tidigare än tillförene komma i åtnjutande af högre löner, fastän äfven för dessa löntagare gåfvan icke blef fullständig, då R.
St. icke beviljade fullt vederlag för vacance- och liggetidsbesparingarne.
Hvad pensionskassan angår, så är genom K. M:s Nåd.
Propos. i detta ämne uplyst, att kassan får vidkänmis en årlig förlust af omkring 23,000 R:dr b:ko, såsom följd af'de vid sista Riksdagen vidtagna förändringar med dess både äldre och nyare inkomster, samt att, om dessa förändringar, hvarutaf Statsverket hämtat icke så obetydlig vinst, uteblifvit, något bidrag för kassan nu icke behöfts af R.
Men vare detta nog, för att ådagalägga den oväld, som ledt de värda anmärkarne vid deras bemödanden att bereda R.
St. tillträde på ett, för dem hittills icke öppet lagstiftningsområde, hvars uplåtande, äfven om det läte sig förena med de stadgade grunderne för Arméens pensionskassas styrelse och förvaltning, dock ingalunda vore billigt eller af något behof påkalladl mera för denna, än andra allmänna pensionskassor, såsom jag i det följande skall försöka alt visa. lista §:n af pensions-reglitet, som, oaktadt andra förändringar derutinnan tid efter annan egt rum, alltjemt qvarstått med lika lydelse ställer kassan ”under styrelse af Arméen, genom krigsbefäl ”eller Fullmige, som under K. M:s Nåd. stadfästelse förordna om ”dess förvaltning”; och enl. 10:de §:n, ”äga krigsbefälet eller Ar”méens Fullmige öfverlägga och fatta beslut om, samt till Nåd. ”fastställande i underdihet föreslå det, som rörer så val hufvud”grundernå för Arméens pensions-inrältning, som förvaltningen ”deraf.”
De i dessa §§ gifna Nåd. försäkringar hafva ock hittills af K.
M. hållits i den helgd, att Nåd. fastställelse aldrig vägrats
Den 27 Oktober. å de af krigsbefälet eller Arméens Fullm:ge föreslagna reglementariska stadganden, för så vidt de funnits med lag och gällande förfall n:i- öfverensstämma, likasom K.
M. icke heller egenmäktigt vidtagit ändringar i de en gång bestämda grunderna för kassans förvaltning.
Någon timlig anledn. alt nu rubba dessa finnes icke heller för handen, enl. min tanka.
Enl. officiel upgift öfver kassans förvaltning under året 1852, som jag utbeder mig att exempelvis få begagna, äro inkomsterna att hänföra under följande hufvudrubriker och utgjorde då: i räntor å utlånta kapital och hyra för kassans ägande fastighet 119,668: 30.
1. i kassans andel (|:delar) uti Wadstena ktigs manshns-kassas äldre inkomster ....
61,000: i ersättningar för de kassan fråntagne lönebe sparingarna ' 31,400: i ärliga retroaclif- flera stegs- och expectance afgifter 45,533: 7. — i tillfälliga inkomster, deribland besparade eller rättare icke ntgångne pensioner: 9,349: 21.4. 11,757: 40. 6. eller tillsammans B:ko R:dr 269,359: 29. 7.
Af denna icke obetydliga inkomstsumma utgöra blott ersättningarna: 31,400 R:dr, för de förlorade lönebesparingarna, verkliga statsbidrag, deraf för öfrigt, såsom i del föregående är visadf, endast 21,813 R:dr äro af R.
St. på stat anvisade och återstoden måste af 4:de Hufvudlitelns besparingar hopsamlas.
De 61,000 R:dr, som utgöra ett knappt vederlag för de kassarp frångångne äldre krigsmanshus-inkomsterna, på hvilka, jemte delägarnes årliga bidrag, hela pensions-stiftelsen från början blifvit grundad, kunna icke rätteligen, såsom statsbidrag betraktas; men, om äfven så skulle anses, utgöra dock de båda summorna sammanlagde icke \ ens af hvad till pensioneringen för kassans afgångna delägare erfordras.
Om således på betydenheten af de inkomsttitlar, hvilka, efter min åsigt, kunna få namn af verkliga statsbidrag, och hvartill jag äfven räknar det af R. o. Ad. redan för dess del beviljade kreditiv på Riksg:s-Kon(., ingalunda kan nu, mera än tillförene, grundas något behof af Statens direkta deltagande i lagstiftnings- och förvaltningsbestyret, helst sedan granskningen af förvallningsåtgärderne numera blifvit R.
Sins Revisorer medgifven, kan befogenheten dertill ännu mindre hemtas från någon böjelse bos kassans Ofver-Styrelse att ensidigt tillgodose egna och vederlikars fördelar, då iverlom sednast utfärdade pensions-reghten bära vittne derom, att Ofver-Styrelsen företrädesvis haft sig angeläget att förbättra de lägsta pensions-klassernas vilkor.
Sluteligen och då den ringa välvilja emot Arméen och dess pensions-anstalt, som uppenbarar sig i BorgareSt:s nu för R. o. Ad. lillkännagifna beslut, är framkallad af pensions-kassans tillfälliga behof af större understöd från Statens sida, torde det tillåtas mig erinra om R.
Sius tillgöranden under en förfluten lid, hvilka på pensions-kassans ställning utöfva!, ett bedröfligt och fortfarande känn - 44 Den 27 Oktober bart inflytande.
Vid utbrottet af 1808 års olyckliga krig befann sig nemi.
Arméens pensionskassa tili en, i förhållande till dåvarande myntvärde, blomstrande belägenhet; men kriget medförde kostnader, som R.
St. funno sig icke kunna belacka på annat sätt än genom uprepad utsläppning af pappersmynt, ulan motsvarande valuta, och följden blef den, om jag så får säga, slats-bankrult, som af R.
St. vid 1828 och 1830 årens Riksdag framtvingades.
Åtgärden verkade på pensions-kassan, likasom på alla andra allmänna fonder; dess af delägarnas enskil/e bidrag samlade kapital blef i värde nedsatt till ungefär ^ emot hvad det eljest nu kunnat vara.
Det mäste derföre, lindrigast sagdl, förefalla bra nog orättvist att kassans, genom R.
St:rs föregångares mindre välbetänkta åtgärder, nu omsider iråkade förlägenhet skall föranleda till ett misstroendevotum emot dess Ofver-Slyrelse, hvilken icke kunnat verka något lill samma åtgärders förhindrande.
På nu anförda skäl måste jag på det högsta motsätta mig BorgareSl:s inbjudning till deltagande i dess beslut, samt deremot vördsamt yrka, alt R. o. Ad. måtte vid sitt redan lemnade bifall till StatsUisk:s i frågan afgifna Utlåt.
JVs 278 förblifva.
Uppå härefter framställd propos. beslöt R. o. Ad. att, med afslag å BorgareSlis inbjudning, lägga förevar:de prot.-utdr. till handlingarne.
Föredrogs StatsUtskis den 25 dennes på bordet lagda Meni. JU 327, angide verkställd omröstning, i anledn. af RiksStms skiljaktiga beslut, i fråga om beskattning å bränvins tillverkning och deslillering.
Åkerhjelm, Carl, anförde skriftligen:
I egenskap af Ordföride i Förstärkta StatsUtsk., anser jag mig böra för Höglofl. R. o. Ad. redogöra för och uplysa om förhållandet vid de d. 19 innevande Okt. månad verkställda voteringar i delta Utsk.
Vid det sammanträde, som den 13:de i denna månad, till följd af behörigen utfärdadt anslag, egde rum, infunno sig 30 ledamöter af R. o. Ad., samt Preste- och BorgareStin, men, enär endast ett mindre antal, eller 13 ledamöter af Hederv.
BondeSt. kommit tillstädes, åtskiljdes Utsk., utan att då anställa omröstning, sedan jag likväl anmodat BondeStis närvaride ledamöter, att detta förhållande inom det Hederv.
St. anmäla med tillkännagifvande, att anslag till förnyadt
Utskis-sammanträde blefve utfärdadt till den 16 derpåföljande Okt.
Sedan Förstärkta StatsUtsk. ånyo sistnämnde dag sammanträdt, och ett Utsk. samma dag tillhandåkommet prot.- uldr. frän BondeSt. blifvit upläst och deraf inhemtats, alt
Ståndet utsett ytterligare 17 Suppleanter alt, i mån af behof, i Förstärkta Utskis göromål deltaga, företogs uprop på vanligt sätt, då det befanns, alt, likasom vid förra sammanträdet, 30 ledamöter af de 3:ne första RiksStm voro tillstädes, hvaremot endast 9 af BondeStis ledamöter sig infunnit; hvarefter äfven denna sammankomst uplösles, dervid jag anmodade sistnämnda RiksStänds då närvaride ledamöter, Den 27 Oktober. 45 atl hos Ståndet omförmäla hvad no åter inträffat, sami derjemte gifva tillkänna det anslag till förnyadl Utsk:s-sammanlräde derpå följande Thorsdag den 19 kl. 12 på dagen för voterings företagande komme atl utfärdas.
A sagde dag och på utsatt timma samlades åter medlemmar af Förstärkta StalsUtsk,., hvarvid, på ööigt sätt uprop verkställdes, då jemväl 30 ledamöter af R. o. Ad., samt ett lika stort antal från hvarldera af Preste- oell BorgareSlm anmäldes vara tillstädes.
Af BondeStts ledamöter hade deremot inställt sig blott 9, nemi. Riksdags-Fu!lm:ge Malts Pehrsson och Pehr Sahlström från Stockholms, Ola Mårnsson från Christianstads, Erik Mall-/ min, Carl Ersson och Per Erik Andersson från Westmanlands, Gabriel Andersson från Elfsborgs, Anders Nilsson från Hallands och Erik Jansson frän Stora Kopparbergs län, och lillkännagafs vid de hegne serskilda upropen af detta RiksStånds Ledamöter, att af de nu icke tillstädeskomne, till Ledamöter eller Suppleanter å Förstärkta StalsUtsk. invalde, 56 representanter af BondeSt., 11 voro med Ståndets tillstånd ”på permission” frånvarande, en Ledamot af sjukdom hindrad att lilistädeskomma, men att öfrige lill ett antal af 44 utan upgifveu anledn. voro ”borta.” HärefleV företogs votering, hvilken utföll på sätt Förstärkta StatsUlsk:s Mern. af sistnämnde dag utvisar; och deltogo uti de 2:ne först verkställde voteringarne, rände brånvins tillverkning och destillering, af BondeSt. endast ofvannämnde 9 Ledamöter, hvaremot, vid genast derefter företagne omröstningar, med anledn. af StatsUtsk:s Mern.
JVs 295, ytterligare 21 Ledamöter af det Hederv.
Ståndet inställde sig och deltogo i dessa voteringar. R. o. Ad. fann StatsUlsk:s förevar:de Mern. ej föranleda till annan åtgärd än att läggas till handlingarne.
Föredrogs och lades till handlingarne StalsUlskfs den 25 dennes på bordet lagda Mern.
JVs 328, ang:de verkställd omröstning, i anledn. af RiksSt.-ns skiljaktiga beslut i fråga om ett aktoratsarfvode.
Föredrogos, meu bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, BankoUtsk:s nedannämnde den 25 dennes på bordet lagde Mern. och Utlåt.:
JVs 66, med förslag till ändring af åtskilliga föreskrifter i Usta Afdeln:n af Banko-Reghtets 4:de artikel, ang:de
Diskontverkens organisation ; JVs 67, med förslag till ändring af föreskrifterne i 2:dra Afdeln:u af Banko-Regltfels 4:de artikel; JV? 68, öfver väckt motion, att fastigheter i Köpingar må få hos Banken belånas; och JVs 69, med förslag till vissa förändrade föreskrifter i 7:de artikeln af gällande Banko-Reghte. 46
Föredrogos och biföllos BankoUlsk:s nedannämnde den 25 dennes på hordet lagde Ullåt:n och Mern.:
As 70, med anleda, af ett utaf Kapitenen 0.
