Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enligt Utskottets tanka skulle deremot ändamålet bäst och säkrast winnås, om i de Lands-orter, som genom Flygsand lida stada, uti hwarje Fögderi bleswe tilförordnad en . bestämde af någre derstädes boende kunnige Män, hwilka under Landshöfdingens i Länet p-Miclio och uppå hans kallelse borde sammanträda för at utse och widtaga de medel, som til Flygsandens hämmande kunna finnas mäst lämpelige.
Och borde detza commilteer i underdånighet ingifwa deras Berättelser och Förflager ästette til Kongl. Maj:t, som der - Den 8 Mars. 997 derefter i Räder lärer täckas sit höga förordnande derom utfärda.
Dä Ortens Jnwanare troligen icke ffulle ensamme forma bestrida de kostnader/ som til det ondas förekommande finnas nödwändige; sa torde ej eller detta Riksgagneliga företag utan annat understöd kunna werkställaS; men ehuruwäl Riksens Högloft.
Ständer ofelbart likasom Utskottet aga den öfwerrygelse, at allmänna medel knappast kunna bättre anwändas/ än dä Rikets bördige k>oviucer derigenom skulle kunna räddas ifrän förödelse, har likwäl Utskottet ansett betänkeligl at tilstyrka, det nägot af Statens nog knappa tilgängar härtil mätte anstäs, utan fär Utskottet L stället wördsammast förestä, ar en witz afgift, til exempel I h., mätte erläggas för hwarje Tunna Spannemal, som ifrän Skane sjöledes utföres, hwilka medel ffulle öfwerlemnas til de blifwande Lommitteerne, som ägde, at dem efter behof anmanda, och derföre wiv nästkommande Riksdag redvwisa.
Dock warder detta allt til Riksens Högloft.
Ständers egen pröfning wördsammeligen öfwerlemnadt.
Stockholm den azne Februarii l8io.
Ridderffapers
Pä Högwördige Preoch Adelns Wägnar steständers wägnar lob. 6.
Oxeu5t^erna.
Lrie borssön.
Borgare- r - Standets wägnar L. O.
LLbonberr. L. Lriclisson. k. ä - Sjette Bandet.
N:o ss. ZZ8 Den 8 Mars» Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Beswarsoch Oeconomis-Utstötts Betänkande, angående Sillfisket i Bohus Läns Skärgård.
Uti lVlemorml, som ifrän Hederwärda BondeStander til Utstottek den 20 September sistlidet Ar blifwir i-emmerack, hafwa Riksdagsmännen fran Bohus Län äskat widragande af nya Författningar til förekommande af Sillfiskets arliga minskning, hwilket de anse förnämligast härröra derifrån, ar Sillgrumset, hwarföre Sillen stal sky, i hafwet ritstappes.
I detta afseende hafwa ve föreslagit, ar inga Trankok ma anläggas i yttre Skaren, at Grumsdammar ej mä byggas i sjelfwa wattnet, der de omöjligen kunna göras sa täta, at ej grumset utspolas, och at der sävane äro byggde, de böra flyttas pä torra landet, eller om vet ej kan ske, grumset inom en manad efter kokningen uphämkas ur dammen och afsides föras: ar Skärgards-InteiMcins-Embete!, säsom onyttigt, bör indragas, och at allt onödigt skjutande under sistliden förbjudes, såsom bidragande at. skrämma Sillen ifrån stränverne.
Da SMstct de sista Nren warit nog ojämnt, sistförfiutne Ar, pä en ^obetydlig fängst när, nästan uteblef, och för detta Nr ingen förhoppning til fiske sig wisar, uran snarare anledning är at tro, der Sillen flyttat frän wära strander, wagar Utskottet ej förestå tillökade inskränkningar och förbud i cu handtering, som i et halft Århundrade warit et mäl för de mäst stridige ofta minst gagnelige Författningar och de mäst stiljagtige omdömen.
Sä - Den 8 Mars. gzs SäsoM grund til de Förslag
Utskotten här nedanföre, i anledning af det remitter-aUe iVlemonLlet får afgifwa, anser Utstdttet sig skyldigt, at framställa den öfwertygelse i delta amne Utskottet af hvarjehanda tryckta Afhandlingar, samt lemnade llocala underrättelser hämtat, nemligen:
At Sillen, som troligenej äger någon Lukt-organ , icke styr för grumfer, hvilket synes wara bewist af den erfarenhet man har, ac rika Notwarp blifwit dragne just der och straxt efter en Grumsdam brustit, afwensom at Sillgrumset färstt
Utsläppt i hafwet säkerligen icke gör mera stada pa fisket an annat warmt watten som stas i sjön.
