Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nro 1 20; Nro 237, i anledn. af erhållen återremiss å StatsUtskrs betänk.
Nro 1 £>7; och Nro 238, i anledn. af erhållen återremiss å StatsUtskrs betänk.
Nro 164, fann Et. o.
Ad. desamma icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarna.
Ånyo föredrogos och bi föl lös StatsUtskrs den 5 dennes på bordet lagda utlåtm :
Nro 23g, i aoledn. af K.
Mrs remiss å Bokhållaren Stures und. ansökn. om pension; Nro 240, i anledn. af K.
Mrs skrifvelse angrde pension åt Amiralen G. af Klints enka; Nro 24(i ' anledn. af Prosten Ödmans motion om anslag till bildande af en fond till emeriti-löner för lärare vid Upsala stifts läroverk ; Nro 243, i anledn. af dels K.
Mrs nåd. remiss uppå Landtbruks-academiens und. mern. angrde pension för aflidne Agronomen Sleffensks enka, samt dels erhållna återremisser å utlåt.
Nro 63, 18 punkten.
Ånyo föredrogs StatsUtskrs den 5 dennes på bordet lagda utlåt.
Nro 244> i anledn. af återremiss å utlåtandet Nro 66.
Ad. redan fattat sitt beslut öfver utlåt.
Nro 66, hemställde Hr Frih. o. Landtm, att
Nro 244 endast måtte läggas till handlingarna, Bifölls.
Don if» Augusti o, m. i37 Frih. Cederström, Jacob:
Det vili likväl säga, att hvad sednare delen af TJtskts framställning angår, det deri förekommande yttrande i afseende på första hufvudtiteln icke kan annat än rättas efter R. o. Ad:s beslut öfver samma titel.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad., i anleda. af Frih.
Cederströms anmärkn., ansåg något särskildt beslut behöflig t.
StatsUtskrs den 5 dennes på bordet lagda utlåt.
J\:o 2/J.5, i anledn. af återremiss å utlåt.
K:o 67.
Föredrogs ånyo StatsUtskrs den 5 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 2/1.6, i anledn. af K.
M:s remiss ang:de aflöning för den, som utses till bestridande af R.
St:s Just,- ombudsmans förut innehafvande tjenst.
Jag finner riktigt af StatsUtsk., att hafva föreslagit för R.
St:s Just.ombudsman lika lön, som den Just.cancelleren uppbär, emedan de hafva lika väldighet och ungefär lika befattning.
Men jag anser deremot oriktigt af Utsk.> att hafva velat förknappa lönen för den, som förrättar Just.ombudsmannens tjenst, då han en sådan i något Statens embetsverk innehar.
Denna förknappning är så (nyeket obilligare, som StatsUtsk. föreslagit en dubbel nedsättning, så alt då Just.ombudsmannen är hofrättsråd, vill StatsUtsk. icke åt den, som förrättar hans tjenst, bevilja halfva hofrättsråds-lönen, utan halfva assessors-lönen.
Detta är alldeles för njuggt.
Då för några plenidagar sedan fråga här förevar om ett Const.Utskts förslag, angrde Konungens rådgifvare; så antog R. o. Ad. såsom dess gemensamma tanke, att den, som utöfvar Statsrådsembetet, måtteej tillika utöfva något annat eller åtnjuta någon annan lön.
Här vill man likväl, att Just.ombudsmannen skall åtnjuta annan lön än Just.ombudsmannens, nemi. en del af hofrättsrådets, så till förståendes att statsverket skulle på den tjenstförrättande hofrättsledatnolens bekostnad vinna en del.
Detta är, efter min förmening,. alltför njuggt och R.
St. ovärdigt.
Följden deraf blelve, att hvarje embetsverk skulle anse såsom en olycka, att hafva en så duglig embetsman bland sina ledamöter, att lian valdes till Just.- ombudsman; ty deraf skulle följa, att en af ledamöterna derstädes blefve adjungerad på långmål, ocb finge tjena för hälften af den lägsta ledamots-lönen.
