Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den 9 April f. m. 4:o Frälseman, som främmande magt genom Tro- och HuldhetsEd förbunden är. 5:o Frälseman, hvars bo och hemvist utrikes flyttad t är, på sätt §.
32 af 1723 års Adeliga privilegier omförmäler, intill dess han åter till fäderneslandet i nily ttat, och lagligen styrker, att hans förbindelse mot främmande magt upphört, att han sig mot Konungen med ny tro- och huldhets-ed förpligtat, samt att lian de trenne sista åren, förrän han sig till säte och stämma anmäler, här i Riket skattskrifven varit, eller egendom eller embete innehafver. 6:0 Frälseman, som i fiendtlig fångenskap är. 7:0 Den, hvars Ätleledning från Stamfader ej af Riddarhusets Genealogiska Tabeller tydeligen utvisas; eller der desse befinnas bristfä 1 lige, sådan Ätteledning ej lagligen styrka gitter. 8:0 Frälseman, som uti något annat RiksStånd Ledamot eller Talman är. 9:0 Frälseman, som ej behörigen på Riddarhuset introducerad blifvit. §. i5.
Son, men ej afkomling uti fjermare led, af Frälseman, som, på sätt 3a §. af 1723 års Adeliga privilegier omförmäler, sitt bo och hemvist utrikes flyttat, är under de vilkor nästföregående r4tde 5:te Den 9 April f. m.
Moment föreskri fver, berättigad till säte och stämma bland Ridderskapet och Adeln. §. 16.
Uppgifter till de Genealogiska Tabellernes completterande och behöriga förande, ankommer det på hvarje Frälseman att, vid det äfventyr §. 14, Momentet 7 stadgar, till RiddarhusDirectionen afgifva. §• r7* Vid början af hvarje Riksdag skola, efter dagen förut skett anslag, af RiddarhusDirectionen under LandtMarskalkens ordförande 3:ne upprop hållas på alla lefvande Ätter af Frälse-värdighet; det första dagen efter kungörandet af Riksdagens öppnande enligt §. 23 af Riksdagsordningen; de båda öfrige dagen förr än Riksdagen, enligt §. 26 af Riksdagsordningen, öppnas.
Vid hvarje af dessa trenne upprop må hufvudman, men endast , vid det sista äfven Ättemän och Fullmägtig, som sig personligen infinner, till säte och stämma för den började Riksdagen antecknad blifva. §. 18.
Efter dessa trenne upprop må ingen till säte och stämma antecknas förr, än inför RiddarhusUtskottet, hvilket, endast i och för sådan anteckning, en half timma före hvarje utsatt Plenum bör sammanträda.
Den 9 April f. m. i5 §• l9- Alla tvistiga frågor om rätt till Säte och Stämma till följe af Frälsevärdighet, så väl de, hvilka föranledas af Frälsemans anhållan att till
Säte och Stämma antecknad blifva, som de, hvilka angå redan antecknad Ledamots uteslutande, skola af Ridderskapet och Adeln in pleno afgöras; Ståndet dock obetaget, att, när det för godt finnér, öfverlemna målet till Svea HofRätt, för att i Rättegångsväg behandlas.
RiddarhusDirectionen eller RiddarhusUtskottet må ej afslå någons begäran, att till Säte och Stämma antecknad blifva, utan att, om målsäganden sådant äskar, underställa saken Ståndets bepröfvande.
RiddarhusFisealen vare vid alla anteckningar närvarande och pligtig, att till Protocollet sin mening reservera, der han finner något förehafvas, som mot gällande författningar strider. * §. 20.
Den , som första gången sig till Säte och Stämma anmäler, skall förete lagligt åldersbetyg.
Finnes ej Kyrkobok, galle då bevis af 2:ne Konungens Tjenstemän i orten.
Företer sig anledning, att inlemnadt ålders-betyg är origtigt, skall derom vid behörig
Domstol i laga ordning ransakas; och hafves anstånd med all anteckning folden ifrågavarande Ätte-nummern, intill dess saken afgjord och afdömd blifvit. i6
Den 9 April f. id. m Innehålla Riddarhusets Genealogiska Tabeller fullständig underrättelse om den sökandes födelse-år och dag* är ej annat betyg af nöden. §. 21.
Vid början af hvarje Riksdag indelas hänkarne uti Pleni-rummet så, att de enligt Matrikeln äldste Ledamöterne intaga främsta bänken till höger, de dernäst främsta bänken till vänster om LandtMarskalksbordet; de dernäst andra bänken till höger, o. s. v. hela rummet igenom, den närmare bordet som enligt Matrikeln äldre är. §. 22.
Ej må något egentligt mål hos Ridderskapet och Adeln afgöras, förr, än de alla uti §.
17 föreskrifne 3:ne upprop för sig gått. §• 23* ^ Vid hvarje Riksdag skall, första gången Ridderskapet och Adeln in pleno sammanträder, denna Riddarhusordning, äfvensom Ståndets särskildta Ordnings-stadga uppläsas.
Ett tryckt exemplar af hvardera bör ständigt vara att tillgå så väl å LaudtMarskalks-bordet, som uti RiddarhusCanzliet.
Hvarje Ledamot af Ridderskapet och Adeln erhåller vid anteckningen, utom ett exemplar af Rikets Grundlagar, äfvenledes ett STOG "rOTÄS 1 "TprBTQI^A IP’^7 T£. ett tryckt 'eiemplar ak1 (Jenna- Riddarhusordning. §. 24.
Samtelige Ridderskäpets och Adelns Ledamöter, hvilka vid de 3:né uti §. 17 Förefekrifne upprop befinnas vara antecknade, skola af RiddarlnisSecrelerai-en och Riddar» liusFiscalen fördelas uti tjugufem särskildta till personernes antal lika voterings-afdelningar, hvarvid om något mindre belopp öfverblifver, detsamma fördelas, på de sista afdelningarne, med en person på hvardera.
Tryckte förteckningar öfver alla desse afdelningar skola till Ridderskapet och Adeln utdelas förr, än Ridderskapet och Adeln första gången efter tredje uppropet in pleuo sammanträder. §. 25.
Då val eller votering förrättas skall, an» mode LandtMarskalken sei röstägande Ledamöter, alt jemte honom vid bordet sitta, af hvilka fyra föra hvardera särskildt protocoll så väl Öfver närvarande som frånvarande Ledamöter.
Upprop förrättas äf förste RiddarhusCanzlisteil efter en enligt Matrikeln författad Upprops-lista på alla till Säte och Stämma antecknade Ledamöter, då den, som uppropad blifvit, aflemtiar på det pappersark, som af en Ledamot vid bordet franahålles, sin val- eller voterings» 20 H. 2 Den 9 April f. ra. sedel, hvilken genas! nedfälles uti den på bordet stående Scrutin.
Dervid iaktlages, att hvarje uti föregående §. omförmäldt afdelning för sig träder inom skranket och att, utom RiddarlmsFiscalen , ingen annan än den, som hörer till under upprop varande afdelning, må inom skranket träda eller sig der uppehålla.
Derefter öppnas och uppläses Yal- eller Voterings-sedlarne af LandtMarskalken och granskas af honom och af dem, som vid bordet sitta; då den eller de, som de fleste rösterne erhållit, såsom behörigen vald, eller den proposition, som för sig erhållit de flesta röster, såsom Ståndets gemensamma beslut af LandtMarskalken förkunnas.
Erhålla a:ne eller flere Ledamöter lika antal röster, skiljes dem emellan genom lottning, när så behöfves. §. 36.
Skulle antingen genom personernes för tillfället upphörande rösträttighet, eller genom Ledamöters tillkomst eller afgång under Riksdagens lopp, Ledamöternes antal inom Afdelningarne förändras, må sådant ej gifva anledning till ny fördelning; utan införas tillkomne Ledamöter uti den Afdelning de enligt Matrikeln närmast äro.
Den 9 April f. m. >9 §•
27* Till alla Val in pleno skall anslag dagen förut innan klockan 12 på dagen göras; äfvensom genom RiddarhusSecreterarens och Riddai husFiscalens försorg upprättade särskildte förteckningar på de för tillfället enligt Grundlagen icke valbare Ledamöter böra uti Plenii-rummet före och under valförrättningen vara anslagne.
RiddarhusFiscalen åligger ovilkorligen att vid alla Val och Voteringar tillstädes inom skranket vara, och till Protocollet, som af RiddarhusSecreteraren uppsattes, af alla Ledamölerne vid bordet underskrifves och slutligen uppläses, anmärkning göra vid allt, som i strid emot gällande Författningar sig dervid tilldrager. §. 28.
Första gången Ridderskapet och Adeln efter det uti §.
17 omförmälle 3:dje upprop in pleno sammanträder, skall val anställas af Ridderskapets och Adelns Electorer, hvilka äga, att dagen efter deras utväljande, bland dem, som till Säte och Stämma på Riddarhuset för påslående Riksdag antecknade blifvit, efter Ståndets derom in pleno fattade beslut och gjordt anslag, genom omröstning utse Ridderskapets och Adelns Ledamöter uti alla i Riksdagsordningen och RiddarhusOrdningen omförmäldte Utskott. 20 Den 9 April f. nu §• 29.
Desse Electorer skola vara Tjugufem till Säte och Stämma antecknade Ledamöter af Ridderskapet och Adeln, och af dem minst Tjugutre vid första och Tretton vid påföljande val af UtskottsLedamöter vara närvarande och uti valet deltaga, om detsamma för gilltigt skall anses.
UtskotlsLedamöterne tillsättas genom särskilt val till hvarje Utskott.
Valprotocollet underskrifves af minst Tretton Electorer, och aflemnas försegladt till LandtMarskalken, som detsamma uti nästföljande Plenum öppnar och uppläsa låter. §. 3o. Ej må Elector utan laga förfall, vid förlust af Säte och Stämma för påstående Riksdag, från första valet af UtskottsLedamöter uteblifva.
Yppar sig under Riksdagens lopp ledige rum bland Electorerne; må de efter Ridderskapets och Adelns godtfinnande enligt §. 28 tillsättas..
Förflyttas under påstående Riksdag Frälseman från Säte och Stämma för en Ätt tili Säte och Stämma för en annan; eller blifver Ättemän eller Fullmägtig sjelf Hufvudman; må det bero af Vederbörandes å nyo anställda val, huruvida han vid sin befatt - Den 9 April f. m. 21 ning såsom Elector, Utskotts- eller NämndsLedamot skall bibehållas.
Blifver Elector vald till UtskottsLedamot, upphöre lians befattning såsom Elector, ehvad han sig befattningen såsom UtskottsLedamot afsäger eller icke, §• 3i.
Elector må efter första valet till UtskottsLedamöter, och UtskottsLedamot efter det tredje Plenum efter dess utväljande, sin befattning såsom Elector eller UtskottsLedamot sig afsäga.
Uteblifver Elector eller UtskoltsLedamot, utan laga förfall, bland hvilka dock ej tjenstegöromål räknas må, från Electorers eller Utskotts sammanträden sammanräknade fem gånger, upphöre för påstående Riksdag hans befattning såsom Elector eller UtskottsLedamot.
Härå tillkommer
Ordförande bland Electorer eller uti Utskott, noga och alfvarsam tillsyn hålla.
Ledighet för Electorer och UtskotlsLedamöter må dock
Ståndet efter sig företeende omständigheter in pleno bevilja. §■ 32.
Den ibland Ridderskapets och Adelns Ledamöter, som enligt Matrikeln är den äldste, före ordet uti hvart och ett af Riksens Ständers Utskott.
Den 9 April f. m. §. 33.
LandtMarskalken, som alltid skall vara Frälseman, äger ensam rättighet: 1:0
Att sammankalla Ridderskapet och Adeln in pleno. 2:0
Att börja och med Ståndets samtycke afsluta plenum. 3:o Alt anordna Ridderskapets och Adelns öfverläggningar och tillkännagifva, hvad till förevarande frågor hörer eller icke, samt hvad i sammanhang dermed bör upptagas. 4:o
Att till verkställighet befordra allt hvad Ridderskapet och Adeln besluter, och som ej emot Regeringsformen, Rikets öfrige Grundlagar eller denna Riddarhusordning strider. 5:o
Att förordna skicklige personer till Ståndets betjening i och för Riksdagen. §• 34.
Har LandtMarskalken låtit tillkännagifva, att han ej kan tillstädeskomma, äger den enligt Matrikeln förste närvarande Ledamoten , att i allo LandtMarskalkens rätt och åligganden utöfva; men bibehåller dervid sin rösträttighet. §. 35.
Främmande åhörare äga inträde vid Den 9 April f. m.
Ridderskapets och Adelns öfverläggningar iu pleno, så vidt utrymmet det medgifver.
Fordrar antingen LandtMarskalken ensam, eller ock tre Ledamöter, att de främmande åhörarne skola taga afträde; kan sådant ej vägras. §. 36.
Vid hvarje Riksdag skall af förste RiddarhusCanzlisten föras och uti Riddarhusets Canzlie för Ståndets Ledamöter alltid vara att tillgå Diarium öfver alla in pleno förekommande mål, fördt uti 2:ne columner.
Uti den ena columnen antydes i korthet målets innehåll, och huruledes detsamma till Ståndets handläggning kommit.
Uti den andra columnen antydes likaledes i korthet, hvad behandling samma mål vid den Riksdagen undergått, med utsättande af dag och månad.
Härvid iakttages, att målet och den dervid vidtagne åtgärd, genast varda uti Diarium införde, utan afbidande af Protocolls-justering, samt att ett och samma mål blott under en numer deruti får förekomma.
Dessutom skall förteckning öfver alla bordlagde mål, i den ordning de till Ståndet inkommit, beständigt vara att tillgå uti Ståndets Canzlie. §. 37.
Väcker någon mundteligen en fråga, som på bordet lägges, bör han densamma a4 Den g April f. m. före nästa Plenum skrifteligen till Protocollet aflemna, vid påföljd att frågan för den gången förfaller.
Astundar någon, alt skrifteligen uppsätta sina in piano yttrade tankar öfver mål, som till Utskott remitteras, eller med de öfrige RiksStånden communiceras, för att låta dem målet åtfölja, ägé han att sådan skrift till Protocollet afgifva; likväl utan att remissen derigenom det ringaste må fördröjas.
Alla skriftefiga anföranden skola genast efter deras uppläsande till Protocollet afgifvas, och kunna ej sedermera, utan Ståndets bifall, till deras innehåll förändras, §. 38.
Uti alla sådane mål, som endast personligen röra en eller flere af Ridderskapels och Adelns Ledamöter, åge han eller desse, eller hans eller deras närmaste skyldeman, till och med syskonebarn, ingen Stämma; utan skola de, sedan så väl den saken rörer, som desjelfve, ägt tillfälle till Protocollet andraga, hvad de nödigt aktat, jemte honom från Pleni-rummet afträda.
Skulle någon eller någre, som på ofvanberörde sätt befinnas jäfvige, hafva under beslutets fattande eller under votering varit , längre eller kortare tid närvarande; vare han eller de sin Riksdagsmanna-rätt för dea Den 9 A„pril f. ra. s5 Riksdagen förlustige och heslutet eller voteringen ogiltig, §• %•
Då ett mål till afgörande förekommer, skall, om någon Ledamot sådant fordrar, genom särskille propositioner utrönas den proposition, som Ståndet uti målet yrkar.
Contraproposition åge den eller de rätt, att föreslå, som afslag yrka; hvarefter den yrkade propositionen icke annorlunda, än enligt §. 55.
Riksdagsordningen, af LandtMarskalken må vägras.
5- 4o.
Alla propositioner skola göras så, att den, som bifaller, kan svara:
Jn^ochden, som bestrider:
Nej; och bör, när någon Ledamot det yrkar, propositionen af RiddarhusSecreteraren uppsättas och af Ståndet justeras, förr än den af LandtMarskalken göres.
Detta skall ovilkorligen ske, när votering är begärd, och voterings-propositionen då uti Pleni-rummet före och under voteringen vara anslagen. §. 41.
LändtMarskalken skall, sedan Ridderskapet och Adeln mundteligen besvarat en framställd proposition, ljudeligen förklara, huru lian fattat Ståndets beslut, §. 4a.
Fudderskapets och Adelns Fullmäglige Den g April f. m. uti Rikets Ständers Bank och RiksgäldsContoir, äfvensom de uti RiksdagsOrdningens 68 §. omförmälte Revisorer samt Ledamöter uti RidarhusDirectionen, skola hvardera genom särskilt anställde omröstningar, först Fullmägtige uti Banken, derefter Fullmäglige uti RiksgäldsContoiret, sedan Revisorer och sist RiddarhusDirecteurer af Ridderskapet och Adeln inom 3:ne månader efter Riksdagens början, enligt §. 27 Riksdagsordningen, utväljas bland sådane Frälsemän, som antingen redan sådan befattning innehafva, eller ock kunna vara Ledamöter uti Utskott.
Ej må 2:ne eller flere af ofvannämtule befattningar hos en person kunna förenas. §• 43.
RiddarhusUtskottet skall bestå af Tolf Ledamöter, hvilka utses dagen efter anstäldt Electorsval.
Till detta Utskotts handläggning remitteras alla sådane mål, som röra Ståndets enskilta angelägenheter, så vida ej Ståndet dem till omedelbart afgörande upptager.
Inför detta Utskott skola äfven de Frälsemän sig anmäla, som åstunda att, efter det uti §. 17 omförmäldte 3:dje upprop, till Säte och Stämma antecknade blifva. §• 44.
RiddarhusUtskottet åligger äfven att granska RiddarhusDirectionens alla Protocoller, Handlingar och Räkenskaper, de un - der denna Directions vård ställde Cassör, dessas förvaltning och dithörande Handlingar, ifrån och med det år, dit nästföregående Utskotts granskning sig sträckt; att sednast inom 2:ne månader efter Riksdagens början med berättelse häröfver lill Ståndet inkomma, innehållande de anmärkningar och förslag, hvartill Utskottet finner sig föranledt. §. 45.
Riddarhusets angelägenheter besörjas och förvaltas af RiddarhusDirectionen, bestående af Sju Ledamöter.
Denna Direction, äfvensom Riddarhusets öfrige Tjenstemän, ställa sig till efterrättelse de för dem af Ståndet utfärdade särskilte Instructioner och Ståndets öfrige beslut. §• 46.
Har RiddarhusSecreterare-tjensten blifvit ledig, kan densamma endast vid Riksdag åter tillsättas; hvilket sker sålunda, att RiddarhusDirectionen förelägger Ridderskapet och Adeln alla de ansökningar till den lediga tjensten, som till
Directionen inkommit, hvarefter Ridderskapet och Adeln genom omröstning in pleno utser den, för hvilken Ståndet hyser största förtroendet. §.
47- Yäckes fråga om ändring eller tillägg uti denna Riddarhusordning, skall en så - Den g
April f. m. dan fråga alltid remitteras till RiddarhusUtskottet, som med sitt betänkande deröfver till Ridderskapet och Adeln inkommer ; och blifver den Redaction af Riddarhusordningen, hvilken Ridderskapet och Adeln beslutit och Konungen i Nåder sanctionerat, gepast efter slutad Riksdag gällande. §, 48.
TJti allt öfrigt ställer sig Ridderskapet och Adeln Rikets Grundlagar till efterlefnad, äfvensom den särskilta Ordningsstadga Ståndet finner för godt i öfverensstämmelse med nämnde Grundlagar och denna Riddarhusordning stadfästa. §• 49- Sedan Kongl. Maj:t på RiksSalen åtskiljt &c. (§. 54 i nuvarande Riddarhus ordning.
) Herr Bruncrona> Gustaf Adolpha anförde skrifteligen:
Vid upprättandet af förslag till en ny Riddarhusordning har jag såsom Ledamot af RiddarhusUtskottet ansett mig föranlåten, att i några omständigheter skilja mig från Utskottets pluralitet.
Jag har hufvudsakeligen varit af olika tankar i de ämnen, som 21 och 45 §§. upptaga, och får nu, till följe af min reservation, dessa tankar närmare utveckla.
Den 9 April f. m. 39 Då jag med Utskottet ansett Bänkmansinrättningen böra afskaflas, har den befarade möjligbeten af intrigens verkan på Bänkmans-valen icke varit driffjädern för mitt beslut.
Jag tror att ehvad method, som till valförrättning antages, skall partisinnet på ett eller annat sätt vid anställande val kunna vara verksamt och möjligtvis derpå influera.
Det är ett ondt, som blott kan förekommas derigenom, att icke något annat parti existerar, än det allmänna bästas.
Då målet är ett, och det ädelt, stort och allmänneligt, skall man nog komma öfverens om rakaste vägen, som leder dit.
Egentliga föremålet för mitt ogillande har varit den princip, som ligger till grund för Bänkmans valen.
Allt val inom en representerande Corps bör förrättas af massan ur massan, såsom fritt och oinskränkt uttryck af både hvarje individs och det helas opinion, icke såsom fallet är med Bänkmansvalen, hvilka förrättas inom en inskränkt afdelning af några få personer, hvarigenom valrätten sträckes blott till val af en enda af de femtio Valmän, som under namn af Bänkmän skola utses, och den väljande ålägges tvånget, att med sitt val falla på den han måhända icke ens tilli ryktet känner, eller till hvilken han möjligen ej äger förtroende.
Denna oformlighet afhjelpes visserligen, då val äger rum inom Ståndet odeladt.
Bänkmans-inrättningen, hvilken dessutom iped alla afdelningar delar orimlig - 3o Den 9 April f. m. beten, att kunna göra Minoritetens opinion de facto gällande, ehuru skenbart uttryckande Majoritetens, har emellertid inneburit en fördel, den nemligen, att öfverläggning föregått det magtpåliggande Electorsvalet, ett efter min tanka nödvändigt vilkor för en mogen och raisonerad handling, och utan hvilken samma val till betydlig del måste bero af slumpen.
Denna fördel står deremot ej att förena med det af Utskottet föreslagna directa valsätt till Eleclorer.
Ridderskapets och Adelns Ledamöter från spridda och från hvarandra aflägsne delar af Riket hafva knapt hunnit anlända till Riksdagsorten, innan deskola skrida till val.
Något egenteligt och allmänneligt samråd i ett så talrikt samfund kan ej rimligen förutsättas.
Hvad blifver följden?
Ledning för valet skall erhållas må hända ofta endast genom cotteri-squaller eller ensidig hviskning, icke under öppen och allvarlig rådplägning inom en behörigen constituerad samling af välkände män, eller antagas för vigheten förelagde listor, der namn på personer finnas uppförde, om hvilka de väljande aldrig förr hört talas, eller ock gifva de mäst samvetsgranne sina röster åt personer, kände i deras hemort, men hvilka ehuru eljest aktningsvärde icke alltid kunna vara passande till Electorer.
Några Ledamöter af Utskottet hafva tillstyrkt, dels att Ridderskapets och Adelns medlemmar skulle för tillfället indelas i fem /fien 9 April f. m. 3i Classer, hvarefter inora hvardera fem Electorer skulle väljas, dels att af 25 afdelningar en Elector i hvarje blefve vald, i båda fallen utur hela Ståndet.
Om jag än skulle förbigå den anmärkte oformligheten, som vidlåder afdelnings-systemet i allmänhet, i anseende till den följd deraf kan uppkomma, så strida dock dessa valsätt emot den princip jag lika med Utskottet ansett vara den rätta, att nemligen val böra utgå från den representerade Corpsen ostyckad och att hvar och en må äga rätt att välja det bestämda antalet fullt.
För att iakttaga denna grundsatts, förenad med den, att valen måga sträcka sig obegränsadt öfver hela Ståndets personal, så att ingen af dess Ledamöter, till hvilken de väljande ägde förtroende, kunde från allas eller enderas val utestängas, och likväl bibehålla den fördel jag i ofvananförde måtto tillagt Bänkmans-inrättningen, har jag trott mig böra föreslå en särskild underordnad valmansgrad, såsom ersättning för de afskaffade Bänkmännen.
Om således i likhet med hvad Utskottets förslag angående Electorsval innehåller, val i första rummet skulle anställas af ett visst antal personer såsom valmän till blifvande Electorer, och hvilka kunde benämnas förste valmärij så vunnes det dubbla ändamål, att deras val skedde allmänt och ur massan, utan att derföre utesluta rådplägning och öfverläggning, såsom grund för det derpå följande 3a Den 9 April f. m. vigtigare valet af Electorer.
Desse första valmän kunde utgöras af 3o personer med. 20 Suppleanter.
Deras befattning, skulle sedan blifva enahanda med nuvarande Bänkmäns, och minst 20 deltaga i Electorsval.
Sundt omdöme och redligt uppsåt vore hufvudsakligen, hvad af desse personer skulle erfordras, och hvarje väljande hade ostridigt lättare att uppsöka dessa egenskaper, än dem, som dessutom böra finnas hos en Elector nemligen Riksdagserfarenhet, menniskokännedom och djup urskiljning, till upptäckande hvaraf ledtråden vanligen bäst lärer kunna upphämtas under inbördes meddelanden och raisonnementer i en mera inskränkt rådplägande församling.
Sedan Ridderskapet och Adeln delegerat sin ytterligare valrätt åt desse första valmän, liksom i allt fall åt de andre valmännen eller de i Grundlagen föreskrefne
Electorer, så uttryckes äfven derefter
Ståndets allmänna vilja ej mindre genom den ena, än den andra valmansgradens val.
Hade Sliftarne af vår Grundlag ej funnit den öfverläggning nödig , sorn nu föregår de vigtiga valen af TJtsköttsLedamöter, så skulle Electorer för desse val äfven varit öfverflödige, och val af desse Ledamöter utan omgång directe af Stånden kunnat göras; och om en underafdelning af valmän i de Sine ofrälse
Stånden ej kommit i fråga, bör den naturliga orsaken dertill uppletas i dessa Stånds inskränkta personal , Den 9 April f. m. 33 sonal, hvarigenom en sådan underafdelning ej år behöflig.
Att åter Fullmäglige i Banken och RiksgäldsContoiret, samt Ledamöterne af RiddarhusDirectionen directe af bela Ståndet, äfven utan tillhjelp af Electorer, kunna väljas, låter utan svårighet förklara sig, emedan dessa val ej verkställas förrän mot Riksdagens slut, under hvars lopp hvar och en väljande ägt tillräckligt rådrum att stadga sin öfvertygelse om de personer, hvilka i omförmälte afseende böra åtnjuta Ståndets förtroende.
Skulle mitt förslag godkännas, komme en §. i öfverensstämmelse dermed att författas; hvaruti de särskilta stadganden borde intagas, som deraf möjligen blefvo en följd.
Detta hvad angår 21 § i Förslaget.
Förekommer derefter den anmärkning jag har att göra vid dess 45 §•
Man lärer derom vara temmeligen ense, att det varit väl, om anledning saknats lill den discussion, som inom Riddarhuset uppstått angående sättet, huruledes nu gällande Riddarhusordning tillkommit.