Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag hoppas, alt han sjelf bör vara den förste att inse det en anmårkn. af denna beskaffenhet är hvad man kallar en spik, på hvilken man kokar en soppa; och isynnerhet den siste värde ledamotens framställning är af den beskaffenhet, att jag vågar anhålla hos Hr von Hartmansdorff, att han ville göra den definition af den civiliserade verlden, hvaraf Hr Printzensköld synes vara i behof, samt derefter hos R. o. Ad. sjelf tillkännagifva, alt lian tillåter att denna fras står qvar, på det alt vi måtte få slut på delta ämne.
Jag tror tvertom, alt det är mine värde motståndare, som fästat större vigt vid denna sak än henne tillkommer; ty om de anse orden vara riktiga, men saken utan vigt, så hade de icke heller behöft tvista om orden, utan kunnat låta orden från den likgilltiga expeditionen utgå.
Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg den föreslagna förändringen i 5:le punkten böra äga rum.
Ad. att utur 6:te punkten skulle utgå orden: ”för fäderneslandet hedrande.
” I Öfrigt blef förslaget N:o 172 af R. o. Ad. godkändt.
Föredrogs ånyo Exped.Utsk:s förliden gårdag på bordet lagda mein.
N:o 23, i sammanhang med Ulsk:s förslag till und. skrifvelse ronde reglering af gide hufvudtiteln.
Den 19 December f. m. 287
Derefter upplästes och godkändes Exped.Utsk:s förliden gårdag på bordet lagda förslag
N:o iy4 till R* Sits lind. skrifvelse till K. M., ang:de regleringen af utgifterna under riksstatens g:de liufvudtitel.
Stenkolstjära.
Strumpor och andra på strumpstol eller genom stickning tillverkade arbeten.
Vid denna artikel yrkades, dels att tullprocenten, dels tullbestämmelserna i allmänhet skulle blifva desamma som i i835 års taxa, dels att tullvärdet å sista rubriken eller andra slag borde blifva 5 r:dr och införselstullen 1 r:dr, dels ock bifall till Utsk:s förslag.
Uppå derefter framställda propositioner stannade R. o.
Ad. i det beslut att bifalla Utskts förslag med den förändring, alt för rubriken ”andra slag,” tullvärdet bestämdes till 5 r:dr och införselstullen till 1 r:dr per skålpund.
S t r u m p s t i c k o r; samt Strängar.
Emot Utskts förslag yrkades, dels att icke mera än ett slag af skålpund funnes, och alt således orden st. v. borde utgå utur columnen:
Qvant, för tullberäkningen, dels borttagande af utförselstullen, dels alt införselstullen å garfstål borde nedsättas till 3 r:dr 36 sk.
A en annan sida yrkades deremot qvarstående af orden st. v. och godkännande af Utsk:s förslag i dess helhet.
Efter flera särskilda och till en del förnyade propositioner, stannade R. o. Ad., i afseende på denna punkt, i det beslut, att utförseln af alla under rubriken Stål upptagna artiklar skulle vara fri från toll; alt orden st. v. skulle utgå utur columnen:
Qvant, för tullberäkningen; att införselstullen å garfstål skulle vara 3 r:dr 36 sk. per 100 skålpund; samt att i öfrigt Utsk:s förslag bifölls.
Stålarbeten; Stärkelse; Svafvel; Svafvelblomma; Svafvelsyra; och Svampar.
Åtskillige ledamöter yrkade, att tullbehandlingen borde ske efter vigt, och att tullvärdet måtte bestämmas till 1 rtdr samt tullen till 10 sk. per skålpundet; andra att tullen a88 Den i g
December f. m. för sågblad till finbladiga sågar borde bestämmas till i5 proc. af värdet; oell andra åter bifall till Utsk:s förslag. R. o. Ad. beslöt, uppå derom framställd propos., att sågblad skulle tull behandlas efter vigt, att tullvärdet skulle vara i r:dr och införselstullen 10 sk. per skålpund, samt alt utförseln skulle vara fri från tull.
