Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Discont-representativerne borde förbåilas, och all anledning var, att 1’ält-Commissarien Sundell inför KrigsCommitéen uppgifvit, och Commitéen i underdånighet anmält alla de skål han till sitt urskuldande kunde andraga; men sedan Kongl. Majjt tagit dess Nådiga beslut, och detsamma blifvit Sundell kungjordt, har han i underdånighet anhållit om befrielse från den honom ålagde ansvars skyldighet, och dervid uppgifvit sådana omständigheter och åtgärder af andre personer, som icke af honom förut blifvit anmäldte.
Öfver denna underdåniga ansökning,samt KrigsCommitéens i anledning deraf afgifne yttrande, har Hans Majit i Nåder funnit godt infordra jusiitiaeCancellerens underdåniga utlåtande, och häraf torde tydligen ådagaläggas, att så snart FältCommis6arien Sundell sökte med nya skäl och uppgifter leda ansvars-skyldigheten från sig på andra, hans ansökning blifvit behandlad i den ordning med sådan* mål iakttages, och 474 Den 27 Maji. att således all tillbörlig uppmärksamhet blifvit fästad, på bvad han sålunda till sitt urskuldande anfört.
Stockholm den 27 Maj s 81S.
I anledning af hvad Herr Grundelstjerna nyss yttrat, utber jag mig få tillkännagifva, att innan ConstitutionsUtskotteta ifrågavarande beslut i afseende å Herr Qviding fattades, hade Utskottet redan genom HofCancelleren från KrigsExpeditionen infordra), så väl Herr Qvidings förklaring, som al* la öftige tili detta ämne hörande handlingar, och först sedan Utskottet, efter granskning deraf, ärfarit, att Utskottet befann sig på samma punct som förut, innan dessa handlingar inkommit, skred Utskottet till det beslut, som nu utgör föremål för Ridderskapet och Adelns pröfning.
Jag anhåller att få betyga så väl Herr Friherre Wirsén, som den värda Ledamot , hvilken först yrkade uppläsning af Herr Qvidings Memorial min tacksamket.
Qviding vid ifrågavarande tillfälle hafva gjort,"hvad han bort göra
Det är Sundells eget fel, att han genom sitt misstag tillskyndat sig sjelf skada.
Herr Munck af Rosensköld: 1 denna fråga kommer ej derpå an, om Sundell misstagit sig, och om han skulle förlora 50,000 R:dr eller icke, utan om han fått tillfälle att i laglig väg och ordning blifva hörd, och, såsom anklagad, försvara sig.
Jag anser målet hafva varit af den vigt, att det förtjent en noga undersökning, och det skulle förundra mig, om, såsom jag tyckte Friherre Wirsén behagade för en stund sedan yttra, Sundell icke skull® äga någon annan utväg att få rätt, än medelst Nådansökning.
Friherre Bojie: FältKamreraren Sundell, som sjelf anmält förhållandet hos KrigsCommitéen, har äfven derå bekommit behörigt svar.
I händelse den framställning af Hans Exceljence Herr Grefven och LandtMarskalkea, huruvida ett af Herr Qviding inlämnadt Memorial behöfde uppläsas eller ej skall anses såsom en proposition, samt Ridderskapets och Adels dertill först lämnnde bifall som ett formligt beslut, anhåller jag, att deremot få till Protocollet an - 476
Jag anser det icke kunna vara roed ordningsiagarne ölverensstämraande, att genom något slags beslut förneka uppläsning af ett utaf behörig person i behörig tid inlämnadt skriftligt anförande.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt* Marskalken yttrade, act han endast inför Ridderskapet och Adeln anmält, det Stats-Secre^ teraren Qviding inlämnat ett Memorial, hvars uppläsande, då ämnet vöre fullkomligen utveckladt, Ridderskapet och Adeln sjelf ansett öfverflödigt.
