Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— N:o 10. i anledning af väckt fråga att den från Kongl. Seralimer-Ordens-Gillet årligen till hvarje län i Riket utgående uppfostringshjelp för fattiga barn matte för så vidt densamma utgöres af statsmedel, disponeras till Serafimer-Ordens-Gillets andre behof. XI. B. 121. A. 139, — N:o 14. i anledning af väckt fråga, att prestmän, som innehafva prsebenden, måtte, i stället för dessa, erhålla viss tillökning i förut innehafvande löner, och att jura patronatus måtte uphöra. XII. B. 99, 318. A. 322. XIII. E. 204.
— N:o 15. i anledning af väckt motipn om tillhandahållande, på allmän bekostnad, af ett offlcielt Dagblad å vissa uppgifna ställen. XII. B. 246, 320, 342. Å. 361. XIV. U. 350. XV. 59, 63. A. 64. — N:o 16. i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 2, angående väckt fråga om inrättande af ett Statistiskt embetsverk samt anslag dertill. XII. B. 246. A. 320. E. 204.
— N:o 17. i anledning af väckta frågor om vidtagande af åtgärder till lindring i rustnings-skyldigheteD. XII. B. 246. A. 320.
— N:o 18. i anledning af väckte frågor, alt rustnings- och roteringsskyldigheten i Småland måtte nedsättas eller lindring derå ega rum. XII. B. 246, A. 320.
Stats - ( 201 ) Stals-, samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Memorialer, Belänkanden och Utlåtanden.
— N:o 19. i anledning af väckte frågor, att krono-brefbäringen matie bekostas af postmedlen eller bestridas af allmänna medel. XII. B. .246. A. 320. — N:o 21. i anledning af återremiss af Utskottens Betänkande N:o 15, angående väckt motion, om tillhandahållande på allmän bekostnad af ett officielt dagblad å vissa ställen. XIV. B. 350. XV. 59, 63. A. 64.
Stats- och Lag-Utskottens Memorialer, Betänkandet) och Utlåtanden.
— N:o 22. i anledning af väckt fråga om städernas befriande från skyldighet att bekosta fångars underhåll och forslande. XV. B. 112. A. 117.
— N:o 23. i anledning af väckt fråga om förändringar i Häradshöfdingarnes aflöningssått. XV. B. 112. A. 118.
— N:o 24. i anledning af väckt fråga om ersättning åt Domare, som besväras af längre resor för ransakning med häktade personer. XV. B. 112. A. 118.
— N:o 25. i anledning af väckt fråga om förändrade föreskrifter, angående antalet och valet af Nämndemän samt deras aflönande. XV. B. 112. A. 118.
— N:o 26. i anledning af väckt motion, angående förändring uti brottmåls-lagskipningen och fängelse-systemet. XV. B. 112. A. 118. — N:o 27. i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition om allmänt stadgande, huru förhållas bör med en för obotlig ansedd sinnessvag, lärn eller blind tjenstemans skiljande från ordinarie beställning. XV. B. 112, 118. Å. 120. E. 228.
Stats- och Särskilda Utskottets Memorial N:o 28. om ersättning och belöning för uppfinning af instrument för bränvins mätning och profning. XV. B. 219, 227. A. 230. E. 270.
Statsverket, angående dess fonders öfverflyttande till Riksgälds-kontoret.
Se Stats-Utskottels Utlåtande N:o 290.
Statsverkets inkomster, angående beräkningen af. V. B. 257, 325, 338, 464. A. 484.
IX. U. 367, 399, 401. A. 402.
Statsverkets tillstånd och behof, angående. I. B. 73. A. 139.
Slattorpare-systeinet, om inskränkning af.
Se Prolitarialets hämmande.
Stedingk, Friherre Styrbjörn von, yttranden. 1.^73, 380.
Stenbock, Fältmarskalken Grefve Magnus, angående uppförande af ett monument vid Filborna lill minne af. I. 194. B. 214.
Stenkol, Slenkols-stybb och Coabes, om uphörande af mätarepenningar för. III. B. 218, 391.
IV. A. 162. — oom skyldighet för Ångfartyg att i stället för ved begagna.
Se Ångfartyg.
Steuch, Mathias, yttrande. II. 322.
Stipendier, för Civil-Ingenieur-elever, om anslag till.