Adelborg gjort ackords-anbud; As 71, i a nledo. af Daniel Olof Perssons och Enkan Brila Andersdotters ansökan om eftergift af återstående ogulden öfverräuta å Diskont-län; As 72, i anledn. af Rådmannen A. M. Bolins ansökan om eftergift af räntan å Grosshandl. J.
Wennerströms skuld till BankoDiskont-verkel; samt As 73, ang:de öfverlemnande från Banken till Kongl. MyntKabinetlet af 125 st. utländska silfvermynt.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, LagUtskrs den 25 dennes på bordel lagda nedannämnde Utlåt, och Betänk. AI 48, i anledn. af gjorde anmärkmr vid Utsk:s Betänk.
AI 37, öfver väckte motioner, ang:de brottmåls-lagstiftningens förbättring; och As 49, i anledn. af K.
Propos. med förslag till förordning, ang:de Handelsböcker och Handelsräkningar.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, Serskildta Utsk:s den 25 dennes pä bordet lagda Mern.
As 23, med förslag lill sammanjemkning af olika beslut, och till votertspropostr om beskattning å bränvins försäljning.
Då det sista Betänk, är af beskaffenhet, att Riksdagens längd på dess afgörande beror, hemställer jag om det ej bör upföras främst på föredragms-listan.
Då jag hort blott en le mot begära Betänk, på bordet, ämnade jag hemställa, om han icke ville derifrån afstå, emedan det är af vigt, att få denna fråga snart afgjord, men då Hr von Hartmansdorff begärt, att skall upföras främst på föredragms-listan för nästa plenum, hvilket inträffar å morgondagen, så instämmer jag i denna begäran.
Uppå härefter framställd propos. beslöts att Serskildta Utsk:s nu ånyo bordlagde Mern.
As 23 skulle upföras främst å föredragms-listan för nästa plenum.
Föredrogs och bifölls Exped:s-Utsk:s Mern.
AI 12, i anledn. af äterremiss ä Skrifvelse-förslaget As 134. < Den-27 Oktober. 47 Föredrogos lill justering nedannämde från Exped.Uisk. inkomne förslag lill R.
Sl:rs underd. skrifvelser lill K. M.:
JM 170, i fråga om beredande
,af förslag lill lag, angrde na(uralisation af utländske män.
JM 171, angrde beredande af förslag lill serskild sladga för behandling af en del regerings-ärender.
JM 173, ang:de pension för l. f. Chefen vid Skogs-instilulet m. m. I.
A. af Slröm.
, JM 174, angrde deciraal-systeroéls tillämpning på Rikets mynt.
JM 175, angrde ersättning lill Bergsfogdarne för förlorade löneinkomster.
Godkände?.
Uplästes lill justering och godkändes nedannämnde från Exp.- Ulsk. inkomne förslag till §§ i Riksdagsbeslutet: JM 9, ang:de Alun-tiondens uphörande; M 10, ang:de Mötes-afgiftens uphörande; JM 11, ang:de nedsättning i Tionde-tackjerns-skatten ; och JM 12, ang:de ändring af 7:de och 17:de §§:ne i 30:de kap. Rättegångs-Balken.
Anmäldes till justering, men begärdes på bordet, nedannämnde från Exped.-Ulsk. inkomne förslag till §§ i Riksdagsbeslutet : JM 13, om uphörande af bördsrätleo i stad; JM 14, ang:de oäkta barns rätt lill afliden moders qvarlålenskap; JM 15, ang:de ändring i 4:de kap. 2:dra §:n RättegångsBalken ; JM 16, ang:de tillstånd för underrätt att, under vissa vilkor, förklara ogift qvinna myndig; JM 17, ang:de huru förhållas bör med egendom, sora tillhört den, hvilken längre lid varit borta, utan alt låta sig afhöra; JM 18, om antagande af decimal-system för mått och vigt; samt JM 19, angtde decimal-systemets tillämpning på rikets mynt. 48 Den 27 Oktober.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Ulsk-.n in korane U11 :iI:o, Mern. och Betänka), nemi. från Stats-Utskottet:
Nto 329, angtde de i Regerts-Formens 63:dje § om förmälde 2:ne kreditiv-summors belopp under tiden intill nästa Riksdag; Nto 330, i anleda, af ålerremiss å Betänka Nto 301, angtde väckt fråga om anslag lill Raggens-Stäkels uprensning; Nto 331, i anledn. af ålerremiss å Belänk:t
Nto 300, angtde väckt fråga om anslag lill Lazarettet i Lund; N:o 332, i anledn. af väckte motioner om belöning åt Kapten-Mekanikus Sasse för en af honom upfunnen vatten-deslillerings BppHTBl 'f N:o 333, i anledn. af erhållne ålerremisser å Betänk.
