Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Görs wekkerligt: att stin riri den af Osi, under dm 6:ke sistsedne Junii »ntagnc och af Konung och Skan, der fasistälda Regerings Form, Tryckfriheten bliswit Swensta Folkel tillerkänd, sörmedelst del stadgande i berörde Grundlags 86 H. atr, med Tryckfrihet bär förstas hwarje Swenst Maus rättighet, atr, rik.ru rväg lagoe hinder rugifwa skrifter, art sedermera inför laglig
Domstol kunna tilltalas fou deras innehall, och art icke i annar fall kunna derföre st affas, an om detta innehall strider cmor sydlig Lag, gifweu arr bewara allmänt Ilig-, utan att återhålla allmän upplysning; a!ljä och med hänsigt kill de salunda förestrif, ve ändamål, hofwa Wi härmed welar förklara Hwae och Den i December.
59 och en fritt och öppet, att, med iagttagande af de förestrifler mot Tryckfrihetens missbruk, hwilka här ne, dansöre, i öfwerensstämmclse med Rikets allmänna Lag, stola uttryckeligcn stadgas, i afseende pä
Sta, tens inwärkes lugn och utwärtes säkerhet, samt det Högsta Wäsendets, öfwcrhckenS, den enstikde Medbor, garens och sedernas dermed förknippade helgd, sina tan» kar uttrycka och meddela i alia ämnen i hwad skrif» an som helst, och chwad föremålet stulle wara detta Nike enskildt eller främmande Lander, ett närwarande lidchwarf eller de förflutna, lefwande Personer eller aflidna.
Till följd häraf och jämte det Wi härmed förpligta alla dem, pä hwilka en laglig pröfning af förbrytelser i allmänt tryck ankomma kan, att wara den tilltalades lagliga wärn och destydd, hajma Wi, »ill Tryckfrihetens försäkrande pa eit sätt, förenligt med eit Borgerligt Samhälles och hwarje Medborga» res rättmätiga fordringar, welal stadga och förordna följande: r:mo Alla förm gällande Lagar, Stadganden och Föreffrifter i afseende pa Tryckfriheten eller Bokhandeln, ware härmed uphäsna, och , såsom en följd häraf aswen asta hittills glfna särstiidta Förbud emot mgifw noer af wissa böcker, skrifter och handlingar, skolandes dessa ej kunna ätalas annorlunda än deum TrycksrihctS»Lag bjuder. redo Någon tryckningen föregående granstnmK af sträft eller något förbud cmor tryckning deraf stalt ej äga rum.
Ei stal någon strist kunna före dess mZifwaude Boktryckare Utgifware eller Förfettare affordras, ct eller uäzot för tryckningen eller utgifning,:» 6c> Den i December. hinderligt inseende öfwer Boktryckerier eller Författare och Utgifvare wara tillälik; Lärowerken dock deras förra rättighet förbehållen, akt öfwerse och gilla sadane afhandlingar, som stola pä deras Lärosalar offcnteligen förswaraS. Z'.o Inga Privilegier pä strifters ukgiswande as hwad form och bestaffenhek de wara ma stola hä« dan efter behöfwaS, utan ware för hwarje Författare eller Förläggare thy förutan, utgisningsräklen af trycket fri, andras redan erhall,1a uteslutande rätt dock oför, kränkt.
Sädan uteslutande rätt mä hädanefter ej förunnas pä längre tid ä» Tjugu är.
Pä obestämd tid, redan förunnad, galle endast för dens lifstid, som den erhållit.
Privilegier pä strifters Ukgiswande, förlänta till allmänna Inrättningars understöd, äge ej krask för längre tid än Tiugu är, räknade fran denna Lags datum; Kongl. Mahl dock obetagit att dem hwarje gäng pä högst TjugU är förnya. 4 0 Privilegier pä Boktryckerier stola ej behöfwaS, Man stände hwar och en fritt att man hinder af någon författning eller Boktryckeri-Reglemente samt Utan att wara underkastad någon straordning sadane Tryckerier i Stad, eller pä högst ^ mils afstånd derisrän, dock astid fiälde under Stadens Iurisdiction, anlägga, af hwad bestaffcnhet eller widd honom lämpekigt synes, likwäl under lnt förehåll, akt han Trettio dagar innan någon strist derisrän mgär, hos Kongl. Majus Befallningshafwande i Orten och den Stads Magistrat, derunder anläggnings stället lyder, tillkän» uagifwer att, och hwarest han Boktryckeri anlagt; och Kligge det bemäldte Kongl.
Maj:ts Besallningöhafwan» te att med omgående Post Hos-Cancelleren sadant tvid handen giswa.
Den i December. 6i Zch Författare ware ej skyldig att ä tryckt skrift läka sitt namn ursäktas.
Ehwad han okänd wara will eller ej, äligge honom an tillställa Boktryckaren en förseglad sedel innehallande hans namn och hemwist, med päskriswit betyg om desta upgifters riktighet af twänne mas Boktryckaren wäl kände Män, hwilka äligge Författare answar, i händelse skriften inom laga tid ätulas skulle, och Författarens namn och hemwist befunnes origtigt upgifna eller i Sedeln saknades.
Röjer Boktryckare Författares namn och hemwist dä sadan! honom e> af
Domaren lagligen alagdt är, böke 200 R:dr. och warde hanö bror? kungjordk i allmänna Tidningarne. 6:0 Utgifware af Nilänsk mans arbete i öfwersäktniiig ester Jnlänsk mans, som sitt namn ej angiswir, likasom urgifware af Periodista ffriscer eller samlingar af siere Författares fkrisrcr, äge enahanda rättigheter, pligter och answarighet, som Författare i alla de fall, der ej i denna Lag annorlunda stadgadt är. 7:0
För en skrifts innehall ekler skrifart skall ingen Boktryckare funna till answar ställas, undantagande i de fall, da han magtlätik att med en sädan namnsedel, som i s mom. förejkriswen är, sig förse, eller dä Författares ester UtgifwareS namn, man desi tiilständ, en skrift äsatt är, ester ock sädank namn ej upgiswas kan pä sätt nedanföre i 8 mom. af denna §. stadgas. 8.0 Hwarje skrift ware Författarens ester betz lagliga rätts innehaswarcs egendom:
Hwilken somt skrift trycker ester csterttycker man Författarens ester För, 62 De» I December.
Förläggarens skrifreliga Ullftand niiste uplagan eller böle dest fulla »värde mälsägandens ensak.
Denna Lag gälle cj för Effwersärrare i annar sall än dä löfwersätkare en annans namn Missbrukar el, ler hans arbete esterlrycker eiler läker sin öswersättning för annans anses.
Ukgifware af samlingar eller Periodiska skrifter, hafwa ej brutit emot Författares ägande rakt, dä han j dem , med förtigande as Författarens namn, hans otryckta arbete utgifwer.
Hwilken, som ä annorS skrift falskt Titelblad eller orätt Förs.klare, eiler ntgifwares namn utsätter, straffes enligt MissgerningS BaikenS 8 Cap: z §.
Dickiadl namn, htvarmed ingen ^verkelig Person utmärkes, ware ej förbudjt, art pä titelbladet utsätta, dä Auckvrs rätta namnsedel lämnad är. 9:0 Ä hwarje skrift warde Boktryckarens namn, trycknings orten och ärtalek utsatte.
Uragtläcer Boktryckare sädant, pligte han första gängen IQ) R:dr. och ware han andra gängen sitt Boktryckeri förlustig; Galle dock ej delca förordnande för Notisiealions och Sor« gebref, formulairer. bctingnings sedlar med mera af dylik beskaffenhet. ro:» Intet hinder ware för fri Bokhandel eller för Utgifnmgen till söryttrande af någon Erisi ware sig inlänsk eller utlänsk. Hwarje Författare eller För, läggare stände fritt att en honom, i följd af sadan e» gcnlkap tillhörig skrift antingen sjelf eller genom andr ra föryttra.
För fortfarande föryttrande deraf, ware inga andra hinder än de som i 4:de §. ic> mom. af denna Lag söreskrifwar. ii.'»