Som jag finner Herr Quiding icke hafva anfört något vidare skäl till sitt urskuldande än hvad redan förut blifvit inför Utskottet uppgifvit och der profvadt j hemställer jag, att Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken behagade fråga Ridderskapet och Adeln, om icke Ståndet förblilver vid dess redan tagne beslut, eiler om proposition bör å nyo framställas.
Friherre IVirsin, Gustaf Fredric:
Då Rid derskapet och Adeln nu fattat sitt beslut, får Den 27 Maji.
411 jag endast anmäla min reservation.
Enligt min tank* äger Karnereraien Sundell derest hans till Kongl. Maja ingifne nåd-ansökning skulle blifva afslagen, i alla fall öppet att sin rätt vid laga Domstol gällande göra; Och som jag icke fin: ner Herr SfatsSecreteraren
Quiding hafva brutit emot någon § i Grundlagen, anser jag sådant vara rätta skälet, hvarföre han ej bÖr till ansvar fällas; men icke det, att Rikets väl ej fordrar någon vidare åtgärd.
Herr Flack, Carl Fredric och Herr Silver•- stalpe, Gustaf Abraham, förenade *ig med Friherre Wirsén.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarjkalken hemställde derefter, om icke, då Rikets väl ej kräfde den i 107 § RegeringsFormen omnämnde åtgärd, all påföljd å den emot Förste Expeditions Secreteraren A. Bergström väckte anmärkning, jemväl, finge för^ falla.
Hvarefter Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken yttrade, att sorn CoostitutionsHtskottf-t med undantag af förutnämnde 3;ne anmärkningar, samt det mål, för hvilket StatsRådet och General Adjutanten Herr Friherre Rudolf Cederström blifvit under tilltal inför RiksRätt ställd, i allt öfrigt icke funnit skäl, att emot StatsRådels Ledamöter och Föredra, gande samt Konungens Rådgifvare i Coraman - 478 Den 27 Maji. domål något anmärka, utan ansett frikallelse från all ansvarighet för deras rådslag och för utölniDgen af deras Embeten intill början af innevarande Riksdag böra äga rum, Ridderskapetoch Adeln torde anse denna del af ConstitutionsUtskottets
Memorial icke fordra annan åtgärd, än att läggas till Hacdlingarne.
Ropades Ja. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken föreslog vidare, att ConstirutionsUtskottets hemställan om en underdånig önskan till Kongl. Maj:t, angående det system och de grundsatser, hvilka boide följas vid möjligen i framtiden skeende organisationer af sådane enskilte penninge-verk, som kunde äga inflytelse på allmänna erediten och penninge röreU sen, måtte af Ridderskapet och Adeln gillas.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde likaledes, om Ridderskapet och Adeln behagade gilla den af Utskottet föreslagne underdåniga önskan till Kongl. Maj:t, att från de prohibitiva Tull lagarne hadanefter inga andra än högst nödiga och oumbärliga dispenser må beviljas.
Friherre Åkerhjelm , Gustaft Ehuru jag ej reserverat mig i Utskottet emot den i Betän* kandet gjorde framställning till Riksens Ständer af denna underdåniga önskan, skulle jag Den 21 Maji.
479 likväl vid närmare eftersinnande vara benägen tro, att detta ämne är af den beskaffenhet att det snarare tillhört EkonomieUtskottet, än ConstilutionsUtskottet, att framkomma med förslag till en så beskaffad önskan, sorn nu är i fråga.
Åtmindstone synes mig densamma på det hela öfverflödig.
Herr von Hausswolff, Carl Gurtaf Reinhold:
Jag finner äfven att ConstituuonsUtskottet gått öfver gränsen af dess egentliga befattning.