Utskottets Törslag bifölls.
Säcka r.
Af en ledamot yrkades, alt införselstullen borde bestämmas tili proc. af tullvärdet; hvilket åter bestreds af en annan, som yrkade bifall till Utsk:s förslag.
Uppå derefter framställd propos. bief Utsk;s förslag af R. o. Ad. bifallet.
Talg; Tama rinder; Tegel; Tenlikor; och Tenn.
Utskottets förslag biföl los.
Tenn- och Blyaska.
Ulsk:s förslag bifölls med den af tvänne ledamöter begärda förändring, att utförselstullen skulle bortgå.
Terpentin; Terpenlin-olja eller Terpentinspiritus; Tester eller Kratz; The; och T her morn e t r a r.
På en ledamots hemställan beslöt R. o. Ad., att ulförselslullen borde bortgå; i öfrigt bifölls Utskts förslag.
Tjärbärma eller Vrak tjära.
Emot Utskts förslag yrkades dels att tjärbärma och vraktjära såsom varande, tvänne olika varuartiklar borde åtskiljas och olika behandlas; den förra borde få utföras, den sednare vara till utförsel förbjuden; dels att denna artikel borde vara förbjuden både till införsel och utförsel; dels att 1835 års tullbestämmelser för denna artikel äfven nu måtte antagas.
Af några ledamöter yrkades deremot bifall å Utskts förslag.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utskts förslag.
Hr Landtm, framställde derefter särskild propos. angtde vraktjära, och hemställde om R. o. Ad. i afseende på den behagade antaga samma tullbestämmelser som if335 års taxa innehåller.
Ropades starka ja, blandade med nej, i anledn. hvaraf Hr Den ij December f. m. 289 flr L and tm. förklarade, det lian trott sig finna att ja öfverrösta! nej.
Ur Landtm, hemställde derefter i afseende på tjärhärma, 0111 R. o. Ad. heliagade bifalla Utskts förslag lill tullbestiiaunelser.
Ur Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg tjärbär111a vid utförseln höra vara lii från tull.
Ropades stal ka ja, blandade med manga nej.
Då Ur Landtm, förklarade, det lian trott sig finna att ja öfverrösta! nej, begärdes votering.
Deu sorn anser, att tjärbärma vid utförseln skall vara fri från tull, voterar la’ den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, anser R. o. Ad. alt tjärbärma skall vara förbjuden till utförsel.
JVej — 14.
Uppå derefter framställd propos. biföll R. o. Ad. i öfrigt Utskts rörtde tjärbärma algifna förslag.
Då nu vraktjära och tjärbärma genom R. o. Adis beslut erhållit lika tullbestämmelser, beslöt R. o. Ad. äfven, att, såsom uti Ulskis förslag skett, sammanföra dessa båda varor under en gemensam rubrik.
Ad. åtskiljdes kl. 3 e. m, In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. 18 II. h Den ig
December c. in.
Justerades pleni-prot. för den 11 sistl.
November f. 111.
Sedan R. o. Ad. på förmiddagen beslutat att tjärbärma och vraktjära borde vara förbjudna till utförsel, hemställdes af en ledamot, att någon tull likväl derå borde bestämmas för den händelse, att K.
M. icke skulle finna ett sådant förbud böra äga rum, och föreslogs i sådant afseende samina tullbelopp, som Utsk. för utförsel af denna vara tillstyrkt, eller 44 Per tunna, hvilket äfven af R. o. Ad. bifölls.
Utsk:s förslag bifölls med den förändring, att, enl. en ledamots förslag, utförseln af stjelkar skulle vara fri från tull.
Tonka -bönor; Tran och Späck; Trippel; och Tryffel.
Tråd:
Guld- och Silfver-.
Införselstullen ansågs af en ledamot böra bestämmas till samma belopp, som i835 års tulltaxa föreskrifter; hvilket af en annan bestreds.
Utskrs förslag blef af R. o. Ad. bifallet.
Jern- och Stål-, samt Koppar- och Messings-.