Den i Decemler. ii:o Under order skrift, som i denna Lag nyttjas skall förstas att hwad genom tryck under Allmänhetens ögon läggeö. 2. §. i:o I öfwerensstämmelse med här vfwan för en allmänt, och Lagbunden tryckfrihet lagde grunder, skall dek, under de nedanföre i z H> stadgade söcbehäll, stä hwarje Författare fritt, arr öfwer alt hwad som är eller kan blifwa föremål för menffljg kunjikap, genom tryck kungöra sina rankar, hwaraf tydeligen följer, att, med iagtlagande af berörde förbehåll, fran killarna ämnen icke kan undantagas någon siags Wetten» flkap eller kunjlkapSgren, ehwad föremål den äga ma, der Högsta Wasendet, Menniffan, werldcn eller samhället; ej eller någon stags tillförene, nu eller hädanefter gällande
Lag eller offcnkeligr stadgande, ej eller någor flage EmdekS-Werk eller allmän inrättning ej eller nägot flagS bestut, anstallt eiler ätgard, härflytande as hwilken som helst, i offenlelig egenffap handlande myndighet. 2:0 Skall för hwarje ämne skrifarten, enär den ej, såsom stundelig eller smädelig sig tydeligen Utmär» ker af hwarje Författares eget wal bero. Z.o Skall det, i enlighet med hwad i i §. Z mom. stadgat är, wara hwarje Författare eller Utgifvare tillätit, akt under det ena wilker af helgd för ondrgs ägande rätt, allmän göra skrifter as hwad sorm, widd eller beskaffenhet som helst. 4:0 I grund as hwad i i mom. af denna §. stadgadt är, skall äswen till Utgifwares säkrare efter - 64 Den i December. terrättelse, dock med de undantag och wllkor som nedanföre stadgas skola, uttryckeligen wara en hwar kil» iäkit, atk i allmänt tryck ukgiswa alla sa wäl rätte» gängar, som andra allmänna ärenden rörande handlin» gar, Protokoll och beslut af hwad namn och beskaffenhet de wara ina, chwad de höra till den förflutna kl» Veu e?kr till ma! som hädanefter förekomma, ware sig hos Högsta Domstolen, Nedre Justitie-Revisionen, Alln änna Beredningen, öfwer och under Rätter, Collegiér, Comueer, Beredningar, Dircckioner, Corn» Mrflioncr, Förwaltningar, Konungens Befallningshaf» wandc Consistsricr, Execntionssäten eller andre Publika Wärk utan ätMlnad pä malens beskaffenhet af Civila, Crin.inella, Oeconomiska, Militaira eller Eckesiastiqua; widare, alla tillförene, nu eller hädanef^c gällande Jnstructionrr, Constitutioner, Reglementen, Statuter, Ordningar, Privilegier, Nescriptsk och allmänna Stadgande», hwarisrän helst utfärdade, tillika, med alla oswannämnde högre och lägre Rätters, Collcgicrs, EmbetS-Werks, publika Corporationers och alla EmbetS och Tjenstemäns Relationer, Memoria, ler och EmbetS Bref, äntcljgen, alla Societeters och Werks samt enskilde Personers Memorialer, ansökningar, Förslag, betänkanden, beswär jemte Utslag och swar derä till de velar deras, som till publika
Em» beksmäns och Werks handläggning komma; och böra till den ändan, icke allenast alla sädane handlingar tvid Domstolar och andre oswannämnde Werk och Embeten, genast och uran tids Utdrägt emot lösen utlämnas ät hwem det äskar, antingen han har i sa» ken del eller ej, wid answar, såsom för tjenstens för, försummelse, om sädant af någon Publik Tjensteman »vägras eller obehörigen fördröjes; man äswen wid samma answar i alla archiv, hwar och en fri tillgäng lämnas, att fä pä stället asffrifwa elier asffrifwa läka, Den i December.
6§ eller om derwid betydande hinder more, i bewiktnad afskrift emot wederbörlig lösen utbekomma alla stags handlingar i hwad ämne som helst.
Wid föregående tillåtelse skola följande undanlag och wilker owägerligcn iakttagas.
Ätt Protokoll, hällne hos Konungen i Ministericlle ärender och Commandomäl, eller SlatS-Räders Protokoll och handlingar, eller Riksståndens, eller Hemliga Utskottets eller ConstitUtionsckltskottctS rörande StatS-Rädtt, eller Banco- och Riksgälds-WerkenS eller Banco- och Stare-UtfkotlcnS eller Revisorers öfwer Banco- och Riksgälds-Werten, rörande samma Werkö hemliga ärenden icke kunna till tryckning fordras eller uran Wederbörandeo tillstånd utbekomma-.
Sadane Handlingars utgiswa.ide as trycket, utan Weberbörandes tillstånd belägges med iOO R:dr. böter.
Att ej någre Ministericlla Handlingar eller Diplomatiska Personers enskildt» anteckningar, eller berättelser öfwer Ministeriel!» ärenden, hwilka höra till ett scdnare tidehwarf, än för minst är tillbaka, kunna utan Regeringens tillstånd, ej eller cnskillta bref, sa wida de ej till nägot Rätiegängsmäl nödwändigt höra, ej eller ät Publik ward anförtrodda dcpostta af skrifter 06) handlingar utan deras tillstånd, som'samma bref eller depostta anga eller tillhöra, kunna ut gifivas eller Utbekomma--; be» häremot bryter böke zo R:dr.
Alt i hwad rättegångs mål som helst en Part wäl mä wara tillälic, att innan Dom eller Utslag fallit, efter egit wal, genom tryck kungöra inlagor, be swär och anklagelse; men akt ben Parl, som af en Femte Baud. kll.o 5. rät - 66 Den r December. rättegång, feda» Utslag eller Dom fallit, mera trycka later än dom eller Utslag, såsom e» af ParterneS pågående», förklaringar, wista vaka eller dylikt, äfwen ware ssylldiq. att tryckte bifoga WederpartenS motpästäenden, motförklaringar, samt de öfrige Leda, Möt.>r»es vota, af den Domstol, hwarwid mälet förewarit, således ali som för nödwändigt hällas bör till uplySnjng om sakens behandling och UtslagetS grunder.
Likwäl mä ej någon anses skyldig att utlösa andra handlingar än till detta ändamål owillkorligen oumgän» gelige äro; och ma pröfningen derom bero af Domaren, hos hwilken mälet sörewarit, under laga answar om dermed annorlunda förfares, än med denna Lags tydeliga mening och stadgande öswerensstämmer.
Deri häremot bryter böle so R:d.
Det skall ock stä hwar och en Part fritt, som halwor nägon sak eller något annat dest rättighet rörande mäl, antingen hos Kongl Maj:t, i Dest Hög, sta Domstol, eller hwad annan Domstol eller publikt Werk del wara mä, att deröfwer läka trycka under» rättelse eller sa kallade Speciesfacti; dock ait han häller sig wid sanning och anständighet.
Den häremot bryter böre zz R-dr. i6 st.
Att Protokoll och Handlingar i sörlikra brottmål -ej mä, sä längs nägon af Parterne leswer, man deras ömsesidiga tiliständ af trycket ukgifwaS.
Den häremot bryter böke ZZ R:dr. i6 st.
Att sadant som rörer styggelser eller högeligen särar blygsamheten, eller innehåller hädelser emot Gud, eller lasteliga uttryck om Rikets warande Öswerhet eller hwad, i afseende pä Personer hwilka ett mäl icke egenreligen beträffar, kunde i sädane handlingar hafwa in - Den r December 6? influtit, otidigt, anstötligt eller förklenligt, icke mä uti dem wid wike af ZZ R.dr. i6 H., genom trycket kun» göras, uran sä wida hwad sistnämnde sall angär, åberopandet skulle af Domaren, som sist i mäler dömt, pröswas nödwändigt till uplysning och styrkande af sjelfwa hufwudsakcn.
I öfrigt och som dek blefwe för »vidlyftigt, att alla förewarande ämnen och mäl och ärenden med nog« grannhet utfälla, skall det sta hwar och en fritt, att i tryck allmänt kunnigt göra alt hwad som i denna lag icke sinnes uttryckeligen färbudit, följaktligen skall ock ej nägot som öfwer i denna Lag tiilätliga ämnen i Tryck anmärkeö, päminnes eller eljest gransknings ellse reflexrionswis i dagsljuset sromlägges, kunna undee förewändning att innebära tadel eller klander, såsom straffbart anses, sä wida skrissättet icke är tydeligm smädligt eller skändligt; om answar hrvarföre i denncr
Lag stadgadt är, I» kinder de förntsarte wilikor, att wid plöjningen af en skrift eller answarer för oen samma.
