Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bland de ig Personer, som vid undersökningen voro närvarande och undertecknat detta Protocoll , får jag endast nämna framledne presidenten Friherre Edelcrantz , framledne Öfver-Directeuren Geijer, framledne Myot-Guardien Hjelm , nuvarande Öfver-Directeuren Schwartz, och Herr Professor Berzelius , hvilkas vitsord torde vara tillräckligt, för att rättfärdigs mine uppgifter om Skånska Stenkolens användbarhet.
Hvad åter Skånska leran angår, så inhäm« tas af Herr Bergs-Rådet Brolings betyg, hvilket nu ligger på Ridd. och Adelns bord, att densamma är af lika godhet , som de bästa utländska Leror , derom jag äfven sjelf varit i tillfälle att förvärfva mig den mest tillförlitliga visshet, genom flere års fortsatt begagnande deraf, under åtskilige för Bruks-Societetens räkning af mig verkstäldte Smältnings-försök , hvarvid Skånska Leran blifvit begagnad dels till bruk , och dels till tegel för tillfället slagne och brände, och har dervid blifvit anmärkt, att detta tegel alltid längre kunnat uthärda den under smältningen alstrade Slaggens skärande egenskap, än Engelska teglet , ehuru detta varit af den bästa sort, som i handeln vanligen förekommer.
Då således är tillförliteligen utrönt, att både Kolen och Leran äro utaf fullgoda egenska - Den 3 November f m. 9 per, att af båda dessa Materialier vid Skånska SteDkols-Verket finnas ganska betydliga tillgångar, för såväl inhemsk förbrukning, som försäljning till andra Länder, om endast tillräck* lige medel kunna samlas och Verket bringas uti vederbörligt skick; så vågar jag hoppas, att Ridd. och Adeln icke för Dess del tillåter upphörandet af en så nyttig Inrättning , utan fast mera bifaller dess upprätthållande , och förnyar derföre med full tillförsigt min förut gjorde anhållan om proposition till afslag å Utskottens Betänkande , och bifall till de af mig framställde punkter.
Friherre Toll > Gustaf Philip:
Det torde måhända anses öfverflödigt, att jag tillägger något till hvad den siste värde Talaren så fullständigt och väl framställt.
Ämnets vigt och den locala kännedom deraf, som af mig bör väntas, gör det likväl till pligt att skåda detsamma från en , ehuru mindre lönande , dock icke mindre vigtig och landsnyttig sida, än den vettenskapliga vi nyss på ett så öfvertygande sätt hört framställas.
Jag vågar derföre anhålla om tillstånd att upplysningsvis, få uppläsa , hvad jag rörande detta ämne skrifteligen författat.
Härefter uppläste Friherre Toll följande:
(Se Bilagan N:0 2.)
Herr af Robson> Carl Magnus > anförde skrifteligen; (Se Bilagnn N;o 3.)
IQ Deri 3 November f rn.
Min känslf, för Svenska Näringarnes bestånd, som jag si| ofta uttryckt, har nu fått en förnyad anledning att begära ordet.
Jag har under loppet af denna Riksdag sök t förskaffa mig erforderlig kunskap om dels Skånska Stenkols-Verket, och dels de anledningar till oro, som jag hos åtskillige Ledamöter förmärkt i afseende på arbetets fortsättning vid detta Verk.
I följe häraf har jag sammanfattat min åsigt af saken under fyra synpunkter. 1:0
Om tillräcklig tillgång af Kol finnes, och huru de äro beskaff ade. 2:0
Om hindren för deras brytning och bringande i dagen äro oöfver<y inner liga ? 3:0 Om Kolfältens bearbetande kan betraktas såsom en Nationel vinst; Och 4:0 hvilka medel till Verkets bedrifvande äro för Staten minst kostsamma.
Enligt denna uppränning skulle tiden nu vara inne , att utveckla min åsigt; men sedan jag afhört Herr af Uhrs framställning af ämnet , vill jag ej besvära Ridderskapet och, Adeln med ett så omständligt anförande, som jag eljest ämnat afgifva, jag inskränker mig derföre nu blott till några (å tillägg.
