Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet har nu trott sig förena en medelväg i det project, som vid förra Riksdagen framställdes af Grefve Spens.
Votering är redan begärd; jag instämmer i den önskan att den måtte företagas, då Utskottets förslag lärer blifva Ja-proposition.
Jag bar intet vidare att tillägga, än att jag ej rätt kan förena Herr Ribens yttrande nu med följande dess yttrande förra Riksdagen: "men Electorers "väljande in pleno skall jag alltid afstyrka Herr Crusenstolpe:
Bland de skäl Grefve Posse uppgifvit för Bänkmännens bibe - Den 7 Augusti f. rn. hållande, var äfven det, att Grefven ansåg, att genom dem Minoritetens opinion stundom kunde göra sig gällande.
Att sluta från den anklagelse-act Grefven anförde emot oppositionen, då frågan om granskning af StatsRådets Protocoller förevar, torde det vara tillåtit tro, att Herr Grefven ej förer Oppositionens talan, utan fast heldre Ministerens.
Jag vill derföre se till, livart Grefvens åsigt i detta fall leder.
Om man tänker sig en Minislere, som ej vore understödd af majoriteten, utan endast genom en minoritets konstlade inflytande kunde bibehålla sig, hemställer jag, om det vore lyckligt?
Till exempel om vi kasta ögonen på denna Riksdag, så finna vi ju, att Utskottens tillsättning varit en följd icke af majoritetens, utan af minoritetens opinion.
I följd deraf hafva vi väl sett, att några saker knapphändigt blifvit af Utskotten behandlade, men vi hafva ock erfarit, hvilka strider som dymedelst uppkommit.
ConstitutionsUtskottets fem punkter kostade ju Ridderskapet och Adeln fem dagars öfverläggningar.
Om delta Utskott noggrannare förfarit, hade kanske ej mycket varit att orda i Stånden.
Många af Statsutskottets Betänkande!! lemna rum för samma anmärkning.
Hvad Grefve Posse anfört till förmån för Bänkmans-inrättningen, leder således mig lill rakt motsatt resultat, eller deras afskaffande, hvilket jag yrkar.
Grefve Posse: Herr Crusenstolpe, sorn ao8 Den 7 Augusti f. m. erinrat sig mitt yttrande, då frågan förevar om granskningen af StatsRådets Protocoller, liar trott, att jag ej vore Oppositionens talare, utan således måste vara Ministérens; och jag får derföre underrätta Herr Crusenstolpe, att jag är talare endast för mig sjelf, såsom Riksdagsman, och hanner i detta fall ingen annan auetoritet öfver mig än: min egen öfvertygelse om det rätta.
Till svar å den sista Talarens yttrande, att han förer den talan, som hans öfvertygelse iugifver honom; får jag förklara mig vara öfvertygad, att man å ömse sidor förer samma språk.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken gjorde proposition till bifall å Utskottets förslag till 18 §.
Ja och Nej, samt Votering.
I anledning hvaraf Hans Excellence framställde följande Voteringsproposition:
Den, som bifaller 18 §. i det af RiddarhusUtskottet uppgjorde sednare förslag till nya RiddarhusOrdningen, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer 19 §. i nu gällande - Den 7 Augusti f. m. a°9 lande Riddarhusordning, att bibehållas oförändrad.
Hvilken Voteringsproposition afRidderskapet och Adeln godkändes, samt anslogs^ Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken tillkännagaf, att Plenum komme kl. half till 6 i eftermiddag, att fortsättas.
Sedan 4r> 45> 43 och 44 §§• * RiddarhusOrdningen blifvit uppläste, börjades Voteringen klockan tre qvart till 12 f. m.J och befunnos vid Voteringens slut, klockan i e. m. sedan en Voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige Voteringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit, som följer:
Ja — 85* Nej — 91, I följd hkvaraf, och sedan det öfver voteringen serskilt förde Protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och I^andtMar skalken förklarade, det Ridderskapet och Adeln således bibehållit 19 §. i nu gällande Riddarhusordning oförändrad, och komme följakteligen berörde 19 att blifva 18 §. i nj^a RiddarhusOrdningen. i 'o Electoreme äligge att j inom den tid RiksdagsOrdningens 28 §.föreskrifverj väl86 H. ' 14 210 Den ?
Augusti f. m. ja Ledamöter till samtelige der omnämnda Utskott, samt till Expeditions* och RiddarhusUtskotten.
Innan detta val skedt, må ingen E/ector afsäga sig denna befattning.
Derefter må det vara tillåtit under enahanda vilkor, som för Utskotts Ledamot stadgade äro.
Electorerne åligge äfven , att tillsätta Ledamöter af Ridder skåpet och yl deln i alla de Utskott, hvilka Rikets Ständer, med anledning af 36 Riksdagsordningen , finnå vara af nöden, samt att, vid inträffande ledigheter, välja andra Ledamöter i de af gångnas ställe.
De kunna ej till Ledamot i Utskott kalla annan person , än den , som till säte och stämma antecknad samt ä Riksdagsorten närvarande är, och som af 41 »$*•
Riksdagsordningen icke hindras att förtroendet emottaga.
De förrätta deras val serskildt för hvarje Utskott med slutna sedlar ; bör andes hvarje sedel innehålla namn på så många personer, som antalet af de platser, hvilka för tillfället skola besättas.
Electorerne må ej sammanträda till val, utan föregånget in Pleno af Ridderskapet och Adelil fattadt beslut, samt derefter gjordt anslag; och böra minst i3 närvarande i valet deltaga.
ValProtocollet bör genast, af minst samma antal Electorer undertecknadt, försegladt till RiddarhusSecreteraren aflemnas.
Jag anhåller att få fästa uppmärksamheten på tvenne högst obetydlige förändringar.
I denna §. står att Den 7 Augusti f. m. 2t( Electorerne ej få sammanträda, utan förut in Pleno faltadt beslut; jag hemställer, om icke i stället bör stå, utan föregången anmodan derom af LandtMar skalken in Pleno, ty det är icke ändamålsenligt, att kunna drifva till votering frågan, om Electorerna få sammanträda, eller icke.
Derjemte föreslår jag, att i slutet af §. ordet försegladt måtte nedflyttas emellan orden RiddarhusSecreteraren och ajlemnas.
Herr Riben : Den af Grefve Spens gjorde första anmärkning, afser endast en obetydlig förändring, hvilken jag för min del får tillstyrka.
Ordalydelsen i Utskottets förslag är tagen ur ao §. i nu varande Riddarhusordning.
Den sednare anmärkningen synes mig alldeles likgiltig.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtM ar skalken framställde proposition lill bifall å Utskottets förslag, under iakttagande af de utaf Grefve Spens föreslagne redactionsförändringar, nemligen, att orden: ulan föregånget in Pleno af Ridderskapet och Adeln fattadt beslut måtte utbytas mot orden: utan föregången anmodan derom af LandtMarskalken in Pleno; samt att det i sista meningen förekommande ord försegladt måtte nedflyttas emellan orden RiddarhusSecreteraren och ajlemnas.
Bifölls. 36 H. 312 Den 7 Augusti f. ra. §. 20.
Varder Elector till Utskotts Ledamot mald, upphöre han att vara Elector j såframt han ej j på satt 25 $. omförmälerj befattningen i Utskott sig af säger.
Elector i som kallas till Ledamot i Förstärkt Utskott eller JVämndj bibehålle sitt uppdrag såsom Elector.
I anledning af den nyss slutade voteringen, bör denna §. ändras i öfverensstämmelse dermed.
Jag föreslår dessutom , att 22 §. i nuvarande RiddarhusOrdningen må bibehållas oförändrad, samt vid slutet tilläggas från det nu varande förslaget dessa ord: så framt han ejpä sätt s>5 omförmälerj befattningen i Utskott sig af säger.
Jag lian ej förstå annat, än att hänvisningen i förslaget till 25 §. måtte vara tryckfel; det skall säkerligen vara den 23 §.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till bifall å Utskottets förslag, med den förändring, att den i berörde förslag citerade 25 §. skulle utbytas mot 23 §.
Efter det beslut Ridderskapet och Adeln nyss fattat, är det allde - Den 7 Augusti f. in. 215 les klart att 22 §. i nu varande Riddarhusordning måste bibehållas.
Jag lorenar mig således till alla delar i det tillstyrkande Hans Excellence Herr Grefve
De la Gardie afgifvit.
Jag instämmer uti hvad Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie yrkat, nemligen att den nu gällande 22 §. mätte bibehållas; men jag hemställer, om ej det tillägg bör göras, att en Elector, som kallas till Ledamot af Förstärkt Utskott eller Nämnd, må bibehålla sitt uppdrag såsom Elector.
Jag anhåller således om proposition å den nu gällande 22 §. med det tillägg jag vågat föreslå.
Jag yrkar äfven , att den, som afsagt sig att vara Ulskotts-Ledamot, må qvarblifva såsom Elector.
Detta finnes likväl ej stadgadt, och har föranledt en lång disoussion inom detta Hus sisllidne Riksdag.
Om jag uraktlåtit att läsa 20 §. till slut, var det dock min mening, att få den införd från orden: såframt &c. Jag önskar detta så mycket mera, som jag på Riddarhuset förut i discussioner öfver detta ämne yttrat mig i samma mening, och kan nu icke eller vara af annan tanka.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalketi föreslog, alt 20 §. i nya 2>4 Den 7 Augusti f. in.
RiddarhusOrdningen måtte erhålla följande lydelse:
Ej må någon på en gång vara Bänkman och Elector.
Blifver Bänkman till Elector vald , upphör hans förra befattning, och utväljes en nj Bänkman, pä sätt här of van före stadgadt är.
Befattning arne af Bänkman och Utskotts Ledamot må lik väl hos en person kunna förenas.
Varder Elector till Utskotts Ledamot vald, upphöre han att vara Elector, så framt han ej, pä sätt ä3 §. omför mäler, befattningen i Utskott sig af säger.
Elector , som kallas till Ledamot i Förstärkt Utskott eller Nämnd, bibehålle sitt uppdrag såsom Elector.
Bifölls. §• 21.
Tillstånd att på högst frenne veckors tid från Biksdagen afresa, må LandtMarskalken bevilja fyra eller fem af Electorerne, i den ordning, de sig dertill anmäla.
Biben:
I anledning af det beslut om Bänkmansval , som Ridderskapet och Adeln fattat, hemställer jag, om icke äfven Bänkmännerna böra i denna §. intagas.
Uppå framställd proposition, bifölls Utskottets förslag med det af Herr Riben dervid gjorda tillägg, i följd hvaraf §. skulle komma att lyda sålunda:
Tillstånd, att på högst irenne veckors
Den 7 Augusti f. ra. tid från Riksdagen afresa, må LandtMars kai ken bevilja fyra eller fern af Bänkmännen , eller af Electorerne, i den ordning de sig dertill anmäla. §. 2 3.
I Utskott föres ordet af den Ridderskapets och Adelns Ledamot, som bland de närvarande har främsta sätet på Riddarhuset.
Denna §.
Jjlef af Ridderskapet och Adeln godkänd. §. 23.
Dev , som blifvit vald till Ledamot af Utskott, elfe rätt att i samina Plenum, vallistan blifvit öppnad, eller i det nästföljande, denna befattning sig afsäga.
Sedermera må afsägelse icke äga rum, utan med Ståndets samtycke, eller efter anmälan hos LandtMarskulken och pollettens återlemnande, hvarmed en på sednare sättet afgången Ledamots utöfning af Riksdagsmannarätt för den Riksdagen upphör.
Ledighet på högst tre veckor må Ordförande i Utskott kunna bevilja högst entredjedel i sender af Ridderskapets och Adelns Ledamöter i samma Utskott, i den ordning de sig derom anmäla.
Ifrån befattning i Hemliga Utskottet kan likväl, sedan detsamma blifvit i verk - Den 7 Augusti f. m. samhet satts Ledamot ickeutan Konungens tillståndj alldeles eller på bestämd tid endtledigas.
Herr Crusenstolpe: Andra Momentet i denna §. stadgar, huru UtskoltsLedamot skall erhålla permission, nemligen af Ordföranden.
Men huru det skall tillgå, om Ordföranden sjelf vill bortresa, derom nämner §. ej ett ord.
Jag anmärker detta endast på det någon af RiddarhusUtskottets närvarande Ledamöter, som tilläfventyrs redan förutsett detta fall, må derom gifva sin mening tillkänna.
Herr Tham?
Jag är ej Ledamot af RiddarhusUtskottet, men jag vill dock upplysa, huru det tillgått i de Utskott, der jag varit Ledamot, då Ordföranden velat bort-' resa; han har nemligen begärt hos LandtMarskalken permission på högst trenne veckor, och hans närmaste man har emellertid företrädt hans ställe.
Jag hemställer, om något serskildt stadgande behöfs i detta afseende.
Saken är bäst hulpen, om Utskottet och icke Ordföranden, beviljar ledigheten.
Jag tror, att så tillgår, då någon af de trenne OfrälseStånden vill hafva ledighet i något Utskott, och jag vet ej, hvarföre det i detta fall skall vara något undantag för Ridderskapet och Adeln.
Den 7 Augusti f. m. 217 Hans Excellence Herr Grefve Mörner* sidolf Göran:
Jag vill blott föreslå, att livad Herr Tham yttrat vara praxis, bär måtte blifvit infördt såsom Lag.
Hvad åter beträffar, att ULskottet skulle bevilja en hegärd ledighet, synes det mig vara en onödig omväg, som jag åtminstone under de Irenne Riksdagar jag hade äran vara Ledamot af Utskott aldrig sett practiceras hvarken i afseende å Ridderskapets och Adelns eller de tre öfriga Ståndens Ledamöter.
Jag erkänner, alt jag ali-, deles icke vet, huru det brukas inom Utskotten, men jag tviflar på, att det är Utskotten, som bevilja permission.
Om så verkligen är, afstyrker jag, att det utsträckes till Ridderskapets och Adelns Ledamöter, tv det är den skillnad mellan dem och de öfrige Ståndens, att de sednare äro betaldte, men icke Ridderskapets och Adelns.
Delta är en omständighet, sorn icke får åsidosättas.
Det vore i högsta grad olämpligt, om det skulle bero af Utskottet, att hindra en hland Ridderskapets och Adelns Ledamöter att i kanske högst angelägna ärender hemresa.
Hvad Ordföranden beträffar, anser jag ej något serskildt stadgande i berörde afseende behöfvas.
Grefve Posse: Såsom sjelf Ordförande i ett Utskott kan jag upplysa, alt då någon Ledamot begärt ledighet, har sådant Den 7 Augusti f. m. alltid skett hos Ordföranden, som beviljat ledigheten, och endast anmält förhållandet till Utkottets Protocoll. Hvad Ordföranden, beträffar, tror jag lika med Herr Tham och Herr Riben, att någon serskild föreskrift ej behöfves, men skulle dock ett sådant behof vara förhanden, så anser jag den böra blifva i enlighet med hvad som alltid varit praxis, nemligen att ledigheten bör begäras hos LandtMarskalken.
Jag vet ej, huru nu pracliceras, men jag har sjelf ofta varit Ordförande i Utskott, och då aldrig hört omtalas, att Utskottet beviljat permission, utan Ledamöterne hafva alltid vanligtvis anmält sig hos Ordföranden; annars skulle stora svårigheter, ja omöjligheter inträffa, om man efter ett ofta otacksamt besvär icke skulle kunna erhålla ledighet, utan att återlemna polletten.
Jag instämmer således deruti, att permission må, såsom hitintills öfligt varit, bero på Ordföranden, och hvad Ordföranden sjelf beträffar, af LandtMarskalken.
Den omtalte bristen i Redactionen af 2:dra Mom. skulle kunna bäst häfvas, i händelse det stadgades, att LandtMarskalk och icke Ordförande skulle bevilja permissionen, i hvilket fall §, kunde erhålla följande lydelse:
Ledighet ända till tre veckor må LandtMarskalken kun - 1 Den 7 Augusti f. m. va bevilja &c. Jag anser lämpligare, att en sådan anhållan göres hos LandtMarskalken, än hos Ordföranden.
Jag har endast begärt ordet, för att göra närmare reda för mitt förra yttrande.
Jag får nemligen påminna, alt, enligt 79 §.
Riksdagsordningen, den, sorn vill erhålla ledighet, skall göra anmälan derom i Utskottet.
Inom ConstitutionsUtskottet har också alltid, då någon Ledamot begärt ledighet, Ordföranden inhemtat Utskottets tanka derom.
Jag instämmer fullkomligt med Friherre Cederström , och tror meningen, sådan han framställt deny, blifva alldeles klar.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken föreslog bifall till första Momentet af denna §.
Hvarefter Hans Excellence gjorde proposition till bifall af andra Momentet, med den förändring, sorn af Friherre Cederström blifvit föreslagen, att nemligen orden: pé högst 3 veckor må Ordförande i Utskott, skulle utbytas mot orden: ända till 3 veckor må Landt Mar skalken.
Tredje Momentet blef, uppå gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln godkändt. 1 320 Den 7 Augusti f. m. §•
M Elector eller UtskottsLedamot mcl, utan laga förfall eller erhållen ledighet, icke uteblifva från Electorernes eller Utskotts sammanträde vid den påföljd, som i Ordningsstadgan serskildt finnes föreskrifven.
Sker det ändock tre pä hvarandra följande sammankomster, vara lian sin Riksdagsmannarätt för den Riksdagen förlustig.
Lag samma vare, om Elector eller UtskottsLedamot, utan styrkt laga förfall, tvenne veckor utöfver erhållen ledighet uteblifver.
— Bärandes sådant af Electorernes eller Utskotts Ordförande genast hos Ridderskapet och Adeln tillkännagifvas.
Det beslut RidcJerskapet och Adeln nyss fattat i afseende pä Bänkmännerna, gör det nödvändigt, att på 4 serskildta ställen införa ordet Bänkman i denna §. näst före Electorerne.
Uppå af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställd proposition, bifölls Utskottets förslag till §,, med Herr Cederschjölds dervid gjorde tillägg, i följd hvaraf ordet:
Bänkman skulle införas näst före ordet:
Elector, på alla ställen i §.
, der della sednare förekommer, samt ordet:
Bänkmännens näst före ordet:
Electorernes, der sistnämde ord förekommer, Den 7 Augusti f. m. §. 25.
Hvad med laga förfall förstås, bestämme?
Allmänna Lagen 12 Cap. 1 tegångs Balken* Skulle andra synnerligen der icke nämnda, orsaker till förfall anmalas, må pröfningen deraf pä Ridderskap pet och Adeln in Pleno ankomma.
Denna §. blef af Ridderskapet och Adeln godkänd. 26'.
Med anslag till Plenum och Utskottssammanträden, förf ares på sätt $■ Riksdagsordningen föreskrifter.
Anslag till Electors^sammanträden skola ske sist klockan 8 om aftonen dagen förut.
Om under varande Förmiddags-Plenum fortsättning pröfvas nödig pä eftermiddagen, bör anslag derom innan klockan 1 på dagen vara gjordt.
Hans Excellence Herr Grefve De lA Gardie:
Det förslås af sig sjelf, att i denna §. äfven måste införas om Bänkmännens sammanträden.
Jag är förekommen af Hans Excellence Herr Grefve
De la Gardie, och vill blott tillägga den hemställan, att i stället lör orden:
Electors sammanträden, må sättas:
Electorers sammanträden.
Denna bifölls, med den förändring och det tillägg Herr Cederschjöld samt 222 Den 7 Augusti f. m.
Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie föreslagit; i följd hvaraf orden:
Anslag till Electors-sammanträden skola ske, borde utbytas mot orden:
Anslag till Bänkmäns och Electorers sammanträden skola ske.
Grefve Mörnerj Carl: I 31 §. af Utskottets förra förslag till ny Riddarhusordning hade Utskottet stadgat, huru förhållas skulle, om LandtMarskalk under Riksdag dog.
Utskottet har i det sednare förslaget uteslutit ett sådant stadgande, och jag vågar hemställa till Ridderskapet och Adeln , om det bör uteslutas. a3 §.
Riksdagsordningen omtalar, huru förhållas bör, då LandtMarskalken af sjuklighet eller andra anmälta laga förfall hindras att föra ordet, men deremot icke, huru tillgå bör vid inträffande dödsfall. 3i §. af Utskottets förra förslag var af följande lydelse:
Dör LandtMarskalk, af vaktas i underdånighet Konungens
Nådiga utnämnande af en annan.
Jag tillstyrker, att denna §. må under N:o 27 införas näst efter den nyss antagne 26 §.
Herr Biben: Sista Momentet af 3o §. i nuvarande Riddarhusordning är af enahanda lydelse med Utskottets af den sista Talaren omförmälte förra förslag.
Jag har föga att tillägga hvad som i afseende å denna fråga finnes anfördt i Utskottets förevarande Memorial; men jag ber att få fästa uppmärksamheten derpå, att om nu Landt - Den 7 Augusti f. m. aa3 Marskalk dör, skulle det besynnerliga uppträde inträffa, att intet Plenum kunde hållas, förrän en ny LandtMarskalk vore utnämnd.
Den, hvilken Kongl. Maj:t skulle vilja gifva detta förtroende, kunde möjligen finnas i Skåne; en Expres skulle då först dit afgå, för att fråga, om denna person mottog utnämningen.
Svar skulle derom åter till Kongl. Maj:t afgå, och denna person uppresa till Stockholm; emellertid skulle RiksdagsÄrenderna alldeles afstadna.
Jag her äfven att få fästa uppmärksamhet på en annan omständighet.
Konungen af Sverige och Norrige kan möjligen befinna sig i sin andra ResidenceStad Christiania.
Anständigheten klafver dessutom, att Kongl.
Maj:t ej genom blotta ryktet blir underrättad om LandtMarskalkens frånfälle; Rid— derskapet och Adeln bör på ett officielt sätt i underdånighet anmäla en sådan händelse; och detta kunde ej ske, om det gamla stadgandet bihehålles, emedan ingen då ägde rättighet att sammankalla Ståndet.
Med Herr
Riben instämmer jag deruti, att redactionen af nu gällande Riddarhusordning i det ifrågavarande fallet ej är tjenlig; men jag kan ej instämma med honom deri, att något sådant stadgande är öfverflödigt.
Det bör vara ungefär så här:
Dör LandtMarskalk, begär e Ridder skåpet och Adeln hos'Kongl.
Maj:t utnämnandet af en ny, och under 224 Den 7 Augusti f. m> tiden företrädes hans ställe af den äldste öfter Matrikeln närvarande Ledamot e n. Grefve Mörner:
I anledning af Herr* Ribens anmärkning, får jag svara, att om Ridderskapet och Adeln i anseende till en Deputation eller för annat ändamål behöfver sammanträda, lärer Ridderskapet och Adeln säkerligen medgifva, att den af de närvarande Grefvarne, som bar äldsta numern, förer ordet, hvilket i alla fal! är dess rättighet, då LandtMarskalken är hindrad att tillstädesvara.
Jag finner åtminstone för tydlighetens skull, att ett stadgande, huru vid LandtMarskalks inträffande död bör tillgå, är nödigt, och hemställer, om det ej må i RiddurhusOrdningen införas.
Herr af Ékensiamj Israel:
Mig synes föreskriften i 23 §.
Riksdagsordningen äfven innefatta det fall, då LandtMarskalk dör, emedan der står omnämdt, när LandtMarskalk eller Talman har laga förfall.
Der står icke, att sådant skall af honom sjelf anmälas.
Uppgiften derom är tillräcklig; hans dödsfall kan af någon annan anmälas, och då inträder det fall, som Grundlagen omtalar, att LandtMarskalk är hindrad.
Hvad beträffar Grefve Mörners förslag, alt efter LandtMarskalks död Rid - Den 7 Augusti f. m. derskapet och Adeln skulle medgifva sammanträde, får jag endast svara, alt jag icke tror det får bero på Ridderskåpet och Ae deln, att medgifva något ntom RiddarhusOrdningen.
Jag anhåller om bifall lill Utskottets åsigt, att den förslagne §. måtte uteslutas.
Äfven jag tror, att icke något stadgande i detta afseende behöfves, helst 23 §.
Riksdagsordningen blott omtalar, alt LandlMarskalk utnämnes samma dag
Riksdagen öppnas.
Om något stadgande skulle finnas, förenar jag mig med Friherre Cederström, med tillägg af orden: intill dess Kong).
Maj:t i Nåder utnämnt en annan; ty annars kunde Kongl. Maj:t vara hindrad att utnämna någon, i fall Ridderskapet och Adeln ej anmält den för* stes död.
Då uti 45 §•
Riksdagsordningen stadgas, att LandlMarskalk eller Talmän äro berättigade att hvar för sitt Stånd utfärda kallelse till Plena, och 23 §., att, enär LandlMarskalk af sjuklighet eller andra anmäldte laga förfall, hindras alt föra Ordet, hans ställe företrädes af den efter Matrikeln förste närvarande Grefven; så lärer ingen annan än Landt-' Marskalk eller äldste närvarande Grefven kunna sammankalla till Plenum.
Enligt 36 Ö, t5 Den 7 Augusti f. rrt. 3o §.
RiddarhusOrdningen, sorn stadgar> att om LandtMarskalk dör, afvaktas i underdånighet Kongl. Majits utnämnande af en annan, lärer ingen Deputation från Rid* derskapet och Adeln komma i fråga, enär af denna §. den slutföljd kan dragas, alt Ridderskapet och Adeln, utan att samman* träda i Plenum, skall afvakta Konungens beslut.
För öfrigt är jag ej emot Grefve Posses förslag, men anser det ock öfverflödigt, Hvad beträffar, att Kongl.
Maj:t skulle vara hindrad att dessförinnan utnämna någon LandtMarskalk, så befarar jag ej det.
Grundlagen föreskrifver icke, om Kongl. Maj:t har rätt att utnämna blott en, eller flere LandtMarskalkar.
Hans Éxcellence Herr Grefven och fandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade antaga Friherre Cederströms och Grefve Posses förslag.
Ehuru jag anser för alldeles afgjordt, att Kongl. Majit nog utan något stadgande känner, hvad i thy fall bör göras, har jag dock, då så många önskat, att medelst ett lagbud underrätta Kongl. Majit derom, ej någonting deremot.
Jag vill endast förbehålla mig, att ifrån LandtMarskalksbordet få höra uppläsas den föreslagne redactionen, emedan den är allies ny.
Den 7 Augusti e. ra. 227 Herr
Vid det framsläldte Redaptionsförslaget för jag tillstyrka, att orden: Efter Matrikeln äldstctj må utgå, emedan detta vore det enda ställe, der i sådan händelse ordet Matrikel skulle förekomma.
Herr af Ekenstam: Herr Printzensköld har fullständigt upplyst* att dej begärdta stadgandet redan finnes.
Jag är visserligen ej emot, att det å nyo införes, men anser det dock öfverflödigt.
Alla §§. få sedan ändra nummer.
Detta kunde visserligen vara en småsak* om det nödvändigt behöfdes* men då man förutsätter att så ej är* anser jag hela ändringen otjenlig.
Grefve Posses förslag, som emedlertid blifvit till LandtMarskalksbordet aflemnadt» upplästes härefter så lydande: