Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Egendomslnnehafvare sedermera sjelfve liqvidera med sina Fordringsägare bäst de behaga , och om derigenom en och annan Egendom skulle förflyttas i sjelfägande personers händer, så tror jag icke att sådant vore menligt för Staten.
Den olägenhet5, som af BcvillningsSystemet elter synbar förmögenhet förmenas uppkomma, är af vida mindre vigt, ån den våda, hvaruti Staten, enligt BevillningsSystemet efter behållen Inkomst, lätteligen kunde försättas, dymedelst att Staten icketill fullo erhåller de Inkomster hvilka till bestridande af oundgängelige behof och utgifter äro påräknade. 398 Din 24 Martil, f m.
Herr Munck af Rosenschöld , Eherhard:
I anledning af den sista värda Talarens yttrande, att 18 10 års BfcfrillningsSystcme skulle åstadkomma hat och afvand, saint göra Medborgare mera omoralisk», får jag etindra att samma Systeme redan en längre tid varit antaget i England, utan att hat och afvund där försports mera än i Sverige, eller Innevånarne där blifvit mera omoraliska.
Man har ansett det vara obehagligt att Taxeringsmännen skulle få bedomina Medborgares uppgifter i afseende å deras behåline Inkomst.
Jag finner det vara föga obehagligare stt Taxeringsmännen skola bedomina Medborgareä Egendomars värden.
Mången bottar ej så mycket sitt för* mögenhets tillstånd genom uppgiften af sina förra årets Inkomster, som af sin synbara Egen* doms värde- Man har yttrat, att de uti 1810 års Systeme föreskrifne edgångar voro iarlige, men uti Herr von Törnes Förslag är.o dylika edgångar icke föreslagne och de äro icke heller oumbärlige Skillnaden emellan «*n Menedare och en försnillare af Kronans rätt är icke så betydlig.
Jag vill gerna tro, att nuvarande BevillningsSysteme är lättare i verkställigheten, ty en Utländsk Fiende, sorn ej har tid närmare granska hvars och ens b hållna Inkomst eller förmögenhet, föijer alldeles enahanda grunder, då han uti ett erölradt Land brandskattar.
Hufvu ifrågan är nu icke att åtkomma Capitalisternc, utan endast att befria de Gäldskyldige från Bevillning, för hvad de
Den 24 Martil, /. m. 399 rerkeligén icke äga.
Åtminstone synes mig att man borde från sin synbara förmögenhet få afdrag» de skulder, hvilka äro vederbörligen intecknade och om hvilkas verklighet någon tvifvel således icke kan ä^a ruin.
Af alia desJ sa förenade anledningar iåj jag för min del anhålla om proposition till antagande af Herr. von Törnes Bevillnings-grunder* Grefve Kallinej, Pehr, hemställde, om icke, enär det syntes redan vara tillräckligt ta-, ladt i ämnet, Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes framställa Proposition.
Då några härvid yrkade på Proposition, tillkädnagaf Herr Grefven och Lar.dtMarskalken, det flere Ledamöter, hvilka anmält sig att tala, dertill ännu icke haft tillfälle, samt uppropade : Friherre Fock, Berndt Wilhelm^ sorn uppläste följande:
Vid fråga afsa grannlaga beskaffenhet, som en förändring uti ett Bevillnln s .ysteme, vågar jag , med den kännedom och erf. renhet 5 år lemna! mig, yttra mina tankar.
Efrer 1S12 och 18 15 års Bevillnings-principe, har erfarenheten visat, att den af Riksens Höglotlige Ständer samma år nödig befundna Summa icke all.nasr utgått, utan äfven klanderlöst, af hvarje Skattskyldig blifvit erlagd.
Deremot blir det, efter min öfvertygelse , overkställbar! att tax ra osynlig förmögenhet, och följden blefve säkerligen den, 4oo Den 24 Martii, f. m. att den anslagna BevillningsSumman ickeutgeck och bit Statsverket saknade påräknade tillgångar, hvaraf Riksens Ständers å nyo sammankallande skulle blifva en följd.