Hvad irsta punkten angår, är förhållandet med densamma så tillräckligt utredt , att jag ej bar något mera att derom säga.
Afven i afseende på Stenkolens beskaffenhet, har Herr af Uhr upplyst, att flera försök blifvit med dem anställda.
Jag får således endast tillägga, att en vetenskapsman sagt mig, att våra Stenkohi stå j godhet emellan de första a:ne sorterne Engelska , och förhålla sig de basta Engelska till vars
Den 3 November f m.
U ungefär som no till joo. Hvaremot den andra sorten Engelska är sådan, att om kohlen Sönderdelas i mindre stycken , de helt och hållet förlora sin duglighet- De Svenska åter bibehålla jemväl såsom grusade något när egenskapen att gifva värma.
Deraf synes , att våta srå något framom de Engelska af sorten N:o 2, och icke långt efter N;o i.
Priset är dessutom ojemförligt lindrigare på våra.
I den af Herr af Uhr upplästa afhandling finnes en uppsats å Stenkols-prisen, hvaraf inhemtas , att då tunnan i England kostar 3 R-.dr Banco , sälje? den åter i Sverige för En R:dr 16 sk.
Beträffande hindren för brytningen af de Skånska Stenkohlen , förtjenar att anmärkas, att oaktadt det oförmodade vattentilloppet i Ryds Schacktet år 1820, hvilket befarades blifva så starkt, att arbetet derigenom skulle afstadna, har likväl från Januarii till Julii månad samma år en sänkning af vattnets yta der egt rum , af icke mindre än från tre till 24 famnar under hafsytan.
Afven är upplyst, att vättnet i Schaktet, förr än pumpningen börjades, stod tre famnar under hafsytan, så att den fruktan är undanröjd, att hafsvatten skulle kunna intränga i grufvan , hvilken blott blifver vattensjuk genom tillopp från kringliggande kärr.
Orimligheten af den förra fruktan bevisas jemväl deraf, att de Engelska Stenkols-grufvorna merändels äro belägna under hafsytan , och mångfaldiga gånger djupare än våra.
Jag utbeder mig få nämna , att öfversta lägret i Skånska Stenkols* Verket ligger på 30. famnars djup, då i |E«g. 12 Den 3 November J. m. t land New Castle Grufvans första lager ligger på ett djup af 60 famnar.
Hos oss är understa lägret 42 famnar under ytan ; i England åter 120; och likväl lönar det der mödao, att bearbeta grufvan , och uppfordra det inträngande vättnet.
Det torde tillätas mig , att få uppläsa några räder utur Herrar Brolings och af Uhrs år 1820 afgifne Betänkande: ”Comitterade förmoda på goda skäl, att ’’igeoom dessa åtgärder, all farhåga för framtiden , samt alla hinder för arbetets fortsättning ’’till den nedre kohlflötsen skola undanrödjas , ”samt att den nu inträffade olägenhet vid Ryd, ”såsom icke ovanlig vid utländska kohlfelt, ”icke heller vid detta tillfälle må injaga någon ”öfverdrifven fruktan , eller afskräcka från arbe”tets fortsättande, ©tvifvelaktigt är, att dylika ”händelser fördröja tiden och öka kostnaderne , ”men då man med största sannolikhet förutser ”framtida ersättning och vinst, tvifla Commit”terade icke, att nödige medel skola kunna ut”ses för utförandet af så stora och allmänt nyttiga företag.’’
Jag anhåller få fästa uppmärksamheten derpå , att dessa hinder blifva oöfvervinnerliga, om Riksens Ständer skulle bifalla hvad Utskottet tillstyrkt, nemligen att betala premier till gamla Bolaget, för att uppmuntra delägarne att alldeles ruinera det öfra lagret , i stället att man framför allt borde söka upphämta de skatter, sorn ligga förborgade längre ner i den undra flötsen, hvilket icke kan ske, sedan alla kok Den 3'
November f. m. tillgångar i den öfra äro consumerade.
Det förra synes mig strida mot all sund grundsats.
I afseende på tredje punkten, eller om grufvans bearbetning kan betraktas såsom en nationalvinst, vill jag blott hafva den äran nämna, att, enligtCommitterades Betänkande af år 1818, vinsten af företaget är vorden beräknad till en årlig Kol-tillgång af 245,000 tunnor, uppskattade till ett värde, som, ganska lågt upptaget , likväl utgör 160,000 R:dr.
Af denna' product utaf ett inskränkt fälts bearbetande, hvilket kan utvidgas, ehuru man ännu icke med tillförlitlig visshet utrönt, huru långt, uppstår dock en vinst, som , jemförd med afkastningen utaf Sveriges Jern- och Koppar-tillverkning, utgör omkring
J^el af den förra och -g~:del af den sednare.
Jag hemställer om, vid ett sådant förhållande , det är en småsak , att för framtiden vilja bereda denna inrättnings bestånd , helst den ymniga tillgången på kol och lera äfven genom sin vexelverkan lifvar andra näringsgrenar ?
Att detta företag är i behof af understöd från Statens sida , säger sig sjelf j ty det öfverstiger den enskilda förmågan.
Våra Bergverk skulle ej se ut, som de nu göra, oin Staten förfarit emot dem , på sätt Utskotten nu emot, Stenkols-Verket tillstyrkt.
De njuta understöd i recognitions-skogar, penninge-lån och dylikt.
Jag finner för min del detta vara alldeles rigtigt, men jag förstår icke, huru Utskotten i denna fråga kunnat yttra en mening , som är rakt stridande mot den princip , hvilken i afseende på Bergshandteringen ben 3 November f. ni. gjort sig gällande.
Uhr har dessutom nyss bevist, att Stats-Verket, långt ifrån att förlora på hvad han föreslagit, tvertom derigenom skulle vinna, och att Utskottens förslag snarare skulle leda till förlust
Häraf skulle man synas kunna draga den slutsats, att, emedan det blifvit ådagalagdt, att Staten skördar större fördel utaf Herr af Uhrs project, skulle Bolaget deremot vinna mera på antagandet äf Utskottens tillstyrkande j men förhållandet är dock långt ifrån sådant.
Jag instämmer derföre uti Herr af Uhrs förslag, likväl med det tillägg , att den nya teckningen af actier icke kan äga rum, utan en bestämd calcul; ,och denna bestämdhet är borta, så vida kommande Riksens Ständer kunna rubba ds premier, hvilka nu till Verkets understöd föreslås.
Till bedrifvande af etr sådant verk erfordran capital , och ej en stickstyfver, som tillfälligt lemnäs, och hvarmed icke ett stort företag kan utföras* Slutligen anhåller jag , att få framställa de egentliga olikheter, som förefinnas emellan de tvätlne särskilda reservationerne emot Utskottens Betänkande.
Cederström afviker från Herr af Uhrs förslag, med hvilket åter Herr Norei reservation i det närmaste öfvetensstämmer deruti, att för det första, den förstnämde tillstyrker, det piifemierna skola upphöra med slutet af innevarande år, antingen Bolaget antaget de vilkor Herr af Uhr föreslagit, eller icke.
För det andra föreslår Friherre Cederström, att räntan på framlidne Hans Excellence Herr Grefve Ruuths skuld må beräknas Bolaget till godo, Den 3 November f, m.
Jag bär ansett mig böra fästa Ridderskapets oeh Adelns uppmärksamhet derpå, att hela skillnaden emellan de begge särskilda reservationerne endast består i dessa tvänne omständigheter.
Begge öfverensstämma i öfrigt med de utaf Herr af Uhr föreslagna grunder, med hvilka jag mig äfven förenar, under anhållan, det Herr Grefven och Landtmarskalken täcktes framställa Proposiiion till bifall på dem och afslag på Betänkandet; äfvensom , i händelse Högloft.
Ridderskapet och Adeln bifaller Herr af Uhrs förslag, jag anhåller att beslutet derom irna varda de öfrige Med*Ståndetl communiceradt, med inbjudning att sig deruti förena.
Herr Grefve Löwenhjelm Gustaf:
Jag uppträder, för att fästa Ridderskapets och Adelns särdeles uppmärksamhet på detta mål.
Jag anser Riksdagsmäl r allmänhet kunna indelas^ i tvänne klasser: de uti hvilka begångna misstag äro reparabla, samt sådane, der de förblifva obotliga.
Detta kan lätt upplysas med exempel.
Om nästkommande Ständer, utöfvande öfver de nuvarandes åtgärder en Domsrätt , den jag Visserligen icke tillväller mig , skulle finna mindre cottsequence i bibehållande af Nummer-Lotteriet j som ger 60,000 R:dr , och afskaffande af Lux-afgiften, som ger 130,000, ocli som, rätt anlagd och utkräfd , kunde ge mångdubbelt så mycket *— om , säger jag, — nästkommande Ständer skulle tvärtom afskaffa Lotteriet, och åter uppsätta Lux-afgiften; så vore då att antaga, det vi nu begått ett misstag , men följderne deraf voro blott att anse som ett lucrum
Den 3 November f m. cessans, och skadan upphörde med ett motsatt beslut af annan Riksdag.
Deremot, om Höganäs Stenkols-ver k. nu öfvergifves, kan skadan om några år icke med millioner afhjelpas.
Ett misstag i detta hänseende vore ett obotligt misstag; och just derföre anser jag ärendet fordra en alldeles odeiad och särskild’ uppmärksamhet.
Nalkas man målet, sönderdelar sig ämnet af sig sjelf i tvänne omständigheter.
Den första frågan blifver då; innefattar Höganäs en sä rik källa af naturalster, att dess upprätthållande förtjena!
Statens mellankomst?
Den andra: k unna dessa rikedomar bringas i dagen med påräknelig vinst ?
Jag bekänner gerna, att min affirmativa öfvertygelse hufvudsakligen grundar sig på de uppgifter, som blifvit oss lemnade af vettenskapsmän, hvilka förena sak- och local-kännedom.
Men att min tanka behöft ett främmande stöd, är ej ett skäl, att afhålla mig från dess yttrande.
Ricardo, Say , m. fl., hafva icke alltid varit utan andel i de upplysningar vi här erhållit i Finance-läran; och vi skulle i allmänhet ej komma långt i någon väg utan begagnande af andras forskningar.
Att Skånska Stenkols-grufvan är så rik, att hon förtjenar Statens mellankomst, anser jag vara fullkomligen ådagalagdt af den värde Talare, som först yttrade sig i ämnet.
Den andra frågan, om grufvan kan med fördel brukas, är redan vetenskapligen af flera Talare bejakad.
Jag går blott att tillägga några allmänna åsig ter.
Den 3 November f m. l7 ter.
En lång erfarenhet bevisar, att de , som börja sådana större företag , dervid ruinera sig.
Men deraf följer ingalunda, att de, som komma efter och fortsätta verket, äfven skola förlora.
Man har tvärtom oftast sett, att dessa fullföljt det till allmän och enskilt nytta.
Det nya Bolaget uppstiger här på en grund, lagd af en erfarenhet, inhämtad genom 30 års försök och af en kostnad, som öfverstiger 465,000 R:dr, Hvem inser ej, att förhållandet är helt olika med den, scm så begynnar, och den, hvilken nödgats angripa verket a novo?
Hvarje förut nedlagd kostnad, ja ända till hvarje af det gamla Bolaget på grund af gjorda misstag liden förlust, ät guld i händerna på det nya Bolager.
När det således är gifvet, dels att Grufvan hyser en stor rikedom , och dels att hon med förde 1 kan brukas, uppstår den tredje frågan, huruvida Staten har råd att understödja företaget ?
Dertill svarar jag , utan ringaste betänklighet, ja; ty en Stat har alltid råd, att understödja nyttiga företag, och att till deras utförande lemna nödigt förlag.
Vore ej redan i detta afseende så redbara medel uppgifne, kunde jag föreslå utvägar , så säkra och sä lätta, att blott posternes afgång och återkomst till och från Paris eller London behöfde afbidas, för att inhändiga de penningar, som för ändamålet erfordras.
Denna utväg vore dock såvida mindre nyttig, än den man redan föreslagit, att vinsten af Grufvan då blef utländliidd. 0. Ad.
Fröt. X. Band. 2 i8 Den 3 November f, m. ska långifvarens eller köparens; och jag vill således ej vidare uppehålla mig.härvid.
Jag förbigår flera ömmande omständigheter, som visserligen förtjena behjertande, till exempel 6fvergången till ett osundt träsk af en landsträcka, sorn nu är i full cultur; och flera hundrade familjers störtande i elände, hvilka för det närvarande af Stenkols - verket hemta bergning och trefnad.
Men jag frågar, om vi vilja betunga vår handelsvåg med en dryg import-artikel, eller med en vigtig export - artikel underlätta henne?
Vid denna Riksdag har man hufvudsakligen varit sysslosatt m'ed att förbättra vår financiella ställning, och befordra allmän välmåga.
Med detta ämne står det ifrågavarande i ganska nära sammanhang.
Att vi ej blifva rikare medelst sedel-tillverkning, och sedlarnes än så snillrikt inrättade circuiation emellan Bank, Riksgälds-Contor och Disconter, är hvad vi med visshet känna.
Man börjar ock inse, att guid- och silfvermassor ej utgöra nationalrikedomen, utan att den består i production . annorlunda sagdt i naturalster och derpå använd arbetskraft.
Men hvarifrån skall då denna samma national-rikedom komma, om så rika källor, som den ifrågavarande, tillstoppas?
Med innerlig glädje har jag sett lin-culturens uppmuntran och strömrensningarnes befordran, med mera af dylik art; roen hvad kunna resultaterna af dessa åtgärder blifva jemnförde med ett kraftigt uppbrukande af Stenkols verket.
Ingen kan mera än jag värdera åkerbruket 3 men om på Den 3 November f, m. !9 en gång en million tunnor Spannemål föllo öfver oss, månne vi deröfver nu hade att fröjda oss, och månne ej snarare sådant skulle öka förlägenheten och bekymren ?
Ett ungefär lika förhållande äger rum i afseende på vår Jernhandtering.
Månne våra skogar skulle medgifva en högre uppdrifven tillverkning, eller månne en större afsättning deraf kunde beredas än den nu varande P Uppbrukning af Höganäs Stenkols - verk har det företräde, att det är mångfalden af olika producter i ett land, som befordrar capitalernes omsättning, alla slags varors afsättlighet, och derigenom lifligheten i näringarne , samt i resultat allmänna välmågan.
Jag går så långt, att om grufvan kunde brytas utan ringaste enskild vinst, dock så, att omkostnaderna biefvo betäckte , vöre verkets bedrifvande i alla fall en fördel för det allmänna.
Det gifves en annan och högre vinst för Staten , än Cassa-behållning , men äfven denna vinner också slutligen och ofelbart vid hvarje förtag af den art, som det här ifrågavarande.
På dessa grunder tillstyrker jag förkastande af Utskottens Betänkande, och antagande utaf Herr af Uhrs förslag.
Efter hvad här redan af sakkunnige
Män är anfördt, lärer det vara öfverflödigt vidare orda om vigten för det allmänna, att verksamt och nu understödja Höganäs Stenkols - verk.
Jag vill endast fästa uppmärksamhet på en olikhet, som finnes emellan de särskildta Förslager härtill, 20 Deii 3 November f. m. hvilka innefattas i Herr Noréi och Friherre Cederström» reservationer.
Herr Noréus har föreslagit , att vid slutliga öfverlåtdsen å det nya Bolaget af Riksgälds-Contorets hos f. d, Ruuthska boet ägande fordran, endast de dittills gjorde äfbetalningar utberalas åt Bolaget; Friherre Cederström deremot, att Bolaget dä må tillgodonjuta de från dagen af Ständernes Beslut fallande räntor.
Då ändamålet med denna uppoffring af allmänna medel är Stenkols-verkets upphjeJpande genom bildande af ett nytt Bolag med tillräcklig fond j, då således allt hvad, som kan underlätta en sådan bildning, med bibehållande af nödig säkerhet för Staten, att dess uppoffringar i och för det åsyftade ändamålet användas, och då det i synnerhet är i början ett sådant Bolag behöfver biträde, vågar jag vördsamt anhålla om Proposition i enlighet med hvad Herr af Uhr föreslagit; men med det tillägg, att så fort Actie-teckningen till fullt påräknadt belopp blifvit fulländad, Bolaget må äga rättighet i Riksgälds-Contoret lyfta den Ränte, och Capital afbetalning å Ruuthiska Sterbhusets skuld, som efter dagen för Riksens Ständers härom fattade beslut dit influtit, dock hvarje gång ej till högre belopp , än hvad redan ä det tecknade Actie-capitalec af delägarne blifvit inbetaldf,’’ Friherre Cederström Jacob:
De emot Utskottens Betänkande af Herr Noréus och mig gjorde, och detsamma åtföljande, reservationer skilja sig endast i tvänne afseenden.
Först deruti, att jag tillstyrkt, att ehvad Den 3 November f m. 11 Bolaget antager, eller icke , de vilkor, på hvilka Staten bör komma Stenkols - verket till undsättning , de hitintills beviljade premierna sko la upphöra med utgången af innevarande år, Den andra skillnaden är den, att jag anser,'att, i händelse Bolaget antager anbudet, och en ny Actie-teckning således vidtager, Bolaget bör få beräkna sig till godo räntan å framlidne Hans Excellence Herr Grefve Ruutbs skuld , från den dag Riksens Ständer i ämnet fattat beslut.
Oin Herr Noréi förslag gillas, tillfaller ej räntan Bolaget förr, än betalningen af capitalet är verkställd.
Derigenom skulle en förlust kunna till» skyndas Bolaget, hvilken synes mig vara obillig.
Ständer ej godkänna det vilkor af praemiernes upphörande med slutet af innevarande år, kunde det gamla Bolaget möjligen fortsätta brytningen och behålla praemierne, hvarigenom Riksens Ständer med användande af Statens medel bidrogo till verkets förstöring.
Uhr har sjelf i sin afhandling erkänt, att alla premier för öfre kolflötsens bearbetande äro bortkastade penningar.
Jag skulle derföre tro dst rättaste vara, att Ridderskapet och Adeln , med förkastande af Be' tänkandet och gillande i allmänhet af Herr af Uhrs förslag , täcktes bifalla de punkter, Herr Noréi reservation innehåller, med tillägg af de tvänne omständigheter, jag föreslagit; emedan, i annat fall, man antingen begår en orättvisa mot Bolaget, eller äfventyrar grufvans förstöring.
Innan jag inlåter mig i hufvudsaken , skall jag utbe - aa Den 3 November f m. dja mig att få upptaga och besvara åtskilligt af hvad under denna discussion blifvit yttradt.
Det har blifvit sagdt, att de Skånska Stenkolen äro af vetenskapsman undersökte, och befunnits vara bättre än de Engelska.
Jag påminner mig emedlertid hafva hört Smeder i Skåne förklara sig icke kunna begagna dem , emedan de t. ex. ej kunna användas att välla.
Om det blifvit genom vettenskaplig undersökning utrönt, att detta hinder för kolens brukbarhet kan häfvas , så mäste jag endast beklaga, att io år förflutit, utan att en sådan underrättelse blifvit allmänheten meddelad.
Man har sagt, att verket borde bedrifvas, äfven om det icke lemnar någon vinst.
Mig synes deremot hvarje oeconomiskt företag, som är lönlöst för den enskilte, nödvändigt blifva skadligt för det allmänna.
Man har påmint om fordna tider, då Riksens Ständer ej voro så njugga som nu, att bevilja allmänna understöd för ceconomiska företag. jag torde derföre få erindra, att man på samma tid understödde plantering af silkesmaskar, till inhemska Siden-fabriquernas upphjelpande , samt vidtog författningar för att uppmuntra Pelterierna genom odjurens friare förkofran.
Det är således ej på grund af dylika theorier , som jag tillstyrker understöd för Skånska Stenkols-verket j utah det är fast hellre i hopp, Den 3 November /. m♦ 23 att det framdeles skall lemna det allmänna en verklig vinst, som jag instämmer i hvad Friherre Cederstöm i sin reservation anfört.
Men jag anser det vara högst nödigt, att i detta afseende vidtaga erforderliga garantief.
Derföre bör för det första, intill dess det nya Bolaget varder bildaclt, 5 procent årligen i ränta erläggas för framlidne Hans Excellerce Herr Grefve Ruuths skuld , hvarigenom jag förmodar, att organisationen af detta Bolag skall påskyndas.
Vidare bör man göra sig försäkrad , att de 200,©00 lliksdalerne blifva använda till åtkommande af andra kolflötsen , hvilket kunde ske på det sätt, att två till tre år bestämdes, hvarunder ingen ränta å gamla skulden e-rlades, men att betalandet deraf skulle åter vidtaga i händelse Bolaget ej då arbetat sig igenom till nedra flötsen,, och intilldess sådant blifvit verkstäldt.
Slutligen är nödigt, att garantera sig, det nedre flötsen allt framgent varder bearbetad, hvilket kunde sålunda tillgå, att för ett visst tunntal kol, som blifva derutur brutna, ett bestämdt belopp af gamla skuldett skulle afskrifvas.
Med iakttagande af dessa tre garantier , tillstyrker jag bifall å Friherre Cederströms reservation.
Grefve von PlatenBaltzar Bogislaus :
Jag är så fullkomligen öfvertygad 0111 Stenkols-grufvans vigt för Staten , att jag endast instämmer uti hvad härom redan blifvit utredt, 24 Den 3 November f m. med det tillägg, att då man känner, det hon utgör ett särskildt behof för Skåne , får Verket derigenom ett dubbelt värde ; ty Skåne är en af Rikets Korn-kammare.
Hvad som i detta afseende är fördelaktigt för denna Provins, kommer således i sin moa hela landet till godo j ty vi kunna ej vänta oss en högre drifven odling , utan att äga nödig tillgäng pä brännmaterialier.
Genom en sådan tillgång kan ock Englands företräde framför öfriga Europeiska Stater för det mesta förklaras.
Jag får emedlertid fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet å en annan omständighet, som talar till förmån för saken, Närman betraktar, att Skåne i geologiskt afseende är af en helt annan formation, än det öfriga Sverige, finner man, att denna Provins liknar de länder, som hafva ymniga Kol-förråd.
Fast vi nu endast med visshet känna , att ett sådant finnes vid Höganäs, är det dock klart för mig, att tillgång dertill på flera ställen äger rum.
Så mycket angelägnare är det ock , att kunskapen i den delen hos oss qvarstadnar och utvecklas.
Jag instämmer derföre i dan mening, att detta företag bör gripas under armarna ; och jag utbeder mig att få några ögonblick upptaga tiden med att framställa , huru sådant bör ske.
Det är nemligen gifvet , att detta ej låter sig göra utan Statens mellankomst, och då anser jag hvad Herr af Uhr föreslagit vara rigtigt.