Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stats-Utfkot, tet hoppas dock, att ett regleradr StalS-Werk samt cn noggrann och sparsam hushållning med Rikets Intrader, skall framdeles sätta Skaten i det skick, att den efter hand ma kunna npfylla sina förbindelser emot Dest fordringsägare.
Emedlertid har StatSUiskottet ansett nödwändigheten fordra, att med Ri« ketS nilandffe credirorcr börte betingas, att de under en wist lid, den Stars Utskottet föreflär till Sex ar, mätte äinöjas med blotta räntans undfående uppå sine fordringar.
Utskottet hoppas ock att detta icke sikall möra s-rdeles swärighet, om det blifwer med klokhet och försigllghet beredt och framstäldt, hälst da Swerige under den framfarna tiden, altid med noggrannhet upfyllt sina förbindelser i denne wäg, och tillika äfwen torde med wisthet kunna lämnas den försäkran, atc räntans betalande pa bestämd lid icke eller hädanefter skall uteblifva.
I af.
Den 24 November. 1527 I afseende pä de Pe.rnotiffe län, hwarmed i ättledning as Kongl. Kungörelsen den 20 ststledne Marlit ätskillige Medborgare birrädk Kongl. Mnj:c och Riket, har Staks-Ulskottet i Rikets närwarande belägenhet icke kunnat föreslå någon annan eller korrtare ärerbekaluingSkid, än Sex är, i enlighet med hwad här ofwam angäeende utlandflka stkuldci!, hemstäldt blifwit, dock att emedlertid den uksäste rä'iran af 6 procent för arel, ma ärligen godtgöra?.
Srats-Utffoklet twiflar icke, att jn de wärdige Medborgare, som af cit werkligt nit för ert gemensamt Fäderneslands upräkthällande, efter förmåga dertill fokt bidraga, icke Mla räkna pä en af Statens tryckande behof föranledd längre äterbetalningötjd.
Bilagan Litt. Z »plager sadane Milder, till ett belopp af 73,36(1:6.10., som rväl fordra bade ärlig ränta och afbetalning ä capitalet, men hwilka dock icke anseus werka någon förhöjning mi ärliga Bewillningssumman, pä den grund, att som de efter hand förfalla, fä synas de kunna godrgöras af Stats.ConkoiretS ärlig inkomster och de besparingar, som efter hand i StalS-WerketS utgifter böra kunna päräknaS.
Uti Bilagan Litt- G. göres en rekapitulation af alla ofwanomförmälde ä Vilagorne Likt. B. C. D. E- F. uptagne skulders beskaffenhet, och hwilker Stars-Utskotiet ansett nödigt iakttaga till controll och redighet i npgifternrs sammanstämmande.
Se« rZ«8 Den 24 November Sedan SkatS-Ulskoiret nu salunda omstZKdeligen Utredl belvpvet af Rikets skuld och betz särskilda be. ffaffenhek, sä äkcrstär för Ulstoller, att upgiswa det ärliga bewiliningsbehoswet.
Haröfwer har Bilagan Aitt.
A. blifwik författad, som innehåller en uträkning pä beloppet till en summa af 2,500,200 R:d, ärligen.
Uti denna uträkning uptäges först ränka och afbetalning till Banque» a crediriv-lanet samt öfrige förskoiter till kriget, jämte arliga amortistementsfonden, samt ränra och afbetalning ä det ytterligare förskott, hwarom Banqucn torde komma att anlitas, till bestridande af de ä Bilagan Likt.
C. uptagne Utgifter, dä Banque» ärligen kommer all undfä 877,5/0 R:r.
Dernäst uptages räntan ä de obligationer, som, enligt Riksens Ständers iestut, kommer att meddelas lefveranteurerne för deras fordringar, utgörande L 5 procent 98,600 R:d. — Derwid har StakeUtskottet upragit en amortistcMentS-fond till understöd mid framtida inlösandet af Veste obligationer, och hwilken fond blifwit beräknad till 2 procent af Ca, pitalek med 39,440 R:d. om aret.
SkatS-Utskottet har trott, att en sadan anstalt more nödig, att stärka crediten för deste obligationer och bereda ät tillkommande Riksens Ständer en tillgäng för första ärers afbetalning.
Och dä Lefveranteurerne i stället för contanke penningar, hwarom warit contraheradt, uu mäste ätnöjaS n»ed obligationer, stälde pä ett lätt - Den 24 November.
1529 längre betalningstid, synes billigheten fordra, att en sädan Utwäg widtageS, hvarigenom veste obligationer uti deras händer kunna blifwa mera andwändbare.
Denna amornsiemenls-fond anser Ukffot et böra af Rikögälde-Contoiret förrantas emot Z procent och pä hypvkhcque af säkra arner samt g mänaders upsägning, bcröfwer särskild rakning föras bör, till rcdowisning inför kommande Revisorer och Riksens Ständer wid nästa Riksdag.
Till räntans godtgörande ä RikSgäldö-ContoirctS urlandffa ffuld, har uti uträkningen uptagits 6? procent med 642,722 ehuru ben utfäste räntan är blott 5 procent. ä)rsakcn härtill är ben, arr Riksgälds-Eontoirets utländska capital-ffuld är beräknad efter ConroirekS manliga courser, nämligen 47 st. per R:d.
B.co och 44 st. per R:d.
Som detta medför en betydlig fNllnad emellan den gängse coursen och den Conroiret beräknat, sä har man ej kunnat indränka sig inom blotta Z procent, da ber icke warit möjcligt att förmft, när och i hmad mohn courscns fallande nore all påräkna.
Destliiom förefalla utom ffiHnåden i wexclcoursen, äfwen andre utgifter tvid iinerrcste medlens UtrcMikterande, såsom provisioner, postporto och courtage m. m. lill hwilkas bestridande Coiuoiret icke kunnat lämnas utan nödig tillgäng pä medel, hwilket Stars-sb ffottet ockla förmotar icke inträffa, enär Conioiret derjämts får disponera extra licemen 45,002 R:d. jamie nägra smärre tillfälliga inkomster, samt ärliga räntan 6,002 R^d. a den behallne delen 12»,200 R:b. af Wismsrffe 8>erde Band. »77. pant - iZZv Den 24 NovLmbet. pantskillingen, som hittills ingått till Srals.Wcrkek, men Utskottet nu hemställer mäkke öfwer sinrkaS pä Nklksgälds - Contoirek, sedan för Stats - Wcrkets behof thyförutan nödige anflag blifwil ä Srar upsörde.
' För Contoirers inländske skuld är, jämre § procenis ränra, äswen beräknadt 2 procent deruköft rver med tillhopa 13,489 R:d., i anseende dertill, att ContoiretS nu upsagde län ej strapl kunna anwändas till Eonloirers utelöpande obligationers in« lösande, hwilka stälde pä witz tid, efter hand förfalla.
Och som deste län efter inbetalandet icke äro widare ränregifwandc, men Contoiret likwäl är sarr i nödwändighet, art under tiben ä sine obligationer betala ränra, sa har Ulffottet i sädant afseende, och pä del Conroiret icke jikulle komma arr brista i räntans godtgörande a dest obligationer, som för Cour tvirets Credit skulle medföra en högst fVadelig werkön, uplagit ojwanberörde 2:ne procent.
Widare uptages räntan a de patriotiske kärietr L 6 procent
Med 15,024 R:d.
Uppå f. V.
Konungens Faddergafwo - medes, wärdek of Haga och abyggnabe» a Polska udden, samt Drottningens och f. d. Kron«Pci»ftns af Riksens Ständer erhallne gaftvor, har ben artiga räntan blifwil särskildt uti Bcwillnings-uträkningen uprågen, men ben ingar likwal
Uti ben artiga underHäilssuuuna, som för f. d. Konungen och Dest Fawille -liswik af StaiS-Utffottet förestagen och hwar, sm Den 24 November- 1531 om Utskottet nu är i begrepp alt Dest särskildta Utläkande afgifwa.
För Riksgälds- och Astistance-ContoiretS aflöning med öfrige utgifrer hofwa lliswit npförde pä förflag en summa af 40,000 R:d. om äret.