Dessutom medföra täta ombyten af Författningar för verkställande Audoriteter och Tjenstemän osäkerhet och deraf följande möjliga misstag vid tillämpningen.
Jag vågar således för min del anhala hos Herr Grefven och Landt - Marskalken om Proposition, att Utskottets Be. tänkande till hela sin vidd förblifver oförändradt.
Starka rop om Proposition hördes nu åter , då Friherre Boye, sorn emedlertid blifvit af Herr Grefven och LandtMarskalken uppropad , yttrade:
Jag anser för min pligt att afstå min rätt att tala.
Att respectera Högloflige Ridderskapets och Adelns tålamod bör hos mig gälla mer. än tillfredsställelsen att få upplysa, huruledes Herr af Brinckman missförstått min mening.
Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg öfverläggningen i ämnet fulländad.
Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde derefter, huruvida Ridderskapet och Adeln behagade gilla Utskottets Betänkande med antagande
Den 24 Martiij f. ni. antågande af det i tredje puncten föreslägåä ändra Alternativ» Ropades Jd och Neji Grefve SperisJ Cahl Enstaf, feé^ärdé våféring och anhöll att ahla gander af Herr Stallföästaren von Törnes uppgjorde BevillningsFörslag matte liti CöriitaPröpöshidnea innefattas, ! ^ ♦ ao-1’ ^ >.
Herr df Brinckman:
Vid den CöntraPrdpösition , sorn kommet att uppställas, lärer def blifva nödigt att BevillningsUtskötiet uppdrages Utarbeta Beviliningens fofdelnihg, efter de grunder dertill, sorn Hérf von Törhé uppgifvit:
I an* hat fall kunde möjligtvis en enskild Mari.l
Förslag i utan fördgångert granskning af Utskott $ antagas såsom Riksens Ständers beslut och omedelbarligen förvandlas till BevillningsStadga.
Herr Munck af Édieniehoid: Herr Gref^ ylin och Landtmarskalk t har framställt till Ridderskäpets Öch Adelns bifall Utskottets Betänkande, tillika med det i tredje puncten föreslagna andra Alternrdiy.
Jag får härvid erinra , att första Propos.tiönen måste blifva bifall till Betänkandet i bela siri Viddj nied undantag af de två Alternativ#?
,* Och Cofifrapropositiönen antägändet af d« if Hr Stallmästaren von lorné löreslagné grundet.
Bi fal fes F-tänkandet, så måste serskildt Proposition gör S pS Alternativt! ne , då /^Proposition n blir bifall Ridd. 0. Ad.
Proti IV.
B» Ib Afd- 513 53».
Den 24 Martil, /. m. och AöyPropositionen bifall till andra Alternativet.
I anledning af Herr af Brinckmans nyss gjorda Anmärkning, torde jag få erinra , att då Betänkandet nu för andra gången är hos Ridderskapet och Adeln Under pröfning, Ståndet äger fullkomlig rätt att antaga Herr von Törnes Förslag.
Här är alldeles icke någon fråga om att lägga hinder i vägen för Ridderskapet och Adeln i afseende på antagandet af Herr von Törnes Förslag, utan man har endast hemställt, att i stället för ett ovillkorligt antagande deraf, Bevillningsutskottet måtte anmodas utarbeta ett nytt Förslag i enlighet med de af Herr von Törne vid sista Riksdag uppgifne grunder för Bevillningens utgörande.
I den invändning Herr af Brinckman gjort, sådan som jag den förstått, ligger, i min tanka, ett ämne till vådligt prejudicat för framtiden.
Riksdagsordningen bjuder formerne att komma till ett beslut i hvar-, je ämne.
Enligt den, har Ståndet ovilkorlig rätt att förkasta hvarje Utskottsbetänkande; och dermed vidtager också dess rätt att antaga hvilket annat Förslag, som Ståndet i sin egen vishet finner för godt.
Helt annat är Bevillnings-grunderne och helt annat är Bevillningsförordningen.
Den sednare kommer icke i fråga förr än grunderne äro antagna.
Den 24 Martii, /. ml' 403 frågan är afgjord, om hvilka grunder böra ari.’ tagas; då, men icke förr, remitteras grunder-' ne till Utskottet, att derefter föreslå BevillningsFörordningen; men af allt detta följer, att vi alldeles icke behöfva höra Utskottet, öfver hvil-; ka andra grnnder än dess afgifna’ vi vilja antaga; och voteringen torde då icke böra af en sådan formalitet upptagas.
Jag vill ingalunda hafva på min räkning att hafva sökt tillställa vådliga prejudicat för framtiden, eller någonsin kan vidkännas en sådan beskyllning.
Tvärt-J om tror jsg mig noga hafva iakttagit 71. §.
RegeringsFormen och 31. §.
Riksdagsordningen, hvilka jag anhåller må uppläsas, och sorn båda på det mäst tydliga sätt, bestämma Bevillningsutskottets ytterligare åtgärd, i händelse dess* först uppgifne Bevillnings - grunder af Riksens Höglofl.
Ständer ogillas.
1 anledning häraf upplästes 71. §.
Regö-? ringsFormen och 31. $. Riksdagsordningen.
Herr Alarick eif Rosenschöld:
Jag får atl-t hulla att ContraProposition må innefatta bifall till de af Herr von Törne uppgifne Bevillning*.? grunder, hvilka derefter komma att till Be-; villningsUtskottet öfverlemnas i afseende på utarbetande af ett nytt Förslag.
Jag bef ätt tili min för fett' stund sedan gjorde begäran få tillägga, att, då nu blott frågan är om grunderne till Bevills 404 Den 24 Martil , f, m. ningsFörordningeti, det torde vara tydligt, atfc detaillerne af Herr von Törnes förslag ej nu antagas, utan att åt
Bevillningsutskottet öfverlämnäs att alla detailler föreslåi Friherre Cederström:
De uppå Herr af Brinckmans anhållan uppläste innefatta tydligen sättet, huru RiksStåndens beslut rörande grunderne för Bevillningen skola kutttia örin* gas till enhet i men sättet på hvilket hvarje
Riksstånd öfver allmänna frågor besluta, är stadgadt i 56* §.
RegeringsFormen och gäller så väl3för detta, som andra mål; i följd hvaraf Ståndet äger antaga de grunder* hvilka det anser för de lämpeligaste.
Af denna anled* ning förenar jag mig med de Ledamöter, hvilka yrkat att i Contrapropositionert måtte intagas bifall af Herr von Törnes Förslagi Friherre af Wetterstedt, Gustaf:
Jag får endast hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln skulle anse nödigt, att innan Herr vört Törnes vid sista Riksdag författade förslag antages, det samma varder uppläst, hellst det Synes mig vådligt besluta om en sak, hvaruti man icke äger fullkomlig kännedom.
Baye:
I den anmärkning Herr Friherre Wetterstedt gjort instämmer jag alldeles; och hemställer derföre, om icke Herr Von Törnes Förslag må uppläsas; ehuru det* Såsom längesedan tryckt, och dessa dagar befinteligt Uti Riddarbo-CancellietS Läserum, tor, de va>a af de flesta bekant.
Det var endast emot dess remitterande till Bevillningsutskott tet* som jag talade.
Den 24 Martii, /. m. Friherre
Då den af Aerö värde Ledamöter yrkade ContraProposition tyc<5 kes förutsätta, att Herr von Törnes grunder äro kända, anser jag för min dej någon upp^ läsning deraf nu icke vara nödig.
Jag har det? öfvertygelse , att de af Ridderskapet och A* deln, hvilka antaga Herr von Törnes Bevilixjings-grunder, redan tilli äc k i igen känna dem.
Härefter författades, justerades och anslogs följande Voteringsproposition :
Den, som bifaller BevillningsUrskottets Betänkande angående Bevillnings-grunderna, mec{ yndantag af båda Alternativerna i tredje punkten, hvilka serskilt komma att afgöras, skrifver Ja; Pen det ej vill, skrifver Nej, Vinner Nej, komma de af Herr von Tor-' ne vid sista Riksdag uppgjorda grunder, att antagas och Bevillningsutskottet att derefter utarbeta ett nytt Förslag.
Efter uppläsningen af 53. i Riksdagsordningen och 43- i Riddarhus-Ordningen, börjades voteringen klockan tre qvart till tre eftermiddagen , och fortsattes sedermera, hvarunder Herr Grefven och LandtMarskalkett 406
Den 24 Martil, f. m. fjfverlemnade Klubban tili Grefve Lewenhaupt, Gustaf, och bortgeck.
Sedan Herr Grefven och LandtMarskalken återkommit, samt Voteringen blifvit fulländad, befunnos, efter det en Voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, rösterne hafva ut; fallit, som följer Ja 136- Nej 42.
I följd hvaraf Herr Grefven och Landt~ Marskalken förklarade, att Bevillningsutskottets ifrågavarande Betänkande blifvit af Riddergkapet och Adeln bifallit , med undantag af de i tredje puncten framställda tvänne Alternativer, hvilka serskilt komrae att afgöras.
Plenum slutades klockan tre qvart till fem eftermiddagen.
Den 24 Martil, e. tu.
Herrar Silfversparre, Aron Isaac, af Sillén , C. IV. och Silfverstolpe, J. D., anmälte till Protocollet deras Reservationer emot Ridderskapets och Adelns i Förmiddagslleno, röran-;' de Beviilnings-grunderne, fattade beslut, Företogs till pröfning den återstående de^ Jen af Bevillningsutskottets Utlåtande, angående Beviilnings-grunderne , eller de i tredje puncten framställda tvänne Alternativer, antingen den föreslagna Öfverflöds afgiften borde utgå genom Taxering af vissa Öfverflöds-, articlar, och derest den erforderliga Summan icke kunde på sådant sätt erhållas', jemväl en Fyllnads - afgift skulle utgöras till ersättning för LandtTullarne; eller ock den föreslagna Consumtions • afgihen för Öfverflödsvaror och F'yllnads-afgift för Landttulls-ersättningen borde sammanlagdt utgöras med vissa Skillingar för hvarje Riksdaler, som efter andra Artikeln för Rörelse, m. m. utgå.
Jag anser mig pligtig att vördsammeligen upplysa, huru förevarande fråga uppkommit.
Dd BevillningS; Utskottet uti dess Förslag till Bevillnings grunderne^hemställde, att en Beskattning på visi Dm 24 Martil^ t. m. $a Öfverflödsvaror i en serskild artikel borda iflnefattas, och först i den händelse fulla b loppet pj kunde derigenom erhåljis , den förutvarande FyJInads-artikeln bibehållas, g jordes det ernof jnnqm Väboflige BorgareStåndet den Anmärkpina, att Taxationen på Öfverflöd borde ingå j Fyllnads afbiten, Qrh densamma i förhållande dertill okas 3 och då denna Anmärkning skulle besvaras , uppstod innom BeyillningsUtskpttet den skiljaktighet , som föranledde de framställda Alfrrnativerns ; hvaraf, efter anställd omröstning, Ledamöterre af Hoglofligg Ridt?erskapet och Adeln med Hedervärda Bondestånd-t antpgo det första, men Högvördig?
Preste Ståndet och Väl|ofl.
BorgareStåndet det senare och då de lprra, efter min fullkomliga öfvertygelse , äga ett, afgjordt företräde; både i afseende på billighet pch jemn fördelning af Statens bördor , tillstyrker jag vördT sammeligen att det måtte vinna Högloflig? ^idderskapets och Adelns bifall.
Herr Uggla, Göran Gustaf, förenade sig med Herr af Brinckman* Herr Silfverstolpe, Gustaf Abraham:
Vicf valet af hvilketdera Alternativ, som bäst uppfyller ändamålet, nemligen att Staten må vara säker
Qm erhållande af dess påräknade Inkomst, tror jag, dä al' Beskattning på Öfverflöd är osäker pch förenad tued mångtalldiga svårigheter, det senare Alternativet vara bättre än elef förra, och får således hemställa, om jcke det senare Alternativet må af Rodderskaj>?f pch Adeln antagas.
Pen 24 Martil i e. ny.
Grefve Spens, Carl Gustaf; Jag anhåller fltt fa underställa hvad det är för slags öfverflöd , sorn genom det senare Alternativet träffas?
Manne det af öfverflödig
Mig synes endast det första Alternativet värk enligt med Svenska Språket, sa nit den åtgärd ganska orimlig , att, under namn af Öfverfiödsafgift, påbjuda en Skatt, som fördelas efter en metbode, rakt stridande emot dan, som begreppet om Öfverfiöds afgift innehåller.
Jag anbåder således om Herr Grefvens och LandtMarskalkens Proposition på första Ahernativet.
Friherre JUirscn, Gustaf Fredric:
Jag instämmer alldeles i hvad Herr Grefve Spens pu yttrat.
Andra Alternativet är icke någon Ö!VerfjödsSkatt utan en så kallad Article Additionel på Förmögenhets-afgiften , som likaså gerna kunde inbegripas directe under andra Artikeln.
Om , sorn jag föreställer mig, Utskottets mening med första Altern;i'’vet ar att Uppföra afgiften , antingen på sjelfva varan, sorn conspmeras , hvilket är det bästa då det kan ske, eller åtminstone på de Personer, som d<n consumera, med befrielse för dem, sorn deraf icke göra bruk; så är det en Skatt, som billigtvis kan bära namn af Öfverflöds-afgift ; och derföre filhtyrker jag äfven för min del yördsamt att första Alternativet må antagas. Herr Grefven och Dan dt Mars lälken hemställde, om R’dderskapet och Adeln behagade gilla det af BevidningsUtskottet föreslagna första Alternativ, hvilken Proposition med Ja besvarades. 4io Den 24 Martil, e. :n. Upplästes ett från RiddarhusUtskcttet an4 kommit, sä lydande:
Hörsamste Memorial !
Hos Riddarhus-Utskottet har andra Can* cellisten vid Riddarehuset och Secreterare!! vid Adeliga jungfrustiftet, Herr F. O.
Silfverstolpe anmält, det Kongl. Maj:t under den 3.den; nes i Nåder behagat utnämna honom tiil Cornett vid Kongl.
Skånska CarabinierRegementet, och tillika anhållit, att dä denna dess nya befattning ej, enligt dess tanka, lärer kunna förenasmed dess, genom Högloflige Ridderskapets och Adelns godhet, vid Riddarhuset ägande befattningar, honom måtte derifrån meddelas t* • afsked, hvarjemte han anhållit det RiddarhusUtskottet täcktes vid samma tillfälle inför Ridderskapet och Adeln anmäla uttrycket af dess varma tacksamhet för den godhet dess aflidne Fader af Högloflige Ridderskapet och Adeln städse åtnjutit, oclv hvilken till hans närmaste efterlefvande slägt j. blifvit utsträckt.
Då Riddarhusutskott, med stöd afsa väl 49. §.
RiddarhusOrdningen, som 13. §. af den för Directionen fastställde Instruction , ansett sig ej kunna vägra bifall til!
Herr Silfverstolpes ansökan, ehuru det med saknad ser Ridderskapet och Adeln förlora en Tjensteman , som förenar kunskaper med nit och skicklighet} så får Utskottet detta till Högloflige Ridderskapet och Adeln vördsamt anmäla, med hemställan, om ej det må vata Utskottat tillåtit att Den 24 Martil, e. m. 411 uti afskedet, i anseende till Fadrens förtjenster, få uttrycka Ridderskapets och Adelns välvilja, hellst Sonen genom Höglofl.
Ridderskapets och Adelns eget beslut blifvit i denna Tjenstebefattning insatt.
Stockholm den 24 Martii 181S På RdddarbusUtskottets vägnar. C. F. Posse. C. W. Riben.
Uppå derom af Herr Grefven och handt.
Marskalken framställd Proposition , blef RiddarhusUtskottets i berörde Memorial gjorda hemställan af Ridderskapet och Adeln bifallen.
Upplästes till justering och godkändes följande från Expeditions-Utskottet ankomna Förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelser till Kongl. Maj:t: 1:0
Om ytterligare bidrag till Södertelge Canal - Inrättnings fullbordande. 2:0
I anledning af ankomna Nådiga Skrifvelser om den årliga Ränta, som är Hans Maj:t Konungen och Dess Arfvingar tillslagen. 3:orOm ett årligt Anslag för BergsRådet Friherre Hermelin. 4:0
Om förklaring öfver 12.
Cap. 1. och 3. §§.
GiftermålsBalken, angående Afvittring.
412 Ren 24 Martil, e. ty,' 5:0
Angående stället till yal af Krono» tSkjutsskyldiges Deputerade.
Föredrogs å pyo Allmänna Besvärs- och OeconomiseUtskottets den 24. sistiedne Februarii afgifna, samt den 17. och 19. dennes på bordet lagda Betänkande öfver föreslagna än* dringar uti Författningarne rörande HusbehofsBrännvinsbrännipgen pep dermed gemenskap ägande ämnen Herr Hummelhjelm uppläste följande4 Sedan ep bättre methode att af Potatoes tillverka Bränvin, nu mera blifyit känd och med så mycken fördel åtminstone i Rikets Sö? dra Provincer practicerad, anser jag, för min ringa del, visst icke båtande, 0111 ej snarare sorn ett våld emot Jordbrqket och dess Idkare, att uti samma handtering göra någon vidare inskränkning, än nu gällande Författningar redan föreskrifva.
Med liten erfarenhet härutinnan visar det sig, att i stället för befarad Sädesbrist, som genom en så beskaffad
Brännvinsbrännings friare utöfning skulle uppkomma, är det just motsatsen, eller ymnigare förråd af oförvandlad säd, som Jordbruket med minsta möjeliga tvång, uti deuna detsamma egenteligen tillhörande Näring , nödvändigt skulle prestera.
På en, jemförelsevis emot hvad sädén fordrar, ganska inskränkt areal kan, i mohn afen LandtEgendoms storlek och derefter inrättad Bräq* Den 24 Martii, e. m. 413 vinshandfering, lätteligen erhållas det qvan. tum Potatoes, som erfordras, för att endast derutaf, under de åtta månader af året * hvilka dertill äro tjenligast, fortsätta Brännvinsbränning, utan annan tillsats af Säd * än en sjettedels tunna Malt till hvarje tunna Potatoes och hvaraf behållningen med säkerhet blifver en och en fjerdedels kanna Brännvin af hvarje Lispund Malt, samt 8 kannor af hvarje tunna Potatoes.
Någon minskning af säden inträffar
Så mycket mindre härigenom, som den obetydliga del af Åkerjorden, hvarå Potäteme produceras, kan utväljas af den för säden minst tjenliga, till exempel den magraste Sand- eller annan Lättjord , om sådan finnes, såsom för detta ändamål lika fördelagtig, och hvilktfm genom en dylik ciiltur äfven blifver förbättrad, för att Sedermera bära säd , om man så behagar.
Hvad den öfriga Åkerjorden vinner i styrka Och bördighet, genom de erhållande Potäterdes förvandlande till Bränvin på stället, kan livar och en intyga, som med alfvar gjort försök härutinnan.
Dranken , tillbörligen använd för Kreaturen, sätter en Jordbrukare i tillfälle* att ej allenast år ifrån år betydligt föröka sin La* dugård, utan kan derjemte Underhållas ett mångdubbladt antal Svinkreatur, hvilket allt, då behörig hushållning iagttages, att med tjenlige ämnen af granris, torf, dålig halm, m m. Underströ
Kreatursrts spillning, deraf isynnerhet den våta , genom Dranken till tnyekenhetefi befordras, i den mohn tillöker Gödsel - förra* det, att Sädesafkomsten, i följd derutaf, snart blifver fördubblad, och med hvarje år tillta* 414 Den 24 Martti , e. nu ger.
Den ringare del af säden, som behöfves för att befordra Potäterne till nöjaktig Bränvins-afkastning, kan tagas endast af den blifvande hafran, som dertill utmältes, och löij-' den är, att den strida och bästa säden blifver i Behåll till vida större qvantum än förut.
Och Brännvin erhålles derjemte i samma förhållande.
Jag är så mycket säkrare om detta resultat, som m>n egen lilla erfarenhet, jemlörd med åtskillige mine Grannars, i den ort jag bor, öfvertygar mig derom:
Och om det ej räknas mig till last, vågar jag i detta afseende uppgifva , till närmare granskning och undersökning af hvem som behagar, det jag å en Säteriegendom i Jönköpings
Län, som vid mitt tillträde år 1807 aldrig lemnat mera än 2©o å 250 tunnor säd i årlig afkastning med uselt framfödande af circa 50 Boskapskreatur och ett dylikt antal tår, likväl genom fortsatt Bränna vinsbränning, så långt Författuingarne det tillåtit, samt derpå grundade uppodlingar, hunnit uppdrifva min Ladugård så vida, att den innevarande år består utaf ett fördubbladt anJ tal, både af Boskapskreatur och Spanska
Får, hvilka alla icke allenast äro af en större och förbättrad race, utan finnes jemväl öfverflödig fodertillgåog för året.
Sädesafkastningen, som likväl icke ännu till fullo är uttröskad, lemnar, efter säker beräkning af trafvetal och den hittills verkställda af tröskning, qo© Tunnor Spannmål; men en sak, som förut aldrig varit påtänkt vid denna Egendom, är att den jemväl i år renderat 900 tunnor Potatoes samt medelst Drank väl underhåller 50 Svinkreatur, hvilka.
Den 24 Martil, e. nu 4X5 framför andra
Djur återgifva stark och ymnig gödning för Åkren.
Af nyssnämnde Potatoesförråd, har från medlet af sistledne November , med tvänne 90 kannors pannor, Brännvin blifvit tillverkadt , utan att medtaga annan säd, än endast hafremalt i den proportion, jag förut tagit mig friheten nämna , och samma° för-' hållande kommer jemväl att fortfara till och med Maji månads slut; med fullkomlig bespa-; ring af all den strida och bästa säden, hvilken till afsalu och andra behofver kommer att användas.
Då jag, för att söka bevisa nyttan utaf PotatoesBränningens friare utöfning ä landet, Vågat framställa resultatet af min enskildta hushållning, såsom den säkraste grund för mig att på erfarenheten stödja min öfvertygelse härutinnan , får jag den äran jemväl tillkännagifva, det jag till underhållande af föi ut beskrifne PotatoesCultur samt derpå grundad BrännvinsBränning, nyligen uppfört ett större Bränneri och Mälthus, med alla dertill hörande Inrättningar och Redskaper.
Denna kostnad, sammanlagd med öfrige utgifter till anskaffande af flere Kreatur af diverse sorter, hvilka såmedelst kunna underhållas, uppbyggandet af nya hus för dessi, hvälfde källare till Potäternes förvaring, med mera, utgöra ett för mig högstbetydande Capital.
Blifver rättigheten mig och mångfalldiga andra i samma ställning belägen , att till mer än hälften begagna detta, genom den andra 90 kannors Brännvinspannans förbudna nyttjande, så är det klart att minst Den 34 Martil, e. m. hälften äf den utgifne Summan jemväl är för. lorad, då någon ersättning derföre icke kari vinnas, samt de öfverflödlge Kreaturen, hvilka då icke kunna underhållas, säkert till vanpris* eller på annat mindre hatande Sätt , måste för. säljas eller afhändas:
Och dessa förluster ärd likväl ej att jemföra emot dem, som derigenom uppkomma* att mitt Åkerbruk årligen blifvef i saknad af ett storrö Gödsei-lörråd * sonl i motsatt händelse med hvarje år tilltagit; För mitt enfaldiga begrepp framställer sig cleh tankan, att då PotatoesBränningen väl förut varit omtalad, men likväl icke förr än i sedilafe åren med något alfvar blifvit practicerad^ skulle på samma sätt, som kännedomen deraf fedan hunnit sprida sig i Skåne, Blekingen, Calmare och jönköpings