Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Deremot yrkade jag inom Utsk. detta anslag ur synpunkten deraf, att allmänheten med begärlighet skulle emottaga skrifter, hvilka åsyfta spridandet af kännnedomen om spritdryckens skadlighet.
Derom är nu frågan, och lill och med i dessa dagar har en af Sveriges störste läkare fullbordat andra delen af ett arbete, som endast och allenast innehåller förebud till de sjukdomar, hvilka upkomma af bränvinets omåttliga bruk.
Icke blott dryckens medicinska verkningar utan äfven dess kemiska förhållande äro ännu okände.
De äro för Herremän lika obekante som för allmogen, och då måste det vara nyttigt, att dylik kunskap sprides.
Man har sagt, att dessa skrifter icke verka något, och att suparen i alla fall icke läser dem, men säkert är, att, om allmänhetens upmärksamhet härpå fästes, detta skall åstadkomma högst hälsosamma verkningar, och förr än allmänna tänkesättet blir härom uplyst, kan man väl icke fordra en allmännare kännedom om bränvinets kemiska beskaffenhet.
Om således 256 1) e n 26 Juni e. m. kunskapen inverkar på det allmänna tänkesättet, och detta åter på det yngre slägtet, måste man väl inse verkningarne af dylika skrifters spridande ibland allmänheten, och jag kan icke tillbakahålla min förundan öfver den upfaltning af förhållanderne, alt man icke vill göra afseende på sådant, som sä mäktigt mäste inverka pä framtiden.
Jäg har trott mig förmärka och jag tror icke att någon bestrider det, att allmogen har ett stort begär efter böckers läsning och inser sin underlägsenhet i realkunskaper nemi. så, att den har dels ingen kunskap och dels vida mindre än den borde hafva.
Såvidt jag varit i tillfälle, att göra bekantskap med allmogen, har jag funnit förhållandet, sådant jag nu upgifvit det.
Hela vår tid visar ett omisskänneligt begär efter uplysning i naturkunskaperne, och detta utgör en karakteristik öfver vår lid, som gäller icke blott de högre ulan ätven de lägre klasserne med få undantag.
Att under sådane förhållanden vilja tillbakahålla kunskapens spridande i detta ämne, förefaller mig lindrigast sagdt besynnerligt.
Jag tillstyrker återremiss af Utsk:s förslag.
Hr Printzensköld, Carl; Vid sisll. riksdag behagade R. o. Ad. likasom PresleSt., att, i anledn. af K.
M:s då afgifna nåd. propos. bevilja ett anslag 1,000 r:dr lill bestridande af utgifter för nykterhetssällskapernes oafbrutna verksamhet medelst skrifters utspridande ibland allmänheten, men, till föl jd af de 2:ne öfrige Ståndens motsatta beslut, drogs frågan under förstärkt StatsUtsk., hvarest lion beklagligen föll.
Då nu R. o. Ad. vid en föreg:de riksdag erkänt vigten och nyttan af det föremål, hvartill anslaget blifvit äskadt, hoppas jag, att R. o. Ad. vid detta tillfälle icke hyser en motsatt åsigt.
Jag anhåller således om återremiss af betänk., och skulle tro, att ändamålet med detta anslag är vida mera angeläget och eger vida mera inflytande på nationens välstånd än det anslag af 3,000 r:dr, StatsUtsk. tillstyrkt och R. o. Ad. bifallit till utde lande af pr ann ier för upvisandet af vacker hornboskap.
Ex. Hr Frih. o. Landtm:s härefter till bifall å den ifrågavar:de 5:te punkten af Ulskis utlåt, framställda propos., besvarades med starka nej, blandade med ja; hvarpå H. Ex. hemställde om R. o. Ad. ansåge de emot denna punkt gjorde anmärkmr föranleda till densammas återremitterande, samt dä härvid ropades ja, blandade med nej, förklarade det han ansåg ja hafva varit öfvervägande.
De öfrige punkterne N:ris 6 lill och med 10, blefvo utan diskussion af R. o. Ad. bifallne.