Jag anhåller på dessa skäl, att R. o. Ad. måtte återremittera detta betänkande. 12 FT. ib j3S Dén i5 Augusti c. m. Frih. Cederström, Jacob: Jag instämmer med Ilr von Hartmansdorff, dock så, att för min del anser jag det vara klart, att R.
Sits Just.ombudsman, om han har annat embete, och detta embete medförer större inkomster, än den lön han såsom Just.ombudsman i likhet med Just.cancelleren skulle komma att erhålla, må vara berättigad att såsom Just.ombudsman bibehålla den högre lön han förut innehaft, och att endast, ifall denna dess förut innehafvande lön är mindre, han enl.
StatsUlsk:s förslag bör åtnjuta fyllnaden; äfvensom jag i öfrigt, i afseende på den af Hr von Hartmansdorff framställda anmärkn., skulle tro, att då Just.ombudsmannen är ledamot af ett collegium, det måste vara gifvet, att han på stat får den lön Utsk. föreslagit, och som jag hoppas Ständerne bevilja, samt deremot den lön, han i embetsverket hade sig tillagd, blefve till embetsverkets disposition för den genom hans afgång obesatta tjenstens bestridande.
Jag instämmer i begäran om återremiss. StatsUtsk:s utlåt.
Wto 246 återremitterades. Ånyo föredrogs och lades till handlingarna SlalsTJlskts den 5 dennes på bordet lagda mern.
Wto 247, i anledn. af Hr Petres, Th., motion, att StatsUlsk. må till R.
St. dels uppgifva totalkostnaden för nya lagförslagets codifiering, dels inberätta vid hvilken tid de till nämnda codifiering utsedde personer upphört att uppbära arfvode af statsmedlen.
Likaledes lades till handlingarna SlatsUtslcs den 5 dennes på bordet lagda utlåttnt Wto 248, i anledn. af erhållna ålerremisser å utlåt.
N:o 113; Wto 249, i anledn. af återremiss å utlåt.
N:o 142.
Då nu ånyo föredrogs Banco- och LagUtsk:ns den 5 dennes på bordet lagda betänk.
JX:o 1, med förslag till lag för enskilda banker, blef det begärdt ånyo på bordet af Frihtne Cederström, Thure, och Cederström, Jacob.
Vid förnyad föredragning af LagUtskts den 5 dennes på bordet lagda utlåtin: Wto 81, i anledn. af väckta motioner, dels angtde förmyndarekamrars inrättande i städerna och på landet, dels ock om ändring i lagens stndganden, rörtde de tysta förmånsrätterna ; N:o 82, i anledn. af anmärkntr emot Utskts betänk.
Wto 3o, öfver väckt fråga derom, att enskild äganderätt bör vika för allmänna ändamål; Wto 83, i anledn. af anmärkntr vid Utskts betänk.
Nto 22, Den i5 Augusti e. m. öfver väckt fråga om tillägg till 17 cap. 32 5:» Rätteg.b:n, sådan den lyder i K. förorda, den 20 Jan. 1779; N:o 84, i anledn. af väckt motion om förklarings meddelande, angrde rätta grunden för förvandling till fängelse vid valten och bröd af böter, som ådömmas för sådana stölder, hvilka, enl. allm. lag, ligga i tveböte emot annan tjufnad; blefvo de ånyo lagda på bordet, de tre första af Frih.
Cederström, Thure, och Hr Lagerbjelke, Carl Oscar, och det fjerde af Frih:ne C e d e r s t r ö m, Thure, och Cederström, Anders.
Ånyo föredrogs och bifölls LagUtskrs den 5 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 85, i anleda, af vackt motion om föreskrifters meddelande , ang:de verkställighet af spö- oell risstraff.
Lades till handlingarna LagUtskts den 5 dennes på bordet lagda utlåt.
JV:o 86, i anledn. af anrnärkn:r vid Utskts betänk.
N:o 23, öfver väckt motion om ändring af 1 mom. i 7 §;n af 8 cap.
Ärfda-btn.