Domaren altid, i fall, som rwetydiga synas, skall heldre fria än fälla och dcr srägan är om ämnets mera än VM uttryckens Laqftridighek, heldre fästa sin npmärksampä skriftens klara asyfmina än pä ntsöringsjältet, altid utan rättighet, akt, i hwrlket sall som helst, draga obestämda siursöijder as mtrycken, skola såsom misibruk as Tryckfriheten anses, i o Hädelse emot (Äud, hwarmcd bör förstas eit genom sielfwa uttryckets gröfwa och afskywarda lydelse, rysligt smädande af der högsta Wäsendet, brottet - 68 ^
Den i December tet skall umgällas såsom i i Cap. i H. Mifigernings Balken, Allmänna Lagen stadgadt är, och skriften confisceras. 2:0 Alfwarljg och klart uttryckt förnekelse af en Gud och ett lis efter detta, eller af den rena Ewan» geliska Lärans sanning.
Brottet skall umgällas med 100 R:drs. böter och skristen confisceras. z:o Ofwerlagdt och klart uttryckt gäckeri as den allmänna Gudötjensten, Gnds ord och Socramenten.
Förbrytelsen skall umgällas med ivo R:drs. böter och skriften confisceras. 4:0
Alt slags lastligt yttrande om den Regerande Konungens höga Person eller gcrningar eller Deh Gemäl Drottningen eller Rikets bestämda Tronföljare.
Brottet skall straffas enligt Mifigernings BalkenS 5 Cap. 1 H. och skrislen confisceras. s:o Smädeliga uttryck emot någon bland de öfriga Personer af det regerande Konungahuset, hwilka » Kongl, eller Furstelig wärdiqhet inom Riket åtnjuta.
Brottet skall straffas med ioo R:dr. böter och skriften confisceras. 6:0 Smädeliga uttryck om Riksens Ständer eller någon af deras fördelningar.
Brottet skall straffas med ioo Rtdrs. böter och skriften confiscerade. 7:0 Tydlig »»maning kill myteri eller upror.
Brottet skall straffas efter 6 Cap. Mifigernings
Balken och skriften confisceras. 8:« Den i December. 69 8 0 Smädliga uttryck om Riket» Embet»- och Tjenstemän i och för Embetet.
Brottet stall straffa» ester allmän Lag. 9:0 Smädeliga, förklenliga och osämja med främ» mande magter »ideligen äsysmnde omdömen och yttranden om samtida Nationer och Stater, med hwilka Riket är i fredligt förhållande, om deras w wande Ofwechek, Regering och Regeringssätt, höga Embetsman och Sändebud, inre eller yttre förhållanden, företag och underhandlingar.
Förbrytelsen stall umgällas med 50 R:drs. böter eller uköswer till och med roo och stristen confisceras.
Är stristen ej smädlig eller förklenlig, men genom densamma missförstånd med Utlänst magt sig yppar mä den kunna confisceras. io:o Oberättigadt kungörande i tryck af hwad i anseende till Statens ä särde warande underhandlingar med främmande magter eller eljest af Konungens i sammanhang med dem tillernade beslut och afsigter samt desi Ministrars, RädS och Sändebuds wärf utrönt är eller sörmodadt wara kan.
Skristen confisceras.
Sker sädanl kungörande as den, som Konungens och Statens hemligheter betrodde äro, straffes brottet esler 4 Cap. 5 §.
Missgerning!) Balken och stristen confisceras. n:o Angripelser emot enstilld man, hwilke ä tea gä eller för dess borgerliga namn och rykte för» klenliga äro.
Brotten straff,» ester 60 Cap Mitzger» vings Balken och warde dessutom stristen confiscerad. 12:0
Lögnaktige upgifter och wrängde framställningar till Allmänheten» sörwillande och förledande.
Brot - 72 Den i December.
Brotten umgällas med böter frän zz R:dr. r6 H. tik och med lov R^r. iz:o Sedernas sräcka manhelgd, ware sig ge» nom offenkeliga läror till någon grof last, särdeles den som särar ärbarhcten eller sädane ohöjida och Madeli» ga framstästningac af denna lasts utöfning, hwarigenom främjandet as ett fördärstigt lefnadssätt uppenbart asystas.
Brouer stall umgällas med 50 till roo R:dS. böter och st risten constsecras. 14:0
Sedernas lättsinniga manhelgd genom oturk» tiga Uttryck och grosheler.
Förbrytelsen umgallcS med zz R:dr.
16 si. böter och skriften consisceras.
Säwm allmän regel galle i afseende pä consister rade steiner, att något mer as deni ej mä af rrncket ä nyo ukgifwas an der, hwilkcr Domstolen som sist i malek dömt, icke för brottsligt ansett. 4- I afseende pä bewakningen öfwer stristers lofiiga allmän görande stola följande Stadgande» gälla. 1:0 HostCancelieren stall tillkomma, att bade in» om Huswudstaden och i otterne antingen sjelf eller genom wederbörligen af honom sörordgade Ombud, ivaka öfwer stristers allman görande pä det sätt och i delar, som här nedanföre stadgas; ägandcs han äfrvcn att endast uti de i Z mom. af denna §. bestämda sall Utkomna strister med qnarstad belägga.
Rättighet att confifcerg äge aldrig Hvf-Cancelleren. r.o Deir i December. ?r r:o Till befrämjande af vetta ändamål ware härmed krll owägcrlig efterlefnad föreskrifwit; att i samma stund, ej sednare, än en skrift till försäljning eller till spridande pä hwad annat sätt som helst utgift wes, skall ett exemplar aflämnas i Stockholm till Hos Cancelleren och i hwarje annan ort till hang förordnade Ombud.
Boktryckare som denna föreskrift uragtlätcr böre för hwarje gäng so R:dr. z:o Anser Hof-Cancelleren eller Dest Ombud någon skrift innebära tydelig förbrytelse emot z, 4, 7, 9, ro och mom. i z §. af denna Lag, äligqe honom eller Ombudet, att den gjorda upplagan af samma skrift innom ätta dagars förlopp med quarstad belägga läka; körandes en mänad efter den dag dä i Landsort quarstaden lagd bljswit, HoftCcmcelleren meddela Ombudet sitt gillande eller uphafwande deraf.
Är uti Huswudstaden quarstad ej innan ätta dagarförlopp lagd eller i Landsorterne HosCancellerens gillande ej innom osman föreskrifne en manads förlopp ankommit, ma quarstad ej, utanefter laga Domstols och Tryckfrihets'Commitscns yttrande gälla.
Meir wid alla de tillfällen, dä Hof-Cancelleren anser förbrytelser mot denna Lag sig yppa och sä ofta wälet ef hör, ware sig, såsom blott ordnings mai under hans egen pröfning eller wid personliga sörolämpanden till
Len osörrättades enskillta beifrande, äligge HoftCancelleren, antingen han funnit quarstad äga rum eller endast atal wid laga
Domstol att jjkriften ofördröjligen, och omedelbart till Justitie-Cancellerens laga ätgärd öfwerlämna. 4:0
Till ordningsmäl räknas, vm wid Trycke, ris anläggande uragtläteS hwad l s mom. derom stadgar, eller om Boktryckare underlåter att, enligt - §. 7- Den i December i §. 9 mom. ä skristen Utsätta sitt namn, trycknings orten och ärtalet.
Härom undersöks Hof Csncelleren, och ostämne sidan sin berättelse derom genast till Ju» stitiä-Cmicelleren.
För öfrigt äro ordningsmål ej andra än säoane Oecvnomiska, som enligt Boktryckeri och Bokhandels Reglementet till hans pröfning kunna höra och till rubbning as något stadgande i denna Lag icke leda.
;:o Sä snart någon förbrytelse emot denna Lag antingen i följdas Hof Canccilerens upgikt eller genom enskillt angifwelsi eller va annar sätt blifwit JustitiacCaneeUeren kunnig, äligge honom arr ofördröjligen lala förbrytelsen genom tillförordnad
Actor tvid behörig Domstol aklaga.
Ware han destinon! !ör egen del för» bunden att genom wederdörande Ombud öfwer Tryckfrihetens Lagliga bruk tillbörlig. uppstad haima.
Ware likaledes Justitioe» Ombudsmannen pligtig alt, i afseende pä förbrytelser mm de-n-a
Lag lämna sin EmbetS åtgärd eiiligt de i Jnstcuerionen, rörande hans befattning
Med andra ival föreffnsna grunder.
Enskildt förolämpande ägc endast malsaganden rätt att sjelf el, ler genom Ombud atala. 1 6m Sedan Sex m-änader förlupik efter det en skrift bewisligen till HosiCaneelleren elier hans Ombud blifwit, enligt 4 §- 2 moin. insänd, mä ej ätal dera äga rum.
Enskildt man äge dock att räkna sin beifraude rätt frän den dag laga hinder emot upprättelser sökande bewisligen upphört
Hr näqon skrift med qnar» stad belagd, dä skall ätal ske ä skriften, innom ätta dagar i huswudstadcn och i otterne ätta dagar ester det Hol-CancellerenS gillande as quarstaden blifwit kun» nigt, i annat fast upphöre quarstaden och ware skriftens försäljning obehindrad. 7:0
Den i December. 7Z 7:0 Ufaisware af dagblad och iveckoblad, hwil» ka, såsom i §.
1 6 mom. stadgadt är ensamme äro underkastade författare answar, ware framför andra erindradc om ctr rätt bruk af Tryckfriheten och umgälls utgifwaren förbrytelse genom fadant blad dubbelt i alla de sall, der med penningar pligtas.
« 8:0 O.warstad eller confiscation gälle ej för större de! af en stutt än bet eller de blad, hästen eller ro, mer hwarä äial göres. 9:0 Hwar som beträdeS att hafwa försallt eller Utspridl en i laga ordning med qnarftad belagd eller confifcerad strist bote efter omständigheterne iftän rocr till och med ZvO R:dr.
Rubbning af qvarstad umgälles särstildt efter 8 Cap. 8 §- UtsökningS Balken. io:o I afseende pä försäljning och utspridande af utifrån inkomne skrifter pä Swensta språket äge HosCancelleren lika rättigheter och äligganden, som i afseende pä innom Riket tryckta, och ware föryrtrare af sädane strifrcr underkastad samma styldighet och answar, som i 2 mom. dcvna §. för Boktryckare stadgade äro. ' n:o Finner Hof-Cancelleren att urrikes ifrän inkommen pä främmande wräk författad strist innehåller nägot stridande emot Z H, 4, 7, 9, och rz:de moni. aligge honom, att, efter tills widare dera lagd qvarstad, i underdänighet inhämta Kongl. Masrrl befallning, huruwida den samma bör till sörykttande frigift was eller under widare qvarstad till ätenrtförinde för» bliswa. § 5- 74 Den i December. - §- A. Förbryt,er sig Boktryckare emot denna Tryckfrie hets
Lag uptages malek wid Kämnersi Rätten eller i de Släder, der Kämners Rätt ej sinnes, wid RädstuWu-Nätten i den Stad Boktryckeriet, »frän hwiikct dell äklagade skriften ulkoinmit, anlagdt är ester pä sätt §.
I innehåller wid anlägg mdet anmäldt blifwit.
Stämnings tid ware i alt sall, edwad Tryckeriet innom eller pä sätt nysinämnde H. ntstakar utom Sraden är beläget, enahanda och förhälleS dermed som om stämningbtid i Staden Lag säger.
Uppstär fräqa vin Författares eller Förläggares af en tryckt skrift tilltalande eller hörande böra han eller de wid sädan
Rätt till swar stända och ätnjuke i öfrigt deras Laga rättegångs förmäner enligt allmän
Lag och särskilts
Författningar
Uti alt hwad genom detta förordnande icke Mttyckeligen annorlunda stadgadt är.
Finner Hof-Cancelleren eller desi Ombud sig befogad alt pä de grunder för quarstad ä tryckt skrift