Att föreslå en önskan, hvilken skulle af Riksens Ständer i underdånighet framföras till Kongl. Maj.t, innefattande, att från de prohibitiva Tull lagarne hädanefter inga andra än högst nödige och oumbärliga dispenser måtte beviljas kan ej efter Grundlagen tillhöra ConsiitutionsUtskottet, utan EkonomieUtskottet, och det är af sådan anledning jag anhåller, att denna önskan må helt och hållit få förfalla.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken föreslog, att den af ConstitutionsUtskottet framställdte ifrågavarande underdåniga önskan kunde, såsom innefattande ett ConetitutionsUtskottet icke tillhörande ämne, förfalla.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMartkalken tillkännagaf slutligen, att Constitutions-Utskottet hemställt, det Bonde-Ståndet måtte, genom RiksStåndens samfäldt» bemedi Den 27 Maji. ling, komma 1 åtnjutande af sin formenfa fa£J tighet att, med undantag af Secreteraren, sjelf tillsätta sin Canceliie-Betjening vid Riksdagarne.
Friherre Åkerhjelm Gustaf:
Då denna fråga först väcktes inom ConstitutionsUtskortet af De«s Ledamöter af BondeStåndet, yrkade jag, att till ändamålets vinnande, BondeStåndet gemensamt borde, i form af Ståndets enskilte besvär framföra till Kongl Maj:t deras underdåniga anhållan , att cjeifve få tillsätta sin CancelliéBetjening; men bemälté Ledamöter ansågo sådant icke vara bt;höfligt, utan förklarade, att Ståndets afsigt vore vunnen, om blott deras begäran såsom en önskan finge i Betänkandet inflyta, och på sådant sätt komma till Kongl. Maj.ts kännedom.
Som jag uti en såj dan anhållan icke fann något lagstridigt, ville jag ej deremot reservera mig Jag får nu hemställa till Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken samt Hcgloflisre Riddeiskapet och Adeln, om icke, då detta ämne rör Bonde-!
Ståndet enskilt, Ridderskapet och Adelö 6k,ulle finna lämpeligt uppskjuta att fatta sitt beslut häruti, intill dess Respective Ståndet kan erhålla underrättelse, huru BondeStåndet afgör denna fråga.
Herr af Brinkman, Gustafi Jag får hetnstalla, om det kan anses för en Constitutionsfråga, huru med tillsättandet af BondeStåndef3 CancellieBetjening skall tillgå, jag har sjelf vari§ Den 27 Maji. 481 varit Secreterare i samma Stånd, och min öfvertygelse är, att, om Ståndet ägde att sjelf utse CancellieBetjening, skulle ingen vilja vara Dess Secreterare; jag hemställer således, att Utskottets förslag måtte ogillas.
Herr Munck af Rosensköld, Eberhardt Före4 varande fråga är så mycket mera en Constitutions-fråga, som 24 §.
Ehuru BondeStåndet un. der flere Riksdagar icke begagnat sin i Grundlagen förvarade rätt, att sjelf tillsätta sin CancellieBetjening, utan Konungen i stället densamma förordnat, tror jag likväl, att sådant ej ksn detta Stånd mer än något annat förvägras då det yrkar denna sin rätt.
ConstitutionsUtskottet hade kunnat göra anmärkning vid den rådgifvande åtgärd, somafStatsRådsProtocollen finnes antingen hafva ägt rum, eller ute blifvit vid tillsättande af BondeStån» dets vice Secreterare och CancellieBetjening för denna Riksdag; men då Utskottets Ledamöter af BondeStåndet sjelfve heldre önskat en sådan anmälan, sora Betänkandet innehåller, har Utskottet gjordt ifiågavarande hemställan.
Jag underställer derföre, om icke RidJ derskapet och Adeln skulle vilja uppfylla BondeStåndets önskan i detta afseende, och tillstyrka en underdånig anhållan hos Konungen, att ifrågavarande föreskrift i 24 §.
Ridd, 0. Åd.
Prot. VII, B. II.
Afd. 6i, 63. 4 82 Den 27 Maj?.
Vjd noga genomläsning af 24 §.
Riksdagsordningen har jag likväl ej funnit den rättighet vara Bonde Ståndet snedgifven, att sjelf välja sin CancellieBetjening, och denna rättighet hade visserligen icke då heller blifvit i fråga satt.
I min tanka är detta en fråga, som närmast rörer Secreterare» , och bör på hans godtfinnande ankomma.