Jag anser mig böra reservera mig deremot, att LagUtsk. icke upptagit 2:rie
Stånds återremisser och för dem redovist inför RiksSt:n ; emedan på 2:ne Stånds återremiss och de upplysningar, som dervid förekommit, de 2:ne öfriga Stånden kunna komma i tillfälle att frångå sina förra beslut, och sålunda den väckta frågan kan föranleda till någon åtgärd.
Ånyo föredrogs och bifölls LagUtsk:s den 5 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 87, i anledn. af väckt fråga om förtydligande af lagens föreskrifter, ang:de oäkta barns rätt att åtnjuta underhåll och uppfostran.
Cederström, Jacob, samt Gr. Taube, Gustaf Joli., lades ånyo på bordet Allm.
Besvärs- och Ekon.Utsk:s den 5 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 85, i anledn, af väckta motioner om behofvet, 1:0 af en tillförlitlig redaction af allmänna författningar; 2:0 af en samling af alla äldre, ännu gällande polisförfattningar; samt 3:o af en revision utaf alla före antagandet af 1809 års constitution utgifna författningar.
Likaledes lades ånyo på bordel, på begäran af Hr von Hartmansdorff, Aug., samt Frih. Cederström, Jacob, Allm.
Besvärs- och Ekon.Utsk:s den 5 dennes på bordel lagda bfetänk.
N:o 86, i anledn. af väckt fråga om revision af de academiska constitulionerna.
Den iä Augusti e. m.
Besvärs- och EkonUtsk:s den 5 dennes på bordet lagda betänk.
Nro 87, i anledn. af väckta motioner om iakttagelser vid permittering af manskap från de väifvade regrtena.
Till pröfning företogs Allm.
Besvärs- och Ekon.Utskrs den 5 dennes på bordet lagda utlåt.
Nro 88, i anledn. af väckt fråga om ändring i gällande författningar för fartygs mätning.
Hr Nordensköld, Otto Gustaf: Hvad Ekon.Utsk. bar föreslagit är, såsom jag förmodar, till en stor del verkstäldt.
Sjöfarts-comilden hade hört att klagomål förekommit i afseende på skeppsmätningen, och ehuru sättet dervid är det bästa möjliga, emedan Chapman uppgjort sjelfva planen dertill, så ingick sjöfarts-comiteen till Konungen och begärde någon jemkning i sältet att bestämma classificationen af fartygen.
I följd deraf remitterades frågan till Förvaltningen af sjöärendena, der ett förslag i ämnet uppgjordes, och jag har här i afton horf, att K. M. bifallit det.
Således är redan en förändring gjord.
På denna grund får jag vördsamt anhålla att Utskrs betänk, måtte afslås.
Besvärs- och Ekon.Utskrs utlåt.
N:o 88 blef af K. o. Ad. afslaget.
Besvärs- och Ekon.- Utsk:s betänk.
N:o 89, i anledn. af väckt motion om inrättande af pant-låneconlor 1 Rikets större städer, blef samma betänk, af R. o. Ad. bifallet.
Besvärs- och Ekon.Utskrs den 5 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 90, i anledn. af väckt motion om rättighet för tiondegifvare i Skåne att lösa kyrkornas behållna tionde efter årlig markegång.
Jag anhåller att detta betänk, måtte få ytterligare hvila.
Jag märker att det innehåller ett tillstyrkande, som kunde blifva nog skadligt för kyrkorna.
Cede rströrn, Jac., förenade sig med Hr von Hartmansdorff.
Lades till handlingarna Allm.
Besvärs-och Ekon.Utskrs den 5 dennes på bordet lagda utlåtrn :
Nro gt, i anledn. af anmärknrr vid Ut,k:s betänk.
N:o 37, atigrde instruction för länsstyrelserna och dem underlydande tjenstemän; Nro 92, i anledn. af anmärknrr vid Utskrs betänk..
Nro 52, ongrde föreslagen indragning af tullkammaren vid Furusund ; Den i5 Augusti e. m. N:o 93, i anledn. af anmärkn:r vid Uuk:s ullål.
N:o 43, ang:de för bud för tjenstemän vid embetsverken ali på en gång innehafva mer än en tjenst med lön på stat.