Nto 273, angtde dels K. M:s Nåd.
Propos., i fråga om Statens medverkan för jernvägars anläggning, dels väckte motioner, ronde sältet för dylika anläggningars åstadkommande; N:o 334, i anledn. af ålerremisser å Utlåt:t N:o 274, angtde väckte motioner om Slats-bidrag för Jernvägs-anläggningar; Banko-Utskottet:
N:o 74, roed yttrande och förslag till sammanjemkning af RiksSttns beslut, i anledn. af Betänk.
Nto 61, angtde förändrad organisation af Banko-verket; Nto 75, i anledD. af erhållen ålerremiss af Utskts Mern.
Nto 62; Serskildta Utskottet:
Nto 22, i anledn. af RiksSttns olika beslut, angtde vilkoren för bränvins tillverkning; samt
Nto 24, om användande af en del utaf den för bränvins tillverkning inflytande skatt lill kostnaders bestridande för kontroll och tillsyn å efterlefnaden af författningarne, angtde vilkoren för bränvins tillverkning och försäljning.
Om jag icke misshörde mig, var det eli förslag af Serskilda Utsk., som angår anordnande af medel för bestridande af kostnader i och för kontrollen å bränvinstillverkningen efter den nya författn., sora R- St. beslutat.
Då jag väckt en motion i samma ämne, hvilken blifvit remitterad till StatsUtsk., och dess utlåt, snart är att förvänta, hemställer jag, att R. o. Ad. måtte besluta, att Serskilda Utsk. nu bordlagda Utlåt, skall hvila och företagas till öfverläggning i sammanhang med SlatsUtskts Utlåt, i anledn af den af mig väckte motion, då detta Utlåt, en gång kommer att för R. o. Ad. föredragas.
Uppå Den 28 Oktober f. m. 49 Uppå härefter framställd propos. beslöts att med pröfningen af Serskildta Utsk:s nu bordlagda Betänk.
N:o 24 skulle anstå, tills StatsUlsk:s Utlåude, i anleda, af Frill.
Palmstjernas i samma ämne väckta motion, till R. o. Ad. inkommit.
Föredrogs, men lades på bordel, ett från Högvörd.
PresteSt. ankommet prot.-utdr.
N:o 431, innehållande inbjudning lill instämmande i dess beslut vid föredragningen af Serskildta Utsk:s Utlåt.
N:o 20, i anleda, af RiksStms beslut och ålerremisser vid behandlingen af Utsk:s Beläuk.
N:o 13, med förslag till Förorda., ang:de vilkoren för bränvins försäljning. H. R. o.
Ad, åtskiljdes kl. | till 10 på aftonen.
Lördagen den 28 Oktober 1854.
Justerades 5 prot.-utdr. för den 27 denues, och pleni-prol:t för den 15 sisth Juli f. m.
Hr Gr. o. Landtm, lillkännagaf afl
Hr Adelborg, Anders Otto-, såsom ledamot af BankoUtsk., begärt och erhållit ledighet för 14 dagar från nästa Måndag, samt anmodade Hrr Elektorer att utse en ledamot att under samma lid i st. f. Hr Adelborg inträda i nämnde Utsk.
Föredrogos och godkändes Exped.-Utsk:s nedannämnde den 27 dennes på bordet lagde Förslag lill B.
Sl:rs underd.
N:o 171, ang:de beredande af förslag till serskild stadga för behandling af en del Reggrings-ärender; och N:o 174, ang:de deciraal-syslemets tillämpning på Rikets mynt.
14 H. 4 50 Den 28 Oktober f. m.
Föredrogos, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, Exped.Utsk:s nedannämnde den 27 dennes på bordet lagrie förslag till §§ i Riksdags-beslutel: N:o 13, om uphörande af bördsrätlen i stad; N:o 14, ang:de oäkta barns räll lill afliden moders qvarlå tenskap ; N:o 15, angtde ändring i 4:de kap. 2:dra §:n Rättegångs Balkeu; N:o 16, anmde tillstånd för Under-RäK, all, tinder vissa vil kor, förklara ogift qvinna myndig; samt - Nio 17, ang:de huru förhållas bör med egendom, som tillhört den, hvilken längre lid varit boria, ulan all låta sig afhöra.
Föredrogos och godkändes Exped.-Ulsk:s den 17 dennes på bordet lagde Förslag lill §§ i Riksdagsbeslut!: ,N:o 18, om antagande af decimal-systein for malt och vigl; saint N:o 19, angide decimal-systeraels tillämpning på Rikets mynt.
Benti et, Carl Stephan, upläste en sålydande motion : Afl.
Majoren och Riddaren Adolf Sehiiizercrantz har, genom testamentarisk disposition, till Staten, för alt i det blifvande RiksMnseum upsätlas och förvaras, förärat en dyrbar samling af konstsaker och fornleraningar, bestående af juveler, guld- och silfverpjeser, möbler, lador, glas och porcellaine, vapen m. m., lill ett antal af omkring 550 slycken, hvilka han under sin lifstid, med värma oell smak för det sköna, sjelf samlat och ordnat.
Fäderneslandet skall säkert med tacksamhet emottaga detta ädla bevis på fosterlandskänsla och konstsinne, hvilka i förening varit driffjädern vid utförandet af den höga tanken ali åt efterverlden förvara så månget herrlig! och äfven i historiskt hänseende dyrbart minne, räddadt undan förstörelsen af en Svensk, som, utan att af sina fäder hafva ärft något annat, än eli frejdadt namn, likväl genom sparsamhet, arbete och omtanke, förmått åstadkomma denna skatt, i penningevärde upgående till minst 12,000 R:dr t»;ko.
Mången bland Eder, Mine Hrr, har sett denna samling.
Alle håfven J haft tillfälle dertill, ty beredvilligt visades densamma.
Afven jag bar ofta tagit kännedom aj dess höga värde, men först för få dagar sedan erhöll jag kännedom om den disposition, sorn deraf blifvit gjord, äfvensom deraf, att det väsendlligaste af den afl. testatorns qvarlåtenskap, som tillfaller bans slägt, jemväl utgöres af ett konstalster.
Genom att nu tillegna Staten äfven detta, yppar sig för R.
St. måhända del enda tillfälle, som kan erbjuda sig, alt visa sin aktning och erkänsla för en man, hvilken icke blott, på sätt jag ofvan haft äran anföra, mot det allmänna ådagalagt en sällspord
Den 28 Oktober f. m. 51 frikostighet, utan ock länge, såsom vårdare och ordnare af Statens dyrbara tillhörigheler, förvärfva! anspråk på fäderneslandets tacksamhet.
På grund häraf och med stöd af 56:te §:n Riksd.-Ordnm vågar jag väcka den motion:
M:s jNäd. disposition ställa en summa af 3,000 R:dr b:ko, för alt, i den händelse K.
M. finner lämpligt, för Statens räkning, låta inköpa och framdeles i del blifvande RiksMuseum upstålla den staty, föreställande en badande qvinna, utförd i marmor af Byström, som nu tillhör sterbhuset efter afl.
Majoren och Riddaren Adolf Scbiitzercranlz.
Remitterades till StalsUlsk.
Föredrogs ånyo Serskildta Utskrs den 25 och 27 dennes på bordel lagda Mern.
N:o 23, med förslag till sammahjerakuing af olika beslut och till voter:s-propos:r i frågan om beskattning å bränvins försäljning.