Jag instämmer med Friherre Åkerhjelm deruti, att Ridderskapet och Adeln kunde uppskjuta pröfningen af denna punkt, intill dess BondeStåndet den* samma afgjort; och är för min del öfvertygad, att Constitutions-Utskottet ej framställt detta ämne, om sådant icke varit med Grundlagen enligt.
Herr Munck aj Rosensköld, Eberhard-, Jag vill blott anmärka, att i 24 §.
Maj:t äger att förordna Secreterare i BondeStåndet, men ej att Kongl. Maj;t mera der, ärr i de andra Stånden skal! tillsätta Notarier och CancellieBetjening.
Ledamöterne i Constitutions-ötskottet af BondeStåndet hafva nu begärt, att Constitutions-Utskottet skulle framställa den önskan, att 24§. i Riksdagsordningen måtte varda iaktagen5 och det skulle förundra mig om llidderskapet och Adela vägrade att instämma uti samma anhållan, och Den 27 Maji, 4S3 icke lika så väl interesserade sig för ett annat Stånds lagliga rättigheter, som för sina egna.
Herr af Brinkman, Gustaf•. Att Bondeg Ståndet icke äger rätt, att tillsätta Notarier, och CancellieBetjeningcn, inhämtas af den åberopade §. i Riksdagsordningen; och är det frå-j ga om förändring deruti, så bör det ske på annat sätt än nu är föreslaget.
Jag anhåller, att Herr af Brinckman ville uppläsa den del af §.-n, som förbjuder BondeStändet, att tillsätta CanceJlieBetjeningen.
Då endast BondeStåndets Ledamöter i ConstitutionsUtskottet fram* ställt i fråga varande ämne, men man ännu icke vet, huru detsamma kan blifva af sjelfva Ståndet ansedt och bedömdt, får jag anhålla, att, på sätt Friherre Åkerhjelm föreslagit, Ridderskapet och Adeln matte låta denna fråga hvila, intill dess BondeStåndet först deruti §ig yttrat.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, att med pröfningen af förevarande fråga måtte anstå, intill dess Ridderskapet och Adeln erhållit underrättelse, huru densamma blifvit af Bonde-Ståndet afgjord.
Föredrogos å nyo och gillades följande Stats-Utskottets den 15 dennes afgifne, samt den 23 derpå följde på bordet lagde, Betänkanden: 1) Angående sådane civile Embets- och Tjenstemäns samt Betjentes uppförande på Allmänna IndragningsStaten, som vid afskedstagandet hafva tyllt 70 år, och innehafva indeidte löner. 2) Angående Krono-Allmänningen Maglehems Kungs Ohra och Den dödas lott kallad i Christianstads Län.
Statsutskottets så väl den 6 sistlidne April afgifne Utlåtande, angående Statsregleringen, i hvad sorn rörer RiksStatens 2:dra Hufvudtitel, som ock den 15 dennes meddeldte, och den 23 derpå följde på bordet lagde yttrande, i anledning af de vid nyss nämnde Utlåtande gjorde anmärkningar.
Herr Mannerttam, Johan:
Utskottet har nemligen tillstyrkt, att de ökade lönerne för JustitiaeRevisionen skulle utgå af framdeles blifvande öfverskott på hufvudtitlarne.
Men som sådant kunde förorsaka en längre tids utdrägt, och Expeditionen är i högsta behof, att snart komma i åtnjutande af de anslagne lö-.
Den 27 Maji, 485 nerne, får jag, till beredande af ett sådant än. damål, hemställa, om icke 2me ProtocollsSecreterare-löner kunde al Ridderskapet och Adeln beviljas, och utgå af de först blifvande besparingar inom a:dra Hufvudtiteln, hvarå jag anhåller om Hans Excellences Herr Gref. vens och LandtMarskalkens proposition.
Hans Excellence Herr Grefven och Landtb Marskalken tillkännagaf, det Preste- och Borgarestånden bifallit Stats Utskottets ifrågavarande Utlåtanden, med tillägg, att hos Kongl. Maj:t borde i underdånighet anhållas, det KonBl \laj:t täcktes af de på denna Hufvud^ titel först blifvande besparingsmedel låta an<t slå nya löner på JustitiaeRevisionsExpeditionens
Sedan de från Preste- och BorgareSfånden i detta ämne ankomne Protocolls Utdrag af den 23 dennes blifvit uppläste, hemställde Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skedken, om icke Ridderskapet och Adeln behagade uti enahanda beslut med bemälte Riksrf Stånd instämmaj hvilket bifölls.
Ä nyo föredrogs StatsUtskottets så väl den 6 sistledne April afgifne Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga proposition om Stats-regleringen under 8:de Hufvud-titeln, 486 Den 27 Maji. som ock Utskottets den 15 dennes meddeldfe, samt den 23 derpåföljde på bordet lagde, yttrande öfver de vid Utskottets nyssnämnde Utlåtande gjorde anmärkningar.; i samman^ bang härmed upplästes PresteStändets ProtocollsUtdrag af den 23 dennes, af innehåll, att PresteStåndet bifallit StatsUtskottets berörde Utlåtanden, med det tillägg, att hos Kongl. Majd borde i underdånighet anhållas, det täcktes Kongl. Maj.t af redan varande öfverskotts* medel å RiksStatens inkomst-titlar låta förskjuta nödiga medel så väl till reparation af Westerås Slott, som till inköpande af LandshöfdingeResidence i Westerbottens
Län; hvilka förskott sedermera, så fort de af StatsUtskottet omförmäldte Fyriogs-ersättningsmedel från Danmark inflyta, borde Stats-Verket godtgöras.
Hans- Excellettce Herr Grejven och LandtMarskalken hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln behagade instämma i PresteStånStåndets beslut; hvilket uifölls.
StatsUtskottets den 15 dennes afgifne, samt den 23 derpå följde pä bordet lagde, Utlåtande i anledning) af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 2 sistledne April meddeldte yttrande, angående Herr CanzliRädet N. af Wetterstedts och Herr Assessoren Thure Adlerbrants ansökning om införsel i Kungsgårds jord för Bytes och Skatte» rätts-fordringar.
Den 27 Maji. 487 I sammanhang hvarmed upplästes PresteStåndets Protocolls-Utdrag af den 23 dennes, innehållande att PresteStåndet bifallit Statsutskottets Utlåtande, med tillagd önskan, att ofvannämnde fordringsägare med skyndsammaste måtte erhålla vederlag och ersättning för deras obestridliga och af StatsUtskottet godkände Bytes- och Skatterätts fordringar.
Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt# att uti PresteStåndets nyssnämnde beslut äfven för sin del instämma.
Föredrogs å nyo Constitutions - UtskoM tets den 15 dennes aflåtne, samt den 23 i samma månad på bordet lagde, Memorial, inne-i fattande Utskottets förklarande, att de af Ut-* skottet den 13 sistlidne April uppgifna 2:n© alternativa förslag till ändring uti 4 § Regeringsformen borde, enligt 56 §- i samma Grundlag, hvila till nästa Riksdag, för att då hvarta efter annat till antagande eller förkastande framställas Friherre Cederström:
Utskottets förslag i afseende på första alter; 488 Den 27 Maji. nativet kan, såsom af 2 Stånd endast antagit, följaktligen icke hvila till nästa Riksdag, utan böra, på sätt 56 §.
RegeringsFormen uttryckligen stadgar, de skil jaktiga meningarne öfverlem
;as till jemkning af ConstitutionsUtskottet, hvilket, i händelse denna jemkning icke kan Vinnas, åligger att sedan Utskottet blifvit förstärkt till ett antal af 20 personer af hvarje Stånd, genom anställd omröstning Förslaget till Grundlags-förändringen afgöra.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om icke, enär detta mål redan blifvit af Ridderskapet och Adeln afgjordt , Constitutions Utskottets ifrågavarande Memorial finge läggas till Handlingarne.
