Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter min tanka hade Utskottet förfarit vida bättre, och visserligen mera enligt med Ständernas begäran, örn Utskottet, på den kännedom, och med de upplysningar, som kunna vara för handen, gifvit oss något förslag, det hade, till äfventyrs» kunnat sedermera af Ständerna sjelfva göras fullständigare: och hade, i alla fall, föranledt till ett beslut, som, derest det också icke i allo uppfyllt nationens hopp, åtmindstone undanröjt den bekymmerfulla tanka, som nu torde hos nationen uppstå, till tvifvel, huruvida Ständernas löften oin förändring i Representationssättet varit allvarlige; eller huruvida Ständernas villja att der» ät lemna verkställighet nu mera är sådan. 7o 4 Den x4 Juli f. m.
På alla dessa skäl anhåller jag, att detta ämne måtte återremitteras till Utskottet, med anmodan att skyndsammeligen fullgöra Ständernas förut meddelade begäran, att upgöra ett förslag till nytt Representationssätt.
När Riksens Ständer vid denna Riksdag till ConstitutionsUtskottet återremitterade Representationsfrågan, var det ej med den bestämda föreskrift, att innan Riksdagens slut deröfver inkomma med ett beredt förslag: det var blott med den, att deråt gifva den åtgärd det för sig funne möjlig.
Det lärer lätt inses, att denna möjlighet varit bestämd, icke blott af tiden, hvilken, sedan Riksens Ständers beslut fattades icke varit tillräcklig till utarbetningen af ett så vigtigt ämne, utan ock af ämnets egen natur, som är för omfattande och inveckladt för att göra beredandet lätt.
Jag tror således, att ConstitutionsUtskottet icke öf v erträd t Riksens Ständers föreskrift, då det aflemnat ett så beskaffadt utlåtande som det nu upplästa.
Äfven skulle jag tro, att hvarken ConstitutionsUtskottet, eller många män annars, finnas, nog vise att ännu kunna med verklig mogenhet utarbeta förslag öfver denna fråga.
Jag, för min del, anser mig pä sådan grund kunna tillstyrka
Hög lofl. V.
Deu t : Juli f. m. 7,"<5 3 o fl. Ri bl. 1-kapk och Advin, att bifalla Consti-tulionsUiekottets Betänkande.
Herr Grefven och t.artdtlVtm-shnlhen föreslog bifall till Utskottets Betänkande.
Ja och några få Nej.
Herr aj StenhoJJ, Christian, förenade sig med Friherre Roye om åt<rremiss af Utskottets Betänkande.
Friherre Boye: Herr Kammarherren Silverstolpe har nu. såsom Ledamot af ConstitutionsUtskottet, gilvit tillkänna, att Riksens Ständers Remiss icke skulle bestämdt föreskrifva att ett förslag till förändring 1 Representationssättet borde afgifvas, utan blott, i allmänna ordalag, öfverlemnat ärendet till den åtgärd som ConstitutionsUtskottet fann »ig möjlig.
Jag skall då icke längre yrka att Utskottet brustit i uppfyllandet af Ständernas Remiss. Jag skall dock erinra, alt jag, till ett sådant omdöme, haft allt fog, då milt begrepp om Remissens innehåll varit grundadt på Utskottets i dag här upplästa Betänkande, hvaraf sjelfva ordatermen blifvit uti mitt yttrande upptagen.
I alla fall står fast, att om alla de upplysningar skola, så omständeligen, sorn de blifvit af Utskottet begärda, anskaffas, i» Ridd. 0.
Fröt. 89. £0 7o6 Dea i'4 Juli f. m. iian fens något förslag kan uppgöras till ett nytt Representationssätt, så är också hoppet om denna dyrbara förändring utställdt på en så oviss framtid, att det synes nära lill intet gjordt.
Jag vill medgifva, att i anseende till Riksdagens nu snart inträffande slut, torde vid denna Riksdag något förslag ej in (Ihinnas; men jag skulle tro redan mycket vinnas, om Herr Grefven och LandtMarskalken samt Höglofl.
