Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
St. alt komma in med en skrifvelse, som beröfvade K.
M. en del af denna dispositionsrätt.
Det är delta, som jag i högsta grad ogillar.
Jag anser, att det språk, som den ena statsmakten skall föra till den andra, skall vara den bestämda ärlighetens språk och sanningens språk, och att hvad man säger, det skall man äfven stå fast vid.
Aldraminst anser jag, att en bristande pålitlighet derutinnan vore värdig den statsmakt, som har rättighet att tillsätta ledamöter i ettUtsk., hvilket, efter sin egen godtyckliga förklaring af grundlags-§§:na, framställer K.
M:s rådgifvare lill ansvar.
En sådan grundsats måste jag bestämdt ogilla.
Då nu icke är fråga om att fatta något beslut i afseende på förändring i K.
M:s rätt ult fritt disponera handels- och sjöfartsfonden! öfverskott, ty i detta fallet lärer beslut redan af R.
St. vara faltadt, så är det måhända icke heller i något afseende nyttigt eller nödigt att ingå i pröfning af hvad som i detta hänseende blifvit föreslaget och hvaröfver beslut redan är fattadt.
St. kunna icke på något sätt anses hafva trädt för nära de s. k. öfverenskommelse!', som emellan Konung och Ständer kunna vara uppgjorda.
Jag får blott för min del förklara, att jag respecterar loyaliteten i detta fäll, så mycket sorn någon; men jag får blott hemställa till den värde talarens eget bedömmande, huruvida R.
St. hafva tillförbundit sig något i detta fall.
Jag tror blott, att R.
St. i underd. anhållit alt få revidera Convojcommissariatats räkenskaper och alt K.
M. samtyckt dertill, vid hvilket tillfälle K.
M. gjort ett tillägg; men att detta tillägg i något afseende skulle kunna betaga R.
St. rättighet alt framdeles föreslå en förändring härutinnan, kan jag åtminstone för min del icke inse.
Man måste antaga, att Regeringen icke kan äga någon annan önskan (och någon sådan har visserligen hvarken Regeringen eller R.
St.), än den, som öfverensstiimmer med Rikets sanna bästa, och dermed kan väl ej slå tillsammans, att R.
St., på grund åfelt sådant tillägg, skulle i alla evärdelig» tidei' finna sig förhindrade, att föreslå en förändring i detta afseende.
Den första omständighet, som i delta hänseende bör pröfvas, är den, huruvida dessa 6J proc., som nu i alla fall skola blifva beviljade, uro tillräckliga för de utgifter, som af denna fond böra bestridas.
Hvartill de öfriga 3^ proc. eller 100,000 r:dr egentligen skulle behöfva!, kan jag icke fatta.
Att de åtminstone icke ingått uti Stat$Utsk:s beräkningar, synes mig vara gifvet.
Under sådana omständigheter tror jag, alt 0111 nu var.
Ständer skulle i afseende på 2f> II. 28 Den 19 Maj f m. denna dispositionsrätt yttra något på samma sätt, som i834 års Stander gjort, så kunde icke detta på något satt anses oförenligt med den aldra största grannlagenhet emot den andra statsmakten.
Jag har en uppgift öfver ställningen, och den visar, att om dessa 3f proe. skulle borttagas, så uppkommer en årlig brist af 60,000 r:dr; men jag vill icke nu besvära R. o. Ad. dermed, då tre Stånd redan hafva beslutat, att nfgiften till handels- och sjöfartsfonden skall utgå med 10 procent.
Jag anmälte mig egentligen, då jag hörde Frih.
Sprengtporten begå ett misstag, bestående deruti att lian trodde, det R.
St. törst hade gjort en anhållan till K. M., och att K.
M. vid sitt samtycke dertill fogat ett tillägg, som innebar ett förbehåll.
Det förhåller sig tvertom.
K. M. skref till R.
St. den 22 Januari 1829 och gjorde dervid ett förbehåll. R.
St. svarade på K.
M:s skrifvelse under den 5 Febr. i83o och antogo det förslag, sou» K. M. framställt.
Detta ar således icke något förbehåll af K. M., ulan en accept af R.
Fi ih.
Jag anhåller vördsamt, att vi måtte komma ifrån föregående Ständers skrifvelse!' fram och tillbaka och svar derpå från K. M., samt hålla oss helt enkelt till förevar, betänk.
Ett Stånd får icke fatta något beslut, som skulle leda till upprifvande af ett R.
St:s beslut; och som nu tre Stånd beslutat, alt K
M. skall få disponera dessa medel, så mäste det tillägg, som BorgareSt gjort, nemi. att 3y proc. deraf skola ingå till Riksg.cont., helt och hållet förfalla.
Jag anhåller derför, att R. o. Ad. måtte förklara frågan afgjord, och alt den icke kan leda till någon omröstning i förstärkt Statsutskott.
Hr Lefren: Bufvudsaken har R. o. Ad., i min tanke, redan afgjort genom votering.
Om nu två Stånd äfven skulle hafva stannat emot två, så är likväl frågan af den art, att hon kan förfalla, och då blir det vid hvad som förut varit stadgadt.
Således är det onödigt, och endast hörande till en viss riksdagstaktik, att vilja forcera till förstärkt vas, och icke låta de mål förfalla, som äro af egenskap att kunna och böra förfalla.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, ali då R. o. Ad. ansett att votering i bufvudsaken borde förfalla; då Ulsk. i sitt utlåt, föreslagit att en ändiing borde ske i den ja-propos.
Ulsk. framställt; och då Frih.
Sprengtporten äfven ansett att, till följe af R. o. Ad:s förut fattade beslut i hufvodsaken, ja-propos:n borde undergå förändring, torde R. o. Ad. finna, att anleda, för Hr Landtm, vore att icke börja med framställande af propos. till bifall å voter:s-propos:n ; äfven torde R. o. Ad. finna, att den propos., som af Hr D e n 19 M .i j f. m.
Landtm, borde framställas, borde, i öfverensstämmelse med det beslut R. o. Ad. i denna fråga fattat, vara den, som Hr von Hartmansdorff oell Frih.
Cederström begärt, att nemi. all fråga om votering i delta afseende borde förfalla, hvilken propos.
Hr Landtm, nu till antagande framställde.
Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna att ja öfverrösta t nej.
För det första reserverar jag mig deremot, alt Hr Frih. o. Landtm, icke först framställt propos. till bifall på Utsk:s betänk., och för det andra emot det nu fattade beslutet.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, det R. o. Ad. torde finna, att i detta mål ej något mera återstode att undeistalla Ståndets pröfning.
Lades på bordet nedannämnda från Utsktn inkomna tnem:r, utlåt:n och betänkt!), nemi. från StatsUtskottet: N:o 5a4, i anledn. af ej mindie F. von Zweigbergks motion 0111 afsättande af tillgångar för de i Reg.F:ns 63 § föreskrifna crediliver, än flera andra dermed gemenskap ägande förslag; JV:o 525, i anledn. af anmärkntr vid Utsk:s betänk.
N:o 467, angtde Hr Kallings motion om bancovinstens användande ; JN:o 526, ang:de särskilda gvalificationer för Utskis secreterare och notarier; Nto 027, ang:de upplåtandet af rum i R.
St:s hus till begagnande af directionen öfver arme'ens pensionscassa under en föreslående reparation; Stats- samt Allm.
.Utskotten:
N:o 199, i anledn. af erhållna återremisser utaf betänk.
N:o 178, rörtde förändring uti beskattningen å qvarnar, m. m.; BevillningsUtskottet:
N:o 49i ' anledn. af Hederv.
BondeStts återremiss å Utsk:s under Nto 4ö afgifna mein., rörtde sammanjemkning af RiksSttns olika beslut, angtde stäinmobölers upphörande eller förminskning; Nto 5o, ang:de beräkningen af sjötullsmedlen, saluaccisen, postmedlen, chartaesigillatsea(giften, husbehofsbrännerimedlen, samt tidningsstämpel- och korlstämpelafgifterna.
I anseende till nödvändigheten att få Bevilln.Utskts nu föredragna betänk.
Nto 5o snart behandladt inom Ståndet, på det att Utsk. ju förr desto hellre må komma i tillfälle att beräkna statsbristsumman, 220 Den 19 Maj f. m. så får jag hemställa, om icke detta mål kunde få stalius främst på föredragningslistan till nästa plenum, som lärer inträffa om Lördag.
IL o. Ad. biföll att Bevilln.Utskis betänk.
N:o 5o skulle ställas främst på föredragningslistan till nästa plenum.
Vidare lades på bordet Allm.
Besvärs- och Ekon.Utsk:s betänk, och memlr: N:o 158, i anledn. af väckt motion om tillsättande af en comité för alt utarbeta förslag till en förändrad nationalrepresentation ; N.-o i5g, angrde en till Utsk. öfverlemnad motion om revision af förvaltningen af ön St.
Barthelemy; N:o 160, om sammanjetnkning af RiksSlms skiljaktiga beslut, i anledn. af Utsk:s betänkm N:is 116 och 141 •
Vidare lades på bordet 2tne mem:r från Ridd.Utsk., så lydande; Hörsamt
Med anmälan, att omkring 14,000 r:dr b:co af Riddarhusets medel redan någon lid stålt ofruktbara insatte i banken, och att något tillfälle att, i enlighet med instruclionens föreskrifter, förränta dessa medel mot 5 eller 6 proc. icke erbjudit sig, har direcCn, som, enligt 3 §:n 4 morn. af lånereglementet, äger rätt att såsom hypolhek till en viss maximisumma af 3o,ooo r:dr b:co antaga ej mindre Bankens och Riksg.contrs, än armeens pensionscassas obligationer med 4 å 5 proc:s ränta, samt derjemte enligt 3 §:n 5 mom. får i sista rummet äfven mot lägre ränta begagna den af R.
St. beslutade upplåning i Banken och Riksg.cont., nu till H. R. o. Ad. hemställt, om icke, till förekommande af en större ränteförlust, det derförutan må tillåtas directtn, dels alt mot lägre ränta än 5 proc. utlåna medlen i armeens pensionscassa (hvartill tillfälle yppas den 1 näslk.
Juli), dels alt genom uppköp af arme'ens accordsamorteringsfonds obligationer göra medlen fruktbärande, äfven 0111 derigenom icke kan erhållas den eljest stadgade minimiränta af 5 procent.
Då Utsk. till alla delar instämmer uti de i directms uti ärendet aflålna, barbos öfverlemnade, mern. yttrade åsigter ej mindre angille deri fullkomliga säkerhet, armeens accordsamortei ingsfonds obligationer innebära, än ock angille nödvändigheten att för bestridande af anvisade årliga utgifter, så vidt möjligt är, undvika alltför stor ränteförlust genom medlens fördröjda utlåning, har Utsk. ansett sig böra tillstyrka, att, med bifall till Ridd.directms ifråga var. hemställan, sista mom. uti 3 §:n af lånereglementet må erhålla följande tillägg:
För sådan händelse må d i r c c t i o n e n j e 111 v ii
I äga ali begagna inträffande utlåning i ar - Den ig
M a j f. in. in meens pens ion s'c assa, äfvensom uppköpa a rm e e in nccords-a nior te ringsfonds räntebäranrande obligationer, ändock att icke alltid kan för c a p i t a
I e t påräknas ränta efter 5 procent.
Hvilket dock allt till tJ. R. o. Ad:s egen ompröfning vördsamt öfverlemna*.
Stockholm den 18 Maj i8ft.
På RiddarliusUtskottets vägnar G. J. Taube. W. F. Dalman.
Hörsamste Memorial!
Af de under Ridd.direcCns förvaltning ställda fonder liafva redan någon tid omkring t4>ooo r:dr b:co stålt ofruktbara på räkningarna i banken, utan att enligt lånereglementets föreskrifter kunna förräntas, och någon efterfrågan efter lån, på sådana villkor, som, sedan det belopp direcCn äger att emot personlig borgen utlåna redan är utleinnadt, med öfriga föreskrifter i nämnda reglemente äro förenliga, bar ej heller på längre tid försports.
Med anledn. häraf, och då någon upplåning för Bankens eller Riksg.contts läkning för närvar, icke äger rum, så att direcCn ej är i tillfälle att för medlens förräntande vidtaga den uti 3 §:n sista mom. af lånereglemenlet för sådan händelse, som den förevar., föreskrifna åtgärd; men armeens pensionscassa kungjort, att cassan för accordsamorteringsfondens räkning den 1 nästkommande Juli upptager lån emot obligationer, med 44 procts årlig ränta, och sådana obligationer, hvilka det förut blifvit direcCn medgifvet att såsom hypothek antaga, nu i allmänna rörelsen när som helst äro säljbara till sitt nominella värde, får Ridd.direcCn vördsamt till H. R. o. Ad. hemställa, om Ståndet, till förekommande of den förlust, som uppkommer genom större summors qvarstående i banken utan ränta, skulle behaga besluta det tillägg till sista mom. af 3 §:n uti reglementet för låns beviljande från de under Ridd.direcCns förvaltning ställda fonder, alt vid de i samma mom. omnämnda tillfällen Ridd.direcCn jemväl må äga alt begagna inträffande upplåning i armeens pensionscassa, eller att, genom uppköp af »rmeens accords-araoi teringsfonds räntebärande obligationer, göra medlen fruktbärande, äfven om derigenom icke kan erhållas ränta till det eljest för lån i allmänhet såsom minimum bestämda belopp af fern procent.
Stockholm den i3 Maj i84t.
Jacob De la Gardie. U. Koskull.
Boye. Georg Ulfsparre. J. K. Cederstråhle. J. A.
Tornerhjelm. G. Brakel. F. O. Silfverstolpe.
Hörsamt
Stdan genom testamente af den 19 November 1809, nu - 3'J3 Den 19 M u j f. m. mera afl.
Krigsrådet, Frih.
Anton von Liewen dels ovillkorligen disponerat ett capital af 26,000 r:dr b:co, hvars förvaltning Frihtn åt Ridd.directtn uppdragit, med föreskrift att deraf utdela ett visst antal pensioner af tillsammans i,3oo rJdr b:co årligen, nemi. 3oo r:dr b:co till Fröken Mariana von Liewen samt efter hennes död till den i Sverige fattigaste Fröken von Liewen saint 1000 r:dr till 10 pensioner å hvardera 100 r:dr b:co årligen, åt fattiga fröknar af Grefliga och Friherrliga Svenska ätter, dels ock villkorligen förordnat, att, derest August Wilh. Antonsson, soln i testamente erhållit största delen af Frih. von Liewens öfriga betydliga qvarlåtenskap i löst och fast, skulle aflida utan descendenter, denna qvarlåtenskap med de inskränkningar testamentet stadgar, då skall bilda en pensionsfond för adliga personer af begge könen; så har Ridd.directtn, som väl funnit nämnda dispositioner hufvudsakligen äga enahanda föremål, som åtskilliga andra under directtns vård ad pius usus ställda stiftelser och således önskat kunna sättas i tillfälle att fullgöra det af Frih. von Liewen direet:n lenmade uppdrag, dock vid verkställigheten af lestators föreskrifter funnit några svårigheter möta, hvilkas undanrödjande direct:n ansett utgöra ett villkor för emottagande af den ifrågavar. fondens förvaltning.
Af sådan anledn. har directtn, uti härhos bifogade mern., hos R: o. Ad. anhållit om bemyndigande för directtn att få emottaga förvaltningen af ifrågavar. testamentariska dispositioner på följande villkor: 1:0 att väl pensionen åt Fröken Mariana von Liewen må beräknas att utgå från den dag eller den r5 sisth Febr., då direct:n emottagit de af testamentets executorer aflemnade 6000 r:dr; men alt deremot de 10 pensionerna till fröknar af Grefliga och Friherrliga Svenska ätter icke bortgifvas förr, än capilalet, genom besparade räntor, vuxit lill ett sådant belopp, att räntan deraf efter 4s a 5 proc. utgör ungefärligen hvad som erfordras, så väl till de stadgade pensionernes utbetalning, som till förvaltnings och öfriga omkostnader, och hvilket capitalbelopp directtn ansett kunna för det närvar, bestämmas till 3o,ooo r:dr b:co; 2:0 att af räntorna få användas dels till förvaltningsarfvoden, 75 r:dr b:co årligen, dels till ersättning för skrif— materialer, räkningarnes inbind ning, annoncer i tidningarna, m. m., de mindre summor, som dertill erfordras; samt 3:o att, derest, i en framtid, den i ig punkten af testamentet omförmälda donation äfven skulle komma under direcUns förvaltning, enahanda grunder då måtte få följas för emottagande deraf, som i förestående a:ne punkter äro stadgade.
Och har directm, för den händelse, att H. R. o.
Ad. skulle täckas härtill lemna bifall, derjemte hemställt,' att, D e ii 19 M a j f. in. då testator icke ovillkorligen förordnat, alt de testamenterade medlen skola utlånas emot säkerhet af fast pant, samt Riddarhusets fonder redan äga ett ej obetydligt prnningebelopp oförräntadt, i brist af lånesökande emot fastighets— inteckning, de af framlidne Frih. von Liewen donerade 26,000 r:dr, derest inteckningssäkerhet ej genast kan vinnas för desamma, må, intilldess sådan säkerhet erbjudes, utlånas emot borgen af personer, kände för vederhäftighet och ordentlighet, med villkor, att de vid föredragningen af låneansökningarna närvar, ledamöter af directtn samtlige
Sro ense om utlåningen, samt med skyldighet för directtn att, så fort ske kan och, om möjligt är, lill nästa riksdag, öfverflytta lånen i fastighet; men att den i 3 §:n 4 inom. af lånereglementet stadgade personliga ansvarighet hos de i beslutet deltagande directeiirerne för lånens återbetalning icke för förevar, undantagsfall må äga rum, helst i flera andra publika cassör förvaltningsmyndigheten äger rätt alt, utan solidarisk ansvarighet, besörja den anförtrodde medels utlåning och förräntande.
Utsk. har, i anledn. af detta directtns mern., tagit kännedom så väl af det von Liewenska testamentet i dess helhet sorn af Ridd.Secret:ns och Ridd.Kamererarens utlåtrn i ämnet jemte directlns prot. derutinnan; och då Ulsk. jemväl för sin del linner syftningen af ifrågavar. stiftelse öfverensstämma med ett af de vackraste föremålen för direct:ns verksamhet, har Utsk. ej tvekat tillstyrka: att Ridd directtn må berättigas emottaga förvaltningen af den ifrågavar. von Liewenska donationen.
Och som Utsk. derjemte finner R. o. Ad:s rättighet obestridlig att bestämma de villkor, under hvilka directtn må kunna åläggas att fullgöra de af testator meddelta föreskrifter, har Utsk. i sådant hänseende icke funnit någon betänklighet alt tillstyrka bifall till de af direct:n i dess mern. föreslagna, här ofvan upptagna villkor för donationens emottagande, med den enda förändring, att, till förekommande af allt framtida afbrott i pensionsutdelningen i följd af nedsatt räntefot och svårigheten att alltid äga hela capitalet räntebärande mot 5 proc., de i 4;de punkten af testamentet stadgade pensioner till oskylde icke må bölja att bortgifvas, förr än donationens capitaler genom besparda räntor vuxit till ett belopp af 31,200 ndr b:co, hvaraf räntan ä 4$ proc., )4°4 b:co, ungefärligen motsvarar fondens årliga utgifter, och torde H. R. o.
Ad:s blifvande beslut i detta ärende böra genom Utsk. communiceras executorerne af Frih. von Liewens testamente, Hr Gen.lieutm m. m.
Frih. B.
Cederström samt Hr Landshöfd. m. ra. Gr. Fr. Posse.
Den 19 BI a j f. tn.
Hvilket (lock allt till H. R. 0. Ad:s egen ompröfning vördsamt öfverlemnäs.
Stockholm den i3 Maj ■ 84•
- På RiddarhusUtskottets vägnar G. F. Taube. W. F. Dalmar., Hörsamste
Genom testamente af den 19 November t83g har numera aflidne Krigsrådet Frih.
Anton von Liewen åt Ridd.direcCn uppdragit handhafvandet af åtskilliga dispositioner, hvilkas innehåll, enligt hosgående i afskrift bifogade transsumt af testamentet, hufvudsakligen innefattas i följande 3:ne punkter, nemi.: i:o Äger Ridd.direcCn att 3:ne månader efter verkställd bouppteckning bekomma 6000 r:dr, hvilka böra i evärdeliga tider fruktbara göras med 5 proc. ränta årligen, li v ilis, en lanta tillställes den uti Svea, Götha och Wendes Rike varande bevisligen fattigaste Fröken von Liewen; dock kommer testators syster Fröken Mariana L. von Liewen alt vid första ränteförfallotiden räntebeloppet emottaga och sedermera allt framgent i sin lifstid årligen uppbära. 2:0 Sex månader efter bouppteckningen bekommer Ridd.- directm 20,000 r:dr, sorn likaledes böra uti evärdeliga tider fruktbara göras, med 5 proc:s årlig ränta, hvilken fördelas i 10 pensioner å 100 r:dr hvardera, för att årligen utdelas till 10 fattiga fröknar af Grefiiga och Friherrliga Svenska ätter; och 3:o Skall Ridd.direcCn, i händelse att August A-Vilh.
Antonsson, hvilken blifvit genom ofvannämnda testamente tillagd större delen af testators efterlemnade lösa och fasta egendom, med döden bortgår, utan alt efter sig lemna lefvande barn eller afkomling,-)!-, tillfalla allt hvad bemälde August Wilh.
Antonsson efter sin död i fast och löst qvarlemnar, med undantag af så väl det han till sin efterlefvande hustru, om en sådan honom öfverlefver, förordnat i öfverensstämmelse med de, till hennes fördel, honom i testamente tillåtna medgifvande!), som ock de i to punkten af testamentet honom skänkta fasta egendomar.
Skulle i anledn. häraf något gods tillfalla Ridd.direcCn, sä bör detsamma i ett slående penningecapital förvandlas, hvilket göres fruktbart med 5 proc. årlig ränta, som fördelas i så många pensioner ä 5o r:dr b:co hvardera-, som nämnda ränte» belopp medgifver, för att årligen tilldelas fattiga, medelåldriga och gamla sjukliga introducerade Svenska adeliga personer af båda könen, utan afseende å hvilken adelig dass de än må tillhöra.
Ridd.direcCn, som funnit syftningen af ofvannämnda dispositioner vara hufvudsakligen öfverensstämmande med ål - Den 19 M a j f. m. åtskilliga andra under dess förvaltning ställda testamentariska dispositioner, har således funnit det vara önskligt, om directm kunde sättas i tillfälle alt emottaga förvaltningen af desamma, men vid granskningen af de utaf testator meddelade föreskrifter liar direclionen funnit några svårigheter möta för deras emottagande, såvida icke några modificationer deruti kunna göras.
Dessa svårigheter bestå hufvudsakligen deruti, att hela räntan, å 5 procent, är afsedd att ovillkorligen utgå till pensioner, och att inga förvaltningskostnader äro beräknade.
Då för det närvar, ingen utsigt är att penningar, med den säkerhet, som i tidens längd måste afses för sådana medel som dessa, kunna utlånas mot högre ränta än 5 proc., utan snarare fruktansvärd! kan vara att de icke ens alltid kunna emot denna ränta blifva utlånte, utan tidtals få ligga ofruktbara eller framdeles måste utlånas emot lägre räntebelopp, anser directm sig icke kunna obetingadt förbinda sig till uppfyllande af testators föreskrift om utbetalande af pensioner till ett antal och belopp, som fullt motsvarar räntan ä 5 proc. å det donerade capitalet.
Obilligt tror directionen äfven att det vore, om den eller de tjenstemän, som i och för redogörelsen för, och bevakningen af en så stor summa, som 26,000 r:dr, skulle få ökad ansvarighet och ökade göromål, icke derför erhölle någon särskild vedergällning, hvilken förvalningskostnad äfven måste ökas med utgifterna för skrifmaterialier, räkenskapers inbindning m. fl. dylika smärre utgifter.
Dessutom tror direct:n äfven det ligga i sakens natur, att en fond, hvilken icke, då den batalia sina medel utlånade, vore i tillfälle att, om än aldrig så obetydligt, förkofra sig, skulle i tidens längd, genom tillfällig brist på låntagare eller andra dylika händelser, förminskas.
Af dessa skäl och då directm trott det af testator afsedda goda ändamål mindre rubbas, om det, i hvad det icke afser redan af honom bestämdt utsedd person, några år sednare går i verkställighet, än om pensionernas antal eller belopp skulle minskas, har directm, för emottagande af ifrågavar. dispositioner, ansett sig böra bestämma och meddela testamentets executorer följande villkor: 1:0 att väl pensionen åt Fröken Mariana von Liewen må beräknas att utgå från den dag, eller den i5 sisth Februari, då directm emottagit de af testamentets executorer redan aflemnade 6000 r:dr, men att deremot de 10 pensionerna till fröknar af grefliga och friherrliga Svenska ätter icke bortgifvas förr än capitalet, genom besparade räntor, vuxit till ett sådant belopp, att räntan deraf efter 44 ® 5 proc. utgör ungefärligen hvad som erfordras så väl till de stadgade pensionernas utbetalning, som till förvaltnings- och öfriga omkostnader, och hvilket capitalbelopp directm ansett kunna för det närvar, bestämmas till 3o,ooo r:dr b:co ; 2Ö H. 20 32Ö
Den 19 Maj f. m. 2:0 att af räntorna får användas , dels till förvaltningsarfvoden, 75 r:dr b:co årligen, dels till ersättning för skrifmaterialier, räkningarnes inbindning, annoncer i tidningarna m. m., de mindre summor, som dertill erfordras; samt 3:o att, derest i en framtid den i 19 punkten af testamentet omförmälda donation äfven skulle komma under direcUns förvaltning, enahanda grunder då måtte få löljas för emottagande deraf, som i förestående 2:ne punkter äro stadgade.
Jemte anmälan härom får Ridd directtn vördsamt anhålla, det H. R. o.