Ja ocn Nej. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde derefter proposition till bifall af Constitutionslltskottets Memorial.
Jag får anmäla min reservation emot en sådan behandling af förslag till Grundlags ändringar, att, sedan Ridderskapet och Adeln under denna Riksdag afslagit det ena alternativet, det samma nu skulle såsom godkänt anses, för att hvila tili nästa Riksdag.
RegeringsFormen Står: J’Göras i Riksens Ständers Plena icke några anmärkningar emot ConstitutionsUtskot, Den 27 Maji.
489 tets yttrande, hvile detsamma såsom ett Rika sens Ständers Utlåtande, hvaröfver först vid nästa Riksdag skall kunna beslutas &c.”
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken föreslog derefter, att Ridderskapet och Adeln, under förblifvande vid dess den 27 sistlidne April fattade beslut, hvarigenom endast 2:dra alternativet är vordet af Ridderskap pet och Adeln antaget, måtte Utskottets ifrågavarande Memorial afslå.
Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf, anmärkte, att ett af ConstitutionsUtskottet framstäldt förslag till ändring i Grundlagen ej kunde vid samma Riksdag af Ridderskapet och Adeln afslås.
Friherre Cederström, Jacobi Sedan Ridderskapet och Adeln afslaget ConstitutionsUtskottets hemställan, kommer protocolls-utdrag deri om att ConstitutionsUtskottet meddelas, då Utskottet sättes i tillfälle, att åt den ifrågava - 49© Ben 27 Maji. rande redactions-förändringen lemna en laglig behandling.
Föredrogs å nyo Consiitutions-Utskottets den 15 dennes aflåtne, samt den 23 i sam* ma månad på bordet lagde, Memorial, i an* ledning af Ridderskapets och Adelns den 11, 27 och 30 sistledne April, samt den 4 dennes till Utskottet remitterade anmärkningar vid Utskottets tid efter annan afgifne Förslag till ändringar eller tillägg i 7, 9 och 107 §, § Re* geringsFormen, samt i 14, 29 och 38 §. §•
Friherre Åkerhjelm, GustafDå Constitiw tionsUtskottet icke funnit sig kunna, på sätt 56 §■ Regeringsformen bjuder, sammanjemka de inom Riddcrskapet och Adeln yttrade särskilta tankar med de öfrige Ståndens, för att af dem erhålla ett helt Utlåtandej tror jag, att den enda utväg, sorn ännu kunde återstå, vore, örn Hans Excelience Herr Grefven och LandtMarskalken behagade utröna Ridderskapets och Adelns mening-, hvad sorn af de flere från detta Stånd till Utskottet remitterade an. märkningar, ibland hvilka flere äro sins emel.' lan alldeles stridige, bör anses utgöra Ridder^ skåpets och Adelns gemensamma tanka , på det att, derest de andra Ständen ej skulle vilja foga sig efter Ridderskapet och Adeln, Utskott tet må komma i tillfälle att uppsätta de pro* positioner, hvaröfver CoDStitution5-Utskottets Den 2 7 Majt. 491 förstärkt till det antal Ledamöter, som erfordras, för att utgöra Riksens Ständers Nämnd,' må kunna rösta.
Jag får vördsammast hemställa, om ej lämpligast vöre, att de Protocoll, sorn innehålla öfverläggningarne i ämnet, nu blefvo upplästej, på det att Högloflige Ridderskapet och Adeln måtte komma i tillfälle att af de anmärkningar, som då blifvit gjorda, kunna utdraga det, som Högloflige
— För öfrigt tycker jag mig vilja minnas, att vid åfskillige §. § anmärkningarne ej innehöllo någon skiljaktighet j hvarföre jag för min del anser Constitutions, Utskottet åtmindstone i dessa fall hafva bordt fästa vederbörligt afseende på den ifrån Hög-i loflige Ridderskapet och Adeln erhållna återremissen.
