Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
na provisoriska reglering af Utskotten blifvit följde, äro: att Städernes jord, I ena, samt Städernes borgerliga näring, bus och tomter, ä den andra sidan, livar för sig blifvit bibehållna vid samma antal Båtsmän, som för närvarande finnes å dera fördeladt, utgörande för jorden 218 samt för borgerlig näring, hus och tomter 668, eller till» sammans 886 man; att den nya fördelningen af förstnämnde 2(8 man, Städernes jord emellan, är rättad i förhållande till de uppgifter öfver Stadsjordarlres hemmantal, sorn för närvarande finnes att tillgå, och enligt hvilken fördelningsgrund 3 och 297-43 6:dels Hemman skulle komma att Utgöra en Båtsman; att den nya fördelningen af slstberörde 668 man blifvit lämpad i förhållande till den bevillning af borgerlig näring, hus och tomter, som, jemlikt de Kongl. Collegiernes uppgift, är i medeltal erlagd för åren 1834, 1825 och 1826; och motsvarar, efter denna fördelningsgrund, 515 Rdr rst.
Banco Bevillningsafgift, utgörandet af hvarje Båtsman; att, sedan det antal Båtsmän på det hela, gom efter dessa grunder borde af hvarje Stad utgöras, blifvit utrMknadt, samt den deraf utvi? 20 Stats- samt Opc.-Utslt.
Uti, N:o i3s. säde minskning tller tillökning i den Båtsmansstyrka, som för närvarande utgöres, blifvit i serskilde columner utförd, hafva Utskotten, hvad först det för vissa mindre Städer sig företeende behof af lindring beträffar, för deras del, ansett, att, då fråga icke kan blifva derom att, före nästa Riksdag, bevilja hela den af Utskottens calcul utvisade nedsättning, de Städer, för hvilka lindring nu tillstyrkes, böra, intill dess en, uppå fullt tillförlitliga grunder hvilande, ny fördelning kan af de Kongl.
Collegierne blifva uppgjord samt af Konungen och Rikets Ständer pröfvad och fastställd, åtnöja sig med hälften af den nedsättning, sorn efter Utskottens beräkning sig nu i ziffran framställer; att de 76 Båtsmän, från hvilkas utgörande intill nästa Riksdag vissa mindre Städer skulle efter sådan beräkning frikallas, blifvit fördelade emellan de Städer, för hvilka tillökning hädanefter måste uppkomma i öfverensstämmelse med de i Utskottens först afgifrra Betänkande föreslagna allmänna grunder; att den tillstyrkta provisoriska lindringen intill nästa Riksdag icke blifvit utsträckt till andra, än Rikets minsta och svagaste Städer, och således icke till någon Stad af r:a och 2:a classerna; af salje classen® Städer endast till Borås, med afseende å de stora brandskador, sorn denna Stad icke längesedan öfvergått, samt af 4:e dassens Städer, endast till Hedemora, Kö. ping, Arboga, Söderhamn och Mariestad, hvilk;^ Stats- samt Öec.-Utsli.
N:o i32. 21 alla befunnits af nu gällande fördelning alltför mycket tryckta och förorättade.
Herr Lagman Montan, sorn ansett ostadigt vara, att all Städernes jord, af hvad natur som helst, bör till Städernes Båtsmanshåll roteras och bidraga, har på sadan grund hemställt, att Rikets Högloflige Ständer ville i den till Kongl. Maj:t algående underdåniga Skrifve Ise, förklara, att de funnit den, till följd af Kongl. Brefven den 25 Junii, den 1 j Augusti och den 5 November igir, fri dtl Städers jord ålagda extra Rotering vara obillig och orättvis samt derföre böra genast upphäfvas; men då, på sätt Utskotten jemväl, p. 30 i det först afgifna Betänkandet, föreslagit, den fiel af Städernes jord, sorn före 1897 års utgång är vorden anslagen till Kyrkor, Fromma Stiftelser samt Städernes ecclesiastiqpe och civile Tjenstemäns aflöning, bör från ordinarie Rotering undantagas och till extra Båtsmanshåll indelas, hvilket jemväl med Rikets Ständers vid 1810 års Riksdag fattade beslut örn extra Roteringen öfverensstämmer, hafva de förenade Utskotten, med anledning af Herr Lagman Montans ifrågavarande hemställan, blott skolat vördsamt tillstyrka Rikets Högloflige Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet begära föreskrift för samtlige Dess Befallningshafvande, att å de orter, der extra Rotering kan vara annan del af Städernes jord, än Stats- samt Oec.- Utsfi.