Ridderskapet och .Adeln täcktes nu besluta, att förslaget ovilkorligen skulle vid nästa Riksdag afgifvas; dä ärendet ändå icke kan förr än den näst derpå följande Riksdagen slutligen och hufvudsakligen afgöras; jag vågar alitsa föreslå att ett sådant beslut må nu lagas; på det, att naLionen må erfara att dock den lid kan förutses då ändamålet vinnes.
Då den för Riksdagen nu återstående tid är så kort, att «• t fullständigt moget förslag till en Representation omöjligen af Utskottet kan hinna utarbetas, så skulle den af Herr Friherre Bovo begärda Remissen, äfven om den beviiljades, icke af Utskottet kunna verkställas; och således ändamålet förfelas. Jäg instämmer deri, att ConstitutionsU tskottet må anmodas hvarje Piksdag att arbeta på beredandet af det i fråga* arande forslaget, samt att för hvarje gång underställa Riksens Ständers pröfning dess arbete, intill dess något Den 14 Juli. f. m. 7 (-.7 så fullständigt kan - blifva utarbetadt, att Riksens Ständer kunna detsamma såsom förslag lill en ändring i Grundlagen antaga.
Ty r* o r*
För närvarande, lärer således Utskottets Betänkande böra bifallas.
Härefter blef Betänkandet, uppå af Herr LandtMarskalken gjord proposition, ef Höglofl.
Ridderskapet och Adeln bifaliet.
Upplästes och la des på Bordet följande från Utskotten inkomna Betänkanden och Memorial: 1:0 Från ConstitutionsUtskottet, af den 13 Juli, innefattande decharge för samtliga •StatsRädets Ledamöter, de Föredragande samt Konungens Rådgifvare i Commandomål.
Hvarjemte Utskottet tillkännagifver, att vid detta tillfälle Utskottet hos Riksens Ständer får anmäla, det Riksens Ständer af förekomna anledningar måtte hos Kongl.
Majit i underdånighet anhålla onx Dess Nådiga åtgärd derhän, att föreskriften i 10 §.
RegeringsFornien om Vederbör andes hörande, måtte varda med sorgfällighet af dem sådant åligger iakttagen, och att uti alla ärender som röra allmänna hushåll* ningen sådana underrättelser måtte allmänheten meddelas, hvarigenom alla må klinta af Näringsförmonerna sig begagna; an malandes Utskottet derjemte att detta Mcuto - 7o8 Den j4 Juli. f. m. rial bilagdt ProtocollsUtdrag, som innehåller en uppgift, huruledes en del af KrigsExpeditionens Prötocoll blifvit förde på ett. sätt, att det gjort granskningen, om icke ornöjlig åtmindstone förbunden med den största svårighet, äfvensom Utskottets förnyade önskan, att alla Departementers Profocoll hädanefter måtte till granskningens lättande förses med fullständiga rubriker för livart mål; och Underställer Utskottet Riksens Ständer, huruvida de skulle behaga genom underdånig Skrifvelse till Kongl.
Maj:t söka att häruti för framtiden utverka rättelse. 2:0 Från OeconomieUtskottet, af den 6 Juli, i anledning af en af Herr Silverstolpe, Gustaf Abraham, vackt fråga, om Folk- och ArbetsSkolors inrättande, i sammanhang med Allmänna Fattigvården; hufvudsakligen åsyftande ett afstyrkande å Herr Silverstolpes gjorda förslag. 3:0 Från ConstitutionsUtskoitet, af den 12 Juli, i anledning af väckt fråga om en sålan jemkning i Tryckfrihets-Lagen, att alla bestämmelser deri rörande bestrafFninga kulle ställas i full enlighet med den allmänna Lagen och densamma endast i Tr rf.fribetsForotdningen åberopas.