Ärliga Sratsbristen utgör, efter de afstutade Stater för nasta ar 1810 och- enligt Uiskotteks särskildta betänkande, angående Sraisregleringen en summa af 472,658 R:d. 8 6- Z. r:st.; Men som deruri äro inberäknade o'wanberörde jnkerestemedel 29,716:32 uppå f. i).
Konungens, Dest Gnuäls och f. 'd. Kron-Prinseus capitaler: Och Veste uti Bewillnings uträkningen aro särskildt uptagne, sa har endast återstoden af Staksbristcn bliswit upförO med 442,941 Rtd. 24h.Z r:st.
Under denna summa äro innebegripue återstoden i f. d. Konungens underhallssumma, samt det underhäll för den äkerstäende delen af Finska Armeen, som Stats-Uiskotter, enligt särskildt betänkande, förcstagit.
Slars-Utskoitct bör härwid anmärka, att ehuru 62 §. i Regeringsformen npkagcr Sjö» och Landt-Tulls- sann Accisasgifterne, Charls; Sigillatssafgiften, Husbchossbränwinsbränningsafgiften samt Postmedlen såsom Bemillning, och Bewillnings - Utskottet jämwäl sammanflagir SlottShjelpen och Medicinal-Fonden med Bewillningen, sä har dock veste inkomsters belopp blifwit säsom en tillgäng för Slaten päräknadr och såsom en särskild inkomst lör Srats-Werket uptagit nkom Veu här förcstagne Bemillning af 2,522,002 R-d., hvilken, såsom hittills manligt warit, lära böra till Rik». gälds - I5Z - Den 24 November» gäldS-Contoiret hel och hällen inga och hwarifran Skars Merker sedermera erhåller den för detsamma bestämda andel.
Elter alla besia utgifter, sädane de i Bilagan Litt.
H. upföras, Mille örliga Bewiliningsbehofwel blifwa 2,197,501: 8. Z-; Men som för DesensionsWerken samt försivars-anstalkerne till lands 06) ssösi icke bl.swir uri Stat uptagit och beräknad! mera än 6so 200 N:d. i stället för den af Kongl. Mastt härtill fordrade 1,220,000 R:d. om äret, sa i händelse 8!iksens Högloft.
Ständer anse, alt pä sätt SratSUtEottet uti Desi härom till afgifmande sarstkildra utlärande i detta ämne kommer att förestå, den af Kongl.
Maj:t härtill fordrade En Million Rrv. bör anflas och utgå, da Stars-Utffotket likmäl anser, att derunder mäste bestridas kostnaden för den del af ArmLens Flottas Finska Elcaders aflöning till Officerare, Underofficerare, Manffap 06) Skepsgossar, hwarrill Kongl. Maj:r uti Nådig proposition afven Zi sistlidste October yttrat, art Riksens Ständer matte Utse och ansia nödige medel, sa kommer Bewillningsbeloppet att ökas med 402,200 R:d. och således utgöra 2,597,521. 8- Z. men Hwilket belopp Slätö.Utslkoktcl dock tror kunna nedsättas till en jämn summa af 2,522,202 R:d. ärligen, hälst, om Kongl. Majit och Riksens Högl.
Ständer räckas bifalla UtffoitctS förslag om vacancerne wid den indeldte Arnisen, samt om de nnwarande indeldte Eavallerievch Dragone-Negemenrernes förändrande till^Jnfanterie kill deras halswa styrka, som da lämnar tillgäng kill fyllande i hwad af Bcwillningssumman ffulle kom» ma Den 24 November. lZzz ma att busta för de päräknade behofweu.
Men om det deremot under tide» stkulte befinnas, att ven inflytande Bewillningen elter andre Riksgälds-Werkcuö inkomster, skulle lämna något öfwerskott, Ulöf» iver hwad som till de nu päräknade behof erfordras, sä 6ör detta öfwerskott esler Stats-Ukffotleis tanka af Riksgälvs-Contoiret pä osman hemstäldt särr, för. räntas, särskildt bokföras och redowisas, samt i synnerhet anwändas till utländska skuldens »skördande, da wäxelcoursen och öfrige omständigheter sädant skutte medgifwa.
I sammanhang med föremålet af detta StatsUiskottets utlåtande, har äfwcn förekommit en vmständiahet, den Utskottet funnit sig böra hemställa ritt Riksens Högloft.
StänderS upmärksamhet och widlqgande åtgärd.
Den bestar deruti, akt sedan Tnttniedlen, hmil» ka hittills till Statsverket direcke influtit, ifrän och med nästa ar komma hel och hällne att af Banque» upbäras och Banque» att deraf godtgöra sig en summa af 420,000 R:d. om äret, såsom ränta och afbetalning a Creditiv länet samt de öfrige, enligt Riksens Ständers beslut, till krigets utförande meddeldie förskotter, sa kommer denne summa, akt minska Stcus-WcrketS päräknade inkomst af Tulkmedlen, och hwaraf följer att Stars Contoiret, till ersättning för denna minskning, bör af Riksgälds-Contoirct undfå cn motsvarande summa af den inflytande bewillningen, utom den nptagne Statsbristen och fyllnaden i den till sörjwaröanstaikerne föresiagne En Million IZZ4 Dcn 24 November. R:d., sou, af Bewillnings - summan äswen' ma» ste ulga.
Men som den nu fastställande Bewillningesuminan, hwaraf Veste behof komma ark bestridas, ehuru den ifrån och med nästa ärs början beräknas, likwäl icke inflyter, förr än i de första mänaderne af är 1811, sä skulle Srats-Werket för nästa ar blifwa i saknad af sa rosl ersättning för hwad Banguen as Tullmedlen ifrån samma ärs början kommer akk upbära, som ock den lil!
Skatsbristens fyllande uplagne och calculerade summa, same dymedelst räka i yttersta förlägenhet, sa framt icke någon anstalt widtages, altför nästa är förse StatsWerket med motswarande fond lill Veste utgifters bestridande.
Ständer lära destomera inse angelägenheten och nödwändigheten häraf, som StatSWerkeks uprätthällande och beständ ar af yttersta wigk för de allmänna ärendernes obehindradt gäng.
Stats-Utskottet inser för Dest del icke nägon annan liiwäg till Veste aldeles onndwikeliqe behofs afhjelpande för nästa är, än akk anlita Riksens Ständers Banque om arr härtill förskjuta hwad som erfordras, dei Utskottet ansett för detärel mäste inskränkas till en million nämligen 420,0-00 R:d. för hwad Banque» upbär af Dullmedlen, 470,658: 8. Z. tift Skatsbristens fyllande, samt resten till förfwarSanstalterne.
— För delta förskott kan Banquen likwäl icke erhålla nägon ränta eller afbetalning, ty dä skulle Bewillningesttimiian ytterligare ökas, och det är tils att Den 24 November. 1535 alt befara, all en högre Bervillnina an milliolier R:d. om äret torde öswerstiga Nationens krafter all urgöra.
Men deremot bör Banqnen erhålla Srals.Werkets förbindelse, alt enär framdeles Skakens inkomster genöm den nu föreflagne reglering hinna komma i det stick, alt de kunna lämna något öfmerffott, Banqnen stkall succetzive 06) i den mohn tillgängarne af de bliswande indragningar och besparingar samt den förbätirade hushållningen med Kronogodsen sädank medgifwa, för delta förffott erhälla ersättning.
— Enär i betraktande kageS att Banquens ärliga inkomst, enligt Bilagan Litt. H. 887,570: sammanlagd med den inkomst af RiksDrscout-Werket, uigör öfwer t Million R:d., sä blifwer detta förffott ingen tillökning i BanquenS Utelöpande sedelmasta, och kan således pä intet sätt leda till förringande af crcditen för deste sedlar. L)m Riksens Ständer täckas bifalla att Banqnen meddelar detta förffott, hwilken utwag Stats-Niffottet, anser för
Dest del wara aldeles onndwikelig, sa hemställer Utstkottet, art dek mä meddelas pä de tider, dä Stats-Werket deraf är mäst i behof, nämligen ^.del i nästkommande Matti» mänad, ^:del i Junii månad och sista z-.djedelen i September mänad nästa är.
Srars-Ukskottet har äfwen trott sig wid detta tillfälle böra föresiä beloppec af de 2:ne sarffilde tillräckelige summor, som enligt Regeringsformens 63 §. böra afsäktas och anstäs för oförsedde händelser.