N:o i3i. den här ofvanomförmälda af så kallad privilegierad natur, ålagd, en sådan estra Roteringsskyldighet, såsom ernot gällande Författningar tillkommen, må anses med innevarande års början hafva upphört, Med företeende i afskrift af Kongl. Maj:ts Nådiga Resolution den 17 Junii 1 g 1 8» hvari? genom Hudiksvalls Stads Borgerskap i Nåder befrias från vidare utgörande af den Båtsmans extra Roferingsafgift, med femton tunnor Spannmål årligen in natura eller med penningar efter markegång, som Borgerskapet, medelst Contract den g October 1813, sig åtagit att betala, har Fullmägtigen för berörde Starl, Herr Wallström, förnyat sin, i Utskottens först afgifna Betänkande, pag. 35, omförmälda anhållan, att Staden måtte af Rikets Ständer förklaras berättigad att återbekomma den Rotefrihetsafgift, som Staden från och med år 18185 uppå origtiga grunder, för 3:ne extra Båtsmän blifvit affordrad och till Stats-Verket erlagt; men då Utskotten, jemväl efter nu erhållen kännedom af Kongl. Maj:ts ofvan högstberörde Nådiga Resolution, vid saknad upplysning, ej mindre om tillkomsten och beskaffenheten af det Contract örn Rotefrihetsr afgift, som med Staden år I8t3 skall vara afslutadt, än om värdet eller beloppet i penningar af den Rotefrihetsafgift, som nu å Stadens vägnar återfordras, icke anse denna fråga så Stats- samt Oec.-VtsL Uti.
23 fullständigt utredd, att något yttrande deröfver af Utskotten Iean meddelas, samt härtill kommer, att pröfning af Regerings- och Domare-magternes beslut, likasom frågor om verkställighet af dessa Autoriteters meddelade Författningar äro fran Rikets Ständers befattning undantagne, finna Utskotten Hudiksvalls Stads Borgerskap böra i administrativ väg begära ej mindre verkställighet af Kongl, Maj:ts ofvan högstberörde Nädiga Resolution af den 17 Junii 18*8, än den restitution af Staden, efter Herr lVallströmf uppgift, uppå origtiga grunder affordrad Vacanceafgift, hvartill Staden kan finnas berättigad.
Hvad slutligen rörer den af Herr Borgmästaren Landegren gjorda hemställan om nedsättning i det antal Båtsmän, som af Södertelje Stad nu underhålles, torde densainmä få anses besvarad genom det förslag till provisorisk reglering af Båtsmanshållet intill nästa Riksdag, som af Utskotten nu blifvit till Rikets Högloflige Ständers pröfning framlagdt, och deruti Södertelje, såsom en af de genom nu gällande fördelning hårdast betungade Städer, blifvit uppförd att erhålla den lindring, som för närvarande ansetts böra tillstyrkas.
Flera Ledamöters afgifna serskilda yttranden varda härhos bifogade.
Stockholm den 25 Februarii 1830. ?4 Bil, t. ‘Stats- samt Oec.-Utsh. Uti.
N:0 i32„ Reservationer: af Herr Friherre Sprengtporten, F.
IF.
Att föreslå grunder till förändringar i Indelnings-verket, tillhörer onekligen Rikets Ständer, men att tillämpa dessa grunder, måste vara en administrativ åtgärd, som svårligen med rättvisa låter sig verkställa annorlunda, än genom de förvaltande Verken och Local-aiitoriteterna, och utan att vederbörande, hvars rätt derpå heror, må ega tillfälle att sig deröfver förklara.
