Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det skulle nemligen lätt kunna hända, att meningarne blefvo så delade, att intet af de rimligare förslagen vunne pluralitet, och att sedan alla dessa blifvit förkastade, man sluteligen nödgades antaga det mest orimliga, för att ej gifva sig demanth Jag anhåller derföre att första propositionen måtte blifva till bifall af Utskottets Memorial.
Jag begär tillika, att i denna proposition rättigheten måtte blifva Ståndet förbehållen, att vidtaga de jemkningar i ordställningen, som kunna vara nödige då RiddarhusOrdningeu kommer att uppgöras, på det man Ven 27 Maji e. m. icke måtte bindas af den redaction som Utskottet nu framställt.
Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade bifalla RiddarhusUtskottets Memorial i hela dess vidd.
Ja blandade med Nej-, hvarjemte ordet votering hördes.
Herr Grefven och LandtMarJKalken förklarade, ett som han icke med säkerhet kunnat utröna, huruvida propositionen blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallen eller icke; ansåg Herr Grefven och Landt- Marskalken sig böra för Ridderskapet och Adeln åter recapitulera de särskilte, förslag till Electorers utväljande, hvilka under discussionen blifvit framställde.
Riben hade tillstyrkt bifall ä RiddarhusUtskottets förslag, endast med den förändring, att hvarje afdelning borde inom sig utvälja en Elector.
Herr Munck af Rosenskjöld hade önskat, att Ridderskapet och Adeln måtte fördelas i tre eller högst fem delar, hvilka derefter borde utvälja Electorerne, samt att Suppleanter till Electorer äfven måtte utses.
Grefve Spens hade aler föreslagit, att Ridderskapet och Adeln kunde delas i fem lika afdelningar, hvilka hvardera inom sig borde utvälja 5 Electorer.
Då det torde blifva för Ridderskapet och Adeln svårt, att af alla dessa olika åsigter förmera en contra-proposition, trodde Hen\Grefven och LandtMarfkalkeii sig böra hemställa, om icke, till Den 5o Maji f m.
745 undgående af votering, Ridderskapet och Adeln behagade antaga det af Herr Riben uppgifna nyssberörde förslag, såsom med Utskottets project närmast öfverensstämmande.
Ropades Nej. Herr Grefven och LandtMarJkalken yttrade, att då votering icke syntes kunna undvika*, ansåg Herr Grefven och Landt Marskalken Japropositionen, böra innefatta bifall till RiddarhusUtskottets
Memorial i hela dess vidd, och Nej-propositionen , att genom särskild öfverläggning och pröfning komme att bestämmas,' hvilket sått i stället för det af RiddarhusUtskottet föreslagne, till Electorers utseende, borde antagas.
Herr Cederskjöld'.
Jag skall anhålla, att Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes till Ridderskapet och Adeln hemställa om icke i Ja-propositionen den rått äfven bör förbehållas, att få jemka sjelfva redactionen vid det tillfälle , då RiddarhusOrdningen uppgöres.
Herr Grefven och LandtMarskalken erinrade, att Ridderskapet och Adeln, utan något särskilt förbehåll, i allt fall egde berörde rått öppen, då RiddarhusUtskottets förslag till RiddarhusOrdningen i denne del till Ridderskapet och AdelnAnkommer.
Det år blott i anledning af ett uttryck i Utskottets Memorial, som jag gör denna hemställan.
Der står nemligen, Stan - \ 746 &*n 5o Maji /. ni. dets samtelige Ledamöter.
Det år endast detta uttryck, sorn ligger mig om hjertat.
Jag får upplysa, att meningen nu icke varit, att framställa paragraphen sådan som den skulle införas|i RiddarhusOrdningen; den år ej skrifven och redigerad i §.
Det synes mig förhålla sig så, att frågan år antingen det gamla valsåttet skall förblifva, eller ett nytt antagas, och LandfMarskalken först framställt, den riktigaste, nemligen, antingen Ridderskapet och Adeln vill bibehålla förhållandet, sådant det varit, eller afskaffa det; sedermera kommer det att utrönas, om Ridderskapet och Adeln bifaller Utskottets Memorial i hela dess vidd, eller med några modificationer , eller ock antager något annat förslag.
Herr Tham , Wolrath-, Friherre Wrangel, Henning; Grefve Lagerbjelke, Axel, och Herr Anckarsvärd, Auguft, förenade sig med Grefve von Schwerin.
Det år bekymmersamt att tiden nu skall upptagas med en votering och att Herr Ribens högst obetydliga förändring skulle blifva contra- proposition.
Jag får upprepa hvad jag redan flere gånger sagt, att då hvar och en eger rått att vålja inom hela massan, år det honom ju icke eller förment att välja inom sin afdelning.
Således får jag hein-; Ven 30 Maji J. m, ställa om icke de, som åro af Herr Ribens tauka, skulle vilja förena sig om Utskottets förslag.
Jag får underställa Herr Grefven och J^nndtMarskaiken samt HÖglofiige Ridderskapet och Adein, om icke den ena propositionen bör blifva till antagande af Utskottets Memoria], och den andra lill bibehåll ande af Bånkmånnen enligt nu gåiiande RidJ darhusOrdning.
Friherre Hjerta, Fredrid Jag anhåller att få förena mig med Grefve von Schwerin, i fråga om propositionens uppställning.
Då. jag år fullkomligen öfvertygad, att pluraliten önskar förändring, synes den af Herr Grefve von Schwerin föreslagne proposition vara öfverflödig, och endast tjena till att förlänga processen, emedan man sedan beslut blifvit fattadf om Bånkmånnen afsk aflande i alla fall måste afgöra, huruvida UG skottets Memorial 6k.all bifallas eller ej.
På sådant sätt får man en votering mer, ån om första propositionen genast blir på Utskottets Förslog.
I det afseende förenar jag mig med Grefve von Schwerin angående den. proposition Herr Grefven och LandtMarskalken först gjorde, att jag i sig sjelf tror den vara låmpeligast, men jag tror, att de af Herr Cederschjöld befarade vådor bäst skulle kunna undw vikas, om propositionen styliserades ungefärligen sålunda: anser Ridderskapet och Adeln de 7^8 Den 5o Maji f. m. emot den hittills använde
Bånkmans-inrättningen framställde anmärkningar vara af den beskaffenhet , att förslagen om ett nytt sått att välja Electorer böra till pröfning företagas ?
Biifver denna proposition med Ja besvarad , komma de särskildta förslagen att debatteras.
Då hade man icke bundit händerna på sig, och kunde bibehålla det förra valsättet genom Bånkmån, i händelse man icke kunde förena sig om något af förslagen.
Jag vågar blott vördsamt underställa Högloflige Rid* derskapet och Adeln, huruvida någon fråga nu kan uppstå om Bånkmån skulle bibehållas eller ej.
Beslutet om deras upphörande vidtogs redan under 1815 års Riksdag, och vann ytterligare stadga och bestånd den påföljande Riksdagen 1817 och 1818, ehuru sättet hvarpå förändringen skulle verkställas förklarades hvilande.
Bänkmåns bibehållande synes således icke nu böra ingå i propositionen, hvilket efter min tanke vöre att upprifva ett en gång fattadt Beslut.