Se Stals-Utskottets Utlåtande N:o 158. 26 ( 202 ) * Stipendier för Folkskolelärare-elever.
Se Slats-Utskoltels Utlåtande N:o 160. — för Handtverks- och Fabriks-arbetare.
Se Stals-Utskottets Utlåtande N:o 158.
Stjernfeldt, Carl Angust, yttrande. I. 338.
Stjerngranat, Claes, yttrande. I. 161.
Stjerngranat, Georg Gustaf Henrik yttranden.
IX. 191, 240, 484. XII. 249.
Stjernstedt, Friherre August Wilhelm. I. 133, 237, 316. II. 5, 175, 238. III.
155, 209, 405, 419, 491.
IV. 30, 131, 154, 161, 162, 163, 173, 192, 199, 227, 229, 230, 238, 241, 245, 247, 250, 253, 353, 354. V. 110, 137, 331. VI. 433, 440, 548, 553. 592, 641. VII. 242. VIII. 44, 47, 50, 56, 57, 59, 65, 123, 126, 192, 219, 346, 593.
IX. 97, 180, 182, 234, 244, 250, 262. X. 30, 153, 154. XI. 77, 155, 158. XV. 130, 132.
Stjernstedt, Friherre, Johan Wilhelm yttranden. I. 292. VI. 405, 427, 440, 457, 481, 525, 530, 551. VII. 25, 45, 102.
Stjernstedt, Friherre Jacob Theodor, yttranden. V. 223, 331.
Stjernstedt, Friherre Fredrik, yttrande. V. 332.
VII. 87.
Stjernsvärd, Gustaf Mauritz, yttranden. II. 331. III. 25, 38, 44, 51, 58, 74, 172, 174, 177, 181, 182, 184, 433, 434, 435, 437, 438, 448, 458, 459. V. 7, 10, 29, 32, 33, 73, 260, 334. VI. 128, 130, 466.
Stjernsvärd, Gustaf Mauritz, angående fortsättning af hans Militärförfattnings-samling. II. 338. III. H. 75. XII, B. 35. A. 120. XIII.
A 373.
Stockenström, Eric von, yttrande. V. 333.
Slockholm, anslag lill Hospilalsbyggnad derstädes.
Se Stats-Ulskottets Utlåtande N:o 212. — d:o till dess Navigations-skola. Stats-Ulskottels Utlåtande N:o 71. VI.
261. — byggnads-anslag lill Allmänna Barnbördshuset derstädes.
Se SlatsUtskottets Utlåtande N:o 160. — jorduplålelse till begrafningsplats m. m. vid.
IX. B. 477. XI. B. 140. A. 148. E. 245. — och Götheborg, jernväg emellan.
Se Jernväg. ■— lindring i dess inqvarteringsskyldighet. V. 517. VI. R. 6.
IX. B. 367, 399. A. 407. X. E. 20. — lån för omkostnader vid kolerafarsolen derstädes.
Se Lån. — angående upmätuing af tomter i. XV. B. 210. A. 212. — angående förslag lill ändring i 14 §.
Riksdägs-Ordningen angående representations-rättigheten för.
Stockholms slolt, angående anslag för åtskilliga byggnadsarbeten uti XII. B. 117. XIII. B. 334. A. 372. XIV. U. 170. E. 243.
Stockholms stads kronoräkenskaper, angående revisionen af desamma.
Stats-Ulskollets Utlåtande Nio 201. §. 20.
Stomhemman, angående rättighet för Enkor efter Pastorer i Calmar ( 203 ) stift, atl äfven under extra nådår få tillgodonjuta inkomster af. V. B. 413, 496. VI.
A. 8. E. 23. U. 475. VII. A. 160.
Stora Kopparbergs Bergslag, om kolränlor uti.
Litt. B. Stora Kopparbergs
Län, om inrättande af en Landtbruksskola uti.
Se Siats-Utskottets Utlåtaude N:o 71.
Stora Mossen, örn anslag för utdikning deraf.
Se Slats-Utskotlets Utlåtande N:o 158. 4:de punkten.
Storsjön och Mälaren, kanal-anläggning emellan.
Se Mälaren.
Slorskiftes-landtmätare, angående pensions-rätl för. , Stats-Utskottels Utlåtande N:o 210.