Men dä Vere» mot det blir länge liggande i grumsdammen, antager det en skarp och frätande natur, och angriper hvad der räkar.
I sjön utspoladc, förstör det bottengräset/ hvari Watten-lnseÄör och mindre Sjödjur crifwas, som annars utgöra föda för Sillen, och pa detta sätt stadar Sillfisket.
At grum» set utspädr med watten är et förträffeligt gödningsämne pa Nyjorv och i jordblandning och ej bör förspillas, Men at manga Författningar i detta åninge ej behöfwas, dä med denna wara de sednare
Atén en lönande handel drifwits^ At Skärgårds-IMenäsMc-n wisserligen ar öfwerfiödig, om Vest befattning instrankes wid et par resor om äret i S"ärgärden, för at märka bärsegel och utdela frisedlar ät Aill-.upköpare eller Sill-förare/, men om de i 1799 Ars Inscmckion alagde stylvigheter iagttagas, hwariblanv äfwen är, at flere gänger om Arec genomresa Skärgården och göra sig underrättad om fistel, fiskelägen, m. m., blifwer dea Z4V Den 8 Mars. den bade nödig och nyttig; börandes likwäl Inten6enten hafwa sin bostad midt i Bohuslänska Skargarden, icke i Götheborg, som ar yttersta ändan deraf.
At alla de inskränkningar och hinder, som fördomar och okunnighet lågt i wägen för denna handtering böra undanrödjas och all frihet tilläcas, i denna sä osäkra, til och med äfwentyrliga och kostsamma Näring, såsom en nödig upmuntran för dem som sig dermed befatta och de sista Aren blifwit betydligen lidande.
I anledning af desse grunder sär Utffotm härigenom til Riksens Ständers pröfning hemställa, at hos Kongs.
Maj:t mä anhällas, det en författning i detta Amne blefwe utfärdad, som stadgar och föreskrifwer: i:o. At Arbetsmanskap, utan annat past än af deras Kyrkoherde, ma ifrån andra Rikets Orter fa wandra obehindradt kil Skärgarden, för at der ataga sig arbete och handtlangning. 2:0.
At sa wäl Jordbrukare, som hwarje annan Swensk
Man, ma utan undantag fa deltaga i Sillfiske, upköp och förning, da han det mägtar och til det sednare frisedel inlöst, och ar handel med färsk
Sill ma blifwa aldeles fri. z:o. At Ägare af Trankok och Sillsalterier ej mage i sin handtering lida annan inskränkning, än wara förbundne at i krönta karl lemna god wara 4:0.
Den 8 Mars. Z41. 4:0.
At wid Trankoken, Grumsets utspolning i wattnet förhindras genom i möjligaste matto täta dammar; börandes inga nya Trankok anläggas/ der ej säkra dammar kunna upföras. 5:0.
At all utfläppning af Grumset i Sjön förbjudes/ samt ar om Grumset utur Grumsdammarne wid de Trankok/ som äro anlagde i hafsbandet/ der Sillen har sit strak förbi/ ej inom den i:sta Junii af Ägaren är bortförda hwar och en som sig bertil infinner ma wara tillåtit, at utan minsta betalning detsamma uphämta, wid Hundrade
N:ds böter för den det hindra söker.
6:o- At Fiskeri - intendenten ma blifwa alagd hafwa sin bostad ungefärligen midt i Bohuslänske Skärgarden, hwarigenom
Sillförare undgå betala den dem til honom annars alagde afgift, da de ej i Götheborg afhämta frisedelen, samt at det ma blifwa hans egen förlust, om han, tils denna afflyttning skett, ej i rättan tid före Sillfisket infinner sig i Skärgarden, för at märka Batfegel, da den Bätförare, som i denna händelse har omärkta segel, men gultto för Ventil Kongl. Maj:t och Kronan erlagde afgift, är utan answar och aral derföre. 7:0.
At den sig til Sillförning anmäler, mä göra det wid Allmänna Taxeringen, eller sedermera hos Kronofogden i Orten, wid strängt answar för denne eller annan Kronobetjent, som derföre mera upbär, är den wanliga afgisten til Kongl. Maj:t och Kronan; och 8:0- Z42 Den 8 Mars, 8:0.