Föredrogs och bordlädes ånyo, uppå derom af Gr. Gyldenstolpe, Ant. Gabr., Hr von Troil, Sam. Gust., m. fl. ledadamöter gjord begäran, nedannämnde d. 21 dennes första gången på bordet lagda mern., betänlcn och utlåt:n, nemi. från Revilln.
Den 26 Juni e. m. 257 Cevill u ing s-Utskottet: N:o 11, i anledn. af serskilda utaf Högv.
PresleSt. fattade beslut vid handläggningen af Utsk:s betänk.
N:o 5, ang:de tullbevillniugen; N:o 12, ang:de väckt förslag om inrättande af så kalladt transit-uplag; N:o 13, i anledn. af väckt motion om nedsättning af tullen å varor, som landvågen från Norrige lill Herjeådalen införas; Banko-Utskottet:
N:o 46, i anledn. af väckt fråga om ett förändradt sätt för inlösen af Riksg:s-kont:s kopparskiljemynts polletter; N:o 47, med förslag till åtskillige förändringar i sättet för be-, räknande af Bankens sedelstock; N:o 48, i anledn. af väckt förslag om förändrad organisation af Bankoverket samt reglering af dess tjenstemanna-personal; Lag-Uts kottet: N:o 27, i anledn. af väckt motion, ang:de jäf emot domare och landtmätare; samt N:o 28, i anledn. af väckt motion om uphörande af skriftliga berättelser i mål, som från Hofrätt hos K. M. fullföljas.
Uplästes ett af Hr Odencrantz, Gustaf inlemnadt sålydande mern.:
Såsom kändt är, föröfvades under loppet af sisth Februari månad en djerf inbrottsstöld uti de rum af Kongl. Operahuset, hvilka äro till R. o.
Ad:s begagnande under riksdagarne uplåtne.
Vid detta tillfälle tillgreps åtskilligt af det K. M. och Kronan tillhörige silfver- och husgeråd, hvilket blifvit ställdt till R. 0.
Ad:s disposition samt förvarades uti berörde lokal; och finnes del tillgripna till vigt och beskaffenhet uplaget och specificeradt uti detta mern. bifogade handlingar.
Ehuru stölden genast anmäldes hos vederbönde Embetsmyndighet, som vidtog nödige åtgärder till gerningsmannens ertappande samt det tillgripna godsets tillrältaskaffande, hafva likväl alla ålgöranden i dessa hänseenden allt hittills varit fruktlösa.
Vid sådant förhållande och då det lärer vara med R. o. Ad:s värdighet öfverensstämmande att sjelf vidkännas denna förlust samt till K. M. och Kronan i fullgodt skick återställa hvad som blifvit till R. o. Ad:s bruk och begagnande öfverlåtet, anser jag mig gå R. o. Ad:s egna önskningar lill mötes, då jag vördsamt föreslår, det R. o. Ad. måtte besluta, att den summa af cirka 360 r:dr b:co, som, enl. af sakkunnig person uprättadt kostnadsförslag, erfordras till anskaffande af nya effekter, i de tillgripnas ställe, måtte från Riddarhus-kassan för sådant ändamål utbetalas. 8 II. 17 258 Den 26 Juni e. m. Bilaga N:o 1.
Sedan Vaktmästaren C.
Forssberg anmält att stöld förliden natt blifvit föröfvad i de rum, en trappa upp uti K.
Operahuset, som begagnas till Landtmarskalks-klubb, samt att dervid tillgripits följande silfverpjeser, nemi.:
Ett ovalt sockerskrin, vägande 801 lod. 22 Théskedar d:o omkring 35 ,, En rund Thékanna med rak pip och lock, i form af en rofva, vägande 62 ,, samt locket till ett Thékök, i form af en drufklase; så inställde sig undertecknad Poliskommissarie uti berörde runi för att, om den salunda anmälda händelse, anställa undersökning, hvarvid jag fann dörren till utgången åt södra sidan af Operahuset genomborrad straxt nedom den hake, hvarmed dörren varit stängd; att berörde genomborrning var så beskaffad att man genom densamma, utan svårighet, kunde aflyfta ofvannämnde hake; att dörrarne till så väl det rum, der stölden blifvit begången, som det skåp, uti hvilket det bortstulna silfret, efter Forssbergs upgift, varit förvaradt, voro så skadade alt deraf tydligen syntes det de blifvit med våld öpnade.
Källarmästaren Hammarström och Städerskan Annil Oberg berättade : l:o Hammarström: att han, som har upgång lill sina rum, genom samma förstuga der den genomborrade dörren finnes, hemkommit klockan omkring 12 förb natt, och dervid funnit porten till upgången såsom vanligt ordentligen stängd; och 2:o Öberg, att hon stängt porten klockan Tio i går afton och öpnat densamma klockan 6 i dag på morgonen, utan att dervid hafva observerat någonting ovanligt.
Stockholm d. 6 Februari 1851. J. P. Hindbom.
Bilaga JV.-o 2.
Nedannämnde K. M. och Kronan tillhörige silfverpjeser, som varit begagnade vid Landtmarskalks-klubben under innevande riksdag, hafva derifrån blifvit bortstulne:
En Thékanna med Trädhandtag och påstucket N:o 3, 67$ lod, vägande enl.
1820 års vigt 64 lod.
En sockerask med lock, oval och slät, med påstucket N:o 1, 80£ lod, men enl. 1820 års vigt 80} ,, 22 st.
Théskedar, märkte med glob med 3 kronor uti, vägande 1J lod st 38 $
„ Ett lock till ett
Thékök på svartbetsad trädfot, vägande med locket, enl. 1820 års vigt 314} lod.
Stockholm d. 26 Mars 1851.
Joh. Fr.
Forsstrand. l)en 26 Juni c. m. 259 Utlaga N:o 3.
P. M. 1 lock lill eli Tliékök vägande circa 32 lodi: 28.
B:cor:dr 50: 32. 1 Sockerskrin „ „ 80 „ 1: 32. — 133: 16. 1 Theka mia „ „ 64 „ 1: 36. — 112: — 22 Théskedar „ „ 38£ „ I: 32. — 64: 8.
Summa B:co r:dr 360: 8.
Slockholm d. 28 Mars 1851. G. Möllenborg. p:r L. C. Feron.
Jag anhåller att detta meni. mätte remitteras till Ridd.Utsk., icke derföre, att man i ringaste mån kun betvifla riktigheten af menes innehåll, men med ordningen torde dock öfverensstämma, att det öfverlemnas till Ridd.Utsk., för att der närmare pröfvas.
Uppå härefter framställd propos. beslöts att Hr Odencrantz:s ifrågavande motion skulle remitteras till Ridd.Utsk.
Slutligen anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utsk:n inkomne utlät:n, nemi. frän Stats-Utskottet: N:o 168, i anledn. af väckte motioner om hemmantals-räntans afskaffande; N:o 169, i anledn. af väckte motioner om rättighet att köpa skatlejord till frälse samt bildande af en fond utaf de för dylika frälseköp inflytande medel; N:o 170, i anledn. af väckt motion om indragning af Kronofogde-ljensterne; N:o 171, i anledn. af K.
M:s nåd. propos. ang:de nya Trollhätte Kanalbolags-direktions underd. ansökning att få till skatte lösa gamla slussen vid Lilla Edet med tillhörande område; N:o 172, i anledn. af väckte motioner om anslag af allmänna medel för skogsplantering å flygsandsfälten vid Staden Ystad och i vissa härader af Hallands län.
Ekon-Utskotten: N:o 11, i anledn. af väckt motion att Hernösands
Domkyrka mätte komma i åtnjutande af de från Stiftet utgående Domkyrkotunnor.
N:o 12, i anledn. af väckte frågor om förändradt löningssätt för Presterskapet samt om S. M. Adjunkters aflönande till en del af Statsverket.
N:o 49, i anledn. af förre gårdegaren C. M. Pettersons ansökning om eftergift af öfverränta å diskontlån; 17* 260 Den 26 Juni e. m. N:o 50, i anledn. af Enkan Guslafva Djurbergs och Bryggaren Robert Östermans ansökningar om eftergift af öfverränta å diskontlån ; samt N:o 51, i anledn. af väckt motion om utgifvande från Banken af 20,000 r:dr jemte ränta till afl.
Kaptenen E.
Skottes sterbhusdelegare.
II. R. o. Ad. åtskijdes kl. \ 11 om aftonen.
In fidem prolocolli, allert Munck.
Lördagen den 28 Juni 1851.
Justerades 5 prot.-utdr. för den 26 dennes samt pleniprot. för d. 28 sistl.
Maj f. m. II.
Ex. Hr Frih. o. Landtm, hemställde att till kompletterande af Hrr Bänkman, bland hvilka 2:ne ledigheter inom 10:de och en ledighet inom hvardera af 12, 14, 17, 20, 21 och 22 Bänkrmsafdelmne upstått, val måtte anställas vid början af plenum för nästa Onsdag den 2 Juli; hvilket bifölls.
Uplästes ett af Hr von Wahrendorff, Henrik, inlemnadt sålydande mera.
Som jag på en längre tid kommer att lemna hufvudstaden, får jag afsäga mig den befattning som Elektor jag, genom Hrr Bänkmäns förtroende, innehaft, under vördsam anhållan att Varda vid min riksdagsmannarätt bibehållen. R. o.
Under förklarande, att jag, för min del icke har något att invända mot den gjorda afsägelse::, kan jag dock icke underlåta att beklaga det så. många af R. o. Ad:s ledamöter, då behofvet af deras närvaro vid riksdagen är som störst, icke draga i betänkande att, för enskilde angelägenheter skull, frun hufvudstaden afresa.
Den 28 Juni. 261 Föredrogs Wällofl. BorgareSt:s, medelst prot.-utdr. af den 26 dennes gjorda inbjudning till MedSt:n, att instämma uti det, vid föredragn. af StatsUtsk:s utlåt.
N:o 163, ang:de ifrågaställda extra Statsanslag, till föremål, tillhörande Civil-deparhtets handläggning, af BorgareSt. fattade beslut, att bifalla l:sta punkten, med derjemte fäsladt vilkor, att full säkerhet ställes derför, att Wisby hamnbyggnads arbete, utan vidare bidrag af Statsverket, vederbörligen fullbordas.
Jag anser den af BorgareSt. framställda inbjudningen icke böra antagas, utan såsom varande obehöjlig till handlingarne läggas, af det skäl att ordalagen deri äro af den beskaffenhet att de möjligen skulle kunna ingifva staden sådane farhågor att hon ej kunde på vilkoren ingå.
Det linnas flere planer af Styrelsen öfver Väg- och Vattenbyggnader upgjorde, som äro vidsträcktare än den, i öfverensstämmelse med hvilken i StatsUtsk. tillstyrkt det anslag, som Ständerne hafva bifallit, och om Wisby hamn skall sägas vara fullbordad efter den vidsträcktare planen, sä åtgå dertill säkerligen 200,000 r:dr hvilken summa staden omöjligen kan åtaga att bekosta.
StatsUtsk. har gått så nära in på stadens förmåga som möj ligt, då Utsk. förbehållit såsom vilkor för det beviljade anslaget, att Staden skulle åtaga sig verkställigheten af den inre hamnens fördjupande till 13 fot.
Detta är icke ett obetydligt åtagande.
Det Statsanslag, som är beviljadt, är påräknadt att utgå lill de hamn-armar som skola betrygga säkerheten inne i hamnen: men om den yttre hamnen skall fullbordas, så skola de ursprungligen afsedde hamn-armarne ofvan vattenytan också sättas i stånd, och delta öfverstiger Stadens förmåga.
Utsk. har ansett att företaget kunde up fylla sitt ändamål, utan alt yttre hamnen fullbordades, och derföre tillstyrkt anslaget med förutnämnde vilkor.
Skulle BorgareSlss förevar:de inbjudning blifva R.
St:s beslut, sä befarar jag att
Staden alldeles icke underskrefve en sådan förbindelse, och då blefve det anslag R.
St. beviljat, ändamålslöst och hela den i många år bearbetade planen att sätta Wisby hamn i det stånd att den för sjöfarten blefve gagnelig, skulle förfelas och arbetet blifva slående sora det nu befinnes, i följd hvaraf stormarne skulle nedrifva mer och mer, slutligen tilltäppande hamnen, så att det sedermera icke torde blifva möjligt att utan betydliga kostnader densamma iståndsätta.
Jag tillstyrker R. o. Ad. att fatta det beslut, sora Frih.
Palmstjerna föreslagit, men gör det af ett helt annat skäl, nemi. att, om ett så beskalfadt vilkor, som del BorgareSt. hemställt måtte utsättas för anslaget till Wisby hamn, varder fastställdt, det då synes mig, som skulle detta kunna tydas såsom en indirekt förklaring, att hvarje hamnbyggnads-företag, för hvilket medel vore utan något dylikt förbehåll anslagna, skulle möjligen hafva att påräkna något mera än den derför en gång anslagna summan.
262 Den 28 Jo ni.
Af detta skäl och utan att ingå i pröfning huruvida det af Frih.
Palmstjerna afgifne yttrande i sig innefattar nöjaktig åsigt af detta speciella ärende, är det som jag, i resultatet med förbemälde Frih. önskar instämma.
Ex. Hr Frih. o. Landtm, hemställde om II. o. Ad. bifölle att ifrågavar:de inbjudning lades till handlingarne, anmälde sig och yttrade:
Jag anhåller att beslutet måtte blifva sålydande, att inbjudningen lägges till handlingarne, såsom varande obehöflig.
Uppå härefter framställd propos. lades inbjudningen till handlingarne med förklarande att det deri ifrågaställdta vilkoret ansågs obehöflig!.
Föredrogos ånyo Bevilln.Utsk:s d. 21 och 26 dennes på bordet lagda mern.
N:o 11, i anledn. af serskildte utaf Högv.
PresteSt. fattade beslut vid handläggningen af Utskis betänk.
N;o 5, angale tullbevillningen.
Då detta mern. är ställdt lill PresteSt., skulle jag för min del hemställa, huruvida detsamma kan bli föremål för öfverläggning inom R. o. Ad., eller något annat beslut derom fattas, än att det lägges till handhne såsom endast ställdt, som sagdt är, till PresteSt. allena.
Uppå härefter framstäld propos., blef förevarale mern., såsom icke erfordrande någon R. o. Ad:s åtgärd lagdt till handhne.
Föredrogos ånyo och biföllos Bevilln:sUtsk:s d. 21 och 26 dennes på bordet lagde betänkui.
N:o 12, ang:de väckt förslag om inrättande af så kalladt transituplag; och N:o 13, i anledn. af väckt motion om nedsättning af tullen å varor, som landvägen från Norrige till Herjeådalen införas.
Föredrogs ånyo och bifölls BankoUtsk:s d. 21 och 26 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 46, i anledn. af väckt fråga om ett förändrad! sätt för inlösen af Riksg:s-kont:s Koppar-skiljemynts polletter.
Ånyo föredrogs BankoUtsk:s d. 21 och 26 dennes på bordet lagda mern.
N:o 47, med förslag till åtskilliga förändringar i sättet för beräknande af Bankens sedelstock.
BankoUtsk. har här före slagit en förändring i hvad förut stadgadt varit, att alla obegagnade andelar af Låne- och Krediliv-förlagen skulle beräknas såsom utelöpande sedelstock, då sådant tillförne varit stadgadt endast för kredi - Den 28 Juni. 263 tiverne.
Genom bifall till detta förslag komme man att förespegla allmänheten* att den utelöpande sedelstocken vore icke sä obetydligt större än hvad den i verkligheten vore, och jag kan icke finna något godt ändamål dermed vinnas.
Det är väl bättre att allmänheten vet hvad sorn verkligen utelöper, än hvad som icke är utelöpande, ty det är ju i behåll, som icke är borta.
Skillnaden mellan dessa upgifter efter det nu gällande stadgandet och del här föreslagna skulle enl. det sednare vara, att t. ex. d. 31 Dee. sisth år, utelöpande sedelstocken utgjorde 1J mill mera än hvad som i rörelsen funnes cirkulerande, och hvarföre man i tryck skall underrätta allmänheten alt II mill. sedlar äro i rörelsen mer, än som öfverensslämmer med verkliga förhållandet, eller som kan komma att vara utelöpande utan BankoStyrelsens medgifvande, dertill kan jag ej finna någon orsak.
Jag skulle måhända snarare kunna vara af den tanke, att det belopp, som icke är på kreditiv uttaget, icke heller skulle beräknas såsom varande utelöpande; men dä det är en rättighet för kreditiv-ägare, att när som helst uttaga penningar, och derföre, om räkenskapen afslutas på morgonen, densamma vid middagstiden kan finnas icke vara med dä befintliga förhållande öfverensstämmande, så vill jag ej påyrka en sådan förändring: men den, i motsatt riktning, som nu föreslås, den önskar jag att R. o. Ad. måtte taga i närmare öfvervägande och ingalunda bifalla.
Del beror på BankoStyrelsen alt bevilja län eller icke, samt således att, för det ögonblick, som räkenskaperne afslutas, för alt kunna gifva allmänheten en pä sanning grundad kännedom om den verkligt utelöpande sedelstocken, den dagen icke utlåna penningar, hvaremot om det som här föreslås, skulle bifallas, eller att allt hvad på LåneFonderne finnes obegagnadt, skulle i räkenskapen uptagas såsom utelöpande, samma allmänhet blefve förd bakom ljuset.
Som detta åter helt och hållet strider mot det ändamål, som R.
St. af sett med den föreskriften alt upgift å så väl Bankens metalliska kassa, som utelöpande sedlar och depositions-skuld för hvarje halft är skulle allmänheten meddelas, så tillstyrker jag afslag på denna del af Utsk:s utlåt., under anhållan att i mom. litt C, orden Lfineoch måtte utgå, och mom. följaktligen erhålla följande lydelse: ”Alla obegagnade andelar af kreditiv-förlagen, beräknade etc.” om hvilken förändring jag anhåller om Hr Frih. o. Landtnäs propos.
För min del instämmer jag i de Asigter, som Frih.
Palmstjerna uttalat.
Jag kan icke finna något giltigt skäl hvarföre man skall förändra ett, icke stort mer än 3 år gammalt, lagstadgande ang:de beräkning af Bankens sedelstock och detta dessutom på ett sätt, hvarigenom en högst betydlig summa af sedlar förklaras vara utelöpande, ehuru i verkligheten sig saken icke så förhåller; hvarföre jag tror det lämpligast vara att behålla det gamla stadgandet i BankoReglem:t så lydande: c) hela summan af beviljade kreditiv, som kunna vid anfordran disponeras.
Berörde stadgande har icke visat sig medföra någon olägenhet under den tid detsamma varit gällande, och när så är, ser jag ej Den 28 Juni. hvarföre man skall förändra del och gifva deråt en lydelse, som utsträcker beräkningsgrunden vida längre än hvad det gällande reglementet innehåller.
Jag tillstyrker alltså afslag å hvad BankoUtsk. föreslagit, under anhållan, det täcktes R. o. Ad. förklara, det nu gällande
Bankoreglemente skall i förevande hänseende bibehållas.
Åke: Jag har velat hafva äran endast uplysa att BankoUtsk. vid förändrade upställningen af mom. c trott sig handla konsequent dä de, under detta mom. inbegripne obegagnade andelar af lane- och krediliv-förslagen kunna lika väl disponeras, som de, hvilka på deposilions-räkning äro insatte, och således böra uti sedelstocken inräknas.
Sedan jag läst ordalydelsen af detta mom. i nuvar.
Banko-reglemente, instämmer jag nied Hr Printzensköld i hans begäran, att det nu föreslagna mom. litt. c mätte afslås och den gamla föreskriften förblifva gällande.
Skillnaden skulle i tabellen, för d. 31 Dec. 1850, efter nya förslaget hafva utgjort 1,564,000 r:dr mindre än hvad densamma nu har utvisat i den allmänheten meddelade tabellen hafva förefunnits emellan sammanräknade beloppet af sedel- och dispositionsskulden, jemförd med Bankens sedel-utgifnings-rält.
Således skulle en tabell efter nu föreslagna föreskriften hafva upgifvit såsom utelöpande sedlar 1,564,000 r:dr mera än verkliga förhållandet då var.
Orsaken hvarföre BankoUtsk. gjort detta förslag har Hr Nordenfelt visserligen uplyst, men jag anser densamma icke vara tillfyllestgörande för att föranleda en förändring i Ständernas förra beslut, ilhy att
Banko-styrelsen har lånefonderne till sin disposition, och kan underlåta att meddela lån, om den finner ett sådant inställande i lånerörelsen eller en dylik vägran för läns beviljande erfordras; hvaremot redan beviljade kreditiv icke kunna i Banken qvarhållas, utan stå till depositariens disposition hvilket ögonblick som helst.
Gabi.:
Jag anser för min del den föreslagna upställningen af 122 §:n vara riktigare än den nu gällande.
Den nuvar. uptager nemi. icke verkliga förhållandet, emedan den undandöljer den del af läne-afdeln:ns kreditiv, hvilka kunna, lika väl som alla andra kreditiv, när som helst uttagas.
Den del af Bankens lånerörelse, som är afsedd för jernbeläningen, äfvensom den för ädla metaller, guld och silfver, är icke innestående på Depositions-, utan på Låne-afdeln:n, men den kan, likaväl som alla de medel, som innestå i Låne-afdeln:n, när som helst uttagas, alldenstund det endast beror derpå, att sökande anmäla sig att utfå lån, och således bör denna summa, af samma skäl som alla andra fonder, inberäknas i den utelöpande sedelstocken, icke den egentligen utelöpande, men den som kan blifva utelöpande, hvarigenom roan får den rätta siffran, som antyder skillnaden emellan den sammanräknade sedel- och deposiliortS-skulden, samt maximi-beloppet af Den 28 Juni. 265 sedelstocken, beräknad enl. 123 §:n Banko-reglementet, d. v. s. 20 mill. utöfver den metalliska kassan.
Så, som halfårs-upgiflerne hittills varit upställde, har denna skillnad visat sig mycket större än den verkligen borde vara, just derföre att i obegagnade andelar på kreditiv-räkningen, icke varit införd denna andel af Läne-afdeln:ns kreditiv, ty man kan kalla det för kreditiv, som läne-afdeln. har rättighet att utlåna på pant af guld och silfver eller vågbara effekter.
Också bar Disk. yttrat detta pag. 9 af betänk, der det heter: ”Denna summa omfattar sålunda allenast den del af Bankens låne- och krediliv-rörelse, hvartill förlag blifvit å vederbörliga räkningar i Bankens Depositions-afdeln. insatta.
Obegagnade andelarne åter af den enahanda rörelse, som Banken omedelbarligen genom dess Läne-afdeln. besörjer, är icke synlig uti halfårs-npgifterna annorlunda, än såsom ökande den summa, hvilken skall utvisa skillnaden emellan den sammanräknade sedel- och dcposilions-skulden samt maxirni-beloppet af sedelstock, och som följaktligen långt ifrån att förete det rätta förhållandet, missleder begreppet om den tillgång inom maximum, Fullmäktige hafva att disponera”.
Dessa hallårs-upgifter, sädane de hittills upslällts, utvisa som rättighet lill förökande af den utelöpande sedelstocken, en mycket större summa än Fullmäktige verkligen ega rätt alt utsläppa och missleda sålunda den tro som allmänheten gör sig, alt mera sedlar kunna i rörelsen utspridas utöfver det utelöpande maximum af 20 mill.
Jag anser följaktligen den nu föreslagna upställningen vara rikligare och den nu brukliga vilseledande.
Stjern stedt, Jak.
Theodor: Gr. Gyldenstolpe har så fullständigt förklarat förhållandet, att jag ingenting dervid har att tillägga, endast förenande mig i hans framställning.