Äfven detta förslag blef af R. o. Ad. bifallet.
Tråd: Bomulls-.
Några ledamöter yrkade, att införselstullen borde bestämmas i öfverensstämmelse med i835 års taxa, för den nystade till 32 sk., och för den i härfvor till 24 sk. per skålpund.
Efter framställda och förnyade propositioner, dels till bifall å Utsk:s förslag, dels till bifall å samma införselstull, som 1835 års taxa bestämmer, stannade R. o. Ad. i det beslut, att införselstullen för den nystade tråden skulle blifva 32 sk. och för tråden i härfvor 24 sk. per skålpund.
Linne-; samt Träd, Buskar och Plantor.
Virke, oarbeladt, sågadt eller tillhugget; Bandstakar.
Den tg December e. m.
Träd varor:
Bjeikar och S parrar.
Några ledamöter yrkade, att utförselstullen måtte Borttagas ufven för bjeikar och spärrar af mindre tjocklek än 5 turn midtpå, liviIket åter bestreds af andra, Ulsk:s förslag Lief af R. o. Ad. bifallet.
Bräder och Plankor, sågade: af furu och gran.
Af en ledamot yrkades bibehållande af den utförselstull, 1815 års taxa för denna artikel bestämmer, af en annan bifall till Utsk:s förslag i betänk.
N:o 21 , och af andra bifall till förslaget i utlåt.
N:o 3o. Uppå derefter framställd propos. blef förslaget i utlåt.
N:o 3o af R. o. Ad. bifallet.
Bräder och Plankor, sågade: af alm, bok och ek och andra inom landet växande, ej specificerade trädslag.
Emot Utsk:s förslag yrkades, dels att utförselstullen borde utgå, dels att denna rubrik borde delas i Ivunne, så alt bräder och plankor af björk, bok och alm, med flera trädslag, skulle vara fria från utförselstull, hvaremot Utsk:s förslag skulle bifallas i afseende på ek och ask.
Efter särskildt för ek, för björk, för bok, för ask samt för alm och andra inom landet växande ej specificerade träd slag framställda propositioner, beslöt R. o. Ad., att denna artikel borde så skiljas, att för bräder och plankor af ek och ask de af Utsk. föreslagna tullbestämmelser i allo skulle blifva gällande, hvaremot bräder och plankor af alm, bok, biörk och andra inom landet växande, ej specificerade trädslag skulle vara fria från utförselstull, med i öfrigt de tullbestämmelser Utsk. föreslagit.
Enträd och Enstofvar.
F a n e'r s k i f v o r.
Utförseln af denna vara beslöt R. o. Ad., uppå hemställan af en ledamot, skola vara fri från lull.
I öfrigt bifölls Utsk:s förslag.
Gevärsstocksämnen.
En ledamot yrkade borttagande af utförselstullen å denna vara, men R. o. Ad. biföll Utsk:s förslag oförändradt.
Hr Hjerta, Lars, reserverade sig emot detta beslut.
Handspakar.
Uppå hemställan af en ledamot, beslöt R. o. Ad. att denna artikel skulle vara fri från utförselstull; i öfrigt bifölls Utsk:s förslag.
Den 19 December e. m. T r ä d v a r o r:
Lister.
Af en ledamot yrkades, att Utsk:s förslag i betänk.
N:o 21 borde antagas, hvaremot flere andre yi kade bifall till förslaget i utlåt.
N:o 3o, hvilket ock blef 11. o. Ad:s beslut.
Lä k ter.
Emot Utsk :s förslag yrkades dels bibehållande af 1815 års tullbestäminelscr, dels att sågade liikler böra vara fria från utförselstull; dels nedsättning i ulförselstnllen å huggna eller täljda Rikter till 5 sk.; dels ock bifall til!
Efter särskildt framställda propositioner å de olika tullbestämmelserna beslöt 11. o. Ad., att utförseln af sågade läkter skulle vara fri från tull, men biföll i öfrigt Ulsk:s förslag.