At Kongl- Förordningen af den 22 Febrm arn l?;6, som innefattar förbud emot allt onödigt skjutande ma förnyas; fluteligen och da Utskottet icke kan dölja sin farhäga, at Sillfisket ar j beständigt aftagande, anser Utskottet sig lil Riksens Stander böra hemställa, om icke Fiskare i Bohusläns Skärgård borde muntras til idkande med ifwer af annat Hafsfiske, hwartil i synnerhet torde bidraga, om de bibehallas tvid allane fri och rättigheter f hela sin widd, som 1774 Ars Kongl. Reglemente för Nordsjöfilket i lista ^rtiLeln vem rillagt, samt at således den genom Kongl.
Lomrnerce-Lollegii Kungörelse af ven i6:deJttiii 1798, i deras fria nyttjande af öppna batar gjorda inskränkning matte för altid uphäfwas, Och warder detta Riksens Högloft.
Ständers egen pröfning wördsammeligen underställt.
Stockholm den zo Januarii iZro, Pä Högloft, Ridderffa- Pä Högwörd.
Prestexets och Adelns wägnap Ståndets magnar 6.
Oxenstjerna. bäagn.
Borgare- Pä Hederwärda BondeStänders magnar Ständets wägnar 0- s- Lchänherr. L. Lricbsson. k. 3. blegel.
Riksens Högs.
Ständers Allmänna Beswarsoch Oeconomis - Utffotts Betänkande, i anledning af Herr Prosten Dockor bälirej ifrän Högwördige Preste-Ständer den io:de sistlidne Occober remltter-rcls lvlemorial, iunehällande ätskillige oeconowiske Förftag, ar updrifwa Jordbruket, Boskapsskötseln, Handeln och Fiskerierne pä Gottland.
Wid öfwerlaggning härom har Utskottet funr Den 8 Mars. Z4Z nit lämpeligt, at til särskild granssning företaga hwarje af de i ^lemorislet besintelige fem puucker och sitt yttrande derom pä samma sätt afgifva.
Hwad således beträffar i:sta ?uncken, hwar» uti yrkas: ' der Allmogen och hwarje Innebyggare "pä Gottland mätte aga rättighet, at för sina til» "lateliga Landtmannawarvr, med däckad Bär eller "Jackt, til hwilken Hamn inom Landet som hälst, "afweysom til fasta Landet, i likhet med den fri» "het Olands och Rikets öfrige Amnoge åtnjuter, "samt ar, wid TullförfattningarneS öfwerfeende, "den pähittade termin, passera främmailde krist, "rnatte ucesiutas"; sä har Utssotter ansett det icke kunna förenas med rärtwisa och billighet, at Gott» lands innebyggare genom den larsla tilfalligheten, at de sjöleden mäste föra sina waror til fasta län» det, och aenom den föressnft, at detta mäste sse med oppen bat, hwilket under en stormig ärstid icke kan werkställas, äro betagne en förmon, som Sweriges öfrige innebyggare aga, hwilka land» wägen kunna sa widt omkring de behaga föra sina x>roäucksr.
Pä denna grund får Utssottet tilstyrka, der Gottlands innebyggare hädanefter matte aga frihet, at med däckade Fartyg til 20 si 25 Lästers drägt utföra och försälja egen afwel och egna p-ociuck-r lil hwilken Swenss Stad eller Köping som hälst, i likhet med den rättighet Sweriges öfrige Allmoge äger; men at likwal större fartyg än som ofwan aro upnamnde, icke mätte tillätas för andre an Handlanderne i Staden Wisby/och at föp vfwans Z44 Den 8 Mars. ofwannämnde fartyg ma komma at galla, alt hwad genom Handels-memen och Seglations-Ord» ningen med flere Författningar i vetta ämne förut ar stadgadt.
Widkommande äter 2-.dra och z:dje punökerns, af hwilka den förre asyftar uphäfwande af LandtTullarne i Wisby, och den sednare innefattar klagomäl emot
Dykeri-betjeningen pa Gottland, anser Utskottet desamma wara beswarade sä wäl genom det Betänkande angående Landt-Tullarne i Riket, hwilket Utskottet gemensamt med Högloft. B willnings-Ucffottet til Riksens Högloft.
Stan' er afgstwit, som ock genom dest särkildt aflemnade utlätande, angående Dykeri-inrättningen.
Deremot har Utskottet fnnnit 4:de ?unKen, som rilstyrker Fär-afwelns befrämjande och Räfwarnes utrotande pa Gottland, samt innefattar klagan öfwer bristande w^erkställighet af Kongl. Majus i sistnämnde ämne
Ar i8o; utfärdade Nådiga Befallning, wara et enffildt Befwärsmäl, hwartil Utskottets åtgärd icke kunnat sträckas.
Hwad fluteligen angär 5:te?uEen, innehallande begäran at Gottlands Allmoge kunde fa med däckade Fiskare - bakar besöka de til 8 2 IO mil ifrån On uti Oster och Wäster belägne siffegrund, hwarest en ymnig strömmings-fängst kan wara at påräkna, men hwilka grund, i anseende til förbudet emot däckade fartyg, icke hittils kunnat utan yttersta afwentyr af lifsfara wid upkommande storm, besökas; sa och da detta strömmingsfiffe, om det ril någon höjd kunde updrifwas, ffulle förffaffq
Ri - Den 8 Mars. Z45 Rikets innewanare ett wäsendteligt och nu sa mycker mera nödwändigt födo-ämne, som Siilfäirgsten synes wara i ett beständigt aftagande, har Urstottet funnit sig böra tilstyrka, det Gottlands Innewänare mätte lemnäs fullkomlig frihet, almed däckade fartyg och bätar af ofwan utsatte lästetal ä nämnde grund idka strömmingsfiske; hwarwid likwäl bör iagttagas hwad de här förut i första?unäen äbe« ropade Författningar derom stadga.
Och warder detta alt til Riksens Högloft.
Ständers uplysta pröfning wördsammeligen öfwer» lemnadt.
Stockholm den 16 Februarii iZio.
Ridderstapets Pä Högwördige Prestrock) Adelns wägnar Ståndets wägnar ^sob 6 Oxen8isern-l.
. vlt Pa Wallofl.
Borgare- Pa Hederwärda BonStåndets wägnar de-Ståndets wägnar L.
Lcköukerr. L. Lricb88vn.
L. dletrel.
Ständers Almänna Beswärsoch Oeconolnie Utskotts Betänkande, i anledning af ett ifrån Wallofl.
BorgareSrandet ankommet protocoNs-Utdrag af den 5:te September sistlidet Ar, angående de olrgenheter, som af utslitne och obrukbare kanco sedlars circulkltiou, äfwensom af bri» stande tilgang pa nödigt koppar-stiljemynt, Allmänheten i Landsomrne mäste widkannas.
Af detta krotocolls.
Utdrag har Utskottet in häm - 546 Den 8 Mars. hämtat, at, sevan en af Herrar Riksdags-Fullmagtige för Städerne i Götheborgs och Bohus Län til Högloft.
Banco-Utftottet i-em>tte,3<l ansökning, at BaucjUi-n kunve äläggas förse Räncerierne i Landsorterne med nya sedlar af färffildta sorrer, samt deste at halla dem Allmänheten tilhanda emot utbyte af gamla och förftime, blifwit af BancoUtffottet pä det sätt beswarad, at det hwarken med Lanciucns nödige säkerhet, eller med deh werkningskrets förenas kunde, at genom Bimgren,', omedelbara anstalt, eller för deh räkning Penningesummor til Rämerierne öfwer hela Riket ffulie öfwersanöas, samt derstädes oafbrutet wara at tilgä, sa har Wällofl.
Borgare-Srändet samma yttrande godkant, och derefter lil detta Urstott öfwerlemnac, at föreflä tjenliga utwägar til afhjelpande af de i förr berörde matto öfwerklagade olägenheter, j hwilket afseende äfwen det i detta ämne ingifne leleniorial blifwit Utffottet tilställdt.
Utffottet, som lika med Wällofl.
BoraareStandet fullkomligt inser ofwannamnde olägenheter, har äfwen såsom medel til deras förekommande wördfammeligen welat föreflä: 1:0
I afseende pä utflitne sedlar, at wederbörande Werk mätte äläggas wid ffeende Pennin§e-l>LmiL8cr lil Kongl.
Majus Befallningshafwande eller särffildte för publicus räkning r behof deraf warande Werk, sända hälften af den behöfliga 8nm, nLn uti smärre nya sedlar, hwgrtil högst fär räknas de pä 2 N:d.; afwensom til de utflitne sedlarnes indragande ur allmänna rörelsen, wederbörande Upbördsman mä wara ffyldige, at emottaga alla Den 8 Mars. 347 alla gamla och mflitne sedlar, hwilka til
Upbördens betalande erbjudas och icke mera kunna man och man emellan oirculera; hwarefter de samma, enär de ril Nanterierne inkommit, derifrån kunna i Rik« sens Ständers Kalidus til ombyte insättas. 2:0 Hwad äter afhjelpande af brist pä Koppärr Skiljemynt angar, anser Utffottet densamma icke kunna i Lands-orterne pä lämpeligt sätt förekommas annorlunda, an ar ärligen ifrän Kongl. Stats-Lontoiret et deraf behöflig! amal bör sjöledes afsändas til Ranterierne i de Län, som med Hufwudstaden hasiva sjö-communicarion, samt at detze dermed böra förse angränsande
Län, som icke pä samma sätt kunna dertil hafwa tilgang. Hwilket dock alt til Riksens Högloft.
Stockholm den iz Februarii 1810.
Ridderstapeks
Pä Högwördige Preoch Adelns wägnar ste-Ständets »vägnar ^ob. 6.
OxenstM-riÄ. ^ok. L. blult.
Borgare- Pä Hederwärda BonStändets wägnar - de-Ständets wägnar 6.
Scbönlierr. L. Lricbsson. k. I. l^letLel.
Aiksens Högloft.
Stats- samt Allmänna Beswärs- och Oeconomie-Utstötts Utlärande, i anledning af ätstillige anmärkningar »vid sistnämnde Utstötts den 74 October sistlidet är afgifne Betänkande, angående Lors- och Bäk-inrattningen.
Sedan Allmänna Beswärs- och OeconomiiU - 848 Den 8 Mars.
Utskottet, i grund af dit remitterLös ^semorigler i detta amne, pä sätt desi förra Betänkande innehåller, sig yttrat, har, enligt derom fran Högloft.
Ridderskaper och Adeln, Wällofl. Borgare-Ständer, sanik Hederwärda Bonde-Stander ankomne krolocolls-Utdrag, denna fraga jemte anmärkningar blifwit äter-remittsrLcl, med förklarande tillika stätt dehe kespeÄive Ständ, at densamma borde af Stats- och Oeconomis-Utffotten gemensamt behandlas.
De anmärkningar emot Allmänna Beswärsoch Oeconomis-Utffottets förra Betänkande, som antingen föranledt lil nägon olikhet emellan detta och bägge Utffotcens nu afgifwande yttrande, eller dem detta Utskott för sin enssildta del anser sig pligtig!, ac i allmänhet beswara, äro följande: 1:0 Af Herr Lapitains dkorclsnstolps. 2:0 Af Herr Oftverste-HutsnLlttsn och Riddaren Lcbutrercrrmts, och z:o Af Herrar Brukö-Patronerne Ljubr och NalmkerZ.
Allmänna Beftvärs- och Osconomie-Utskottet har i afseende pä detze Anmärkningar, säsöm er förswar för de delar af detz Betänkande, dem Utskottet icke kunnat frängä, för sin enskildte del welat anföra följande:
Utskottet, som ej twiflade pä upgisterne af de besparingar Lots- och Bäk-afgifterne lemnat, men wäl pä sin rättighet at deröfwer dömma, kunde derföre ej föreflä ändringar i en sak, som icke tilhörde Utskottets omfattning.
Den hänvisning Utskottet i sitt Betänkande gjorde ril Hög - Den 8 Mars. 349 löst.
Srats-Utskottet af alt sädant som nu til Utskottens gemensamma öftverläggning kommit, har afwen blifwit rättwisad genom de z.ne liesxeälivs Ståndens eget Beslut, hwarigenom detta ansetts wara et amne, som fordrat bada Utskottens handläggning.
At afgifterne wore ojämnt och illa fördelade, trodde Utffottet, da det utgick fran den grundsats , at Taxan är billig, sig afwen böra underlägga.
I den anstalt at en del Bakar och Fyrar aro uplatne at enffilte Personer pä Lntrexren36e, wille Utffottet icke rilstyrka ändring, afven grund, at Utffottet ansag Veste LntrepiLnaösr grundade pä lagliga 6l)mr3cksr, och ar det således wore ec ingrepp i ägande rätten och stridande emot allman säkerhet, at rubba dem förr, än de utsatte arén til anda lupit, wid hwilken tid man efter Utskottets kanka billigt kunde wänta, al aclmmi8trationer af Vesta inrättningar ffulle widtaga de til andamalets befrämjande och allman nytta mäst tjenliga utwagar.
At Lotsarnes wilkvr i allmänhet äro för knappa, och ar de derföre böra förbättras, samt ar alt Hwad som i allmänhet kan befrämja Sjöfartens säkerhet bör af de dertil utgående medel bestridas, insag Utffottet, och tilstyrkte derföre^ sitt Betänkande alla de förbättringar som tilgangarne kunde medgifwa; men Utffottet, vfwerhopadt af mangfaldiga göromål, trodde sig icke kunna bestämma til hwad grad eller efter hwad grunder detta borde ske, eller upgifwa proM ril författning i ec amne af en sa widsträckt omfattning, utan ansag Utskottet - Den 8 Mars. ttt detta ändamål genom en dertil inrättad Lom° mittöe lämpeligast kunna winnås.
Efter det Allmänna Beswärs- och OeconomieUtffottet salunda uptagit de anmärkningar, som emot dest Betänkande blifwit gjorde, anse bagge Utffotten sig böra til Riksens Högloft.
Ständers granskning och bedömande framställa resultatsrno af den gemensamma öfwerläggning, hwartil mälets nu mera erhällne större widd gistvik anledning.
Af de flere til Högloft.
Utffotten inkomne handlingar, jämte de uplysningar Utffotten i detta ämne sökr förskaffa sig, synes det wara fullkomligen styrkt, ar de medel, hwilka under HM af Lors- och Båkafgift til Staren influtit, til et icke obetydligt belopp blifwit dragne fran deras primitiva bestämmelse, oaktadt samma afgift tid efter annan för Sjöfarande blifwit ökad, under den förewändning, ar sadant för Lots- och Bäk-inrärrningarnes underhall och urwidgande wore oumgängeligt.
När härril kommer, at, enligt opartiske och uplyste Sjöfarandes enhälliga påstående, Lots-inrättningarne pä de fleste Rikets Kuster, men i synnerhet pä den Bohuslänska, äro wida under hwad de för ändamaler borde wara, och hwad i andra Länder derwid längesedan blifwit tilgjordt, lärer alt detta sammanlagdt, efter Utskottens kanka, böra föranleda ril nya stadgande» i ämnet, dem Utffotten pä följande sätt wördsammeligen fa föreflä; nemligen: 1:0 At Lots- och Bäk-inrättningens bonc! bör oafkortad ril sitt ändamäl anwändas och i Riks Staren fä sin särskildta Hl.
Medlen, som i Stats - Den 8 Mars- Z5i Stats-LontoirLt inflyta, kunna äfwen til andra allmänna behof anwändas; men detta endast med wilkor, ar hwad LotsttoiM«n j sadan händelse förffjuter, bör wid annat kilfälle dit ersättas och emedlertid beräknas såsom Lots-koiMen8 fordran hoS Stats-Werket.
De kostnader, hwilka denna konä egentligen kommer ar bestrida, äro Bakars och öfrige Märkens underhallande och förbättring samt nyas nybyggande, Krono-Lotfarnes aflöning, flere sadane Lotsars antagande, nya Lots-farwarrens och Locs-leders inrättning m. m. 2:0 At til Sjö-LbÄtt-x-werkets förbättring och pejlingars anställande af Lots-korMeu ärligen bör anstäs 2600 R:d.
L»nco. z:o At styrelsen öfwer hela Lots- och Bak-inrättningen bör anförtros at sädaneMan, hwilka Kongl. Maj:t, med kännedom af deras bepröfwade kunskaper och erfarenhet nn ^^viZsnon, Handeln och flere dir hörande ämnen, finnér i Näder för godt, at derril utse och förordna.
Dock fa Utskott ten derwid framställa den önskan, ac ONeKn för Sjömälnings-Lorpsen tillika altid matte blifwa Ordförande nti denna föreflagne Lots-vlrcckion, j hwiiket fall ät honom skulle i ärlig
Lön af Lots-^on6en anstas I20O R:d.
Lar-co
Nti et för alt;at leedamörerne kunde bestå af twänne Sjö-Otlicer-ns och 2:ne Handlande eller andre Skepps-Redare, för hwilka sistnämnde likwäl någon Lön icke bör bestäs, i hwilker afseende Utskotten tilstyrka, at Aflönings-Staren för Ledamöterne, jemte vlreLlonens Betjening aldrig mätte öfwerstiga 1200 N.d. Banco VM äret. 4:0
Ar Z52 Den 8 Mars. ^ 4:0.
At vi>E!oneii bör wara sörpligtad hwarje
Ar fran trycket utgifwa en fu il stand i g berärrelft om hwad som det föregående Ar.t blifwit urräträdt ril Lots- och Bak-inrättningens förkofran, såsom Lotsarnes och Fyrwacktarnes Löners tilökning, ekartornLZ och Sjökortens förbättrande, nya för NaviZLtion wigtiga uptäckrer, förbättrade inrättningar lil de Sjöfarandes säkerhet, med mera dylikt. 5:0.
At alla för detta Werks Räkning inflytande mede! böra behörigen redowisas, och wid kevi8ionerne af Stats-werket en noga granssning af medlens förwalming anställas. 6:0.
At alla
Sjö - och Stapel-Stader i Westerbotten ochWester-Norrland, hwilka hittils warit nödsakade bade at besörja all Lotsning för Kronans fartyg uti Norrbotten, och at ensamme aflöna de för deras egen räkning der behöfliga Lotsar, mätte ifrån sädane skyldigheter frikännas, samt Lots-inrättningen uti Bottniska wiken ställas pa samma fot, som Uti den öfriga delen af Riket. 7:0.
At renlighet med Allmänna Befwars-och Osconomie-Utffottets förra Betänkande och uppä deruti uptagne jkäl, den gamla Bak algifcen för Orffärs eller Gräsö Bak hädanefter marie förswinna. 8:0.
At alla 8peciella vigilier rörande Lotsoch Bak-styrelsen marte öfwerlemnas til den blifwande I)i^ectlon6n8 befarriting, efter den lnsc-uLtion som Kongl. Majit för densamma i Nader täcktes Ut - Den 8 Mars.
Z5Z Utfärda; och Utstotten fa derwid exempel-wis nant» na förestående af förändrin 'ar uti Lotö»Tapan samt Lots» och Bäk^aigifterne, deras tillämpning til större eller mindre'Fartyg och Bäiar; Bätarnes utru-renlleranäe, äfwensom at
Skepparne böra fa behålla ^uittc>ncc>rno a umgälderne, hwilka omständigheter äro ibland anmärkningarne inom lierpective Standen upräknade: samt 9:0
Ar, enligt hwad förut ar sagdt, alla de penningar hwilka för Lors-Werkets räkning komma Srats(.
'L88
M ril godo, matte hädanefter orubbadtblifwa en tilgang för Lors» och Bak»inrättningen, utom de Z,;oo R:d. t !ln o. fom Dansta Regeringen ärligen aflemnar til Swensta Kronan, för Fyrarnes underhallande wid Öresund, hwilka medel Utstokten anse böra tilkomma Stars»Werket; äfwenfoin Kongl.
Maj:ts och Kronans Fartyg böra ifrån Lors» och Bak-afgist wara befriade.
Och förmoda Ulstotren, ar nyhnamnde bägge förmaner kunna för Staten wara t >rä>elige, och at densamma således aldrig bör af Lots» och Bäk»inrättningen destulvM njura någon inkomst.
Dock warder detta alt til Riksens Högloft.
Sränders egen pröfning ^vördsammeligen öfwerlemNadt.
Stockholm den iz Februarii cZio.
Ridderstapets och Adelns magnar ^job. O OxenstjeinL.
Pä Högwördige Preste»Ständets magnar ^l?b. VVeiäma».
Lric korLLen Sjette Bandet.
N:o 2z.
Pä Z54 Den 8 Mars.
Pä Wallofl. Borgare-Ständets wagnar ^brakl.
Lngel. L. Lcbönborr.
Pä Hederwärda Bonde-Ständets wagnar vilsson. L. Lricbsson.
I>l. kröäelius. k. s. dletrel.
Utdrag af krotocvllet, hållet wid Riksens Högloft.