Strandskogen på Oland, angående förmedling af lägenheter å. I. 48. R. 124. III. B. 186, 191. A. 200.
U. 21. A. 27. E. 253.
Strandvraksgods, om ändring i stadgarne rörande behandlingen af. XII. B. 363. A. 406.
Strengnäs
Elementar-skola, angående lönefyllnad af 200 R:dr b:ko årligen till Läraren i Naluralhistorien derstädes.
Stridigheter, om biläggande af mellan de Europeiska makterna upkommande. III. B. 184. A. 185.
Slrinnholms Svenska Historia, om fortsatt understöd för utgifvande af. II. 373. III. K. 79. VI.
B. 28, 113, 116. A. 341.
Strokirch, Jean Baul Fredrik. VII. 163.
Stråle, Nils Wilhelm yttranden. II. 384.
IX. 370. X. 35, 36, 43, 140, 145.
Ström, .1.
A. af, yttranden. I. 145, 150, 170, 177, 182. XI. 269, 278. XIV. 356.
Ström, J.
A. af, Hofjägmästare, angående pension för. XII. R. 117. XIII. B. 334. A. 372.
Strömrensniirgar, anslag till.
Se Slats-Ulskottets Utlåtande N:o 158., Strömrensningsskyldigheten, om förnyad allmän författning angående dess utgörande i riket och särskildt om ki igsmanskapels skyldighet att deri deltaga. III. B. 184. A. 185.
Strömsholm, angående upphörande af metallvågen derstädes.
Kungsladugård, angående eftergift för Notarien F.
Lundblad af 1852 års halfva arrendelopp för.
Strömsholms slott, angående granskning af dess räkenskaper.
SlalsUtskottels Utlåtande N:o 201. §. 24.
Stuart, C. G., yttrande. II. 430.
Student-examen, om tillägg lill föreskriflerne i afseende på. XI. B. 56, 109. A. 120. XIII.
U. 334. 373. XIV. 6. A. 15. E. 337, 338. Å. 347.
Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader om npförande på ordinarie stat af det till Kongl. Maj:ts disposition anvisade belopp lill aflöning af.
I3:de punkten.
Se vidare Utlåtandet N:o 183.
Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader, dess tjenstebi - ( 204 ) träden, oin anslag till aflöning åt.
Se Stats-Utskottets Utlåtande Nio 158.
Styrelsen öfver fängelser och arbetsinrättningar i Riket,- angående revisionen af dess räkenskaper. Stats-Utskottets Utlåtande Nio 201. §. 19.
Stångjerus-smidet, angående nedsättning i beskattningen å.
Se Hammarskatien.
Slångan, om anslag till förbättrande af segelleden derstädes emellan sjön Roxen och Linköpings hamn.
Se Stats-Utskottels Utlåtande Nio 158.
Städerna i Riket, förslag till ändring i 14 §. 3 mom.
Riksdagsordningen angående grunderna för röstberäkningen vid riksdagsmannaval uti.
Se Grundlagsändringsförslag. — angående tillvägabringande af en allmän Stadsordning eller Ordnings-stadga för. V. B. 412, 496. XI. A. 8. — om åtgärder till förekommande af eldsvådor uti.
Se Eldskador inom städerne. — angående förändring i afseende på deras representationsrätt.
Se Grundlagsändringsförslag. — angående deras befriande från skyldigheten att bekosta fångars underhåll och forsslande.
Stats- och Lag-Utskottens Belänkanden Nio 22.
Städernas Salu-aceis.
Se Saln-accis.
Stäket vid Baggens-fjärden.
Se Baggens-Stäket.
Stämmoböter, om förändrad fördelning af. VI.
B 398.
Stämplade pappersafgiflen, angående. VII. B. 79, 162, 525. A. 544.
IX. U. 367, 399. A. 407.' X. B. 163, 247.
Stämpling af spelkort.
Slämplings-afgift, Tull- om nedsättning i eller upphörande af densamma. V. B. 412, 496. VI.
Ständiga Rotevakans-afgifler, om dessas beräkning bland Statsverkets ordinarie inkomster.
Se Stats-Utskoltets Utlåtande N:o 64.
Stängselskyldigheten, dels om upphäfvande deraf dels ock'om ändring i derom gällande sladgänden. XI. B. 220, 243, 255. A. 280. XIII.
U. 300, 323. A. 371. XIV. E. 337. A. 347.
Ridderskapet och Adelns inbjudning i ämnet. XI. 279. A. 280.
— Calmar Läns Hushållnings-Sällskaps underd. skrifvelse till Kongl. Majit af den 12 Februari 1853 med underdånig anhållan om åtgärders vidtagande till besparing i den nu hardt betungade stängselskyldigheten, samt Utdrag af Protokoll hållet vid Landtbruksmöte i Calmar Län den 16 Juli 1852, angående dessa handlingars öfverlemnande till Lag-Utskottet. III.
283. R. 391. XI. B. 220, 243, 255. A. 280.
Stöld, om förändring i straffet för.
Successions-Ordningen, angående ändrad lydelse‘ af 2 och 9 §§. tili.
Se Grundlagsändringsförslag, ( 205 ) Summa Appellabilis, om bestämmande deraf för fullföljd af talan i civda mål. II. tit. R. 118. VI. B. 162, 397. VII. 143. A. 144. XV. U. 113. A. 121.
Sundhets-Collegium, anmärkningar vid dess räkenskaper.
Se Statsutskottets Utlåtande N:o 21. §§. 20, 22. Sundhets-Collegium, med medicinal-slaten, angående anslag för. II. 371. III.
R. 79. VI.
B. 28, 113, 116. 287. A. 325. XV. U. 113.
Sundhels-Kommission, om tillförordnande af en sådan. XI. B. 186. A. 219.
Sundhetsvården, om ulgifvande af ett sammandrag af stadganden rörande. II. 45. R. 61. VII. B. 97. A. 162. VIII. E. 39.
Suppleant för Rikets Ständers Juslitiae-Ombudsman, förslag till tillägg i 98 §.
Regerings-Formen och 63 §. 4 mom. Riksdags-Ordningen, angående. VIII. B. 38, 110. A. 128.
Suppleanter för Ridderskapet och Adeln uti Rikets Ständers Utskott, om val af. I. 6, 27, 34, 161, 162, 200. III. 99.
IV. 263. V. 221, 285. 286, 328, 329, 413, 498, 499. VI. 4, 13,24, 121. VII. 46, 54, 106. VIII. 77, 133, 158, 325.
IX. 127, 253, 257. XI. 142, 220. XII. 3, 65. XIII. 109. XIV. 269, 349.
Svea Hof-Rätt, om förläggande af en särskild afdelning derutaf lill Hernösand.
VII. B. 204. VIII. 36, 104. A. 105.
Svensk Lifförsäkrings-anstalt, om inrättande af en sådan.
Svenska Läkare-Sällskapet, förhöjdt anslag till.
Se Anslag. — Nykterhets-Sällskapet.
Se Nykterhets-Sällskapet.
Svenskt
Diplomatorium, anslag för fortsättning af.
Svensson, M., i Grimslöf. Se Eftergift. _ Sverige och Norrige, angående iransitohandeln emellan.
Se Transito-handel. ”Sveriges Flora”, om fortsatt anslag för anskaffande af teckningar till.
Se Stats-Ulskoliets Utlåtande N:o 74, 9:de punkten.
VII. A. 341.
Svinkreatur, om förhöjdt ansvar för deras utsläppande sedan käle är ur jord. II. 45. R. 61. XV. B. 240. A. 265.
Syssloman, angående deras inbördes förhållande i afseende på ansvarigheten för förvaltningen af om händer haft gods. II. 319. III. R. 72. Sågqvarnar.
Säd, vin-, om anslag af sådan till Ulrika församling. XI. R. 44. XII. B 35. A. 119.
Säfsnäs Socken i Dalarne, om anslag till lön åt en särskild Länsman derstädes.
Sänkning af sjöarne Långhalsen, Yngarn och Hallbosjön, om anslag dertill.
Se Stats-Utskottets Utlåtande N:o 158, 22:dra punkten.
Särskildt Utskott, angående väckt motion om tillsättande af ett sådant för behandling af frågor rörande bränvinstillverkning och försäljning. I. 5, 9, 26. ( 206 ) Särskilda Utskottets Memorialet’, Betänkande!! oell Utlåtanden. — N:o i. med anmälan att Utskottet sammanträdi och utsett sitt kansli. II. B. 171. A. 240.
— N:o 2. angående öfversättning och tryckning af Norska bränvins-lagstiftningen, med några dit hörande handlingar. III. B. 187, 201. A. 211. — N:o 3. öfver väckta motioner om inställande af bränvins-bränningen under April månad della år, och om åtgärder mot ett befaradt kringgående af Kongl.
Kungörelsen den 13 Juli 1853. III. B. 214, 216, 317, 345. A. 381.
IV. Å. 216, 371. V. 34. A. 35. — N:o 4. med tillkännagivande alt Utskottet gått i författning om tryckningen af den i Norrige gällande lag om brån vins-till verkning och försäljning. V. B. 535. VI. A. 8. — N:o 5. om antagande på obestämd kortare lid af ännu en kanslist.
IV. B. 216. A. 371. — N:o 6. i anledning af Särskilda Utskottets Betänkande N:o 3. IV. B. 216, 371. V. 34. A. 35.
— N:o 7. i anledning af väckt motion, om belöning för uppfinning af ett instrument, som utvisar mängden och madtalet af tillverkadt bränvin. IV. B. 316, 371. V. 36.
A. 37. — N:o 8. i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Proposition, samt åtskilliga hos Riks-Stånden väckta motioner, om vilkoren för bränvins-lillverkning. VI. B. 1 16, 120, 162, 399, 442, 476, 515, 561, 607. A. 643.
IX. U. 154, 276, 292, 313. A. 324. XII.
U. 247, 321. A. 401. XIII. U. 42. A. 192. XIV. U. 19, 44. A. 45. XV. U. 208.
— N:o 9. i anledning af motioner om reglerande af bränvins-tillverkningen för höslmånaderne innevarande år.
VI. B. 324, 398, 644. VII. 4. Å. 45.
IX. II. 313, 364, 390. A. 399.
N:o 10. i anledning om väckt motion om inställande af pressjäst-beredning i sammanhang med bränvins-lillverkning, under innevarande år.
VIII. B. 453, 487.
IX. 28. A. 42. E. 368.
— N:o 11. i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 8, med förslag till Förordning angående vilkoren för bränvinslillverkning.
IX. B. 154, 276, 292, 313. A. 324. XII. U. 247, 321. A. 401. XIII. U. 42. A. 192. XIV. U. 19, 44. A. 45. XV. E. 208.
— N:o 12. i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 9, om inställande af bränvins-lillverkning under innevarande års höstmånader och om tillåtande, i dess ställe, af tillverkning under någon lid af nästkommande år.
IX. B. 313, 364, 390.
Den 23 November.
301 nens och yttrandernes remitterande till Stats-Utsk:t, hvilken propos. ined starka ja-rop besvarades.
Föredrogs Gr. Liljencrants’, Gustaf Fredrik, den 21 dennes bordlagde motion, N:o 275, i fråga om särskildta medels ställande till K.
M:s disposition för ordnandet af rikets landtoch sjöförsvar.
Vid det förhållande att K.
M. denna dag till R.
St:r atlåtit Nåd.
Propos. i samma ämne.
Liljencrants med sin motion åsyftat, får jag hemställa till den värde motionären, om han icke kunde finna skäl vara för handen att återtaga densamma, då hans mål nu är uppnått.
Skulle man sedermera finna att den summa, K.
M. föreslagit, icke är tillräcklig, står det ju honom alltid fritt att då yrkä densammas förhöjning.
Jag instämmer med den siste värde talaren deruti, att det nu kan vara alldeles likgiltigt, om min motion remitteras eller icke. i)å jag väckte densamma, nämnde jag också, att en framställning skulle komma att ega rum till R.
St:r; men jag sade äfven att tidpunkten för riksdagens afslutande var så nära för handen, att jag ansåg mig göra den sak, som var i fråga, en tjenst, om Stats-Utsk:t på förhand blefve satt i tillfälle att begrunda de summor, som borde beviljas.
Men jag är deremot af alldeles olika tanke med den siste värde talaren i det afseendet, att jag skulle taga tillbaka min motion, och derföre anhåller jag att den måtte få åtnjuta den vanliga behandlingen.
För min del hade jag tänkt att vid Gr.
Liljencrants’ motion yrka detsamma som vid Hr Cederschjölds, eller att den helt enkelt skulle läggas till handlingarne; ty i likhet med hvad Gr.
Mörner yttrade i föreg:de plenum, anser jag det vara ett stort misstroende-votum mot regeringen att uppdraga åt Stats-Utsk:t att taga reda på hvad riket behöfver för sitt försvar — och något sådant har jag heller aldrig hort talas om.
Men då det Högloft.
Ståndet varit nog liberalt att bevilja remiss åt den föreg:de motionen, bar jag ingenting emot att denne gör sällskap.
Jag ber äfven få tillägga att frihet i öfverläggning och förhandling inom R.
St:r alltid varit det mål, hvartill jag velat komma.
Det återstår mig således endast att tala några ord om de grunder, som Gr.
Liljencrants framlagt för sin motion.
Tillfölje af det nya skede, i hvilket den s. k.
SleswigHolsteinska frågan inträdt, kan jag icke inse annat, än att Sverige blifvit mera aflägsnadt derifrån.
Nu mera är det nemi. icke fråga om exsekution i Holstein, utan det är fråga om hvem 302 Den 23 November. sorn skall blifva konung i Danmark, och de makter, som hade de starkaste förpligtelserne vid Londoner-prot:ts undertecknande, måste väl i första rummet taga saken om händer.
Jag vet icke om jag vid detta tillfälle skulle gå den grannlagenhet för nära, som hvar och en är skyldig vår regering, om jag skulle uttrycka den önskan, att Hr Utrikes-Stats-Ministern ville lyfta en liten flik af den slöja, som hvilar öfver denna hemlighetsfulla sak?
Ett allmänt rykte säger, att Sverige ingått stora förpligtelser mot Danmark.
Om regeringen gifvit ett ord åt Danmarks folk från Sveriges folk, så är det min lifligaste önskan att vi redligt måtte lösa detsamma; men vid detta tillfälle önskar jag dock, att så icke måtte vara förhållandet, utan att Sveriges land så sent som möjligt måtte inblandas i Ilolsteins sak.
Vi behöfva spara våra krafter, för att, då det behöfves, kunna uppsätta täta led, och den timma slår snart, då Europa skall besluta, om en hel nation skall utrotas från jorden eiler icke.
Det finnes en man i Europa, som håller rättvisan i sin hand — ni veten nog, Mina Hrr! hvem jag menar.
Vill denne man sitta qvar på sin lysande thron, måste han taga nationalitetsidéen till hjelp och uppträda såsom de förtryckta nationernas befriare.
Det är sannt, det är ett högt spel, men det spelet är värdt att spelas, ty vinner han, så vinner han och de som spela med honom, samtidens tacksamhet — och efterverldens beundran — och tappar han, så hölja dock han och hans bundsförvanter sig med odödlig ära.
Ofverläggningen förklarades härmed slutad och motionen jemte yttranderne remitterades till Stats-Utsk:t.
Då jag nu äm nar väcka ett förslag till hufvudstadens och kusternes skydd mot fiendtliga anfall, torde jag knappast behöfva nämna, att planen dertill icke är uppgjord af mig.
Hen är uppgjord af en man, som jag tror, ega den största erfarenhet i dylika frågor.
Hr Cederschjöld en motion, N:o 276, ang:de åtgärders vidtagande till hufvudstadens skyddande för fiendtliga anfall från sjösidan.
Denna motion begärdes på bordet, hvarefter anmälte sig och yttrade Hr Fahnehjelm:
Jag har endast begärt ordet, för att lemna R. o. Ad. den upplysningen att ifrågav:de uppfinning af undervattensminor utgör föremål för pröfning af en af K. M. tillsatt komité.
Den 23 November. 303 Jag är i tillfälle att lemna denna upplysning, emedan jag är sekreterare i sagde komité, som snart kommer att ingå till K. M. med utlåt, i frågan, såväl med fästadt afseende å dessa minors egenskaper, som ock ang:de den säkerhet, de erbjuda.
TIr af Kléen:
Jag vill ingalunda förneka det möjliga vär det af undervattensminor, men jag är lika långt ifrån att på grund häraf vilja erkänna, att ett verkligt försvar derpå kan uteslutande grundas, ty en mina är en mina, och jag frågar huru man dermed skall kunna åstadkomma ett tillräckligt försvar för ett sund.