Likaledes
Indes till handlingarna StatsUtsk:s den 8 dennes på bordet lagda mern:r: N:o 2ÖO, i anledn. af återremiss å utlåt.
N:o 144 j N:o 2ÖI, i anledn. af återremiss å utlåt.
N:o 146; Ånyo föredrogs StatsUtsk:s den 8 dennes på bordet lagda mein.
N:o 202, i anledn. af Hr Gr.
Mörners, J. A., motion 0111 beviljande af anslag till försök för bestämmande af den bästa modell för slagkrutsgevär.
Horn, Claes Fredr., upplästes dess reservation emot StatsUtskts nu föredragna memorial.
Jag ville blott låta H.
Ståndet veta, att jag ej instämt i Ulsk:s beslut alt icke upptaga målet.
Hr von Hartmansdorff, Aug.t
Jag ämnade just begära uppläsning af Gr.
Horns reservation, för att deri instämma, och yrkar att Ii. o. Ad. mätte återförvisa målet till StatsUtskts behandling.
Cederström, Jacob: Jag instämmer med Hr von Harlmansdorff, och det så mycket hellre, sorn jag ej kan begripa Utsk:s argumentation vara enlig med förhållandet eller lenina något stöd för dess beslut att icke upptaga frågan.
Jag begär såleaes återremiss, och att StatsUtsk. må åläggas upptaga målet.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg att detta ärende borde återlemnas till StatsUtsk., med åläggande att i grundlagsenlig ordning handlägga målet.
Vidare föredrogs StatsUtsk:s den 8 dennes på bordet lagda meni.
N:o 203, i anledn. af Hr Dalmans, W. F., motion om beviljande af ett anslag åt sjömanna-sällskapet till befordrande af de med sällskapet afsedda ändamål.
Jag anhåller att R. o. Ad. ville häi-, likasom vid föreg:de betänk., återremittera målet till StatsUtsk., med föreläggande för Ulsk. alt deröfver sig grundlagsenligen utlåta. R. o. Ad. beslöt att återlemna detta ärende till SlatsUtsk.
, med föreläggande att i grundlagsenlig ordning det handlägga.
StalsUtskis den 8 dennes på bordet lagda utlål;n:
Dcu i5 Augusti e. nu N:o 254, i anledn. af väckt motion om nedsättning i arrendet för militiae-bostället Boda; och N:o 255, i anledn. af väckt fråga om upphörande af Skinskattebergs bergslags-privilegier, blefvo på begäran af Frihrne Cederström, Thure, och Cederström, Jacob, ånyo lagda på bordet.
Besvärs- och Ekon.Utskrs den 8 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 80, i anledn. af väckt motion, att flusar-regUenas uniformer måtte förändras lill likhet med dem, som äro fastställda för Skånska Dragonreg:tet.
Det är med verklig förundran jag finnér att Utsk. befattat sig med att inkomma med förslag till uniforms-förändringar.
För min del skulle jag tro, att R. o. Ad. gerna kan undvara sådana förslag och begär således afslag å betänkandet.
Det förundrar mig på det högsta, att Frih.
Cederström fattat Utsk:s betänk, så, sorn skulle Utsk. tillstyrkt Ständerna att göra några förslag till uniforms-förändringar.
Tvertom innehåller betänk, uttryckligen att Utsk. tillstyrker R.
M. ville sjelf låta undersöka hvilken uniform, som kunde förena ändamålsenlighet med minsta möjliga kostnad, och derefter i ämnet besluta.
Således tror jag, att Utsk. afstyrkt Ständerna att sjelfve befatta sig dermed, men att för öfrigt Utsk. i ett godt ändamål tillstyrkt, att Sländerne öfverlemna saken till K.
Hr Munck af Rosenschöld, Nils Rudolph, begärde, att delta mål ytterligare måtte få hvila på bordet.
Cederström, Thure, förenade sig med Hr Munck af Rosenschöld.
Besvärs- och Ekon.Ulskts den 8 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 81, i anledn. af väckta motioner, dels 0111 nedsättning i, dels ock om upphörande af den afgift, som under namn af bro- och quai-afgift uppbäres för lill Stockholm sjöledes inkommande målbara våta varor, äfvensom att afgälden för införsel af potates, sjövägen dit, icke vidare måtte utgöras.