Och efter öswerläggning i detta ämne har StasUkffottet ansett den summan, som bör wara tillgänzelig, da Konungen till RiketS förswar eller andkq högst r§36
Den 24 November. högst wigtiqa och angelägna ändamål, sedan hela Srakö-RäöekS rankar deröfwer bliswit inhämtade, finnér den wara onntwikeligcn nödig böra Utsättas lill 522,220 R:d. och den andra, som wid infallande krig af Konungen får lyskås sedan Han StaisRådet in pleno och Riksens Ständer sammankallar, förestår Skaro-Utffonet rist det belopp, som förur warit manligt eller En Million R:d.
Något annat ställe kill deste summors erhållande, da behoftven fordra, lärer icke ginvas, an Riksens Banque; Och pä R ssens Högloft.
Skändcrs
Egit bepeöfivande och förordnande ankommer att u staka pa hwad fäkt och l hwad vtdnmg Banqnen härföre mä erhälla stn ersättning.
Den Discontrält af 602,202 R:d. emot 2 procent, som Rlksgälds-Contoirek hittills baft rättighet alt afB uquen begagna, lära Riesens Högloft Ständer benägir täckas finna, ark Conroirct äswen hädanefter bör oförrandradr fy bibehålla. Hwad Stats Uiskoitet uti alla förenämnde till detta ämne hörande omständigheter anfört och hemställt» understästes Riksens Högluftigc Ständers Estr uplysta omvröfwande wördsan.meligcn.
Slockholm den 23 N v.mber 1829.
Preste-Stand.
Önäs kkmninA. lii,. Wastman.
Borgarc-S tänd, Pä Hedcrw.
Ledamöt rs wägnar Ledamöters magnar Larl. kr. lLanclbor§, sofian Ericsson. kröstallus.
A. Den 24 November. 153?
Under läsningen lämnade Herr Landt-Marskalken Riddarhuset, för art ä Ridderffapet och Adelns wägnar personligen göra sig underrättad om Hans Kongl. Maj:rs hälsa, cmottagandes under Herr Landt-Marskalkens sränwaro Grefwe Os la 6aräis klubban.
Sedan ofwanbcrörde Handlingar wero till sint lisie, henisialloe Herr LerAbman, ^mdrolrus klagnus, vm de samma ej kunde fä htviia kill desi de föresiagne inSragningarne moro afgjorde.
Herr Grefwen och Ordföranden proponera, de art berörde handlingar matte fä ligga pä bordet.
Bifölls. ZanS Excellence Herr Grefwe Kuutk föreslog arr Stars UtEottetS betänkande, i de delar som rörde biträde af Banque», mätte remitteras lill Banco Ulffottct; hMiikel uppå gjord proposition Bifölls.
Sedermera npläsies följande Bcwilln Ngs-Utffotteks Betänkande, rörande HusbchofsbränmngöBcwillningen, jamte Bilagor: Fjerde Band- 180.
Rik - 1538 Den 24 November - Riksens Högloft.
Sländers Bewillnings- samt Allmänna Beswärs- och Oeconomiä-Ut» skotts Betänkande, angående Bräiiwilisbranning samt Bewillning derföre.
Sedan Allmänna Besvärs» Utskottet ,inder den Z2 siftledne Aiignsti afgifwit Betänkande i fräga om bräliwinsbränningei!, men delta betänkande i anseende till de nti trenns Rike-Ständ derwid gjorde anmärkningar b!iswik»lill Utskottet älerförwist, och Berv>s!nings-Utf! otter, som liiihört att reglera den för bramvinsbrännina n nkaaende. afgift, tilt följe af Riksens Högloft.
E'anders beftiik, att de ämnen, som fordra tn -mne Urskong åtgärd, böra af Dem gemensamt utarbetas, i sadanr ändamål med Beswärs, och Oeconomiä - Utskottet sammankrädr, sa hajma desa kweiine Utskott samfällt öfwerlagt och b. stulit det betänkande rörande bränwinsbränningen samt bewillningen derföre, som Utskotten härmed till Rikftns Högloft.
Scänders granskning och bedömande »vördsammeligen fa öftverlamna:
Utskotten utbedja sig först alt korrteligen fa nämna de hnfwudsakelige skäl och grunder, som söranledr till de beslut betänkandet iniiehaker; hwar»vid Utskotten anfelt sin pligt fordra, att göra mäsenteligt afseende ä de omständigheter, som synes hofwa werkat de Uti respective Riks-Standen wid Beswärs-Utskottels förra betänkande gjorde anmärkNlNgar.
Drt Den 24 November. iZ39 Det är äfwen af sädan anledning
Utskotten kill särsk ldt utredande öfweclämnai fragan om Allmänna Magaziner, som pä en gäng med bränwiuöbränningen i förra betänkandet mar ashandlad.
As nyssnämnde anmärkningar haswa lärskotten ocksä hämtar stöd till der nu widlagne stadgande, alt Utan allt undantag bränwinsbränningen bör wara fri och tilläten för alla och en hwar, pa h vad lid och med hwad redskap sä till storlek som beskaffenhet, som hälst.
I fräga hnruwida någon särskild afgift eller bewiilning i och sör bränwinsbränningen bör erläggas, hofwa Utskotten, om ock nägra andra hinder för denna Stars-Jnkomsts inbegripande i allmänna bewillningen icke skulle sörcfinnas, dock ansett sig ej denna gang bcra ett sadanl sammanstående tillstyrka, enär allmänna bewillningen, efter hwad af Riksens Högloft.
Ständer redan blifwic faststäldt, nu mera kommer akt utgå efter hittills icke tillämpade grunder, hwilka för närwarande icke torde medgifwa att andre ytterligare afgifter dermed sammanblandas.
Särskild bränwinsbewillniug har således blist wik föreslagen; och för att proportionera denna efter den större bränwinstillmerkning en och hwar kan för sig finna sörmänligr aik anställa, har afgiften blifwit bestämd, dels efter hemmantal a landel och personal i Städerne, dels i mohn af de bränwinspannors storlek, som en hwar upgifwer sig wilja nyttja.
Dä Utskotten a ena sidan ansett sig icke böra göra någon inskränkning för Pannerymden, i ansten'
Le kill den fördel, som större pannor gifwa genom besparing af tved och en mer lönande afwerkning, sä hafwa U skotten ä andra sidan trott sig närmast träffa billigheten, dä
De föreslagit en dryg progretziv afgift för dem som med större pannor as flere hundrade kannor wilja drifwa förädlingen till en belydeligare winst för sig, utan att det egenteligen kan pästas att det för all bränwinsbränning mäst talande skäl, LandtbruketS nytta och fördel, derigenom i märkeligare mätto befordras.
Dä bränwiiisbränningen sälunda blifwit allom oinskränkt tilläten emot bestämd afgift, hafwa Urskotten tillika ansett rättwisa och billighet fordra, att nämnde wara fritt och obehindradt uran Tulls erläggande öfwer alt i Riket sär forslas och införas; »nen att Utländskt bränniln, undantagande hwad till Apotheket» erfordras, hädanefter icke mätte till införande warda Mätit.
Utskotten hafwa icke underlåtit an i öfwcrwägande taga de skäl ost) inkast flere af Utskottens Ledamöter framställt emot brättwins utminurering ä krogar, men dä erfarenheten wisat, alt lönnkrogar och öfwcrträdelser af förbudet nior ulminnkcring omöjeligen kunna förekommas, sa hafwa Urskotten trott att bränwiirs minutering a sparsamt och pä dels förut, dels nu förcstäende sätt inrättande krogar bör fä tillätas och till fördel för Staten till särskild bränwins afgift raxeras.
Wid - Den 24 November- iZ4i Widkommande stntelrgen den tillsyn öfwer efterlefnaden af hwad i detta ämne stadgadt blifrvcr, som erfordras, sä hafwa Utskotten ansett andanialet snarast winnås derigenom, arc öfwerträdelser mot hwad i fcäga om Bränwmstillwerkning, minutering och beskattning föreskcifwes, fä angifwas och ätalas icke allenast af wiste Tjenstemän, uran äfwen ukas en och hwar, tjenstefolk mot sine husbönder undanlagne.
Sedan Utskotten sälnnda hast tillfälle lämna en allmän öfwersigt af ifrägawarande ämne, fä Utfkoticn nu widare afgifwa förflag till föreskrifter. no Gm Bränwinsbränningen Bränwinsbränning ma uköfwas alla tider pä äret uran inskränkning eller undantag och med hwad flags redskap sä till storlek som beskaffenhet som halst.
Ä Landet mä bränwinsbränning och distillering wcrkftällas af Hemmansagare och Hemmansbrukare, innehafware af andras skattlagdt jordlägenheter., ä« gare eller brukare af alla större eller mindre ut/ordar, oskattlagde lägenheter och skalrlagde rull mMwarnar, samt mjölnare, torpare och indeldte krigsmän, veste trenne sistnämnde likwäl icke uran jordägarens lös och samtycke; Likaledes af a landet boende Ständ-k-Personer, Em.
Leks- och Tjenstemän samt Handtverkare, oagtadt de ej äga elier besiirja jord; dock under lika förbehåll af jordägarens dertill gifne rillständ.
I iZ42 Den 24 November - I alla Rikets Städer, ingen undantagen, äga alla inom Sräderne eller p°l Slädernes område boende huSagande innewänare som sig dertill hos Magistraten behörigen anmäla, rätt, akt bränna och distillera bränwin. Ehwad Landtkullarne komma att nphäfmag eller icke, bör sa wäl drstillcradt som odistilleradt bränwin Tull- och Accisfriit fä föras ej mindre till och ifrån Skäderne ä» pä Lander, samt likaledes obehindradt försäljas öfwer alr inrikes, dock alt derwid igkttages akt rättighet till försäljning af der bränwin en hwar öfwer egir behof ttllwerkar, ingalunda ina sträckas till minutering eller kroghällning och således icke mindre än ett halfstop säljas eller afläkas.
Dä större qnankum bränwin till salu föres och kommer ari söryttras till stere köpare, ma utdelning eiler mätning deraf i Srad icke ske pä Torg eller öpen gara eller wid Marknadsplats ä lander npvä det ställe der ständ eiler bodar för sjelfwa marknaden äro upsarte, uran mäste Säljaren föra bränwiuet i Skädcrne fran korgen till köparens hemwist och wid Marknader ä lander pä dertill särskildt anwist ställe att der list köparen upmäca, hwad en hwar äsinndar och sig betingar, dock icke till mindre quanrum än of-« wanrill ulscar är eller ett halft stop.
I Skäderne ma Magistraterne och TaxeringSmännen, samt ä lemke wederbörande
Landshöfdingar eller dem de i sitt ställe förordna, jämte de ärliga taxerings Comikeerna äga räck att killata wista Bränwinsmmukeringc-ställen eller krogar/ dock alt hwad 5 Den 24 November.
IZ4Z hwad landet angar, derwid iakitagcs, att sädanl ei förr ma like, än jordägaren dertill lämnat tillstånd, samt att wcderbörande noga tillse, att sädane krogar a landet icke utan tvid allmänna Lands- och Farwägar samt pä sa laugt afstånd ifrån hwarandra, som möj» ligt är, och icke närmare än e» fj.rdedcls mil frän Kyrkor, Gästaifwerier och Odalkrvgar fä wara belägne eller inrältade.
Warande det likwäl innehafwarne af dcsta kroggr förbudik, akt niborga antingen bränwin eller andra starka drycker, wto förlust af all rättighet till betalning derföre.
All bränwins-minuterinq pä andre än oswannämnde krogar, är säledes, efter hwad nyst förur stadg-des, ej tilläten, dock undantages gästgifwericr, wärdshus, malguetenterier och såkallade närings» ställen, der spisning giswcs, hwarwtd bränwin är de spisande »nä säljas; jämwäl ock v id samma tillfällen pä wärdshus, som tvid hccrcgärdar för ägarens egen betjening, handnveckare och arbetsfolk, samt ankommande främmande betjening kunna inrättas.
Hos Kongl. Maf:t böra Riksens Högloft.
Ständer i underdänighet anhalla, akt utländskt bränwin icke ma införas utan för Apothekens rakning i andra fall, an härda mistwäxiär, da högsta nöden det fordrar. 2:0.
Vm Bewillning för bränwinsbränningen.