Mäster:
Bogspröt och Spiror.
Flere ledamöter yrkade att utförselstullen borde borttagas, andra åter bifall till TJtsk:s förslag, och andra, att vid beslutet master, bogspröt och spiror af 20 tums omkrets och deröfver borde skiljas från de mindre dimensionerna.
Hr Frih o. Landtm, hemställde, 0111 R. o. Ad. behagade bifalla Utskrs förslag ruride master, bogspröt och spiror af 4° tums omkrets och deröfver, samt af 20 till 4U tums omkrets, allt 10 fot från storändan.
Ropades starka nej. blandade nied många ja.
Då Hr Landtm, i anledn. häraf förklarade, del han trott sig (inna att nej öfverrösta t ja, begärdes votering.
Upplästes till justering och godkändes följande voler-.sproposilion :
Den som bifaller hevilla.Ulskts förslag till tullbestämmelser ang:de master, bogspröt och spiror af 4° tunis omkrets och deröfver, samt af 20 lill 4» tunis omkrets, allt 10 fot från storändan, voterar.
1'U den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, bifalles ofvannämnda förslag, med deri förändring, att utförseln skall vara fri från tull.
Uppå derefter framställd propus, biföll R. o. Ad. äfven Utsk:s förslag rörrde master, bogspröt och spiror under 20 tums omkrets 10 fot från storändau.
Pump träd; Ribbor.
På hemställan af en ledamot, beslöt R. o. Ad. att utförseln skulle blifva fri frun tull; i öfrigt biföllos Ulsk:s förslag.
Deli 19 December c. m. ao3 Träd varor:
Stäfver, Lagg- och Botten-, En ledamot yrkade, alt ulförselstullen malle Lorllagns för lagg- och bottenstäfver af lill och med 42 veiklums längd ä de förra, och högst 27 verktnms längd å de sednare.
Detta yrkande bifölls, men i öfrigt anlogs Utskis förslag.
T r ä d v a r o r:
Tunnband.
Ulskoltets förslag bifölls.
Yed. ÅtskilIige ledamöter yrkade tullfrihet vid utförseln af ved, hvaremot andra yrkade bifall till Utskts förslag.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s förslag.
Ilr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg utförseln af ved böra vara fri från tull.
Hr Landtm, förnyade sin propos. till bifall å Utsk:s förslag.
Då Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna alt ja öfverrösta! nej, begärdes votering.
Den som bifaller Bevilln.Utsk:s förslag till lullbestämmelser för artikeln ved, voterar ia ’ den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, bifiilles ofvannämnda förslag med den förändring, att utförseln blifver fri från tull.
Hr af Sillen, Willi.
Gideon, reserverade sig emot R. o.
Fortsättningen af delta måls pröfning uppskjöls till nästa plenum.
Lades på bordet Exped.TJtsk:s förslag N:o 175 till R.
Sl:s und. skrifvelse lill K. M., ang:de regleringen af utgifterna under riksstatens 2:dra hufvudtitel.
Likaledes lades på bordet nedannämnda från Utskrn inkomna betänk:n, ullåt:n och mcmorialer, nemi. från Den ig December e, m.
N:o 68, med fortsatt förslag, i afseende på nationalrepresentationens ombildning oell de i sammanhang dermed nödiga grundlagsändringar ; Stats- samt Allm.
Besvärs- och Ek on.U t s ko 11 en : N:o 104, i anledn. af väckt fråga om befrielse för rusthållare från skyldigheten alt under krig rekrytera, remontera och ersätta förlorade persedlar, emot en årlig afgift till Staten, m. m ; N:o io5, i anledn. af väckta motioner, dels om upphörande af postföringsskyldigheten, dels om lindring i detta besvär, m. 111 ; N:o io6, i anledn. af väckt motion om vidtagande af åtskilliga förändringar uti postförfattningarna, m. m.; !S':o 107, i anledn. af väckt motion om öppnande af direct postgång emellan Falköping och Mariestad; K:o 108, i anledn. af väckta frågor, dels örn upphörande af kronobrefbärings-skyldiglieten, och dels örn ersättning för dess utgörande, m. 111.; j\T:o 109, i anledn. af väckt fråga om förhöjd skjutslega vintertiden emellan Grisslehamn och Eckerön, samt skyldighet till fiirjpenningars erläggande för posterna, som färdas öfver Ortala-viken, m. m.; BevillningsUtskottet: N:o 35, angrde stämplade pappersafgiften; BancoUtskottet: W:o i34, till svar å ett RiksStts återremiss å Utsk:s betänk.
A':o 101; Allm.
N:o 127, i anledn. af anmärkn:r vid Ulsk:s betänk.
N:o 8t, om bro- och quai-afgifter för målbara våta varor, som till Stockholm sjöledes inkomma; N:o 128, i anledn. af motion om reglering af pastoraten på Gottland och föreskrifter 0111 syn å prestegårdsbyggnader derstädes. IL R. o. Åd. åtskiljdes kl. \ till 12 om aftonen.
In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe* Dcu ai December f. m.
Måndagen den 21 December t84o.
Upplästes till justering Exped.Ulsk:s förslag ?f:o 175 till R.
St:s und. skrifvelse lill K. M., angtde regleringen af utgifterna under riksslatens 2tdra hufvudtitel.
Pä ett ställe förekommer här en misskrifning i afseende på regleringen af Postverkets stat, der det heter att statsverkets öfverskott skola användas till aflöning för poststaten; men bör vara:
Postverkets öfverskott, hvilken misskrifning såIe— des hör rättas.
S ec r e t.:
Den punkt i skrifvelsen, hvarom fråga är, lyder sålunda: ”R.
St:s år 18J7 församlade revisorer hafva, med anmälan att förhöjning för de under lönerna vid Postverket anslagna 255g t:r spanmål blifvit på detta verks stat besparade och införda bland aldra Iiufvudtitelns allmänna besparingar, hemställt, att, enär sådant syntes stå i strid med R.
St:s beslut d. 9
Maj i835, deruti en summa af 100,000 r:dr upptagits såsom påräknad nettoinkomst af Postverket och derjemte blifvit bestämdt att statsverkets öfriga inkomster borde, i öfverensstämmelse meri R.
St:s d. 3o Öct. i834 aflåtna und. skrifvelse användas lill aflöningsslater och utgifter, rättelse uti detta missförhållande mätte vidtagas.”
Det ställe i R.
Sits revisorers berättelse, hvarom är fråga, lyder så bär: ”Då likväl R.
St. uti und. skrifvelse af d. g
Maj i835, ang:de statsverkets inkomster, upptagit en summa af 100,000 rtdr såsom påräknad nettoinkomst af Postverket, och delta verks öfriga inkomster böra i öfverensstämmelse med R.
St:s d. 3o Oct. i8>4 aflåtna und. skrifvelse användas till aflöningsstater och utgifter” etc.
Det är således Postverket som afses. R. o. Ad. beslöt, att ordet Statsverket skulle utbytas emot ordet Postverket.
Det förefaller mig, som någon tvetydighet ägde runi i den punkten af förslaget, som handlar örn löneregleringen för iänsstaten i Mariestads län, nemi. den perioden, som omtalar Ständernes afslag och Konungens propus, om lön för en länsman i Mölltorps socken.
Jag anhåller, att denna punkt blir uppläst.
Den af Hr Bråkenhjelm åberopade del af förslaget upplästes, så lydande: ”E. K. M. har till uppförande å stat föreslagit lön, 100 r:dr, lill en nödig befunnen länsman i Mölltorps sicken af delta län; men då R.
St. så väl af K.
Kammar-collegii och Den 21 December f. m. K.
Stals-contorets yttranden i denna fråga, sorn af R.
St. särskildt tillhandakomma upplysningar inhemta t, att nämnde länsmans anställande är mindi e behörigt, hafva R.
St. icke funnit skäl bifalla hvad E K. M. i detta afseende föreslagit. ” I]r Bråkenhjelm:
Det är mig visserligen icke be kant, huruvida Stuts-cont. och Kammar-colhm afgifvit dessa upplysningar först till Konungen, och att desamma sedel mera blifvit, jemte den nåd. propostn, Ständerna meddelade; men det fniefaller mig besynnerligt, att Konungen skulle bifoga sin propus, handlingar, hvilka bevisa, alt den nåd. proposm varit öfverflödig.
Det står i uppenbar strid med sakens naturliga förhållande, att Konungens embetsverk hos R.
St. afstyrka en propos., som Konungen gjort lill samma Ständer, och att Ständerne, på grund af de underordnade embetsverkens afstyrkande, afslå Konungens propos.
Jag hemställer, huruvida en sådan affallning af Ständernes beslut kan få äga ruin, som medgifver en dylik motsägelse.
Jag får i första rummet fästa Ur Dråkenhjelms uppmärksamhet derpå, att expeditionen är, så vidt jag icke misstager mig, affatlad i fullkomlig öfverensstämmelse med StalsUtskis af samtliga Stånden bifallna betänk, i denna fråga, och alt i följd deraf någon förändring i detta förslag lill und. skrifvelse icke kan äga rum.
Alt alldeles omotiveradt lill Konungen anmäla detta afslag, synes icke heller vara lämpligt, hvarförutan jag ber att få påminna, det StatsUtsk. icke yltrut, alt den i fråga var. länsmannen vore alldeles obehöflig, utan blott, med anledning af de förvaltande verkens i frågan infordrade, Konungens nåd. propos. bifogade utlåtanden, att en sådan tjensteman vore mindre behöflig, hvilket äfven inom StatsUtsk., vid frågans behandling, bestyiktes af personer ifrån orten, och att det ändamål, som med den ifrågasatta länsmannen a
Rågs, kunde vinnas derigenom att en särskild expeditionsfogde anställdes vid Carlsborg, sorn i ett annat betänk, säges.
Jag skulle anse de skäl, som blifvit anförda, som riktiga, och då Konungen bilagt sin nåd. propos. de förvaltande verkens utlåt., för att sätta Ständerna i tillfälle alt bedömma sakens sammanhang, så lärer det ej vara Ständerna förmenadt att stödja sig pä dessa verks yttranden, isynnerhet i de fall, der de icke öfverensstämma med Konungens yttrade mening.
Jag skulle alltså tro, att någon förändring i detta förslag icke vore af hehofvet påkallad, och hemställer alltså alt Ståndet ville detsamma bifalla.
Jag har endast begärt ordet för alt försvara Exped.Ulsk:s åtgärd; ty då Ständerne afslagit hvad Konungen begärt för länsmännen, så har Ulsk. icke Den 21 December f. m. »97 icke kunnat göra annat än åberopa de upplysningar, som StatsUtsk. meddelat, och hvilka föranlcdt till afslaget.
Jag bestrider icke riktigheten af de uppgifter, som en StatsUtskrs medlem letnnat.
Det är möjligt, att jemte den K. propostn funnits utlåt:» af underordnade embetsmyndigheter, så beskaffade som man bär omtalat, likasom att riksdagsmän från den ort, hvarom frågan är, instämt i den mening, som samma myndigheter yttrat.
Men jag skulle likväl tro det vara orätt, att i det beslut, som med anledn. af Konungens förevar, propos. fattas, tillkännagifva, att Ständerne hysa mera förtroende till Kammar-colhin ellerStats-cont. ellerenskilda underrättelser än till den K. propostn.
Det torde vara tillräckligt om Ständerne blott säga, att som Ständerne icke trott sig linna behof af den ifrägavar. länsmannen, så hafva de icke eller beviljat det begärda anslaget.
Att göra en framställning så blottad på skäl, derföre finnes intet hinder.
Att så förut skett, derpå saknas ingalunda praejudicat, t. ex. i frågan om anslag till Tabellverket, der Utsk. börjar med att förklara behofvet utaf embetsrum vara obestridligt, men slutar med att icke anslå några medel dertill.
För min del anser jag vida bättre, att Ständerne icke anföra några skäl, än att de yttra sig på sätt här föreslås.
Som ledamot af Stats Utsk. tager jag mig friheten yttra samma åsigt, som den Frih.
Sprengtporten framlagt, nemi. att då StatsUtsk. i bredd med den K. proposm får emottaga underordnade auctorileters yttranden, som mången gång stå i strid med hvad Konungen föreslår, så måtte det vara Regeringens mening, att åt det pröfvande StatsUtsk. öfverlåta antingen att godkanna Konungens eller dess underordnade embetsverks förslag.
Jag tilltror mig icke att nu kunna uppgifva alla de fall, som inträffat i öfverensstämmelse med denna uppgift, men många äro de i sanning.
Då, enligt 3o §:n Riksd.Ordn., det åligger StatsUtsk. att pröfva behofven, så bar StatsUtsk. också baft ett tillräckligt skäl att väga mellan de uppgifter, som blifvit directe af Regeringen lemnade på behofven, och dem som embetsverken afgifvit.
Jag beklagar att sådana olikheter kunna uppstå, ty de borde aldrig synas; meri då det skett, och StatsUtsk. enligt sin pligt förfarit, så anser jag ingen oformlighet ligga deruti att Ständerne, i öfverensstämmelse med den praxis som Regeringen begagnat, uttrycka sin opinion, och tror följaktligen, att emot Exped.Utsk:s förslag till und. skrifvelse på det hela ingenting är att anmärka.
Mig synes, att det bevisar en särdeles opartiskhet och en särdeles liberalitet å Rege 18 H. 38 Den 21 December f. m. ringens sida, då hon meddelar Ständerna så fullständiga handlingar rör:de ett ämnes utredning, att de äfven innefatta sådana, som motsäga Regeringens slutliga beslut att begära anslag i en fråga.
Detta öppna sätt att gå till väga, detta sätt att icke vilja undandraga Ständerna kännedomen ens om sådana omständigheter, som -äro stridande mot Regeringens egna propostr, synes mig vara ett ämne, som borde framkalla ömtålighet hos den andra Statsmakten, vid besvarandet af en Konungens propos.
Ständerne halva bifallit StalsUtsk:s förslag i den föredragna delen af betänk., men der stodo inga motiver anförda, utan de jgenfunnos i ett föregående raisonnement.
Der står äfven närnndt som ett skäl till afstyrkande, att en representant af BondeSt. från den ort, som vore i fråga, hade förklarat, all en sådan länsmans-hefattning der vöre öfverflödig, och denna sista strof har Exped.Ulsk. uteslutit.
Jag har mina särskilda åsigler om saken; jag tror alt uppställningen af premisserna är sårande onödigtvis, och att denna uppställning kunde vara annorlunda.
För att icke föranleda lill en så lång discussion, som den, hvilken bragtes å bane då ett Exped.- Utsk:s förslag till und. skrifvelse i ett föregtde plenum justerades, vill jag icke motsätta mig den utsträckning, som är i fråga; men för min del kan jag ej finna, att det ligger för liten grannlagenhet deruti, att Ständerne i skrifvelse till Konungen åberopa de grunder, hvarpå Ständerne stödja sin vägran.
Tvertom tror jag, att det just visar att Ständerne tagit i noggrannt öfvervägande hvad Konungen framställt.
Jag instämmer så mycket hellre i den siste talarens yttrande, som här icke är fråga om någon Regeringens åtgärd, utan om en länsman bör anställas eller icke.
Det är ju naturligt, alt pröfningen deraf beror på de förvaltande verkens utlåtanden.
Det ena kan måhända tillstyrka, det andra åter afstyrka.
Landshöfdingen i länet har kanske tillstyrkt tillsättandet af den omtalda länsmannen, men Kammar-colhm och Stats-cont. funnit honom mindre behöflig.