Begärdes ånyo på bordet af Frihrne Cederström, Thure, och Cederström, Jacob, m. fl. ledamöter.
Besvärs- och Ekon.Utsk:s den 8 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 82, i anledn. af väckt motion, att de till kyrkorna anslagna medel, i den mån de icke erfordras för kyrkornas underhåll, och öfriga i Den 15 Augusti e. m. »43 och föi' desamma nödiga utgifter måga användas för undervisningens befrämjande.
Hr Munck af Rosenschöld, Nils Rudolph, anförde skriftligen :
Det är visst sannt, alt K. privilegier, fundations- och donationsbref, förordningar och resolutioner m. m. hvad Utsk. anfört, försäkra kyrkorna*), att de dem tillslagna medel endast skola för deras underhåll och utgifter användas; men det torde ej heller hafva undfallit Utsk., att ifall ej så varit, hade ej ändring deruti behöft sökas.
Alldenstund man kan antaga, att sedan vår gudstjenst, ifrån att, såsom under catholska tiden, endast bestå uti ceremonier till stor del, består uti religiös undervisning; tror jag icke, det skulle vara för mycket våqadt, om man antoge, att kyrkan och skolan stöde uti det närmaste samband med hvarandra och bade hufvudsakligen en och samma bestämmelse.
Jag vågar derföre tro, att afsigten med de till kyrkan donerade medel vida närmare skulle uppfyllas, då dessa användas för kyrkans och skolans gemensamma behof, än då de, såsom hittills merendels skett, snart sagdt bortspillas på onödiga reparationer m. m. d., eller när den contanta delen af dessa medel räntelöst bortligger uti kyrkans cassakista.
Det är väl sannt, dessa medel kunna genom K.
M:s nåd. tillstånd för hvarje särskildt fall få för undervisningsanstalterna användas.
Men jag föreställer mig, att de alltid skulle med mera skicklighet förvaltas, om dessa öfverskott blefvo till undervisningsverken anordnade, och deras riktiga och ändamålsenliga användande skulle då med mera intresse påyrkas af cömmunernas medlemmar, än såsom hittills varit fallet, då man endast ansett deras bestämmelse vara kyrkornas inre och yttre anständiga underhållande, och låtit bero vid den förvaltning deraf, som pastor och kyrkovärdar, på sin höjd kyrkoråd, funnit för godt, endast dessa kunde vinna de all localkännedom saknande högre auctoriteternas godkännande.
Häraf orsaken hvarföre t. ex. flera hela hemman, an dem, som Lunds domkyrka nu äger qvar, hvilka äro omkring åttatio, blifvit under Domprosten Jonas Wåhiins tid försålda till skatte.
Man ansåg nemi., att de återstående, rätt förvaltade, kunde vara tillräckliga för dess underhållande.
De till skatte sålda hemmanen lemna en afgift, snart sagdt mindre än intet; de i behåll äro bortarrenderade efter maximi- och minimi-afgift.
Jag för min del kan ej finna ett sådant förfarande mera behöfligt vid ett domkyrko-hemman, än vid ett academi-hemman, hvarvid aldrig *)
Det ligger i sakens natur, att fråga ej kan blifva om de kyrkor, hvilka ingenting äga.
Uti motionen äro uttryckligen nämnda de från Danmark afträdda provinsernas; de fornsvenska provinsernas kyrkor fingo sina inkomster reglerade i Gustaf I:s tid på så sätt, att han tog hvad som fanns.
Den iä Augusti e. m. sådant äger rum; de ligga tili samma bördiga ort, och om domkyrkans hemman liksom ncademiens bortarrenderades utan options-rätt på ovillkorlig auction, skulle de säkert, utan äfventyr af' förluster, lemna kyrkan minst dubbel behållning.
Följden af denna kyrkas förvaltning är den, att man bortspillt dess inkomster, underkastat den dyra, obehöfliga och snart sagdi vandaliska förändringar, hvars kostnad öfverstigit de genom oriktig förvaltning minskade tillgångarna, oell försatt densamma uti skuld.