Utskottet har beslutit att for d*t närvarande dertill inskränka sig, att till Riksens Ständer anmäla nödvändigheten deraf, altLagCominittéen måtte anmodas, att i LagFör?Wig^l fästa synnerlig uppmärksamhet på be.stråfFningssättet af de brott, sons kunna f -r .f. as nior Tryckfriheten och på Rältegångssätt-t 1 Tryckfrihetsmål, pa det tillfälle må beredas, att äfven sådana utål efter deri nya Lagens antagande endast efter allmän'Lag ina kunna afdömas. 4-0 Fran Lag- samt OeconomieUtskotten, af den 4 Juli, angående en album ' andtdsfrihet, samt upphäfvcnde af ProductPlacatet rn. m., bafvandes Utskottet dels tillstyrkt, dels afstyrkt hvad i dessa afseenuen blifvit föreslaget. 5:0 Från StatsUtskottet, af den 13 Juli, angående Statsregleringen i allmänhet, samt med Project till RiksStat för år 1816 och påföljande år intill nästa Riksdag. 6:0 Från OeconomieUtskottet af den 8 Juli, i anledning af de anmärkningar sorn blifvit gjorde vid Utskottets Betänkande angående Husbebofsbränvinsbränningen och dermed gemenskap ägande omständigheter. 7:0 Från StatsUtskottet, af den 13 Juli» i anledning af Kongl. Ma j:ts Nådiga proposition om Statsverket, uti hvad som angår tredje HufvudTiteln, innefattande FörsvarsVerket till Lands och Sjöss. 7 ro
Deu 14 Jult. f. m> 8:0 Från StatsUtskottet af rlfn 13 Juli, i anledning af Kongl.
Maj:ts Nådiga Remiss om ersättning för 1812 års Mantalsskrif* mingsprovision i Norrbottens Län; och fö» reslår Utskottet, att berörd'^ provision, stor £8 R:d.
19 sk. 4 rst-> mä te vederbörande Revilijjs; förmälandes Utskottet sig härtill Jia^va uppgifvit tillgång uti sitt om Stats* Regleringen samma dag till RiksStånden af* gilua Betänkande. , 9:0 Från ConstitutionsUtskottet, aPden ag Juli, hvaruti Utskottet, till behandling enligt 56 §.
Regeringsformen,' förestår, atfc derest Riksens Ständer framdeles skulle finna att den antagna Jury i Trvckfiihetsfrågor ej uppfyllde dess ändamål elier vore stridande mot nationens lynne, det må vara öppet, sedan frågan vid denna Riksdag blifv it väckt, att i Unga ordning denna inrättning vid nästa Riksdag afskaffa, och den förut fastställda Rättegångsordningen åtes införa. 10:0 Från CönstitutionsUtskottet, a-f den 15 Juli, hvaruti Utskottet, till behandling enligt det i g6 §, Regering*Formen före» skrifna sätt, anmäler följande förslag till' ändringar i TryckfrihetsLagen:
Att, då i ingressen till 1812 års TryckirihetsFörordning den 86 §.
RegeringsFor - Den 14 Juli f. m> 711 mea befi tines åberopad och dess lydelse ..införd skiljaktig emot sjelfva §. i så måtto, att efter orden: i -förväg lagde, har bni ;t insatt meningen: af 'LryeUirihetslcigrrj / öreskrifne hinder, denna citation mätte siiri föras till fullkomlig likhet med fens lydelse i RegeringsFormen.
Att, i 1 §. 5 momentet efter order Bok-. tryckeri matte tilläggas: ”eller Tryckeri h r Alusikalier.”
Att x §. 6 momentet så förändras, Mt efter orden: inom Sverige boende Svenska Medborgare, sättes: ”hvilka, i händelse Skrifnen inom L-'ga tid åtalas skulle, Författare ”ansvar åligga, så vida Författarens namn ”och hemv.i-t befunnes 01 igtigt uppgifna el”ler i Sedeln saknades:” i sammanhang hvarmed det öfriga ifrån och sned orden: eller ock, till oeh med orden: ifrån svaromålet uteblefne, alldeles skulle uteslutas.
Att andra punkten af r §. 7 momentet, salunda förändras: ”Utgifvare af Dagblad och ”Periodiska Skrifter vare alltid, i afseende *’på ansvaret, ansedd som Författare, derest ’’han sig ej med dennes Namnsedel försett, , ”eller ej kan på annat sätt bevisligen uppgifva Författaren; åliggandes Utgifvaren ”under lika förbindelse att tillse, det de ”vilkor, som vid titgifvandet deraf i denna ”Lag ytterligare stadgas, varda nogainkttagna. yiz Deu 14 Juli. f. m>
Att i 8 momentet samma §. eft<-r order uppgifvet, följande tillägges: ”Kan ut gifvare förete Namnsedel å Författaren till den åklagade Artikeln, eller pa annat satt '■Författaren bevisligen uppgifva; vare han '■ifrån Författare ansvaret frikänd.’’