Af stadgandet i 56 § Regeringsformen att, om emot ConstitutionsUtskottets förslag till ändring i Grundlagarne, anmärkningar i Ståndens Plena göras, de, hvilka hvarje
Stånd förklarar utgöra dess gemensamma tankar, 6kola till ConstitutionsUtskottet remitteras, följer, efter mitt begrepp, tydligen, att de anmärkningar, som icke blifvit på detta sätt förklarade vara Ståndets gemensamma tankar, icke skola remitteras.
Då nu likväl Ridderskapet och Adeln remitterat åtskilige anmärkningar till ConstitutionsUtskottet, så har antingen Ridderskapet 492 Den 27 Maji. och Adeln derigenom begått en olaglighet, eller ock i och genom kjelfva den beviljade remissen, förklarat anmärkningarne såsom sina gemensamma tankar, oaktadt detta ej stått el. ler behöft stå i det till Utskottet afgångne riotOcollsUtdrag.
Jag instämmer uti hvad Grefve Spens nu behagat aniöra, endast med dfen skiljaktighet, att jag icke kan finna, det Ridderskapet och Adeln genom anmärkningarnes remhterande begått en olaglighet, ty Ridderskapet och Adeln äger ej rätt att remittera andra anmärkningar än de, som enligt 56 §.
Herr Munk af Rosensköld; Jag kan så mycket mindre tro att de remitterade anmärkningarne kunna anses för Ridderskapets och Adelns gemensamma tankar som de samma sins emellan äro stridiga.
Jag styrkes ytterligare i denna förmodan deraf, att i förmiddags vid pröfning af Coostitutions-Utskottets Betänkande, rörande en förbättrad National-representation, och hvarom i afseende på Ridderskapets och Adelns egen representation under Riksdagarne, flere anmärkningar af olika beskaffenhet framställdes, uppå Hans Excellences Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition derom, Ridderskapet och Adeln fann med ordningen öfverensstämmande, att förena sig örn några vissa anmärkningar, hvilka för Ståndeta gemensamma tankar förklarades, och hvilka borde i Den 27 Maji.
495 sådan egenskap återremissen åtfölja.
Och sorn i 56 §.
RegeringsFormen står, att Ståndet bör om en gemensam tanka förena sig, vid tillfälle af återremiss utaf förslag till ändring i Grundlagarne, så anhåller jag, att sådant äfven i förevarande fall måtte iagttagas med de skiljaktige anmärkningar, som blifvit framställde.
Uti alla Allmänna Ärender, hvilka innom ett Riksstånd förekomma till discussion, böra i händelse af återföra visning till Utskottet, alla de gjorda anmärkningarne, antingen de sammanstämma eller icke, åtfölja återremissen; dock äger ett undantag härifrån rum, i afseende på Grundlagsfrågor, för hvilkas behandling den nyss anförde 56 § lemnar en fullkomligt tydlig och bestämd föreskrift.
Om den underbara händelsen skulle inträffa, att Ståndet remitterar sådane anmärkningar, hvilka äro sins emellan stridiga, då får Constitutions-Utskottet svara samma Stånd, att af de remitterade aomärkningarne belin, nes, det Ståndet i ämnet ej haft någon bestämd tanka.
För att reda närvarande fråga, anhåller jag få uppläsa den del af 56 §■ RegeringsFormen , som har afseende på densamma.
Där står: ”Göres i Rik - 494 Den 27 Maji. sens Ständers Plena emot Utskottets ybrande anmärkningar, blifva de, hvilka hvarje Riks» Stånd särskildt förklarar utgöra dess gemen» samma tankar, till ConstitutionsUtskottet hänvisade. ” Nu har Ridderskapet och Adeln till Utskottet hänvisat anmärkningar, hvilka äro sins c;mel!an aldeles stridandeoch då det icke var ConstitutionsUtskottet tillständigt att antaga dessa skiljaktiga meningar, såsom Ridderskapets och Adelns gemensamma tankar, hade Utskottet icke någon annan utväg, än inkomma med den anmälan, som ifrågavarande Memorial in, nehåller.