För att göra densamma oskadlig, behölves ju icke annat än att låta en flytande kropp stöta mot densamma, så att den spräriges.
Dermed är också dess verkan slut, och den öfriga flottan kan obehindradt segla in.
Jag säger ännu en gång att jag ingalunda underkänner deras verkan, men får reservera mig mot ett sådant förslag, som att vårt försvar derpå skulle hufvudsakligen grundas.
I ani. af den siste värde talarens yttrande, att, då en mina sprungit, så har hon sprungit, måste jag visserligen erkänna att detta är sannt, men ett litet tillägg torde vara af nöden, och det lyder, att då har fartyget äfven sjunkit.
Jag kan dessutom icke föreställa mig att man skulle gå så hufvudlöst tillväga som att lägga ut en enda mina.
Man bör ju lägga ut många och dessa böra icke allenast läggas så att de icke kunna upptagas, utan äfven försvaras.
Under sista kriget mellan Westmakterne och Ryssland gjorde ju blotta medvetandet om dessa minor att flottorne icke vågade gå in mot Kronstadt och Sveaborg.
Man har sagt att en komité är nedsatt att öfverväga denna vigtiga fråga.
Jal det är sannt — men hvad mera är, den är nedsatt redan för 6 månader sedan, och jag måste beklaga att man i en så vigtig angelägenhet sölat så som man gjort.
I anledning af Hr af Kléens yttrande, får jag återkalla i den värde Fortifikations-generalens minne, att då han för 2 år sedan i Krigs-Wetenskaps-Akademien höll ett sakrikt föredrag ang:de Stockholms befästande, så uppträdde upphofsmannen till denne motion, Ofverste Hagelstam, och frågade hvartill det skulle tjena att nekasta stora summor på Stockholms befästande från landsidan, så länge man lemnade sjösidan öppen; och han satte sitt hufvud i pant på att han som Rysk Amiral skulle kunna intränga till hufvudstaden — och detta genom tvenne särskilda farleder.
Han erbjöd äfven Krigs-Wetenskaps-Akademiens ledamöter, att, om de ville komma hem till honom, skulle han visa dem huru dermed skulle tillgå.
Men ingen kom; så stor var likgiltigheten för denna vigtiga sak.
Jag hoppas dock att denna likgiltighet nu försvunnit, samt att Stats-Utsk:t tager motionen i noggrannt öfvervägande.
S04 Den 23 November.
Sedan jag hegärde ordet, har motionären sjelf framställt nödvändigheten af att den kedja minor, som utlägges, skall försvaras af fartyg.
Han yttrade förut att till detta försvar icke skulle behöfvas annat än några slupar och jollar.
Deras värde lemnar jag derhän; men det är klart att den, som vill forcera sundet, kör bort dem.
Den värde motionären har talat om de storverk, minorna uträttade i Ostersjökriget.
Det faktiska var emedlertid följande 2:ne händelser.
Den ena var den att ett Engelskt ångfartyg gick mot Kronstadt och stötte mot en mina, men utan annan skada än att en del porslin, som stod i den hytt, under hvilken minan kreverade, gick i kras; men fartyget blef för öfrigt oskadadt.
Den andra händelsen var, att en mina fiskades upp, och togs på däck, der man oförsigtigt nog började undersöka densamma, hvarvid man kom att beröra antändningsapparaten, då minan exploderade och flere personer blefvo skadade, biand andra en Amiral, som förlorade ena ögat.
Dessa båda fall äro de enda, som, mig veterligen, under detta krig stod i sammanhang med minor.
Jag skall komplettera den historia, Hr Lilliehöök framdragit, med ett faktum till? och det är att den enda ångbåt, som sprang i luften, var en af Ryssarnes egna.
Jag vill likväl ingalunda nedsätta detta medel, som kan vara godt och bra, blott man icke använder det på andra ställen och annat sätt, än der det passar.
Det torde icke vara R. o. Ad. mera angenämt än mig att i närv:de stund ingå i diskussion om minors användbarhet för landets försvar.
Att de kunna vara nyttiga för somliga fall, det är väl klart för hvar och en, men hela motionen synes mig vara öfverflödig, såvida icke min uppfattning af densamma är oriktig, nemi. att den egenteligen afsåg en belöning åt Hr Nobell.