Jäg , anser Utskotten sålunda hafva öfverslcridit gränsen för deras befattning, dl de föreslagit til provisionel reglering af Båtsrnansbållet, till ilen grad i Specialiteterne utförd, att den upptager antalet af de Båtsmän hvarje Stad bör underhålla.
Rå dessa skäl får jag afstyrka Utskottens Förslag i denna del, såsom, enligt min tanka, hvilande på en origtig och, i afseende på rättvisan af fördelningen, oviss grund.
Häruti instämde Herr Grefve von Fersen, Hans, och Herr af Sillen, Lars Gabriel.
• Af Herr Riben, Carl Wilhelm:
Jag reserverar mig'emot de sammansatta Utskottens beslut orri en provisionel jemkning i Städtrnes Båtsmanshåll för tiden emellan innevarande och nästkommande Riksdag.
Svenska Folkets rätt att sig beskatta utÖfvas visserligen vid allmän Riksdag; men det är Bil. t.
Stats- saint Oec.-Vtsk. Uti.
N:o i32. 2$ är blott grunder i Bcskattningsmål, som det åligger Rikets Ständer att bestämma; tillämpning gen af dessa grunder tillhörer verkstäilandemagten, hvari organer äro, enligt Grundlagen, ansvarige för deras åtgärder.
De förenade Utskotten hafva genom sitt förslag tillstyrkt Rikets Stander ett beslut» som pä ett förvånande sätt skulle ingripa i de administrativa myndigheternas verkningskrets.
Men icke nog härmed, de förenade Utskotten hafva äfven, för tillfället, etablerat den i Svenska Lagstiftningen hittills oerhörda regeln, *’att vederbörandes hörande r en beskattningsfråga icke är af nöden.
* Utskotten hafva nemligen föreslagit, att deri af dem wttSnkta provisionela regleringen skall i verket sättas, utan att ens de Städer, som genom regleringen komme att förlora, deröfver skulle höras.
Jag ölverlemnar till de sammansatta Utskottens pluralitet att förklara, huru ett sådant förslag kan förenas med den, i Regerings-Formen, vederbörande Stats-Secreterare ålagda skyldighet att underkasta Kongl. Maj:ts Nådiga prutning de mål, som tillhöra hans befattning, först sedan nödige upplysningar blifvit inhemtade och. ■vederbörande hörde.
Om, såsom jag förmodar, Konungens rådgifvare skulle finna nödigt att i vanlig ordning inhemta upplysningar från vederbörande innan målet afgöres, så torde med skälig sannolikhet kunna motses, att, da dessa veiier Bih. till Jl.-St.
Pro t. i828-i83o , 4 Sami. a jdfd. a Rand.
•xitdje Häjt, 4 a6 Bil, t.
Stats- samt Oec.-Utsh. Uti.
N:o i3a. börande äro 3:ne Collegier, alla Landshöfding gar, alia Magistrafer', samt alla sådana invånare i Städer, hvilka antingen ega jord eller drifva borgerlig rörelse, rnålet icke kan vara till aU görande beredt förr, än ungefär vid den tid, då den föreslagna åtgärden borde upphöra.
Utskotten hafva, till stöd för deras förslag, åberopat några yttranden, afgifna inom RiksStånden vid återremissen: det är sannt, att en provisionel reglering verkligen blifvit yrkad inom aine Riks-Stånd, men, man märke det val, under förutsättning af nedsättning i Båtsmanshållets effectiva styrka, hvarigenom ingen genom den provisionel regleringen kornme att förlora.
Jag tror, lika med Utskotten, att en sådan nedsättning för det närvarande icke’ kan ega rum, men då bör ock all fråga om en provisionel reglering, utan vederbörandes hörande, förfalla.
Huruvida rättvisa och billighet blifvit iakttagna uti förslaget, vet jag intet.
Jag eger icke nog localkännedom, för att kunna afgöra till hvad belopp hvar och en af Rikets Städer bör deltaga i Båtsmanshållet.
Jag delar Utskottens öfvertygelse om behofvet af ytterligare undersökningar i detta grannlaga ämne, och tror, att Utskottens erkännande af detta behof ytterligare och till öfverflöd bevisar, att tiden icke är inne för antagandet af den provisionel regleringen.
Herr von Hartmansdorff, August, reserverade sig äfven hufvudsakligen på de grunder, Bil. t. Stats- samt Oec.-Utsft.
N:o i32. 27 H err Riben anfört emot förslaget, att en provisionel reglering af Båtsmanshållet skulle uppgöras, och att Städerne deröfver icke skulle fä höras.
Häruti instämde Herr D. Helsingius.
Af Herr Carl Johan Ekerman:
Under vördsamt åberopande af de reservationer, sorn Herr Grefve von Jersen med flere andra Ledamöter af de förenade Utskotten samt jag aflemnade vid Högloflige Utskottens Betänkande, N:o ilo, i anledning af förändrade grunder för fördelningen af Båtsmanshållet, Rikets Städer em6*ilan, får jag nu fortsätta samina reservation, i anledning af Utskottens förnyade Utlåtande i samma ämne, äfvensom jag reserverar mig emot •len provisionel tillökning, som de Högloflige Utskotten föreslagit skola utgå af vissa Städer, intill nästa Riksdag, utan att dessa Städer häröfver få höras.
Häruti instämde Herrar L.
J Lundgren, 11. A.
Aspelin, C. Strehlenert och P. JVinbladh.
Af Herr Eric M. T. effi er:
Lika som förra gången, och med åberopande af den reservation, jag då afgaf, nödgas jag i sa måtto förena mig med Herr Ekerman, att jag äfven yrkar, det Götheborgs
Stad måtte blifva hörd, innan förökadt Båtsmansantal
Stf den ålägges.
Detta mitt yrkande stödjer jag på de Privilegier Staden eger, att icke, utom sitt frivilliga medgifvande, kunna åläggas större 28 Bil. t. Stats- samt Oec.-UtsL Uti.
N:o i3«. tunga i denna del.
Erkännande behofvet af en jemnare fördelning af Städernas Båtsmanshåll, dem emellan, kan jag likväl icke undgå, att, da Privilegier för andra Städer göras gällande, äfven söka bevara den Stadens rätt, flir hvilken jag är Representant.
Härmed förenade sig Herr Cornmerce-Radet Lamberg. » ■■ H i mmmm., ■ -——i STOCKH O LM, hos Garl Ab. Prtaj,, i83». f FÖRSLAG till provisorisk jemkning oell fördelning intill nästa Riksdag af Städernas Båtsmanshåll.
Län och Städer.
Piteå 1 Luleå Westerbottens Umeå Vester-Norrlands Gefleborgs Fahlu Westmanlands { Gefle . . . . < Hudiksvall , l Söderhamn, k Fahlun . .
< Hedemora ( Säter . . . ( Westerås ) Sala . . . | Köping . t Arboga .
Upsala < Upsala .
( Enköping Antal Båtsmän, som af Sta derna nu underhålles.
Af jorden. 51 41 Stockholms Stad, Stockholms Södermanlands Örebro Wermlands Elfsborgs Skaraborgs Östergöthlands Jönköpings Calmar Kronobergs Blekinge Malmöhus Christianstads Hallands Götheborgs Gottlands Södertelje Norrtelje .
Öregrund . . Östhammar, Sigtuna . . .
(Nyköping .
Mariefred.
\ Trosa . . . j Eskilstuna f Thorshälla S Örebro Nora Linde ( Askersund . . . Carlstad . . . .
Christinehamn Philipstpa . . . Wenersborg Borås . . . . Alingsås .
Ulricehamn Åmål . . . Mariestad .
, Lidköping Skara . . .
Sköfde . .
Hjo Linköping .
Söderköping Wadstena .
Skenninge . ^ Jönköping < Grenna . (_ Eksjö . . ( Calmar . . . < Westervik . I Wimmerby. Wexiö Carlskrona Carlshamn Sölvitsborg I'
Malmö Landskrona Ystad Lund j Helsingborg
I Skanör och Falsterbo '
Trelleborg S Christianstad . . Engelholm . . . Cimbritshamn .
Båstad Halmstad .
Laholm .'.
Falkenberg Warberg .
Kongsbacka 7 Götheborg . \ Uddevalla . \ Kongelf . .
I Strömstad . V Marstrand .
Af borgerlig näring, hus och tomter.
Man. 4 ii? *24 21 Summa.
Stads-jordea uppgifves att utgöra i 1 hemmantal.
Man - O 4 8 5 25 io 8 5| 20 I 1 4 3 5 2 2 10 51 H 3 4 »I 3 2 2 2 54 3i 4 3 62 41 8 3 i5 1 X 4 X 2 I 3 lH~6 25 IO 100 6 7 4 2 1 10 2J X i IS 34 44 54 10 6 4 6 5i 3i i8f 41 3f 6 31 44 3 4/g 3 10 42 74 4 4 94 4 10. lll 8 3 8 12 ’ 3 11 6 24 20 6 10 24 54 3 64 12 31 40 34 27 i3 16 25 10 100 10 10 9 4 3 20 8 4 6 5 7 i3 8 6 11 7 5 *4 3i 4 5 6 .9 10 n J 6 6 4 1 o 42 9 8 7 16 4 10 22 16 6 8 12 i5 3 20 6 10 8 4 10 2 4 2 7 3 Hein öian. 3 3] % o* JI9 2 ÄJU ^192 - 844 7? 3i 4o 7 4 3 t 2I - 3 o 1 »s 64 44 4. 51 84 *41 44 54 *1 *2! 29ts 3 44 il 5{ ■8?
71 61 5 i 5 6 3 3 2 12 2 4 *84 borde» på rundafbemmantal» underhålla - !7l 1 3-7.. 1 2I4 I I 6 5 9 s 94 1 o /A i 124 444 3| 45Ä l34 *54 37 *41 9 Man. 0 , 81 1 , 01 o , t3 0 ’ 79 1 > 20 2 , 3i 2 ».3 0 > 95 8 2,17 4 * ,8 i5i 4,2i *5* 4 > »4 27 7 ,33 42i 11 ,61 Borgerlig näring > hus och tomter.
Årlig bevillning, enligt de K:gl, Gvllrgiernas uppgift. borde, pä grund af bevillning, underhålla. 3,4* 8, *4 3,08 1,76 I , i5 0 , 20 1 > 5t) 2 , 3l 3 , 97 I , 22 1 , 4* o , 37 3,29 8 ,98 | 0,81 j 1»17 0,34 1,45 2 , 38 2 , 17 2 , I ,65 I ,35 I ,32 I ,62 O ,81 O ,81 o ,54 3 ,24 0 ,54 O ,88 4 19 r> 7 ,36 3 ,65 5 ,77 5 ,90 3 ,o5 1 ,62 0 ,68 1 ,35 2 ,68 2 ,58 2 ,7o I j34 1 I26 O , 92 12 ,24 3 ,69 4,32 10 , 35 3,84 2 , 43 It:dr.
609 1002 1183 2114 *99° 8557 >896 1433 4209 1023 675 36o3 1315 1066 i36g 4873 1100 169,954 497 602 222 318 224 2159 595 462 25i 1591 285 3145 609 3<)4 633 1726 1209 725 i43o 2866 ?46 2296 638 1186 1208 524 192 2^6 348 2730 10,661 680 728 511 2325 288 782 3519 10.43 336 Summa Båtsmän efter förestående grunder, Man.
1 Man, * , 19 2 I , 95 3 2 > 41 3 4 >11 5 3 , 86 5 16 , 62 L9 3 ,68 6 2 ,78 4 8,17 8 1 »98 4 * > 3i 2 6 ,99 11 2 , 55 2 2 , 06 6 2 ,65 10 9 »46 21 2 , i3 6 O 3 0 , <00 338 0 , 96 4 I , 16 3 0, 43 2 0 , 61 1 o, 43 2 4 » J9 7 I , 10 5 0 , 89 2 0,48 2 3,08 3 0, 55 4 6 , ,0 i5 * , *7 2 0 , 76 2 I , 22 2 3 , 35 5 2 , 35 5 1 , 4t 3 2 , 78 5 5 , 65 7 I , 45 3 4 > 34 5 1,24 • » 0 1319 7600 4377 8*9 6818 2436 3758 3pi6 3209 376 837 2 , 3o 2 , 34 1 02 O , 37 O , 48 0 ,67 5 , 3o 20 , :o 1 9 3 2 I , 4l 0 ’ 99 4 > 5i 0 ’ 47 1 , 52 6 , 83 2 , o3 0 , 65 2 , 56 * 4 » 86 8 , 5o 1 ’ 5g l3 , 24 4 » ?3 7 , 30 7, 61 6 , 23 0 » 73 1 , 63 Summa 2I7li antagna till 2l8 668|| antagna till 668 886 8021 218 344,022 Som följd af förestående beräknings grunder skulle uppkomma.
Minskning i Båtsmanssfyrkan. i5 4 > °3 2845 5 , 5a IO 41 I , i5 836 I , 62 3 H O, 95 668 1 , 3o 2 5 * 1 35 1 2 , 3i i638 3,18 6 8 2 1 17 632 I , 23 2 6/- CO co )-< 37i O , 72 2 10 2 , jo 986 1,9! 5 3f 0 » 93 793 I , 54 2 *4 3,81 33,4i8 64 , 9° 69 7 1 , 91 2618 4 » 9° 7 6 1, 62 5o8 O , 99 3 2 0,54 533 I , 04 2 33g O , 66 1 26tVö 7 ’ °9 3571 6 , g5 *4 668 Man, 7 4 i3 Tillökning i Båtsmans styrkan.
Man 13 886 238 Städerna föreslås att, intill nästa Riksdag, erhålla Minskning 1 Båtsmansstyrkan.
Tillökning i Båtsmans, styrkan.
2.9 309 59 809 r6 Antal Båtsmän, som, intill nästa Riksdag , bör af hvarje stad underhållas.
Upplysningar. 5 4 8 5 25 10 6 2 8 4 24 1 10 i3 25 8 i5g 7 7 5 2 2 20 7 3 4 4 5 *4 5 4 5 11 7 5 *4 23 4 5 6 6 7 5 4 3 10 42 9 8 7 16 3 6 22 16 4 8 i3 i5 3 21 6 11 8 8 4 3 10 2 3 2
Har extra soldat-rotering å jorden.
I Henna stad. som devyemVe ■opp\>äi årligt bidrag till Båtsmanshållet af 32i mantal från staden försåld 1 jord, hai, med derå fästadt afse-j I ende, ej bordt uppföras till samma lindring med öfriga städer. 47 7 4 3 27 76 886 Stads-jorden berustad.
Stat*- oell Oec.-Utsk. Bet.
N:o i3i).
Stats- s.
Be sv.-o. Oec.Utsk.Vtl, N:oi53. i N:o 133.
Utskottet den 7 Mars 1830.
Utlåtande till besvarande af erhållne åierremisserå Betänkandet, N:o 111,rörande anslag af Allmänna medel till Navigations-Scholors inrättande.
C ^tats- samt Allmänna Besvärs- oell Oeconomie-Utskottens ofvanberördel Betänkande, till hvilket Välloflige Borgare-Stindet samt Hedervärda Bonde-Ståndet lemnat bifall, bar från de öfrige tvänne Riks-Ståriden blifvit återremiiteradt, på grund|af deremot gjorda anmärkningar.
Inom Höglojlige Ridderskapet och Adeln i Af Herrar Friherrarne Cederström, Jacob, och?Sprengtporten, J. JV., Herrar Crusenstolpe, M. J., Munck aj Rosensköld, Eberhard, Nordenanckar, G. P., och von Troil, Emil.
Bih. lill Rikt-St.
Prof, IS28 — *83° > 4 Sami, 2 Af i. 1 •iulra Bi. tydje H'.t. 2 Stais- s.Allm.Best',-0.
Otc.
Utsi, Uti.
Inom Högvördige P'reste-Ståndet: Af Herrar Biskoparne m. m. Wingård, Faxe, Wijkman och Lundblad, Herrar Professorerne Geyer och Gravander samt Herrar Prostarne Grevillius, Dedekind och Agrell.
Hvad sålunda af bemälde Ledamöter erin, r n d t blifvit hafva de förenade Utskotten ansett sig kunna sammanfatta under följande hufvudsakliga yrkanden ; att kostnaden för Navigations-Scliolorhes inrättande och framgena underhållande icke måtte anvisas till utgående af de 18,000 P:dr årligen, intill nästa Riksdag, hvilka, för Universitetens och Tillämpnings-Scholornes fullkomnande, äro inbegripne under den summa, stor 60,000 Rtdr, som, för UndervisningsVerken i allmänhet, blifvit af Rikets Höglof» lige Ständer beviljad, och uppå loide Hufvud Titeln uppförd, enär förstberörde anslag derigenom skulle för dess hufvudsnkligaste ändamål blifva alldeles otillräckligt; samt att , då nyttan och angelägenheten af ifrågavarande Scholor, till bildande af skicklige och kunnige Coopvaerdie-Skeppare, ej kunde ifrågasättas, den härföre erforderliga Summa, utgörande, i enlighet med Kongl.
Majtts till Rikets Ständer det| ^9 November Stais- s.Ållm.Besvoi Oec. Utsi.
Vil.
N:ö 133. o i8a8 aflatne Nådiga Proposition, till Inventariers uppköp för en gång 5,000
R:dr, och till aflöning för Lararne 5,600
R:dr årligen, eller under de fem första åren intill nästa Riksdag en summa af 30,000 R:dr, måtte anvisas, antingen uppå det låne-understöd för Södertelje Canal, som i Siats-Regleringen är beräknadt, men sedermera blifvit af Statsoch Banco-Utskotten afstyrkt, eller ock på loide Hufvud-Titelns besparingar, eller ock slutligen på Rikets Ständers Riksgälds-Contoir; varandes af flere Ledamöter , och deribland af Herrar Friherrarne Cederström och Sprengtporten, Herrarne Munck af Rosensköld och von Iroil, Herr Professor Gravander, Herr Prosten Dedekind och Herr Commerce-Rådet m. m.
Cronius, uti sakrika anföranden påstådt, att det understöd, sorn,' för ett så vigtigt ändamål, af Allmänna me-' del, kan varda beviljadt, otvifvelaktigt och inom kort tid skall blifva Staten mångdubbelt ersatt, genom ökadt lif i Sveriges hani del och sjöfart samt de växande tull-inkomJ 6ter, som deraf härflyta.
De förenade Utskotten, hvilka redan i deras, under N:o 111, öfver denna angelägenhet afgifna Betänkande, medgifvit nyttan af oftanämnde Scholors inrättande, hafva likväl , då Statsregleringen redan är slutligen' pröfvad och fastställd ; san^t Statens alla tillj 4 Stats- s. Allm.Besv.o. Otc Utsi.