Att i stället för den följande meningen, Sorn begynner med:
Domaren ager, och slutas med:'
Domstolen inkalla, följande, d. som ett nytt moment, måtte in ättas:
"Do. ”maren åge att Namnsedeln genast öppna, ’’och att på hvilketdera af ovannämnda spit ”den rätta Parten sålunda blifvit känd, ho’’nom inför Domstolen inkalla.”
Att i sammanhang härmed 4 §• 7 momentet måtte salunda förändras: ”Utgifvare ”af
Dagblad och periodiska Skrifter, hvil’’ka i det fall, som i t §. 7 morn. hr stadgadt, aro underkastade Förfaltare ansvar, ■'vare framför andra erinrade örn ett rätt ”bruk af Tryckfriheten och umgälles Utgif’ varens förbrytelse, genom sådant blad, dub”belt i alla de fall, der med penningar 'pliktas.
Att i 5 §, 9 momentet efter citationen af Förordningen den 20 Januari 1779, måtte tillaggas: "och Skriften confiskeras.”
Den »4 Juli. f. m. 7ta Att i 4 §• 8 momentet, efter orden: allmän säkerhet, måtte tilläggas: ”anstötlig ”mot den Evangeliska Läran.”
Att 1 och andra momenlerne i 5 §., sådan som den efter antagandet af Jury i Tryckfrihetsmål nu är redigerad, måtte erhålla följande nya Redaction: i:sta momentet.
”L3gligheten af Böckers och Skrifters ”innehåll skall hädanefter alltid pröfvas af "en Jury, eller Nämnd, bestående af Nio "Personer, hvilka sammanträda vid den Dom'•stol, der brott emot denna Lag åtalas, och "der, genom förhör med Parterna.
Åklagarens slutpåstående och den tilltalades förklaring, ransakningen fullbordas bör.” 2:dra momentet.
”Den som kallad till Ledamot ”i Jury må ej utan Laga förfall uteblifva, och äge Domaren genom vite eller annan ”Laglig påföljd en uteblefven Jury Leda ”mot till inställelse förpligta.
Parten gäll”do resekostnaden för de af honom tillkallade Ledamöter i Jury.
Om förrättningen uppehälles genom någon Ledamots förfallolösa uteblifvande, ersatte han de tillstådeskomna Ledamöters resekostnad.
Ej må part till Ledamot i Jury några utom Länet ”boende tillkalla.
Domstolen må ej till Ledamot i Jury nämna annan person, än sorn bor inom den Jurisdiction, der målet är anhängigt.” 3:dje Momentet.
”Parterne äga väl”ja etc. , 7*4 Den 14 Juli. f. m. Att i 5 §.
4 Momeqt^t efter orden: icke åtskiljas innan, det återstående af momentet skulle utgå oell i dess stalie inforas: ”densamma häröfver med Ja och Nej rös”tat.
Till den åklagades fällande fordras “mindst två tredjedelar af rösterna, i annat ”fall vare han frikänd.’’ Samt att till befordrande af bättre ordning inom de stadgar TryckfrihetsLag^n innefattar, 8rde Momentet i 5:te §. måtta Hyttas imellan det 6:te och 7:de. 11:0 Från ConstitutionsUtskottet, af' den 13 Juli, innehållande förslag till ett så lydande tillägg vid slutet af 60 §.
RegeringsFornien: ”Uteslutande Privilegier i Tio högst ”Femton är, för nya uppfinningar, eller nya ”eller betydligen förbättrade Mellinder i ”Konst eller Näiingsfång vare likväl Konungen obetaget alt, efter vedcrbörandes liö”rande, bevilba.” Hvilket förslag
Utskottet anmaler till den lie handling 56 §.
RegeringsForinen föresk lifver. - « 12:0 Fian ConstitutionsUtskottet, af deri 12 Juli, hvaruti Utskottet föreslår följ inde tillägg i 46:te och 56‘te §.§.
Den 46 §• föreslås alt begynnas med en sa lydande ny mening: ”Under motionstiden böra mindst tvänne plena i veckan ikällas, sä vida ej Ståndet derom Den 14 Juli. /. m. 7*5 ”annorlunda beslutar.”
Skolandes denna §. för öfrigt föiblifva oförändrad, men i sammanhang härmed i 56 §.
Riksdagsordningen tilläggas vid slutet: ” Frågor rörande ”ämnen, hvaröfver Riksens Ständer ensamma, ”äga beslutande rätt, få under loppet af be•’la Riksdagen väckas och skola lill verier”börande Utskott remitteras; men då såda’’na frågor, efter den ofvannämnda mötions”månadens utgång, väckas, upptagas de ej ''förr till beredande af Utskotten än vid näst ”följande Riksdag.” Anmälandes Utskottet detta förslag alt behandlas enligt 56 §.
Regeringsformen. 13:0 Från ConstitutionsUtskottet, af den 13 Juli, hvanni Utskottet, till behandling enligt 56 §.
RegeringsFormen, anmäler ett förslag till en ny §., hvilken borde införas mellan den 37 och 38 §.
RegeringsFormen, så lydande: ”Norrman, som till ”Sverige inflytta, njuta Svensk Medborgare”rätt ifrån den tid de sig dertill hos Kolningen anmäla.
Utlänningar, som bekänna ”sig till den Christna Läran, 1)vilka 6 år ”innehaft Ordinarie Embete, Burskaps-rätt ”eller varit fastighetsägare, vare berättigade ”att såsom Svenska medborgare anses.
An”dre utlänningar måga efter 6 års vistande ”1 Landet sig hos; Konungen anmäla, som ”åge att pröfva huruvida medborgare rätt ”dera må förunnas.”
Den 14 Juli. f. m. 14:0 Fran OeconomieUtskottet, af dera 12 Juli, i anledning af väckt fråga om förändring af sättet att värdera Jord och Fastigheter å Landet, efter den -i kallade Banco methoden.
UL.-kotlet förklarar sig, i anledning af anförda anledningar, icke hafva leninät någon åtgärd ät detta ärende, held st det genom molionen åsyftade ändamål lärer redan vara vunnet genom afgörandet af en annan i detta ämne hos Riksens Ständer gjord motion, rörande Fastighetsvärden för Låns erhållande. 15:0 Från OeconomieUtskottet, af den 12 Juli, i anledning af väckt Laga om medel till Svenska Klädes-Fabrikernas upphjelpande.
I detta afseende tillstyrker Utskottet, att först och främst uppmuntringar och premier måtte anslås, till förökande af UUproductionen och Färafveln, i synnerhet af den Isländska racen, såsom med vårt Climat bast passande, samt att dernäst, oell så snart erfaienheten visat, att tillräcklig tillgång gifves på Inhemsk Ull till våra Klädes-Fabrikers drifvande, en hög Tull lägges så väl på utländsk ull, som på utländska kläden, särdeles de af gröfre sorten, hvilka, genom de föreslagna premier, böra kunna bringas derhän, att de hålla pris med de utländska af samma godhet och besk alfen het.
Den 14 Juli. j. m. 721 16:0 Frän OeconomieUtskottet, r.f den 6 Juli, i anledning af de anmärkningar som blifvit gjorda vid Utskottets Betänkande, rörande skyldigheten för Götha Canal till ersättning åt Boten, i fall någon Rotesoldat i och för arbetet vid Götha Canal bl ifver till krigstjenst oduglig: och anser Utskottet hvad detsamma i det förra Betänkandet' föreslagit, vara så billigt, att hvarken Bolagets tj heller Rotehållames ömsesidiga rätt derigenom blifvit förnärmad.
Upplästes och lades på Bordet följande från RiddarhusUtskottet inkomna Hörsamste Memorial!
Då i saknad af annan utväg till kostnadernas bestridande för Tryckningen af Höglofl.
Ridderskapets och Adelns PleniProtocoller vid Riksdagarna 1809, 1810 och 1812, samt till Riddarhusets reparation , RiddarhusUtskottet vid Riksdagen i Örebro sistnämnda år vädjade till Högloft.
Rid» derskapets och Adelns välvillja, att, i afseende på RiddarhusCassans dåvarande svaga tillgångar, utse medel till uppfyllande af dessa anordningar, behagade Ridderskapet och Adeln, med bifall till Utskottets förslag, åtaga sig 2-ne Capitationer af 24 sk. för hvardera i Fem års tid, med det vilkor. 7*3 Den 14 Juli. f. m. att i fall Capitationsafgiften för Protocollstryckningen skulle inom dtr Fem arens förlopp blifva tillräcklig för bestridandet af dess ändamål, RiddarfmsDI.rectionen ägde att låta inställa ali vidare taxation och uppbörd deraf.
Under detta Riksmöte liar, uppå RiddarhusUtskottets hemställan, Höglofl.
Ridderskapet och Adeln täckts låta bägge omförmälda Capitationer få fortfara ända till slutet af nämnda Fem år.
RiddarhusUtskottets hemställan härom föranleddes ifrån RiddarhusCassannärvarande oförmögenhet, att, jemte de ut gifter, som af densamma ovilkorligen bö* ra utgå, såsom RiddarhusDirecteurernas honorarier samt aflöning ät Riddarhusets Tjenstemän och Be.jening m. nu, icke tillika kunna lemna medel för större utbetalningar.
Enär Ilöglofl.
Ridderskapet och A* deln vid sista Riksdagen i Örebro åtog sig förutnämnda 5:ne afgifter, förmodades de samma blifva tillräckliga för båda anslagen, men att så icke inträffat har KiddarhusUtskottet å denna Riksdag, utaf Rid» darhusCassans Räkenskaper inhämtat.
Dp, till fullgörande af dessa anslag , influtna Capitationsmedel utgjorde ifrån och Den 14 Juli /. m. med år 1812 intill slutet af sistlidet år, tillsammans 47®1 R-'d. 5 sk. urst., hvaraf, på sätt Utskottet uti sitt öfver RiddarhusÄrendernns förvaltning afgifna samt af Höglofl.
Ridderskapet och Adelil, gillade Utlåtande haft aran anmäla , RiddarhusDirectionen, på skäl dem Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, lika med Utskottet, behagat godkänna, med lemnad företrädesrätt åt tryckningsskuldens godtgörande, såsom mera nödvändig och i verkställigheten mindre svår, användt 4j7°o R:d. till afbetalning derå.
Då sådant oaktadt, vid 1814 års utgå ng, återstoden af sistnämnda skuld likväl uppgick till 2858 R:d.
58 sk. 5 rst. jemte 20 R:d. 25 sk. 5 rst. obetald renta, oberäknadt de interessen , som vidare intill samma gälds falla betalande kunna upplöpa; så täcktes Höglofl.
Ridderskapet och Adeln benäget finna, att, sedan omförmälda återstod blifvit liquiderad, omkring 8000 K:d.
Banco utgått till Protocollstryckningen; och som, efter hvad Räkenskaperna utvisa, blott476i R:d. 3 sk. 11 rst. i Capitationsmedel, ifrån och med år 1812 till slutet af nästlidet år kommit Riddarhttset tillhanda, torde med någorlunda säkerhet kunna slutas, att under loppet af de ännu återstående 2:ne åren Capitationsafgifterna icke stiga till sagda summa; men om äfven så skulle hända, hvarpå Utskottet likväl tviflar, blefve i slikt fall totalsumman, till bestridande af bägge anordningarna, icke högre än 724 Den »4 luli f. m. 9522 R:d: 7 sk. 10 rst. och således 4 77 R:d.
4° 2 rst- mindre än den vid Öre bro Riksmöte förslagsvis uppgjorda beräk, n*n§ till 10,000 R:d.
I betraktande hvar af, och då etnot all förmodan Protocollstryckningen, hvilken troddes icke skulle öfverskjuta summan af 5000 R:d.
Banco, medtagit omkring 8000 R:d, ej mera än circa 1,522 R:d. 7 sk. 10 rst. blifver öfrigt till Riddarhusets reparation, hvilken reparation. som enligt Major Mechanici Bloms,den 10 Januari 1812 meddeldta kostnadsförslag, redan då ansågs icke kunna verkställas unn-r 5000 R.d.
Banco, visserligen nu mera, i anseende till varuprisernas efter den tiden märkbara stigande, blir betydligen dyrare.
Vid sådant förhållande och jemte anmälan, att nåttot biträde, i och för Riddarhusets reparation, ifrån RiddarhuCassans
Fond icke skäligen kan påräknas, till upp. lysning hvarom RiddarhusContoirets inlordrade uppgift på Cassans inkomster och utgifter härhos vördsammast bifogas, får Utskottet, med fästadt afseende derpå , att Hog. loll.
Ridderskapets och Adelns beslut om
Riddarhusets iståndsättande ofelbart bör fullgöras, och det så mycket hastigare, sorn bristfälligheterna å denna märkvärdiga byggnad påkalla en snar hjelp, till Högloft.
Ridderskapets och Adelns bilall öfverlemna om V. T)eui'\
F. ni. örn icke, i bröt af ali annan möjlighet
För uppfyllandet af ifrågavarande anordning , BiddarhusDirectionen må autori«eras att i berörda afsigt, emot Högloft:
Ridderskapets och Adelns garanti, upptaga så stort 1 n, som svarar emot den kostnad, hvartill Riddarhusets reparation kari uppgå, och att till godtgörande af detta lån Högloft.
Ridderskapet och Adeln behagade åtaga sig att För hvarje skattskrifven Adelig man«per on, sorn betalar afgift för förmögenhet eller rj 1- ter lön, utgöra, efter de 2:ne ännu återstående Capitations-årens förlopp, ifrån och med 1317 års början samt derefter i fulla Fem år, en Capitationsafgift af 24 sk. om uret, eller hälften af den Högloft.
Ridderskapet och Adeln hittills erlaggt.
J händelse Högloft.
Ridderskapet och Adeln täckes antaga Utskottets nu framställda Förslag, får RiddarhusUtskottet vördsamt tillstyrka Högloft, Ridderskap! t och Adeln, att, i likhet med hvad iakttages vid upptagandet af närvarande Capitationsaf/ifter, hos Kongl Maj.t i underdå »»het anhålla, det verkställigheten utaf den debitering och uppbörd, som för Riddarhusets reparation, ifrån och med år 1817 till och med år 1821, kommer att äga rum, må, emot vanligt arfvode, besörjas af Kongl. Maj:ts och Kronans vederbörande TjansteRidd, o. Ad, Fröt. 91, 92.
Deu 14 Juli. J. m. jnän, på samma gång med Rikets Allmänna Utskylder.
Hvilket allt Hogl< fl.
Ridderskapets och Adelns närmare granskning * och ompröfvande ödmjukast ölverlemaas.
Stockholm den 6 Juli 1815- På RiddarhusUtökottets vägnar.
Jon. G.
OXENSTJERNA. G. Marcks v. Wurtenberg. 724 -»
Ven 14 Juli f. m.
Calcul öfver Riddarhus Utgifter vid 18 Inkomster.
Interessen å 6 ProCent D:o å 4£ D:o Hyror 4533: 32* 10.
Årlig Brist, sorn genom Introductions-afgifter och Extra inkomster för Concerter, äfvensom deraf att 5 Procents innehållningen uti Bevillning pl ofvanstående Renta, som icke alltid göres, torde försvinna; men hvilka inkomster och afdrag, såsom eventuela, uti en Calcu icke kunna upptagas Summa Banco Specie.
Rd. -k. rs. 3041 32 , 37 — to ii455 - 567 35 6 4901 20 4 Stockholm af Riddarhus Ben 14 Juli. f. m. 725 Cassans Inkomster oell 14 ;*rs slut.
Honorarier
Rd. 14OC sk rs. Allön ingen - * 2179 8 Pensioner *53 16 Ljuspenningar * *94 22 6 Extra utgifter 654 15 IO Kongl. Vetenskaps
Acade- miens interesse af Thami- ska Donationen - - 188 2 Afskrifningar: 5 ProCent af 6 ProCents
Ren tan, enl. 2 Art. 7 §. 2 Mom. af 1812 års BevillningsFörordning 152' 4 Summa 4901 20 ~4 Contoiret den 10 Juli 1815.
C. Fred.
Den 14 Juli f. m, Herr Silverstolpe, Gustof Abraham'.
anhåller ati fa anmäla en omständighet, sorn bier vara nödvändig att iakttaga, så vida ett af Riksens Ständer enhälligen fatta It lie' lut skall kunna till verkställighet be» fot dräs.