Sådant lärer förhållandet vara med många flera.
Jag har nu yttrat min lanke öfver saken; jag vill inskränka mig till att reservera mig mot
Utskts förfarande och lemna hvarje Stånd att betrakta det såsom det godt synes.
De mångfalldiga collectbref, som af K.
M. årligen beviljas till erhållande af medel för kyrkors byggnad och reparation, utvisa nogsamt, att de inkomster kyrkorna hafva, äro i allmänhet otillräckliga för dylika behof.
Kyrkorna behöfva ganska väl under många år samla sig ett capital, för att slutligen hafva nödiga medel, då sådana byggnader förekomma.
Endast i Skåne kan man säga, att kyrkorna hafva betydliga tillgångar, men der är också förhållandet, att församlingarne vanligen genom consistorium inkomma till K. M. och anmäla, att som kyrkan har så och så stora inkomster, deraf endast så och så stor del behöfves för kyrkan, så anhåller församlingen att återstoden måtte få användas, antingen till uppbyggande af ett skolhus eller aflöning för en skollärare.
Vanligtvis beviljas sådant på biskopens och landshöfdingens tillstyrkan, så att i alla fall sker hvad motionären åsyftat.
Något närmare bestämmande i delta hänseende tror jag icke vara rådligt, och tillstyrker således vördsamt, att R. o. Ad. måtte bifalla Utsk:s betänkande.
N:o 82 blef af R. o. Ad. bifallet.
Besvärs- och EkonUtsk:s den 8 dennes på bordet lagda betänk.
N:n 83, i anledn. af väckta frågor, dels om K.
Theaterns indragning och utarrendering till enskilda, dels om rättighet för enskilda att anlägga theatrar i hufvudstaden, dels om upphörande af de afgifter, som för representationer i landsorterna erläggas till K.
Theatern, dels ock om den bevilln. och de afgifter, som enskilde böra för rättighet att gifva offentliga representationer utbetala, blef samma betänk, ånyo begärdt på bordet af Frihtne Cederström, Thure, och Cederström, Jacob. Likaledes begärdes, vid förnyad föredragning, ånyo på bor - D o ii 15 Augusti e m. bordet af Frih. Cederström, Thure, oell Gr. Taube, Gustaf Joli., Allm.
Besvärs- oell Ekon.TJukts utlåt.
Nio 84> i anledn. af väckta motioner örn afskaifande af lielfi i— hetsliref och förändring, i följd deraf, i vissa delar af K. förorda; den n.
April 1819, angtde passhaödliugar för fartyg, hvilka segla till utrikes ort.
Ladés på bordet nedannämnda från TJlsktn inkomna memoria ler, betänkta och ut låtta, nemi. från C o 11 s l i t ii t i ö a s U t s k o t l e 11 Nto 26, angtde en af Hr E. F. Westman anmäld anledn. lill aiunärkninjj; N:o 27, med utlåt, öfver K. M. nåd pröpos. aagtde lagtima riksdagars åleikomst hvart 3tdje år, samt 0111 föremålen lör urtima riksdagar; Ntö 28, med utlåt, öfver K.
Mts nåd. pröpos. angtde ändring i loq §!n Rég.Ftn och 80 §tn Riksd.Ordm; SlntsUtskottétt Ntö 2Ö7, i anleda: af K.
Mts nåd. propos. om pensioner för f. d.
Statsråden Hr Frih.
Åkerhjelm oell Hr Gr.
Hard; Nto 258, i anledn. af K.
Mts nåd. skrifvelse, angtde uppförande å indragnslaten af löneersätinirig åt f. d.
Statssécreltne Grip oell von Hartmansdorff; Nto 259, i anledn. af Hans Janssons från Elfsborgs län inolion; angtde ersättning till namndeman och fjerdingsman för syner och värderingar 111. m.; Nto 260, i anledn. af K.
Mts nåd. remiss uppå f. d. liieutenanten J. W. af Ulirs und. ansökning örn pension; Nto 261, i anledni af Hr Edenhjelms, G., motion om rättighet för vexel-contfolleurer att få bibehålla de af dem iniiéhafvande arfvoden; Nto 262, i anledn. af Hr Norins motion, ängidé förnyelse af den förut väckta frågan örn délägarérätt uti civiUstafeös pensionsinrätlning för borgmästare i Rikets städer, med undantag af Stockholm, samt för desse embetsmäns enkor och barn; Nto 203, i anledn. af erhållna åtérrémisser å utlåt.
Nto 107; Nto 264, i anledn. af väckta återremisser å utlåt.
Ntö ti5; Nto 265, i anledn. af erhållna ålerremissef å utlåt.
Nto 1 33; Nto 266, i anledn. af erhållen ålerremiss å StalsUtskts utlåt.
Nto 135, röride väckt fråga om kungsgården Halltorps pä Öland återvinnande till Kronan; Nto 267', i anledn. af erhållen ålerremiss å StatsUtskts 12 H« 19 D c n i5 Augusti c. in. 111 lat.
Nto 165, angtde väckt motion om nfsk rifning af (8’>6 ars spanmålsarrende för Ryda kungsgård eller nedsättning i arrendets belopp; Nto 268, i anleda, af erhållen återremiss å StntsUlskts utlåt.
N:o 166; Nto 269, i anledn. af erhållen återremiss å StatsUtskts utlåt.
N:o 167; N:o 271, i anledn. af anmärkntr vid Utsk:s betänk.
Nto 149, angtde åtgärder till ullculturens befrämjande; N:o 272, i anledn. af ånyo väckt fråga om en magazins-byggnads uppförande vid Mörbylånga köping på ejland ; N:o 278, i anledn. af 2:ne till Utsk. remitterade motioner om vexel-controlleurs-befaltningars upphörande ; N:o 274, i anledn. af RiksStms skiljaktiga beslut, angtde aflöningen för deras secreterare och notarier; Nto 275, angtde yrkad ersättning för forslingen af presterskapets i Lappmarkerna löningsspanmål; Ba n c o U t s k o 11 el:
Nto 55, öfver en af Hr Rosenblad, Bernh, väckt fråga om bestämmande af någon viss prsescriptiunstid, inom hvilken åtskilliga äldre fordringsposter böra från banken uttagas; Nto 56, i anledn. af väckt fråga 0111 förhöjning uti minimi-beloppet för lån mot pant af gidd och silfver; Nto 5y, öfver väckt motion 0111 förändring, i afseende på förnyandet af bankens inteckningar; Nto 58, i anledn. af väckt fråga 0111 förändring i föreskrifterna, i afseende på låns erhållande ur R.
Sits Bank och andra publika cassör; Nto 5g, innefattande hemställan, att åtskilliga å daler kopparmynt utgifna sedlar måtte få i banken inlösas; Nto 60, i anledn. af väckt fråga om aflemnande af en samling sällsyntare medaljeivoch skådepenningar från bankens till Rikets mynt-cabinett; Nto 6r, i anledn. af väckt motion att ränta å discontlån ej må beräknas förr, än medlen kommit låntagarne tillhanda ; Nto 62, i anledn. af Hofrätts-commissarien S.
Anderssons ansökning om eftergift af öfverränta å ett discontlån; Nto 63, till svar å H. R. o.
Adts återremiss af Utskt» under Nto 35 aflåtna betänk.; LagUtskottett
Nto 96, i anledn. af väckt motion om stadgande af skyldighet för bördeman alt gifva köpare ersättning för af denne erlagda undan tags-förmåner; Nto 97, i anledn. af väckt motion om inskränkning t allmän åkligares rätt alt anställa åtal å brott mot 14 cap. 3 §tn Missg.btn; De n i5 Augusti e. tu. *47 ]N:o 98, i anledn. af väckta motioner om böters afljenande nied arbete; N:o 99, i anledn. af väckt fråga om förändring i vissa delar af Hilvar, lagstadganden om giftorätt oell arfsrätt 111. 111.
; N:o 100, i anleda, af väck ta motioner, dels om utarbetande af en ny utmälnings-författning oell dels alt f. d.