Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
RegeringsFormen, hvarest stadgas, att Konungens Rådgifvare och Föredragande skola, för öfverträdelser af RegeringsFormen och andra Rikets gällande Lagar, ansvara inför RiksRätt; skulle man väl kunna tycka, att Herr von Printzencreutz borde inför RiksRätt tilltalas för det han ej rättat sig efter besvärsanvisningen.
Men då i ansvarighetslagen, sedan alla de casus blifvit uppräknade, hvarföre åtal vid RiksRätt kan äga rum, är i 6 §. stadgadt, att alla andra öfverträdelser skola anses och anmälas enligt 107 §.
RegeringsFormen; så har Utskottet onekligen haft fullkomligt skäl att här tillämpa icke 106, utan 107 §.
Största beviset, att fel verkligen blifvit af Föredraganden i det anmärkta målet begånget, är, att Constitu - Den 24 Juli i f. m. 153 tionsUtskottet funnit sig föranlåtit att mot lionom tillämpa den påföljd 'to1-] §.
RegeringsFormen bestämmer; och jag hoppas, att Ståndet icke stannar i ett annat resultat; helst vi i sista Plenum hade ett exempel, att personliga eonsideralioner ej verka; ty Herr Grefve Cederströms åberopade croniska sjukdomar och ålder m. rn. afvände icke från honom tillämpningen af nämnde Grundlags paragraph.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg öfverlägghingen fulländad.
Ropades Ja. Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken hemställde, örn Ridderskapet och Adeln ansåg denna punkt afConstitutionsUtskottets förevarande Memorial böra, på grund af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteras.
Ja och Nej. Hvarefter Hans Excellence frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg Rikets väl kräfva, att det af ConstitulionsUtskottet emot Förste ExpeditionsSecreteraren von Printzencreutz anmärkte oriktiga formella af sjelfva föredragningsåtgärden i målet, beträffande Kyrkohemman i Halland, borde, 154 Den 3.4 Jul i i f. ra. enligt 107 §. i RegeringsFormen, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas.
Ropades äfven Ja och Nej. Herr Rosenqvist:
Derest Herr Grefven och LandtMarskalken icke anser
Ståndet hafva bifallit propositionen om återremiss af Betänkandet, förnyar jag min förut gjorde anhållan om votering.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, det lian, i anledning af flere
Ledamöters under discussionen framställde åsigt, ansåg sig böra hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln behagade bifalla, att den af ConstitutionsUtskottet, emot Förste ExpeditionsSecreteraren von Printzencreutz, gjorde ifrågavarande anmärkning må förfalla.
Jag anhåller, att första hälften af Yoteringspropositionen måtte blifva på bifall eller afslag, samt att Nejpropositionen måtte innefatta återremiss af Betänkandet.
Herr Lefre'n: Då de, som önska bifall å Betänkandet, kunna få denna mening gällande, sedan beviljad återremiss deraf blifvit besvarad, torde de tillåta, att voteringspropositionen ställes på återremiss och afslagj så att vi nu må undvika två voteringar.
Den 24 Julil f. m. i55 Friherre Palmstjerna:
Jag anhåller om votering öfver den proposition Herr Grefven och LandtMarskalken sist föreslagit.
Som en Ledanmt yrkat återremiss af Betänkandet, och flere att anmärkningen måtte förfalla, men icke någon ansett Betänkandet böra bifallas och 107 §.
RegeringsFormen i detta fall tillämpas; så hemställer jag, om vi icke komma bäst och lättast från saken, genom alt antaga återremiss till Ja-proposilion, samt låta Nejpropositionen innefatta, att anmärkningen anses böra förfalla.
Herr von Qvanten_, Carl:
Jag är visserligen icke någon vän af voteringar; men jag anser formen ovilkorligen fordra, att vi först votera, om Betänkandet bör återremitteras eller ej, och derefter, huruvida det bör bifallas eller anmärkningen lemnäs utan afseende.
Jag kan ej instämma med den siste värde Talaren, utan anser den af Herr Hjerta föreslagne voteringsproposition så öfverensstämmande med formerne, och så tillfredsställande de flestes önskan, att jag anhåller om denna propositions godkännande.
Om den förevarande saken har jag redan förut i56
Den 24 Ju Ii i f. m. yttrat mig; nu vill jag blott tillägga några ord om formen.
Jag får då fästa uppmärksamheten derpå, att Utskottet i Betänkandet tillstyrkt en åtgärd, som ej kan verkställas.
Örn vi dertill lemna vårt bifall, så är det alldeles detsamma, sorn att begära en Embetsmans endtledigande, hvilken icke kan endtledigas.
Enär vi således icke kunna bifalla Betänkandet; återstår endast att återremittera det, eller låta saken förfalla.
Mig synes derföre bäst, att antaga den Voteringsproposition Herr Hjerta föreslagit, hvarigenom ingen uteslutes från deltagande i voteringen.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade antaga Herr Hjertås förslag till Voteringsproposition.
Jag kan ej godkänna den af Herr Hjerta föreslagne Voteringsproposition, utan anhåller att den måtte blifva sådan som Herr von Quanten yrkat.
Utan att vilja träda den värde Ledamoten Herr Rosenqvists rätt för nära, tager jag mig friheten till honom hemställa, om det icke är nog mycket hegardt af honom, att ensam få bestämma både Ja- och NejPropositionen, då han sjelf begärt votering och icke kan votera för mer än endera.
Min afsigt är ingalunda att bestrida bifall till Betänkandet, men då jag Den 24 Julli f. m. här icke hort någon enda person yrka detta bifall, hemställer jag till den värde Ledamot, som begärt votering, och som sjelf yrkat Betänkandets återremitterande, huruvida icke hans ändamål, alt få återremiss, lättast vinnes genom den Voteringsproposition jag föreslagit, hvarigenom de, som önska afslag och möjligtvis äfven bifall, hafva deras rätt bevarad.
Jag kan visserligen ej bestrida, att den värde Talaren har rättighet att få de VoteringsPropositioner han yrkat; men då måste vi votera två gånger, i stället för att vi, enligt mitt förslag, slippa med en votering.
Herr von Quanten:
För att bevisa, det jag icke utan skäl yrkat det voteringssätt i denna fråga, som jag nyss begärt, får jag erindra, att om vi nu votera om återremiss eller afslag, hafva vi från deltagande i voteringen uteslutit enhvar, som vill bifalla Betänkandet, och, om afslag vinner, afskurit möjligheten att besluta bifall till Utskottets förslag.
Den, som ej begriper det orimliga häri, för den måtte jag icke kunna göra mig begriplig.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken hemställde, om icke Herr Rosenqvist behagade afstå från yrkandet, att JaPropositionen borde innefatta, att den af ConstitutionsUtskottet emot Förste ExpeditionsSe*reteraren von Printzencreutz gjor - > 158 Den ?4 Juli i f. m. de anmärkning skulle, enligt 107 §. i RegeringsForrnen, hos Kongl. Majit i underdånighet anmälas.
Herr Roosj Carl Ulrik:
Jag förenar mig med Herr Rosenqvist i anhållan om den Voteringsproposition han begärt, Herr Rosenqvist:
I anledning af Herr Grefvens och LandtMarskalkens fråga är jag skyldig lemna ett svar, och delta blifver, att jag anser mig icke kunna afstå från mitt yrkande, i synnerhet sedan en värd Ledamot deruti instämt.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att, enär Herr Rosenqvist icke ville afstå från sitt ofvanberörde yrkande, och det vore hans rätt, att erhålla den JaProposition han begärt, blefve Ridderskapet och Adeln, då någre Ledamöter önskade att ConstitutionsLTtskottets utlåtande måtte återremitteras, och andra att den gjorde anmärkningen måtte förfalla, försatt i nödvändighet, att först genom serskild votering bestämma ContraPropositionens innehåll.
Jag vågar ännu en gång framställa den mening, med mera bestämdhet än förra gången, att jag anser det icke vara Herr Rosenqvists rättighet att bestämma så väl Contra- som JaPropositionen, och jag protesterar mot ett sådant förfarande.
Jag anhåller att af den värde Ledamoten få veta, från hvilken §. i Grundlagen han hem tar skälet till sitt sednaste påstående.
Det måtte vara hans skyldighet att uppgifva skäl dertill, om något afseende derå skall fästas.
Mina skäl ligga: 1:0 i sunda förnuftet, att all makt i detta fall icke kan få hvila hos en enda person; och 2:0 i sättet att begära votering, innan Herr Grefven och LandtMarskalken ännu hunnit framställa någon Proposition å Betänkandet.
Det är alldeles klart, att mera än en votering aldrig behöfves i en fråga, så framt ej den person, som begärt votering, yrkar en Proposition, som icke tillfredsställer alla; men då är det alldeles nödvändigt att först votera om hvad som skall blifva ContraProposition; och då Herr Rosenqvist ej vill afstå från sitt yrkande, är det bäst att genast företaga votering om ContraPropositionen.
Såsom ett sätt att förena meningarne, föreslår jag, att återremissen af Betänkandet må blifva JaProposition, samt att ContraPropositionen måtte innehålla, att om Nej vinner, skall vidare afgöras, huruvida Betänkandet skall bifallas, eller anmärkningen förfalla.
Jag förenar mig gerna om den Voteringsproposition Herr von Hartmansdorff nu föreslagit. i6o
Den a4 Juli* f. m.
Friherre TVrangel förenade sig äfven med Herr von Hartmansdorff.
Äfven jag skulle gå in på denna Voteringsproposition, om Herr Rosenqvist ville försäkra, att han icke yrkar votering i saken, i den händelse NejPropositionen vinner; men då han förmodligen kommer att yrka en sådan votering, önskar jag att vi genast måtte få företaga votering om hvad som bör blifva ContraProposition.
I anledning af den siste värde Talarens yttrande, ber jag att få påminna, att det i ena fallet är oundvikligt att votera två gånger, men i det andra möjligt att slippa med en votering.
Jag har redan förklarat, att jag är nöjd med den Voteringsproposition Herr von Hartmansdorff sednast föreslagit.
Hvad Herr Tharas yttrande angår , finner jag mig befogad lemna det utan svar.
Ehuru beqvämt det kunde vara att komma från saken, på det sätt Herr von Hartmansdorff föreslagit, finner jag mig likväl böra erindra om det oformliga af en sådan ContraProposition, som den föreslagna, enär man skulle komma att votera om hvad man icke vet.
Då skulle NejPropositionen blifva så till sägandes in Blanco; men ändamålet med en Voteringsproposition måtte vara, att någon bestämd mening
Den 24 Julii f. m. 161 mening gör sig gällande i så väl Nej- som JaPropositionen.
I anledning af Friherre Palmstjernas anmärkning, vill jag blott erindra, att om den af mig föreslagna NejProposition antages, så uttrycka de, som votera Nej, den mening, att de vägra återremissen; hvarefter, och om de vinna, det är alla öppet att bifalla eller afslå sjelfva innehållet i Betänkandet.
I anledning af den rigtning discussionen nu tagit, får jag vördsamt hemställa, oin icke Herr Grefven och LandtMarskalken behagade förnya siri Proposition om återremiss af Betänkandet, hvarigenom votering möjligen kan undvikas , om denna Proposition med Ja besvaras.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förnyade den af Hans Excellence förut gjorde Proposition till återremiss af femte punkten i ConstitutionsUtskottets förevarande Memorial.
Jag ser ej någon möjlighet att komma från denna tvist, ulan att begära Proposition till bifall å Betänkandet, hvilket jag alltså yrkar. 34 II. 11 Den 24 Jul i i f. m. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att ehuru Herr von Hartmansdorffs förslag till VoteringsProposition vore mindre vanligt, enärContraPropositionen komme att innefatta, att anmärkningen skulle antingen, enligt 107 §.
RegeringsFormen, anmälas, eller ock förfalla, vore Hans Excellence likväl, om Ridderskapet och Adeln önskade antaga detta förslag, beredd att derå meddela Proposition.
Det har alltid förut vid voteringar varit vanligt, att de Ledamöter, som önska en viss utgång af saken, visat den billighet, att de låtit dem, hvilka varit af motsatt tanka, göra sin mening gällande i den eila VoteringsPropositionen.
Antages den af Herr Hjerta föreslagne Voterings-Proposition, kunna alla de, som vilja bifalla Betänkandet, instämma i JaPropositionen om återremisS, samt alla de, som önska afslag, votera för ContraPropositionen.
Detta innebär billighet och rättvisa; och alla böra dermed vara belåtne.
Men orättvist och obilligt blifver det, om VoteringsPropositionen ställes på bifall eller återremiss; ty då blifva de, som vilja afslå Betänkandet, uteslutne från voteringen.
Jag anhåller derföre, att vi måtte få votera öfver den Voteringsproposition Herr Hjerta föreslagit.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken gjorde Proposition tili bi - Den 24 Juli> f- m. 163 fall af Herr von Hartmansdorffs ofvanberörde förslag till Voteringsproposition.
Hvarefter Hans Excellence yttrade, att det blefve omöjligt, alt komma lill slut med saken, derest man icke antog Utskottets förslag till JaProposition, samt genom särskild votering bestämde ContraPropositionens blifvande innehåll, i hvilket senare afseende Hans Excellence alltså föreslog följande Voteringsproposition :
Den, som anser ContraPropositionen böra innefatta återremiss af den del af ConstilutionsUtskoltets ifrågavarande Memorial, som angår Utskottets anmärkning emot Förste ExpeditionsSecreteraren von Printzencreutz, i afseende å det origtiga formella af sjelfva föredragnings-åtgärden i målet, beträffande Kyrkohemman i Halland, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner
Nej, kommer att i ContraPropositionen upptagas det förslag, att den af ConslitulionsUtskottet emot Förste ExpeditionsSecreteraren von Printzencreutz gjorde ofvanberörde anmärkning må förfalla.
Hvilken Voteringsproposition af Ridderskapet och Adeln godkändes, samt anslogs. 34 H. 11 * 164 Den 24 Ju lii f. m.
Sedan 41» 42> 4^ oell 44 §§• i Riddar husOrdniqgen blifvit uppläste, börjades voteringen klockan ett qvart till 12 f. m.; och befunnos vid voteringens slut, kl. half lill 1 e. m. sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit som följer:
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen serskildt förde Protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken förklarade, att det i NejPropositionen upptagne förslag således kornme att blifva ContraProposition vid den nu i hufvudsaken förestående votering.
Hvarefter Hans Eoccellence i hufvudsaken framställde följande Voteringsproposition :
Den, som anser Rikets väl kräfva, att det af ConstitutionsUtskottet emot Förste ExpeditionsSecreteraren von Printzencreutz anmärkte origtiga formella af sjelfva föredrngnings-åtgärden i målet, beträffande Kyrkohemman i Halland, bör, enligt 107 §. i Regeringsformen, hos Kongl. Muj:t i underdånighet anmälas, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Den 2.4 J u li i i', m. i65 Vinner Nej, kommer den af ConstitutionsUtskottet emot Förste ExpeditionsSecreteraren von Printzencreutz gjorde ofvanberörde anmärkning att förfalla.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken tillkännagaf, att Plenum Pomme kl. half lill 6 i eftermiddag ett fortsättas.
Sedan 41» 42< 4^ och 44 §§• i RiddarhusOrdningen blifvit uppläste, börjades voteringen kl. tre qvart till 1 e. m.; och befunnos vid voteringens slut kl. 2 e. m., sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige Yoteringssedlarne öppnade, röslerne hafva utfallit sålunda :
I följd hvaraf och sedan det öfver voteringen serskildt förde Protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att Ridderskapet och Adeln således ansett den af ConstilulionsTJtskottel emot Förste ExpedilionsSeereteraren von Printzencreutz gjorde ofvanberörde anmärkning böra förfalla.
Upplästes till justering och godkändes följande ExpedilionsUtskottets insände för - i66 Den ?4 Jul'* f- ro - slag till Rikets Ständers underdåniga Skrif— velser till Kongl. Maj:t: N:o iii.
Angående öfverlåtelse ti fl Stockholms
Stad af en del utaf Kronans Tomt, Beridarebanan, till Hötorgets utvidgande.
N:o 113.
Angående aflidne Kamereraren A. P. Evers systerdöttrars, af Kongl. Maj:t i Nåder remitterade, underdåniga ansökning om befrielse från Sterbhuset ådömd ersättning af Bevillningsmedel.
N:o u 4* Angående Saltpettergärdens uppbärande.
N:o ii 5.
Angående Nådig tillåtelse för Rusthållarne vid samtelige Indeldte CavalleriRegementen, att förfärdiga Ryttarens beklädnad af vadmal.
Angående väckt fråga om åtgärders vidtagande till spridda Roteandelars sammandragande.
Om beviljande af optionsrätt för räntegifvare att utgöra räntehö och halm för Kongl.
HofStallets behof.
Angående behofvet af ett sammandrag utaf alla gällande Författningar om Syner å Soldatetorp, och om Torp-underhållningsskyldigheten.
Den rz4 J u I i i f. tn. 167 UpplSstes följande från nedannämnde Utskott inkomne Utlåtanden:
Af den 3 dennes: N:o 198.
I anledning af väckt motion om rättighet för en del hemmansägare i WesterNorrlands Län, att, med andras uteslutande, få idka fiske af hvad beskaffenhet som helst vid egen strand i ÅngerraannaElfven.
I anledning af Kongl. Maj:ts till Utskottet aflåtne Nådiga Proposition af den j3 November sistledit år, angående Sala Silfververk, N:o 200.
I anledning af de berättelser Rikets Ständers till Stats- Banco- och RiksgäldsVerkens öfverseende åren i8a5 och 1827 församlade Revisorer afgifvit, angående de under Kongl. Maj:ts och Rikets CommerceCollegium ställda Fonder och Medel.
Angående den innevarande Riksdag verkställde Revision af de under Kongl. Maj:ts och Rikets CommerceCollegium ställde Fonder och Medel.
Öfver Herr C. Arosenii Memorial, angående dels förlängning af tiden för åtnjutande af förlagslån ur ManufacturDiscontfonden, dels rättighet för Fabriksidkare i allmänhet, att för lån ur nämnde 168 Den 24 Juli i f. m.
Discont fä ställa äfven annan säkerhet, än forsk 1 ilningar för försålda tillverkningar.
N:o ao3.
Öfver väckt fråga om lånerällighet i ManufacturDiscontfonden för Idkare af Tvål- och Såptillverkning.
Af den 11 dennes: N:o 64.
Med anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Memorial N:o 33, om antagande på Bankens Stat af en i Byggnadsyrket erfaren person, i afseende å Bancohusens underhåll och vård m. m. N:o 65.
Med anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 29 förut meddeldte Memorial, angående några förändringar och närmare bestämmanden af grunderne och vilkoren för Assignering på Banken.
Med anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 44> angående grunderna för återbetalning af det till Götheborgs Stad utgifna BancoLån.
Upplästes Vällofl. BorgareStåndets ProtocollsUtdrag af den 17 dennes, hvarafinhemtades, att, sedan Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande under N:o 40, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens under N:o 16 förut Den i!\
Juli i e. m. meddeldte Betänkande , rörande väckt fråga, att alla hus och gårdar i Städerne skulle ovilkorligen vara underkastade Brandförsäkring, blifvit ånyo föredragit, Ståndet bifallit Betänkandet N:o 16, tillika med ej mindre det tillägg, som i Utlåtandet N:o 4° innefattas, än äfven det ytterligare tillägg, att i den underdåniga skrifvelsen, som der föreslås skola ske, må intagas, alt hvarje Stads fleste Husägares tanka bör anses utgöra beslut, huruvida samma Stad vill uti ett nytt allmänt BrandstodsBolag för Städerne ingå; uti hvilket BorgareSlåndets beslut de öfrige RiksStånden blifvit inbjudne, att deltaga.
Ilögloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan ett qvart till 3 eftermiddagen.
Fredagen den 2.4 Julii 1829.
Fortsattes pröfningen af ConstitutionsUtskottets den 20 sistlidne Junii under N:o Den .24 Julii e. m. 36 afgifne, och den 3o i samma månad eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, med Betänkande i följd af StatsRådsProtocollens fullbordade granskning.
ConstitutionsUtskottet hade vid slutet af detta Memorial upplysningsvis anmält några under Protocollsgranskningen förekomne vigti gare omständigheter , dock med uttryckligt förklarande, att ingen anmärkning dervid kunnat eller bordt göras.
Jag behöfver ej ingå i någon slags utredning af det betänkliga förhållande, hvari ConstilutionsUtskottet satt Ståndet, då det tillkännagifvit så vigtiga omständigheter, utan att tillstyrka någon åtgärd.
Jag torde endast få framdraga nödvändigheten, att i detta fall handla i likhet med det sätt, hvarpå Rikets Ständer vid förra Riksdagar handlat.
Redan 1815, efter ConstitutionsTJtskottets granskning af StatsRådets Protocoller, hegynte åtskilliga Regeringens handlingar synas af den vigt, att Rikets Ständer begärde ändring deruti för framtiden, genom en underdådig skrifvelse till Kongl. Maj:t.
En sådan tror jag äfven nu vara nödig, och det så mycket mera, som, då vid de förra Riksdagarne blott några fä frågor af vigt i detta afseende förekommit, man nu deremot finnér åtskilliga, som äro ingripande i de vigligaste samhällsförhållanden emellan den lagstiftande
Den 2^ Juiii e. m. magten och den stjrande, och vid hvilka jag fäster den största vigt, enär den brytning, som i annat fall uppkommer, kan blifva af den betänkligaste natur för samhället.
Det är lika vigtigt, alt i detta afseende nu afgifva en underdånig skrifvelse, som det vid förra Riksdagen var, att afgifva en sådan i afseende på BondeStåndets Notarier, och 1818 om Disconlprivilegierna, samt i8i5 äfven i något specielt fall, hvilket jag nu ej påminner mig.
Jag får derföre hos Herr Grefven och LandlMarskalken anhålla, att ConstilutionsUtskottets
Memorial i denna del mätte till Utskottet återremitteras, på det ConslitutionsUlskottet kunde sättas i tillfälle att föreslå en underdånig skrifvelse, åsyftande att fästa Konungens uppmärksamhet på dessa förhållanden.
Jag anhåller tillika, att Utskottet dervid mätte gifva synnerlig vigt åt de af mig förut nämnde händelser 1823, då Konungens sanction vägrades å åtskiIlige Rikets Ständers beslut, hvilka angingo beskattningsfrågor, och för hvilka således ingen sanction var behöflig.
Grefve Posse j Arviel:
Då ConstitutionsUtskoltet i detta Memorial yttrat, att hvad i slutet deraf blifvit anmäldt, endast skulle tjena till upplysning för Rikets Ständer, och alt någon anmärkning ej bordt, eller kunnat, komma i fråga i detta afseende, synes det mig, att någon annan åtgärd ej skulle kunna äga runi, än alt denna del afMemo - Den Ju] i i e. m. rialet lägges till Handlingarne; men då ConstitutionsUtskottet tillika åberopat 60 §.
Riksdagsordningen, och jag bör tro, alt ConstitutionsUtskottet kan läsa Grundlagarne bättre, än någon annan, så är det min skyldighet att ställa mig denna grundlagstillämpning till efterrättelse, ehuru jag medgifver att den för mig är obegriplig.
Låt oss se, hvad 60 §. innehåller.
Vilja Rikets Ständer till Konungen framföra någon deras allmänna önskan _, i hvilket ämne sorn helst j förhälles dermed pä det sätt Regerings Formens 8g utstakar.
I 8g §.
Uti Rikets Ständers Plena må frågor väckas om förändring , förklaring och upphäfvande af Lagar och Författningarj sorn Rikets allmänna Hushållning röra; om sådane nya Lagars stiftande , samt om grunderna för allmänna Inrättningar af alla slag, hvilkafrågor skola till utredning af Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet förvisas.
Om än jag skulle instämma med Constitutions-Ulskottet deruti, att dessa frågor skulle tillböra allmänna hushållningen, blir ändå följden, att de först böra till Allmänna Sesvärs- och Ekonomiutskottet hänvisas, och det är derom jag, bestridande återremiss, anhåller, så vida Ridderskapct och Adeln ej finner, att de böra läggas till Handlingarne, hvilket jag skulle önska.
Herr von Quanterij Carl:
Sedan alla fem punkterna i Betänkandet blifvit behö - Den 24 Julii e. m. i73 rigen afgjorde genom voteringar, och vi si Litel iger» kommit till sista punkten, önskar jag att härvid få anföra några ord såsom reservation.
Här har af flere Talare blifvit, yttradt, att 107 §.
RegeringsFormen utstakar, att när Rikets väl det klafver, då böra de ansvarige Embetsmännen fällas, men icke förr.
Jag medgifver, att en sådan §. med ett så strängt stadgande ej nu bör kunna användas.
Och jag påstår derjemte att §:s ordalydelse är sådan, att den aldrig kan komma att användas på någon Svensk rådgifvare.
Jag uppmanar derföre de Herrar, hvilka sagt, att den kan användas, att uppgifva, huru Svenske Rådgifvare skulle handla eller råda, på det att den efter ordalydelsen skulle kunna användas.