Det är visserligen ostridigt, att Ridderskapet och Adeln vid tvänne föregående Riksdagar 1815 och 1818 godkänt den vid båda dessa Riksdagar till pröfning förehafde principen, angående Bänkmäns afskafiande, hvarom Herr Munck af Rosenskjöld gjort motion; men den omständighet, att, ehuru Ståndet godkändt principen, Ståndet likväl ej fastställt någon ny redaction, utan ansett Den 30 Maji f, m. 749 målet vara af den kinkiga beskaffenhet, att det ännu kunde tåla mognad och öfvervägande, innan det till slutlig pröfning förekomme, denna omständighet synes mig innefatta tillräcklig anledning till den förmodan, att då hufvudfrågan om Bänkmäns afskaffande och ersättande kommer under pröfning, det ej lärer vara Ridderskapets och Adelns afsigt, att, i händelse bland Ståndets Ledamöter ännu skulle finnas flere, som hysa den öfvertygelse, att Bänkmännen böra bibehållas, så tillsägandes öfverila dem i Rättegången med åberopande af ett fattadt beslut, hälst då målet ännu ej är bestämdt afgjordt, det måtte vara deras rätt att få det under yt! erligare pröfning.
I annat fall och 0111 man förbigick den af Herr Grefven ock LandtMarskalken först framställde proposition, eller förutsatte något beslut om Bänkmännens afskaffande, skulle man i och med detsamma betaga dem, hvilka tilläfventyrs önska Bänkmännens bibehållande, allt tillfälle att kunna deltaga i det beslut, som nu kommer att fattas.
Jag vågar derföre hemställa, om icke frågan i hela dess vidd nu bör komma under pröfning, hvilket jemväl synes mest förenligt med Ridderskapets och Adelns grannlagenhet och förut fattade uppskofs beslut.
Jag har ännu ej hört någon begära votering.
Jag förmodar derföre, att Ridderskapet och Adeln vill bespara tid, och skulle derföre önska, att Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes göra en sådan framställning, hvarigenom bifall kunde vinnas, Hår har talts mycket för och emot, * Den 30 Maji f. m. men de fleste hafva dock tyckts önska, att Electors-valet måtte ske inom afdelningar, dock att man skulle få välja af hela massan.
Månne icke propositionen kunde blifva, att, i händelse Utskottets förslag ej gillas det må förblifva vid hvad som år, eller ock, att i annat fall, valet måtte ske inom hvarje afdelning.
För att förena deras anspråk, som önska att Bånkmån måtte bibehållas, med deras som önska, att de måtte afskaffas, hemställer jag till Herr Grefven och LandtMarskalken om icke bägge frågorna skulle kunna i samma votering afgöras, derigenom att Ja-propositionen ställdes på Bånkmånnens bibehållande och Nej-propositionen på Utskottets Memorial.
Herr Munck af Rofenfkjöld:
Jag får upplysningsvis nämna, att dröjsmålet med Bånkmåns afskaffande icke kommit från Ridderskapets och Adelns tvekan om nyttan af det fattade beslutet, utan af RiddarhusUtskottets fördröjande med redaciionen af detsamma.
Det torde vara utan exempel, att ett beslut, som Ridderskapet och Adeln vid en Riksdag fattat, och vid den näst påföljande förnyat, ännu icke förr ån den tredje Riksdagen räckt öfver 4 månader, hunnit att blifva rédigeradt.
I öfrigt får jag anhålla^, att Ja-propositionen måtte ställas på Utskottets Memorial och Nej-propositionen på mitt eller på Grefve Spens’s förslag, hvilka åro lika i det afseende, att de medgifva färre afdelningar.
Jag skiljer mig likväl från Grefve Spens deruti , B'a So Maji f. m. 7
St att jag anser valet icke böra vara inskränkt inom afdelningarne, ty man kunde rnöjligen känna båttre och hafva mer förtroende till Personer utom sin afdelning.
Grefve von Schwerin: Att. såsom Herr Mani rerhjerta förment, ett äldre beslut skulle vara fattadt o:n Bånkmännens afskaffande, har varit mig obekant; men jag tycker, att då Ridderskapet och Adeln vid sista Riksdag uppgjorde en ny Riksdagsordning och Bånkmans-inråttningen i den blifvit constaterad, så måste den nu anses vara beståndande, om ock den förut varit upphåfven.
Man måste således taga för afgjordt, att Bånkmans-inråttningen står qvar, och att pröfningrn om dess bibehållande eller afskaffande år öppen.
Jag tillstyrker att detta måtte blifva första propositionen.
Ehuru jag för min del önskar Bånkmännens afskaffande, finner jag billigheten fordra, att opinionen fritt må få yttra sig, antingen Bånkmans-inråttningen skall bibehållas eller afskafFas, och först i sednare fallet blir det fråga om att bestämma, huru E. lectors-valet skall förrättas.
Herr Riben förenade sig med Grefve von Schwerin.
Anckcirfvård:
Fullkomligen instämmande, i anseende till principen, med Grefve von Schwerin, får jag endast göra den erinran , huruvida icke samma ändamål lättare vinnes , om bifall på Utskottets Memorial blir ja-proposition, hvarigenom den, som ön - Den 30 Maji f, m. skar förändring, har sin rätt bibehållen; och contra-propositionen åter, att den närvarande Bänkmans-inrättningen blifver beståndande.
En contra-proposition måste nödvändigt hafva något lika fixt att stödja sig på som Ja-propositionen.
Om en och annan mening ligger emellan dessa, är det svårt att välja, och jag tror, att Grefve von Schwerins tanka är bäst behandlad, om Utskottets Memorial framställes till bifall, och contrapropositionen blir, att den närvarande inrätt-, ningen bibehålles.
Hans Excellence Herr Grefve Sandels, Johan AuguJt, och Grefve De la Gardie, Jacob, förenade sig med Friherre Anckarsvärd.
Jag anhåller att få tillägga några historiska upplysningar i anledningöf Herr Mannerhjertas och Grefve von Schwerins sednaste yttranden.
När RiddarhusUtskottets Memorial om Bänkman första gången förevar vid sista Riksdag, framkom det i sammanhang med Utskottets yttrande rörande förändringar uti Adelns representations-sätt, hvarföre Utskottet utlät sig i anledning af ConstitutionsUtskottets förklarande, att Ridderskapet och Adeln sjelf ägde att bestämma ändringar uti sitt representationssätt.
Förslaget angående
Bänkmännens afskaffande hade blifvit väckt i första månaden af Riksdagen, genom påminnelser, att beslut derom redan blifvit fattadt vid föregående Riksdag, men det hade blifvit uppskjutit, för att behandlas i sammanhang med representations-förslaget.
När Den 5o Maji /. m. 753 När representations-förslaget inkom, beslöt Ridderskapet och Adeln att, sorn en ny Riddarhus-- Ordning yar under arbete, frågan om Bänkmännen skulle hvila, intilldess RiddarhusUtskottets yttrande i detta afseende inkom.
När nu frågan om RiddarhusOrdningen förevar, och då i anseende till Riksdagens snara slut, icke alla punkter hunno att pröfvas, utan blott 16 päragrapher blefvo debatterade, uppstod derefter en lång debatt angående Bänkmännen, hvarvid den proposition gjordes, att Ridderskapet och Adeln skulle godkänna principen om deras afskaffande, men uppskjuta med verkställigheten deraf till en annan Riksdag.
Herr Munck af Rosenskjöld och jag framställde val orimligheten af, att då man till Kongl. Maj:ts stadfästelse öfverlemnade en ny Riddarhus-Ordning, för att promulgeras, £ samma ProtocollsUtdrag intaga, att man god-' kände en annan princip än den, som man begärde promulgerad.
Saken begärdes då på bor-j det, oell afgjordes sedan i ett eftermiddags-ple—] num utan discussion.
Jag lemnar nu till hvars och ens bedömmande, huruvida ett sådant förd klarande, att man godkänner en annan princip, än den, som promulgeras, i något afseende kan binda händerna på någon.
Jag förenar mig derföre med Grefve von Schwerin, att sjelfva saken mätte i hela dess vidd komma under öfvervägande, och det ej af grannlagenhet för de personer, som då ej voro här, utan af full rättvisa och af full öfvertygelse om ett sådant förhållandes enlighet med GrundLagen.
Pr. IV. Band. 48. 754 Den 5o Maji J, m. Grefve von Schwerin:
I1 anledning af Friherre Anckarsvärs yrkande, att den ena propositionen skulle blifva till bifall å Utskottets Memorial, anhåller jag få nämna, att mig synes, som opinionen då icke skulle hafva den fulla frihet, som den bör äga.
Här torde vara mähga, hvilka, för det de ej få sin tanke om 5 afdelningar under pröfning, kanske hellre, efter en gammal och vanlig taktik, skulle vilja bibehålla det gamla valsättet.
Detta förekommes, om första propositionen blir, antingen Bänkmännen skola bibehållas eller afskaffas. Herr Grefven och LandtMarJkalien yttrade, att Ridderskapet och Adeln torde lättast komma ifrån detta ämne, om Ja-propositionen finge innefatta bifall till Riddarhus-Utskottets Memorial, samt Nej-propositionen, att Bänkmännen borde, på sätt stadgadt är, bibehållas.
Om jag vore den enda, som yrkat förändring i Riddarhus-Utskottets Memorial, skulle jag visserligen, af skyldig vördnad för det Högloflige Ståndet, känna mig uppmanad att återkalla mitt yrkande.
Men här äro så olika meningar framställde, dels af Grefve Spens, dels af Herr Munck af Rosenskjöld, hvilka icke kunna samman jemkas; och de skulle alla förfalla, om propositionen gjordes efter Friherre Anckarsvärds önskan.
Af denna anledning understödjer jag det förslag till proposition, som af Herr Grefve von Schwerin blifvit framställdt.
Den 30 Maji J. m. 755 Grefve Posse , Carl Henric f förenade sig med Herr Riben.
Jag är af Herr Riben förekommen.
I händelse bifalls-proposi-; tionen blef gjord på Utskottets förslag, och nejpropositionen på Bänkmäns bibehållande, kommo ej de öfrige förslagen under pröfning.
Jag underställer således Ridderskapet och Adeln, om icke proposition på Bänkmännens afskaffande först må göras, emedan jag förmodar ingen votering öfver denna fråga behöfvas.
Herr' Munch af Rofenjkjöld förenade sig med Herr von Hartmansdorff.
Under åberopande a£ hvad jag förut anfört, måste jag ännu en gång förklara, det jag anser betänkligt, att börja mecl att votera om, huruvida Bänkmän böra afskaffas, eller ej.
Det är nemligen högst troligt, att Ståndets pluralitet vill hafva Bänkmännen afskaffade; men åtminstone lika osäkert är det, huruvida pluraliteten möjligen skulle kunna förena sig om något af de olika förslagen till sätt att välja Electorer.
Om nu Ståndet först beslutar, att Bänkmännen skola afskaffas, och sedan intet af de särskilta förslagen till äfventyrs skulle af pluraliteten antagas, så skulle man komma i en högst obehaglig förlägenhet.
Jag hemställer derföre vördsamligen, om icke ja-propositionen borde blifva till bifall af Utskottets Memorial, och att om nej vunne, särskilt komme att utrönas, huruvida Electors-valen på nå - 756
Den 30 Maji f. m. got annat sätt skola förändras eller förrättas, såsom hittills.
Herr Grefven och Landt- Marskalken förklarade, att ehuru Herr Landt-Marskalken hö • geligen hade önskat, att uti en voteringsproposition kunna sammanfatta de särskilta frågor, hvilka i afseende på förevarande ämne uppstått, och nu berodde på Ridderskapets och Adelns pröfning, likväl och då sådant på sätt flere värde Ledamöter äfven utredt, icke vöre möjligt, ansåg Herr Grefven och LandtMarskalken sig, med anledning af den sist förefallne discussion, böra framställa följande voterings-proposition:
Den som anser Bänkmännen böra, på sätt stadgadt är, bibehållas, voterar Jo, Den det ej vill, voterar Nej.
Nej, kommer, efter särskild öfverläggning och pröfning, att bestämmas, antingen det af RiddarhusUtskottet föreslagne, eller något annat sätt till Electorers väljande må böra antagas.
Herr Munck af Rofenfkjåldi Jag skulle föreslå, att Herr Grefven och LandtMarskalken ville, innan votering anställes, först göra proposition till bifall eller afslag å Bänkmäns afskaf - Ben oo Maji e, m, 757 fande; ty då torde den blifva besvarad så allmänt med Ja, att votering icke skulle yrkas af minoriteten.
Jag, för min del, bar ej hört någon begära votering, och får derföre anhålla, att Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes framställa proposition till mundtligt besvarande, för att se, om ej voteringen skulle kunna undvikas.
Jag får äran upplysa, att jag hört ordet votering ifrån vänstra sidan af RiddarhusSalen.
Grefvarne Snoiljky, Nils, och Mörner, Carl Stellan, samt Friherre Åkerhjelm, Carl Axel, förklarade härefter, det äfven de äskade votering.
Herr Grefven och handt Mar/Kalken förnyade den af honom sist framställde voteringsproposition, hvilken af Ridderskapet och Adeln godkändes, samt derefter anslogs.
Herr Grefven och LandtMarJkalken till— kännagaf att Plenum komme kl. half till 6 i eftermiddag att fortsättas.
Sedan 45, 44, 45 och 46 paragrapherne i Riddarhus-Ordningen blifvit uppläste, börjades 7^8 Ven 30 Maji f. rn. voteringen kl. tre qvart till 1 eftermiddagen, och befunnos, efter voteringens slut, sedan en voterings-sedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voterings-sedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit sålunda: ' Ja _ 76.
Nej — l44.
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskildt förde protocoll blifvit uppläst, Herr Grejven och LandtMarJkcilken förklarade, det Ridderskapet och Adeln således beslutat, att med Bänkmännens afskaffande, efter särskild öfverläggning och pröfning bestämma, antingen det af RiddarhusUtskottet föreslagne, eller något annat sätt till Electarers utväljande må böra antagas.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskilja
Bea klockan half till 3 eftermiddagen.
Tyen 3o Maji e. m, 75y Fredagen den 30 Maji.
Plenum klockan half till 6 eftermiddagen* Fortsattes den i förmiddags Pleno påbörjade pröfning af RiddarhusUtskottets den 6 dennes aflåtne, samt den i5 derpå följde, eftermiddagen på bordet lagde Memorial, i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkningar vid Utskottets den 3 sistl.
April afgifne Memorial, angående Bänkmäns afskaffa, nde.
Herr Grefvert och Landt-Mar Jkalken yttrade, att sedan Ridderskapet och Adeln genom den i förmiddags Pleno anställde votering beslutat, att med Bänkmännens afskaffande ett förändradt sätt till Electorers utväljande komme att äga rum, samt ätt, efter särskild öfverläggning och pröfning borde bestämmas, antingen det af RiddarhusUtskottet föreslagne,geller något annat sätt till Electorers väljande må antagas, finge Herr Grefven och Landt lYLarJkalken först hemställa, om Ridderskapet och Adeln behagade gilla det i RiddarhusUtskottets
Memorial föreslagne sätt till Electorers utväljande.
Ja, blandade med Nej, I anledning hvaraf Herr Grefven och LandtMarjkalken hemställde, om Ridderskapet och A«j 760 Den 5o Maji e, m. deln behagade bifalla Riddarhus-Utskotfets Memorial, med den af Herr Riben dervid föreslagne förändring, eller att hvarje afdelning borde inom sig utvälja sisi Elector.
Det år redan så mycket sagdt och omsagdt i förevarande ämne, att jag icke borde upptaga tiden med något vidare tillägg; men jag tycker för min del, att RiddarhusUtskottets senaste förslag innefattar och förenar allt hvad vi önske.
Ändamålet år ju att undvika 111 främmande impuls vid Electors-valen?
Detta tror jag visserligen vara vunnet, ty jag ser ej möjligheten, huru en sådan impuls skulle kunna något uträtta, då den måste på en gång verka på tjugufem olika håll.
Ridderskapet och Adeln önskar ju fullkomlig valfrihet?
Denna äges ju också, då hvar och en har rått att välja inom hela massan.
Genom antagandet af det alternatif, Herr Riben uppgifvit, skulle ofelbart flere olägenheter uppkom. ma.
Det ginge vål an vid första valet, då antalet af Ridderskapets och Adelns Ledamöter Voro talrikast ; men sedan Riksdagen framskridit, och flere rest bort, kunde möjeligen hända, att mångå bänkar voro tomma och att en och annan afdelning bestod af blott en eller två personer, hvilka nödvändigt skulle komma i stort bryderi, då de icke ansågo det passande att vål. ja på sig sjelfve och icke fingo välja utom sig.
Jag kan, på grund häraf, icke underlåta att Den 30 Maji e. m, 761 tillstyrka, det Riddarhus-Utskottets förslag må till alla delar bifallas.
Grefve De la Gardie, Jacob: Omöjligt vore det för mig, att finna ett ytterligare skål, sedan Herr Tham talat.
Högloflige Ridderskapet och Adeln kan ej åga ett dyrare föremål för sig, ån valet af Electorer.
Desse, som skola bestämma Utskottens sammansättning, grunda, så till sågandes, årendernes behandlande, ja ofta hela Riksdagens gång; det år ju således af högsta vigt att de böra, att de kunna väljas i hela den samfåldta massan af våra Ledamöter?
Är det möjligt att finna något säkrare valsätt, ån det, som berättigar den väljande, att votera pä hvilken som hålst inom hela Riddarhuset, och sålunda ej hindrar honom, att välja sin närmaste man, likaväl sorn hvilken annan.
Då i öfrigt flere värde Ledamöter, utom Herr Riben, yttrat olika tankar, om sättet för Eleclorsvalet, men jag för min del ieke anser något af de framställda förslagen vara med Ridderskapets och Adelns sannskylldiga nytta och båsta mera Öfverensstämmande, ån RiddarhusUtskottets, så vågar jag på det ömmaste bedja Högloflige Ridderskapet och Adeln, att bifalla Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition till gillande af Utskottets Memorial.
Herr Hjerta, Gu/iaft förenade sig med Herr Tham och Grefve De la Gardie samt an - 762 Den 5o Maji e, m, höll, att Herr Grefven och LandtMarskalken måtte å nyo framställa dess till bifall af RiddarhusUtskottets Memorial, nyss gjorde proposition, hvilken, i händelse den på enahanda sått som förra gängen af Ridderskapet och Adeln besvarades, utan att votering dervid begärdes, efter Herr Hjertås mening borde anses bilallen.
Grefve Spens, Carl Gufiaf: Till svar å Herr Thams yttrande, att det vore svårt, att genom någon impuls verka på tjugufem särskilda afdelningar, vill jag blott anmärka, att orsa» ken hvarföre man önskat afskaffa Eånkmånrien, just år den, att man trott en sådan impuls kunna hafva inflytande på femtio dylika afdelningar.
I detta fall år således icke någon betydelig skillnad.
Men i afseende på mängden af de olika förslagen till sättet att välja Electorer, skulle jag tro, att vi snarare närmade oss till målet, om Herr Grefven och LandtMarskalken icke delade frågan, efter de personer, som deröfver talat, utan framställde proposition efter sak-frågorne, då flere förslag i flera delar sammanfalla.
Det har synts mig, som hår åro tre sådane sak-frågor.
Den ena, huruvida valen skola anställas in Pleno, eller på afdelningar.