N:o 133. gångar, intill nästa Riksdag, således äro för bestämda ändamål beräknade, -ansett sig icke kunna tillstyrka, att det för- Navigationsscholor påfordrade anslag varder uppå Riksgälds* Contoiret anvisadt , enär bebofvet i sådant fall ej kan annorlunda fyllas , än genom upptagande af
Ian emot ranta, en utväg, som blott för utomordentliga och högst oundvikliga fall synes böra tillitas ; och då härtill lotnmer, att den för Södertelje Canal i Stalsregleringen beräknade Lånesumma redan lalér af nenne Riks-Stand nu mera vara lill utgående beviljad , vid hvilket förhållande någon tillgång derifrån icke för NavigationsSCbolor är att påräkna , samt hvad den föreslagna anvisningen å loide Hufvud-Titelns besparingar vidkommer , den noggrannhet , hvarmed Stats-Titlarnes belopp vid denna Riksdag blifvit beräknade, icke tillåter en så beskaffad anvisning, hafva de förenade Utskotten , med vidblifvande af deras, i Betänkandet N:o lil, gjorda hemställanden, Vördsamt skolat tillstyrka Rikets Höglqflige Ständer till Kongl. Maj:ts Nådigste pröfning öfverlemna , att, vid fördelningen af de 18,000 R;dr, som vid denna Riksdag blifvit för Universitetens och Tillä/npmngsSdwlornes fullkomnande beviljade, Jiil.t.Stats-s.
Btsv.o.Otc.Ufsk 33. 5 i Nåder afgöra och bestämma , huruvida , och till hvad belopp , något bidrag för Navigations-SchoIors inrättande deraf må kunna beviljas.
Flere Ledamöters serskilda yttranden bifogas härjemte.
Slockholm den 25 Februarii »85o.
Reservation af Herr Friherre Cederström, Jacob:
Då jag, uppå de, i min vid Betänkandet Nio 111 fogade reservation, upptagne flere skäl, icke kan instämma i pluralitetens inom Utskotten å nyo, och ulan afseende å de så väl af Kongl.
Majit, som enskilde medlemmar af de respective RiksStånden framställde bevisande anledningar, för nyttan af Navigations-Scholors inrättande i Rikets betydligare Stapel-Städer, yttrade obenägenhet att understödja dessa Scholors uppkomst, föranlåtes jag ännu en gång inför de respective RiksStånden vördsamt tillstyrka, att, med ogillande af Utskottens förslag, ”Rikets Ständer ville till H. M, Konungens ’’disposition uppå.
Riksgälds-Contoiret anvisa '’de f ör Inrättningen nödiga medel. ’ Herr Lefrén, J. P.:
Tillhörande den minoritet inom de förcnadeUtskoUen, som ansett 6 Ztil.i,Stam-s.Ållrn.Besv.o.Oec. Vink.
Ull.N.or53. sig böra lemna en skyldig uppmärksamhet åt det uti Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition framlagda förslag att, genom inrättandet i Rikets förnämsta Handels-Städer af hittills saknade Scholor för beredandet af högre vetenskaplig bildning åt de ynglingar, sorn hädanefter egna sig åt Sjömansyrket, måste jag beklaga, att Utskotten, vid saknad tillgång, för närvarande^ uppå allmänna medel, att fördetta vigtiga ändamål anvisa, trott sig kunna undvika att föreslå någon annan utväg till detsammas ernående.
Om det å ena sidan är Statens fördel och heder, att se Svenska Coopvaerdie-Skeppare i Utländska hamnar vinna uppmärksamhet för kunskaper och skicklighet i sitt yrke, måste det, å den andra , vara oskiljaktigt från våra Skeppsredares interesse, att åt Svenska handelsfartyg bereda enahanda företräden , till utländska frakters erhållande, som Nord-Americanerne för närvarande sig tillvunnit, genom sine Coopvaerdie-Skeppares högre theoretiska kunskaper.
Jag tillstyrker således Rikets Ständer vördsamt, att hos Kongl, Majzt i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täckes i Nåder uppmana Stapel-Städerne att Navigatinos-Scholor inrätta, och att, då denna omsorg är såsom ett Municipal-bestyr att betrakta^ livar för sig i underdånighet inkomma med förslag till de afgifler af utrikes handeln och Ull.t.Stats s, Allm.Besv,o.Oec.Utsk.Utl.Nio 134..
J sjöfarten, som för ändamålet finnas mest lärapr lige.
Herr Professor Gravander: