Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den ii Mars e. m. dem, som vid Universiteterna vilja studera , ”de produktiva yrkena,” utan ock hvad som för närvarande finnes stadgadt för competencen till de Academiska Stipendierna; hvaraf jemväl torde inträffa, att Ridderskapets och Adelns beslut, angående inrättandet af ifrågavarande NäringsStipendier, skulle, i saknad af Sökande, som underkasta sig dylika vilkor, varda de facto eluderadt; alltså, och ehuru Ridderskapets och Adelns beslut i afseende å de ofvan stadgade Sti— pulalionerne för competencen i Kunskapsprof, för "dem sorn söka NäringsStipendier, icke nu lärer kunna till sin grund upphäfvas, har Utskottet likväl, i anseende till LäroverksCommitteens obestämda förslag i dessa hänseenden, och enär detta förslag icke ännu är i behörig ordning antaget, ansett sig ega anledning till den hemställan att, med bibehållande af de i LäroverksCommitteens förslag till fordringar för StudentExamen samt Ridderskapets och Adelns ifrågavarande beslut lagde grunder, den ifrågavarande femte punkten i Reglementet för NäringsStipendierne må erhålla följande lydelse.
”De kunskaper, hvilka anses oundgängligen nödige, innan någon kan till Närings”Stipendiat antagas, äro Christendomskun”skapen, Moralen, Mathematiken, Historien ”(i förening med Geografien) samt Elemen”terne i Physik och Kemi.
Uppå så väl ”gamla Den ii Mars e. m. ”gamla som lefvande språk göres jemväl afseende.
Och bör Sökanden, genomett, ef”ter anställd Examen, af någon Publik lä”rare vid Gymnasium eller Universitet ut”färdadt betyg, styrka, till livad grad, lian ”i livar och en af dessa kunskapsgrenar förskaffat sig insigt.” Hvilket dock allt till Högloflige Ridderskapets och Adelns Egen ompröfning vördsamt öfverlemnas.
På RiddarhusUtskottets vägnar: A. G.
Hörsarnste Memorial!
Då Ridderskapet och Adeln, i afseende på bortgifvandet af de å Adelige CadettScholas-Fonden inrättade så kallade NäringsStipendier beslutit, alt ”med undantag af ”gamla och nya fremmande språk, kunska”per till lika mått, som LäroverksCommil”teen nu föreslagit eller som framdeles kun”na erfordras för StudentExamens under”gående, samt bevis öfver derå aflagdt och ”godkändt prof vid något Universitet eller ”Gymnasium bör vara vilkor för Sökandes ”antaglighet lill Stipendiater;” och man ej rimligen af dem, som vilja egna sig åtNäringsyrket, kunde eller borde fordra en högre humanistisk bildning, än af dem, som valt Em betsmanna- eller lärdoms vägen; samt då derjemte en stigande upplysning nu kräf65 H. 22 338 Den ii Mars e. m. ver större förberedande kunskaper hos dem, sorn ingå i något af dessa sistnämnda yrken, än som tillförene ansågos nödvändiga; har Herr Grefve Gyldenstolpe, Anton Gabriel, uti ett den 26 sistlidne Februari bos Ridderskapet och Adeln afgifvet Memorial, föreslagit, att det gällande Reglementet för dem, som innehafva de lägre RiddarhusStipendierne, måtte sålunda ändras, att de deri nu fastställda kunskapsprof bringas till t full öfverensstämmelse med Ridderskapets och Adelns, i afseende å sådane prof för Närings-Stipendiaterne, fattade ofvanstående beslut, dock att det i berörde beslut stadgade undantag för gamla och nya fremmande språk uteslutes.
Öfver detta Memorial bar Högloflige Ridderskapet och.Adeln, medelst ProlocollsUtdrag af den i:sta dennes, behagat inhämta RiddarllusUtskottets utlåtande; och får Utskottet, i anledning häraf, vördsamt yttra, det Utskottet, uppå de af Motionären här ofvan anförde grunder, instämmer i den af honom gjorde framställning, i enlighet hvarmed andra punkten i det för de lägre Riddarhus-Slipendiaterne utfärdade Reglemente skulle, med antagande af hvad LäroverksCommitte^ns Betänkande, i afseende å kunskapsprofven för SludentExamen, nu föreslagit, undfå följande lydelse:
"De kunskaper, hvilka anses nödige, innan någon kan till Stipendiat antagas, äro godkända insigter i Latinska språket, Theologien, Philo - Den ii Mars c. m. 339 sofien, Malhematiken, Historien (i förening med Geografien) samt Natur-vetenskapen; äfvensom afseende göres å kunskap i Grekiska, Hebreiska samt de moderna språken; och bör, genomett, efter anställd Examen, utgifvet detailleradt betyg, af någon publik Lärare vid Gymnasium, eller Universitetet styrkas, i hvad grad Ynglingen i hvar och en af nämde kunskapsgrenar förvärfvat sig insigter.” Hvilket dock allt till Högloflige Ridderskapets och Adelns ompröfning vördsamt öfverlämnäs.
Stockholm d. 6 Mars i83o.
På RiddarhusUtskottets vägnar: A. G» Gyldenstolpe.
PV- F.
Högloflige Ridderskapet och Adeln har, under den 5 dennes eftermiddagen, behagat infordra RiddarhusUtskottets yttrande, i anledning af ett utaf Herr Carl Magnus Brummer ingifvet Memorial, innefattande hemställan att för vårdandet, förtecknandet samt utgifvandet till Allmänhetens kännedom af de i RiddarhusArchivet före 1809 befintlige handlingar, en, som Motionären uttrycker sig ("interims .provisorisk-qvasi”) RiddarhusArehivarie mätte intill nästa Riksdag "på försök” tillförordnas, dock utan lön, men med rättighet till något visst arfvode för de månader eller qvartaler af året, då G5 H, 2a* I 34o Den ii Mars e. m. han vid Riddarhuset tjenstgör.
Uti öfver ofvanberörde Memorial, uppå Motionärens begäran, från RiddarhusDirectionen infordradt Utlåtande, har Directionen yttrat, att som, enligt Riddarhus-Direclionens InstrUctioii, vården af RiddarhusArchivet tillhörer RiddarhusSecreteraren med biträde af Förste Cancellisten samt under inseende af en utaf Directionens Ledamöter, och det sålunda syntes vara hvarken lämpligt eller nödigt att åt en särskild
Tjensteman uppdraga denna befattning; alltså och då, beträffande förteckningen åArchivets handlingar, densamma finnes sednast år 1824 på ett ganska fullständigt sätt upprättad, och, hvad slutligen anginge Handiingarnes allmängörande, redan en ganska nyttig början dermed funnes gjord uti flera förljenstfulla arbeten, hvaraf fortsättning sannolikt vore att förvänta; ansåge
Directionen ej heller tillförordnandet af någon särskild Archivarie, ur en sådan synpunkt, vara af nöden, än mindre någon utgift för RiddarhusCassan till ett slikt ändamål böra ifrågakomma.
Och får Utskottet, uppå af RiddarhusDirectionen ofvan anförda grunder, Herr Brummers ifrågavarande motion afstyrka; Hvilket dock allt till Högloflige Ridderskapets och Adelns egen ompröFning öfverlemnas.
Stockholm den 10 Mars i83o.
På RiddarhusUtskottets vägnar A. G.
I Den it Mars e. m. 34t Hörsamste
Sedan RiddarhusUtskottet till granskning förehaft den af Ridderskapet och Adeln vid sista Riksdag för Riddat husDirectionen och dess Tjenstemän utfärdade Instruction, samt dervid vidtagit de förändringar och tillagg i Redactionen, som antingen i följd af Ridderskapets och Adelns redan fattade beslut, samt på grund af ufi nu gällande Riddarhusordning befintlige, men från den vid innevarande Riksdag antagne Riddarhusordning uteslutne föreskrifter, eller ock med anledning af derom inom Utskottet väckta frågor, ansetts nödige; så får Utskottet nu berörde förändrade Redaction Ridderskapet och Adelns pröfning vördsamt hemställa; hvarvid Utskottet vill i korthet särskildt angifva motiverne till de gjorde väsentligare rättelserna.
Om RiddarhusDirectionens sammansättning och åliggande.
Vid 5 § har, i anledning af Ridderskapets och Adelns den 4 sistlidne Februarii fattade beslut, det tillägg blifvit gjordt, att RiddarhusDirectionen äger att, å Ridderskapets och Adelns vägnar, årligen utse en Revisor och en Suppleant vid hvardera af LåneContoren i Götheborg och Malmö. 4 och 6 Utskottet, som väl å ena sidan ansett Suppleant ovilkorligen böra inträda då verklig vacance inom Directio - 342 Den ii Mars e. ra, nea uppkommer, har dock A den andra, vid det förhällande, att ordinarie ledamot är af laga förfall hindrad att för någon tid eller något visst tillfälle i Directionen tjenst-' göra, funnit Suppleant icke böra i Directionen tillkallas förr, än så många Directeurer äro hindrade af förfall, att fyra icke kunna vara närvarande vid sammankomsterne; och har Utskottet, i öfverensstämmelse härmed, förändrat redactionen af 4 °ch 6 §:ne, hvarvid Utskottet jemväl vid sistnämnde § tillagt ett nytt moment af innehåll, att i händelse icke någon ledamot i den bortovarandes ställe inträder, hans honorarium, under tiden besparas för RiddarhusCassan, Sista momentet af 8 §, angående inIroduction under Riksdag, är uteslutet, enär, enligt Ridderskapets och Adelns beslut, stadgandet derom finnes uti den nya RiddarhusOrdningen borttaget, samt hädanefter med slik introduction bör förhållas såsom emel-* lan Riksdagarne, Uti 9 § har Utskottet från 5a § i 1828 års Riddarhusordning, hvilken i den nya RiddarhusOrdningen blifvit utesluten, hämtat det stadgande, att de Genealogiske Tabellernes complettering bör ske på sätt Kongl, KnngÖrelserne den 10 Augusti 1763 och den i4 Julii 1818 föreskrifva.
Vid i3 § har Utskottet, uti irsta momentet angående RiddarhusSecreteraretjen-, stens tillsättande, infört, alt RiddarhusDirectionens val dertill bör genast vid Riks^ Den ii Mars e. m. 343 dagens början Ridderskapets och Adelns pröfning underställas; och har Utskottet, i afseende å tillsättandet af Riddarhusets öfrige tjenstemän, för dess del ansett tillbörligt, att ledighelerne till dessa tjensler varda, på sätt som äger rum inom Statens Embetsverk, i allmänna tidningarne kungjorde med en ansökningstid af 56 dagar, enligt hvad i afseende å RiddarhusSecreteraresvsslan finnes föreskrifvit.
Till i5 §, som innefattar förbud för Ledamot af Direclionen eller någon af Riddarhusets Tjenstemän att erhålla lån af Riddarhusets fonder, m. m., har Utskottet gjort det tillägg, alt desse personer ej eller måge såsom löftesmän i berörde fonder antagas. 2 Art. *•
Om Directionens arbetsordning. 4 §.
Utskottet har trott det vara lämpligt att en ordentlig besigtning å Riddarhuset med dertill hörande byggnader varder af sakkunnige personer hvarje år anställd, samt behörigt kostnadsförslag öfver då befintlige beristfälligheter upprättadt.
Man torde derigenom kunna undvika de flera partiella reparationerne, hvilka vanligen medföra en vida större kostnad, utan att vara för ändamåJet lika tjenliga, som de, hvilka ske i ett sammanhang.
Utskottet har likväl ansett sådane emellan besigtningstiderne förefallande bristfälligheter, deraf reparationen icke täler uppskof, böra 344 Den ii Mars e. m. särskildt afhjelpas; och, i afseende på arbetets kungörande i tidningarne, har Utskottet trott en summa af 66 R:dr 32 sk.
B:ko böra bestämmas såsom ett maximum, utöfver hvilket Directionen icke må, genom Öfverenskommelse!- under hand, låta någre arbeten vid Riddarhuset verkställas.
Utur 4 §:s sista moment har förbudet, att i Riddarhussalen låta uppföra Concérler, blifvit uteslutet, i enlighet med Högloflige Ridderskapets och Adelns den i6Mars 1829 derom fattade beslut, till hvilket §:n i detta afseende lemnar hänvisning.
Uti i3 § är, till följd af Ridderskapets och Adelns den 18 Julii 1829 förmiddagen meddeldta beslut, ett nytt moment tillagdt af innehåll, att de af Ridderskapets och Adelns döttrar, hvilka icke finnas i Genealogierne uppförde, ej må i Wadstena Adliga JungfruStiftet inskrifvas, förr än-deras Genealogier blifvit behörigen completterade.
3 Art.
Om Riddarhusets Tjenstemcins skyldigheter.
Bland RiddarhusSecreterarens åligganden är i 2 § anmärkt, att han bör vara närvarande vid de i 1823 års RiddarhusOrdnings 12 § omförmälde anteckningar, hvarom stadgandet är utur den under nuvarande Riksdag sanctionerade Riddarhusordning uteslutet.
Efter 4 § kia*’ Utskottet tillagt en ny, hvilken beskrifver, huru det i 28 § af den Den ii Mars e. m. 345 nya RiddarhusOrdningen omtalade
Diarium bör vara inrättadt.
Och får TJtskottet, lill närmare upplysning härom, bifoga elt, i enlighet med §:ns redaction uppgjordt formulair till nämnde Diarium.
Uti 8 §, nu den cpde, har Utskottet låtit, under ett nytt moment, inflyta Högloflige Ridderskapets och Adelns den 17 sistlidne September fattade beslut, angående RiddarhusSecreterarens åliggande att, inom viss tid efter Riksdags slut, till vederbörande aflemna de till Riksdagskostnadsräkningen hörande räkenskaper.
22 §, nu den 23:dje, har erhållit ett nytt moment, hvilket upptager de RiddarhusFiscalens åligganden, som omförmälas i i^rde och i8:de §§ af 1828 års Riddarhusordning, men hvilka blifvit utur den nya RiddarhusOrdningen borttagne, såsom lämpligare tillhörande RiddarhusFiscalens instruction.
Uti 24 § är intaget det utur den nya RiddarhusOrdningen likaledes uteslutne, i 4i § af nu gällande Riddarhusordning befintlige stadgande, att RiddarhusFiscalen bör förrätta upprop vid val och voteringar i Ridderskapets och Adelns plena.
I afseende å förste RiddarhusCancellistens tjensteåligganden, har Utskottet i 3o § infört den föreskrift, som befinnes i 4g § af i8a3 års Riddarhusordning; att nemligen irste Cancellisten, derest RiddarhusSecreteraren är af laga förfall hindrad, bör föra Ridderskapets och Adelns Prolo - 346
Den ii Mars e. ra. coll; hvarvid Utskottet likväl i så måtto afvikit från berörde §, som
Utskottet icke ansett lämpligt att föreskrifva de deri omnämnde fjorton dagar såsom en termin, livarförinnan Ridderskapet och Adeln ej skulle ega att utse en annan person till bestridande af RiddarhusSecreteraregöromålen; utan har Utskottet trott stadgandet endast höra innefatta, att Protocollet under RiddarhusSecreterarens laga förfall föres af irste Cancellisten, så framt ej Ridderskapet och Adeln derom annorlunda förordnar
Hvilket dock, jemte en ledamots särskilda tanka, till ilöglofl.
Ridderskapets och Adelns pröfning vördsamt öfverlernnas, under slutlig hemställan, om icke ett lämpligt antal exemplar af den sålunda förändrade Redactionen af RiddarhusDirectionens instruction, äfvensom af LåneReglementet, må på RiddarliusCassans bekostnad tryckas.
Stockholm den 4 Mars i83o.
På RiddarhusUlskottels vägnar A. G.
Gyldenstolpe, JV.
F, Dalman.
Den ii Mars e, m. 347 F o r m u 1 ä r till det Diarium, sorn enligt 3 Art. 5 § i RiddarhusDirectionens Instruction bör under Riksdag af RiddarhusSecr eter aren föras. irsta Afdelningen.
A. Kongl. Maj.ts Nådiga Propositioner.
N:o Föremålet.
Bordlagd.
Remitterad.
Besvarad under. Ex.) 1.
Ang.Stats- 1:0 den 4 d. 12 Mars N:o 100.
Verkcts Marse. m. till Stats- tillstånd 2:0 den 9 Utskottet. och behof.
Litt. B. Enskilde inom Ståndet väckte motioner.
N:o Motio- nären.
Motio- nens föremål.
Remit- terad.
Besvarad under Ex.)io. N. N. Ang. upphö- 1:0 d. 17 den 28 N.o i5. rande af Sol- Febr.
Febr. ringningen 2:0 d. 21 till på Landet.
Ecö- nomi- Utskot- t(t. 348 Den n Mars e. ra. 2:
Jra Afdelningen.
Utskottens Betänkanden.
(EkonomiUtskottens Betänkanden).
N:o Föremal.
Bordlagdt Återrem. el. Afgjordt .Aterrem. besvarad under Ex.) i5.
Ang:de upphö- rande af Sol- ringningen. nod. 3 Mars. a:od. i5 d:o. d. 17 Mars Återrem.
N:o 25. 25.
Dito Dito 1:0 d. 8 Maj. d. 10 Maj Bifallet. 3 : d j e Afdelningen.
De öfrige RiksSländens inbjudningar.
(PresteStåndet). Ex.
Inbjudningens föremal.
Bordlagd Afgjord Ang. Prestvals-Eagen. d. 12 Febr. d. 19 April.
Den ir Mars e. na. 349 Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Riddarhus-Utskottet den 4 Mars i83o. S. D.
Vid Utskottets beslut till redaktion af 1 Art. 3 § samt 2 Art. 4 § af ’ RiddarhusDirectionens Instruction anmältes af Herr Bråkenhjelm, Pehr Reinholdj följande reservation, nemligen vid 1 Art. 3 ”Jag anser stadgandet om Honorarium för 6 af Directionens Ledamöter böra få redigeras, alt ingen af de Sex, hvilka Ridderskapet och Adeln utvalt, såsom arfvode åtnjutande Ledamöter, må, genom Ordförandens afgång ur Directionen, samma arfvode förlora.
Endast derigenom lärer Ståndets, genom valet uttryckta, afsigt till sin behöriga verkställighet befrämjas.
En sådan redaction synes dock förutsätta det stadgande, att Suppleant till Ordförande särskildt bör utväljas; hvarföre, enligt min tanke, Utskottet bordt föreslå Ridderskapet och Adeln, att val af en sådan Suppleant anställa.
Pid 2 Art. 4 §•
Emot den föreslagne redactionen af denna § reserverar jng mig i så målto, att jag anser det böra blifva uttryckligen förbudit, att vid de å Riddarhusets tomter befintlige byggnader, företaga några slags reparationer eller byggnadsarbeten, som icke blifvit efter lagligen an - 35o Den ii Mars e. m. ställd ärlig besigtning, och efter deröfver upprättadt af RiddarhusDirectionen granskadt och godkändt kostnadsförslag, uti Directionen beslutade, eller sådane sorn stormeller vattenskador kunna göra för ögonblicket nödvändiga.
Och skulle denna särskilda mening åtfölja Utskottets till Ridderskapet och Adeln, angående en förändrad redaktion af ofvannämde Instruction, afgifvande Betänkande.
Ex Protocollo IV. F.
Jemte yttrad farhåga att, i anseende lill den af Rikets Ständer i RiksgäldsContoret beslutade utlåningsanstalt, samt den dervid till fem procent nedsatta ränta, de från Riddarhusets Cassör nu till sex procents ränta utlånade Capitaler torde varda till inbetalning uppsagda, bar Herr von Hartmansdorff, August, uti ett till RiddarhusUtskottets utlåtande den 3 dennes hänvist anförande, föreslagit, alt RiddarhusDirectionen måtte vara oförhindrad att, för lägre ränta än 6 procent, förränta de under dess förvaltning ställda medel; äfvensom uppmärksamheten blifvit fästad dervid, att lemna Directionen föreskrift, huru förhållas skall, enär, till följe af de mindre ränteinkomsterne, dessa icke blifva tillräck - Den ii Mars e. m. 35i liga för utbetalandet af det å fonden förut faststäldte antal pensioner eller stipendier; i hvilket afseende Herr von Hartmansdorff hemställt, att Directionen måtte berättigas dels att, intill dess ledighet af någon pension eller något stipendium inträffar, medelst lån anskaffa det bristande beloppet, dels ock att, för godtgörelse af den sålunda åsamkade skulden, låta dertill erforderligt antal pensions- eller stipendii-rum stå lediga, samt sedermera, i målin af räntetillgången, indraga någon eller någre af dessa.
— Varande, i afseende , å de från Adliga CadettScholrefonden utgående Stipendier, tillstyrkt, att en sådan indragning, derest den blifver nödig, må träffa ett af de nyligen inrättade, ännu icke tillsatta näringsslipendierne.
Hvad nu först angår tillåtelsen för RiddarhusDirectionen att, emot lägre ränta än 6 procent, utlåna Riddarhusets medel; så anser Utskottet, lika med Herr von Hart- . mansdorff, en sådan tillåtelse böra Direclionen meddelas, i hvilket afseende Utskottet likväl trott ett minimum af 5 procent kunna bestämmas, enär Utskottet icke kan föreställa sig, att den allmänna räntefoten innan nästa Riksdag, varder under detta belopp nedsatt.
— Och har Utskottet, uti dess denna dag ingifne förslag lill ändringar i LåneReglemenlet, utur denna synpunkt, på åtskilliga ställen jemkat de deri i afseende å räntan förekommande föreskrifter. 35a Den n Mars e. m.
Beträffande dernäst Herr von Hartmansdorff? hemställan att, i händelse brist skulle uppstå å någon fond vid utbetalande af de derå anviste pensioner eller stipendier, en sådan brist måtte genom lån fyllas intill dess ledighet inträffar, och derefter så väl capital- som ränteförlusten, genom besparing af de förstblifvande vacancerne ersättas, intilldess skulden vore betald, då, hvad Pensionsfonderne beträffar, ett i förhållande till den förminskade inkomsten, förminskadt antal pensioner borde utdelas; så finner Utskottet sig jemväl böra å berörde hemställan tillstyrka bifall.
Uti frågan åter att bestämma, vid å Adliga Scholtefonden sig yppande räntebrist, antingen ett Cadettrum, ett Academiskt- eller ett NäringsStipendium må indragas, så, enär Utskottet anser så väl det ena som det andra af med berörde
Stipendiisliftelser afsedda ändamål vara i sin mån angeläget att befrämja, och således icke gifver bestämdt företräde åt någotdera, har Utskottet, ur denna synpunkt, funnit det vara med billigheten närmast öfverensstämmande, icke allenast att det först ledigblifvande Cadett- eller Stipendii-rum hålles vacant, intill dess fondens tilläfventyrs åsamkade gäld varder gulden, utan ock alt, derest indragning af något sådant rum skulle anses nödig, vacancen bör blifva ambulatorisk, så att den en gång träffar ett Cadett - Deii ii Mars e, m. 353 dettrum, en annan gäng elt Academiskt Stipendium och den tredje ett NäringsStipeudium, allt i den ordning sådana ledigheter uppkomma, på det sätt nemligen, att det vacant slående Stipendium genast bortgifves så snart något annat Stipendium hlir ledigt, hvarefter detta hålles vacant tills ny ledighet uppkommer.
— Hvilket dock allt till Högloflige Ridderskapets och Adelns egen omprofning vördsamt öfverlemnas.
Efter förehafd granskning af Redaktionen i det för utlåning från Riddarhusets Cassör fastställda Reglemente, får RiddarhusUtskottet härhos vördsamt öfverlemna de förslag lill jemkningar och rättelser deri, hvilka äro föranledde, dels af de under innevarande Riksdag utaf Ridderskapet och Adeln i berörde Reglemente beslutade förändringar, dels af He rr von Hartmansdorffs, August, uti särskildt Memorial, under denna dag besvarade motion, dels ock af inom Utskottet i dessa hänseenden yppade åsigter, och har
Utskottet jemväl ansett sig böra i största korthet framlägga anlednin 65 H. a3 354 Den ii Mars c, m. garne till cle sålunda tillkomne redactionsförändr, ingar.
1 § är, hvad beträffar räntan, ändrad ^ i enlighet med Utskottets tillstyrkan uti dess ofvannäinde öfver Herr von Hartmansdorffs motion afgifne Memorial, samt grundar sig, i afseende å det förhöjda maximibeloppet, å Ridderskapets och Ädelns den 3o sisth Junii f. m. derom fattade beslut-. 2 § 2 mom. angående grunden för beräkningen af pantens värde och 3:dje § 5:te morn. angående maximibeloppet för utlåning mot säkerhet af namn och borgen, äfvensom 2 mom. i anmärkningarne till LåneReglementet, rörande Lånehandlingarne, äro lill Redaktionen ställda i öfverensstämmelse med Ridderskapets och Adelns nyssnämnde dag meddelle beslut; på grund jemväl af hvilket beslut sista mom. i 4Me § angående särskild borgen för räntan är uteslutet.
Uti 3 § har Utskottet, för att lemna Directionen tillfälle att jemväl på kortare tider kunna göra inflytande medel fruktbara, ansett ett nytt moment böra tilläggas; hvarigenom
Directionen tillätes att, derest penningarne ligga oförräntade, så vidt görligt är, begagna den af Riksens Ständer i Banken beslutade upplåning.
Föreskrifter! i 3 morn. till anmärkningarné, att lånsökanden bör ingifva bevis om egendomen häftar för bytes-brist eller Ben ii Mars e. ni. 355 annan KronogräVatiön* liar Utskottet trott sig kunna borttaga, enär Kongl. Majit uti Kådig Kungörelse den 20 junii 1827 förklarat, attj med undantag af några få deri Uppräknade herhnlan* a 11 öfrig frälsejord i Riket, af hvilken beskaffenhet
Söra hälst, är fri från KronograVation; hvadan KammärCollegii i detta afseende utfärdande bevis ibke skiillé dädanefter erfordras; 8 § Då Utskottet flinnit det vära eii Större förmån att emot fullgod Säkerhet kunna å en liand förränta en Större summa* än att lemnå medlen åt flera Skilda låntagare* har Utskottet icke heller ansett någon företrädesrätt till låii, då på en gång flera sökande sig anmäla, böra stödja sig på det förhållande* att deii ena fordrar mindre summa än den andra.
Deremot har Utskottet trott, att, öm i öfrigt säkerheten är tiileäckiigi den lånsökande bör äga företräde, som erbjuder högsta lagliga ränta; Samt endast öm de bjuda lika, den blifva först hulpen* som har den bästa panten.
Och föreställer Sig Utskottet, att den företrädesrätt till lån, sorn i sista rummet finnes Adelsman framför Ofrälse person medgifven, icke utgör föremål för stadgandet i ett Reglemente.
I enlighet med dessa åsigtér är 8 § i redaktionen Uppfattad.
Ridder^ Skåpets och ÅdelttS fegen bihpröfnirig VöriK 65 H. I 356
Den ii Mars e. ra. samt öfverlemnas.
Stockholm den G Mars i83o.
På RiddarhusUtskottets vägnar: A. G. Gyldenstolpe.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan en qvart till ii om aftonen.
Lagerheim. t Fredagen den t 2 Mars i83o.
Plenum klockan i Eftermiddagen.
Sedan Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter blifvit samlade, samt de tvenne Härolder, hvilka borde gå framför Ridderskapet och Adeln, ankommit, afgick Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken med Ridderskapet och Adeln klockan tre qvart till två eftermiddagen till Plenum Plenorum uti RiksSalen å Kongl. Slottet, hvarest Hans Excellence StatsRådet m. m.
Herr Grefve A. G. Mörner uppläste Kongl. Maj:ts tal, hvarigenom Kongl. Maj:t meddeldte Dess Nådiga svar uppå åtskillige af Rikets Ständer i underdånighet framställde Lagfrågor.
Sedan Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken