Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Våra tider häfva lemnat oss nog exempel på den starkares ingrepp i den svagares rättigheter, föl att göra oss uppmärksamme på oss sjelfve, och det är ur denna synpunkt jag nu, såsom Svensk representant, hemställer till Ridderskapet och Adeln, huru viktigt det är att låta ett Bolag förblifva vid sina väifångna rättigheter, hvilka jag vågar säga att , om ock den strängaste lagliga undersökning gjordes, man icke kunde visa någonsin vara af Bolaget öfverträdde.
Det har blifvit mycket talade derom , att man vågat åkalla denna rätt, men med djup känsla af undergifvenhet för Kagen, hvilken, är min och allas första pligt, är min andra pligt den, ätt försvara de rättigheter som tillkomma hela Utn xg Oet»ler e, mi Samhället> och det är efter den satts, att hvad corn händer en i dag, kan hända en annan i morgon, och hela Samhället en annan dag, som jag anser mig skyldig att ej tiga, när jag bör tala, och att försvara Lagarnes helgd med alla de laglig3 vapen och rättigheter, som uti ett constitutionelt samhälle äro medgifne.
På sådane skäl yrkar jag att i denna punkt den ändring måtte göras, att, då Bolaget, på sätt planen innehåller, insätter iO procent, det må tillåtas, att den i privilegierne föreskrifne Ränte-utdelning å Actierne verkställes, Herr von Hohenhausen, Michael:
Då vi höra; att en laglig undersökning är hvad som troligen i en Jramtid kommer att äskas, då nemligen när ej mera något hopp är om ytterligare biträde från Riksens Ständer, eller om Stats-anslag till bestridande af räntan, så torde det vara skäl, att Riksens Ständer å sin sida skydda sina rättigheter så, att de ej påtrugas för stora kostnader.
Det är i 23 §. af BoIagsReglorrae Actie-ägarne medgifvit, att få ränta af deras eget Capital.
Detta finnée ej annorstädes, än uti den färdigbyggda Canalen,och der blott till en ringa del i jemförelse med Statens.
Om nu Riksens Stän~ der skulle medgifva Bolaget, att draga vinsten af Canalfarten icke allenast å Westgötha-linien, utan på hela Canalen allt efter som den blir färdig, så synes det sorn hade Riksens Ständer lemnat
Bolaget fullkomlig frihet att tillgodonjuta hvad 2.5 §. rnedgifver.
Att åter nu tillåta , att Actie-ägarne utan att ytterligare biträda med en skilling till Canalens färdigbyggande, skulle 15 m i5 C*t»btr «, mi 5$f fä öka ilna Actier genom ärlig påteckning utan någon inbetalning vöre, enär dertill kommer, att anslaget af Staten ej kan anses som ett lånebiträde, emedan de 3 Stånden bifallit den första punkten utan förändring, att i sjelfva verket minska Statens inteckning i Csnalen, (under det
Staten gifver ytterligare anslag) i samma mort som Bolaget endast genom en påteckning finge större värde på sine Actiar.
Kär således efter allt utseende en Rättegång, hvilsten jag lemnar derhän , huru den kan slutas, framdeles torde komma att ägc rum, anser jag att Staten bör bevara, sin rätt, och ej tillåta en högre teckning.
Då man åt Bolaget öfverlemna hela Canalen att draga vinsten af, haj ej Bolaget skäl att klaga , att den starkares rätt utöfvss på den svaga.
Jag önskar , att i en framtid Riksens
Ständer ej må få skäl att beklaga sig deröfver,; att den sluges rätt blifvit öfvad på den, sora varit utan misstroende* Herr Stråle, Nils Wilhelm'.
Idka med Herr Grefve von Plaien ifrar jag för, att Götha CanalBolag måtte bibehållas vid sina lagliga rättigheter j men jag kan icke inBe, att man gått något utöfver dem.
Man säger att, då Bolaget nu genom teckning på Actierne skulle godtgöra sig 5 procents ränta , vore det endast Bolagets medel; hvaraf det skedde.
Men sådant är ej förhållandet.
Ständer hafva förklarat år 1815, då de beviljade anslag åt Canalen, att det skedde med vilkor, att Staten ej fordrade någon ränta, förrän Canalen gaf en sådan inkomst, att Bov faget kundo fä & procents utdelning af yiust®n: 398 Ven i5 Octoler e. m.
Genom det förslag, som nu blifvit gjordt skulld Actie-insättningen gå till iao procent, och således Actie-ägarne erhålla 6 procent pl det först tecknade Capitalet, innan Staten kan erhålla någon inkomst af Canalén.
Detta tyckes väl ej vara någon stör uppoffring , här man i allmänhet tror , att Canälen ej skall lemna någon inkomst i men vi håfve i dag hört yttras så mycket hopp, att Canalen skall kunna betala hvad den kostat, och att ingen eftergift skulle behöfvas, så att man väl måsta trd något.
Det tyckes nödvändigt att, om ej Canalen är färdig 1828, skulle
Bolaget äga rösträttighet efter summan af det insatta Capitaletj derföre tror jag , att man bör vara försigtig, att ej lemna någort ökad förmån, och att det skulle vara Bolagets rätt kan jag ej finna, då en påteckning å Actierne ej kan vara detsamma, sorn ett godtgörande af pränta» med egna medel.
Deremot har Bolaget full rätt, att få sirt Utdelning af Canalens afkastning , så snart den blir färdig, Det är denna rätt jag försvarar emot Herr Grefve von Platen, Man säger, ätt afkomsten af Canalen dessa år Skall uppgå till yö a 80,000 K;dr. jag tror ej, att den blir så Stör, när förvaltnihgs-kostnaderne afdragas, men öm så är kan jag ej finna, huru det kan förvägras
Actie-ägarné att få utdelning deraf i contant, hvilken jag tror, att de heldre emottaga, än en påteckning å Actierne, Således skulle jag förmoda, att, om någon behållning uppkommer, är detta en verklig förmån för Actie-ägarne , hvilken ej bör dem betagas.
Det är derföre jag försvarar Actie-ägafi nes autt i delta fall, men ej vill tillåta Aötifla Den 15 Oetober e, m, 599 Capitalets ökning utan att något verkelig! bidrag till Canalens byggande derigenom blifvit lemnadt.
Grefve von Platen'.
Jag bör börja med att förklara, att då man yttrat sig kunna motse en laglig undersökning i detta ämne, har det ej varit min mening.
Tvertom tror jag, att ingen sidan undersökning kemmer att anställas, så vidt det beror på Bolaget; men i öfrigt ser jag ej, hvarföre man å den ena eller andra sidan skutle frukta eller förebygga en laglig undersökning i ett samhälle, som äger Lagar.
Jag tror att Bolaget handlade ganska orätt, om det hyste någon fruktan för hvad Lagen kan bjuda; äfven så litet kan jag föreställa mig, att Lagstiftningen skulle vilja vidtaga en åtgärd, som kunde förebygga en laglig undersökning.
Jag anser, att man då ej handlade i consequence med den allmänna rättsgrund, som råder i Lagstiftningen; En värd Ledamot har sagt, att det i 23 §. blott är fråga om Bolagets tecknade Capital; om så vore, så medger jag att dermed vore slut, när de återstående 10 procenten blifvit inbetalte, ty Actierne lyda blott på 100 R:dr; men nu är det den omständigheten, att ordet Capital ej står i 23 , utan der står Bolagets medel, och sådana blifva att tillgå , så länge Bolaget vill något insätta, och om man säger, att Bolaget ej får qvitta, så kan det lätt hjelpas, ty Actie-ägarne kunna göra insättning den sista Februarii och uttaga räntan den 1 Mars.
Om man dermed kan hjelpa saken , så gifves ingenting lättare.
I öfrigt har man sagt , att Bolaget icke kan betagas revenuen af den färdiga Canalen.
Det tror jag 4c» Pen ig &ct»l>er o. mi ock, men hela förtlaget grundas på den plan, aom förelädes Bolaget samt af detsamma gillades , och det ar först derefter, som
Directionen ansåg sig berättigad att framkomma mod planen till Kongl. Majit.
Jag tror således ej, att nå-' got i den vägen blifvit försummsdt.
Hvad åter det inkast angår, att derigenom att Actierne höjdes till iso procent, tide» skalla afläganas, då det allmänna skulle upphöra med sina lånebiträden till Canalen , su förklara! jag att jag icka allenast bifaller , att tillskottöi sC Staten m?i heta låne-biträde, utan vågar äfver. oiga, att Actieägarne ®j skola hafva något dervid att erinra.
Men det är besynnerligt stt höra desammu Herrar, sorn jag förut hort yrka, att Götha Canal ej skall lemna någon inkomst, och att cj en skilling skall bli öfver till utdelning åt Actie-ägarne , nu på en gång hysa så mycken farhåga, att Actie-ägarnes Capital skall förstoras, och den tid derigenom uppskjutas, då det Allmänna kan få sitt tillbaka.
Åtminstone hafva de en gång misstagit sig i sina slutsattser.
För min del måste jag säga , att huru än Actie-ägarne göra sin insättning , kan jag ej finna annat, än att den ar en i laglig form gjord insättning.
I händelse från de andra Stånden något ProtocollsUidrag ankommit rörande deras beslut i denna sak , anhåller jag att det mätte blifva uppläst.
Herr Tham , Wollrath :
Den farhågan , att, nkr Canalen £lir färdig, en Rättegång skall upps »ti Den 15 O t löher t. m. it5 emellan Bolaget och Staten , delar jag ej.
Jag vet ej hvarom de skulle tvista.
Isynnerhet ser jag ingen dager, huru en sidan skulle kunna uppstå i händelse det förslag , som af
Dire— ctionen blifvit framlagdt, rörande Ränte-beräkningen , blef bifallit, ty i samma stund vore ju den enda fråga afgjord, om hvilken nu dispute kan uppkomma.
Om ock detta förslag afslås tror jag ej, att Bolaget derom börjar någon rättegång; åtminstone skulle det strida emot min känsla.
Men skulle något sådant befaras, så vore all fruktan undanröjd, örn man bifaller
Directionena framställning.
Det är med verklig förnöjelse, som jag här hör, att det allmänna har något att påräkna i framtiden, och sora jag hör det åberopas, att Directionens förslag skulla aflägsna möjligheten för Staten att återfå hvad den tillskjutit.
Detta bör i sanning gifva mycken tillfredsställelse åt Actie-ägarne.
Jag delar till en del Grefve von Plåtens mening, att Actie-ägarne kunna få någon vinst, och det allmänna äfvert något, men jag finner ej anledning, at( derföre betaga Actie-ägarne någon rättighet.
Hvem är det, som skall hafva största nyttan af Canalen^ Jag tror att det är Staten.
Den inkomst, sora Canalen kan gifva under arbels-åren är beräknad att afgå å kostnaderne till Byggnaden intill 1828- Om sa är, blir det ej Directionens och Bolagets fe! , om det kommer att brista så mycket sora denna summa utgör.
Afven för att undanrödja detta , tror jag det vore nyttigt att ej dela inkomsten, och ej eiler afräkna, hvad som B;dd,o.
Ad, Prot, IX Band- lista Afd, 36, 402 ven j s October e. m. åtgår till förvaltningen , utan låta allt gå till Ca* nalena fullbordande.
Såsom sjelf Actie-ägare , finner jag väl att jag derpå skulle förlora, men j3g anser det nyttigt och rätt, samt förenar mig således med Grefve von Platen.
Det har blifvit yttradt af någre Ledamöter åtskilligt till styrka för hvad Utskotten anfort, att Bolaget ej skulle äga rätt, att genom insatte medel på Actierne sjelfve godtgöra sig räntan; Bland de skäl, sota blifvit anförde, är först det, att Statens fordran derigenom skulle förminskas.
Statens rätt till interesse skulle visserligen stå tillbaka så mycket, som 20 procent öka Actiecapitalei; men å andra Bidan, hvar finnes den utväg , sorn kan berättiga Riksens Ständer , att frånkänna Bolaget sin lagliga rätt, att nemligen åtnjuta 5 procent af Actie, capitalet under Byggnadsåren.
Det har blifvit yttradt , såsom svar å ett uttryck om den starkes rätt emot den svage, att den sluges rätt utöfvas mot den, som är utan misstroende.
Den sluge; Hvem var väl det?
Var det Bolaget, sorn ingick i företaget, och som uppoffrade en så betydlig summa till ett allmänt ändamål med så liten utsigt till vinst, men med en känsla af medborgerlighet, som tilläfventyrs saknas hos dem, hvilka ansågo Bolagets Interessénter som sluge.
Det var icke möjligt att bilda ett sådant Bolag, om ej i en tidpunkt, då endast en känsla var rådande, den att sammanknyta Nationen, och att bereda alla de tillgångar , som kunde i alla afseendea bidraga till dess välgång.
Man såg ej på sitt närvarande nu, man handlade med afseende Den 15 Octeier e.m, 403 på kommande slägfer.
Det är sedan man är t lugn, sedan värmen försvunnit, som man återgår till den kalla beräkningen af enskild nytta, af hvad Staten har att fordra.
Men om man noga afväger, torde man finna, att den uppoffring
Bolaget gjort, skall väga högre hos den rättskaffens medborgaren i framtiden, än hvad Staten tillskjutit.
Det är högst olika för Samhället, att gifva några millioner till ett allmänt företag, och för enskildte att sammanskjuta 3 millioner, för hvilka de ej fingo mera än 5 procent, och tillstånd till en
Discontinrättning, som blef tillbakatagen utan någon ersättning.
Således om icke Riksens Ständer vilja å nyo våldföra Bolagets rättigheter, böra de bifalla dess förslag, att bered da sig ränta under Byggnadsåren.
Den inkomst,’ sorn under tiden kan inflyta af Canalen, är beräknad att användas till arbetet, och jag tror ej, att man bör göra någon rubbning deruti.
Ju före Canalen blir färdig, ju förr har Fäderneslandet nytta deraf.
Det är landets interesse, det är det allmännas gagn, som skall beräknas, ej -Bolagets, Herr Stråle', För att göra sig ett redigt begrepp orri detta ämne, bör man påminna sig, i hvad skick det var, då man skref Canalreglemen^ tet.
Man afsåg di, att Canalen skulle kunna byggas med det tecknade Actiecapitalet, och att Discontvinsten skulle förslå, att godtgöra Actieägarne ränta å deras Capital, samt äfven möjligen lemna något öfverskott till Canalbyggnaden.
När Disconten kom på obestånd och upphörde, Var äfven den effectivt påräknade tillgången till räntan försvunnen.
Hade man då velat förfara 4°4 Den ig October «. m: strängt, så hade man sagt, att Actieägarne ej hade någon rätt till ränta.
Dan qvittning, sorn hittills skett, är ej annat, än att en mindre summa blifvit tillskjuten af Actieägarne; men di sådant allt hitintills fått äga rum, och bokstaf— ven är för Bolaget, vill jag ej mera tala örn den saken.
I afseende å framtiden åter, så enär det slår, att räntan skall utgå af Bolagets egna medel, och några sådane ej finnas, är det klarr, att det ej mera kan verkställas.
Man har sagt, att Bolaget kan insätta medel i Februarii, och utta. ga dem i Martii, och att Riksens Ständer ej kun. na bestrida det; men Riksens Ständer, af hvilka man nu fordrar ytterligare tillskott till Canalbyggnaden, måtte ostridigt vara berättigade, att såsom vilkor derföre föreskrifva , att Actieägarne ej måga öka sin Ca pita Isum ma, utan att någre deras medel användas till Byggnaden.
Hvad angår deri uppgift, att genom beviljandet för Actieägarne att uppbära afkomst af Canalen, en tillgång till kostnadernas bestridande skulle förloras, får jag blott påminna, att i den calcul, som af BolagsDirectionen är uppgjord, öfver kostnader och tillgångar, är ej någon afkomst af Canalen påräknad till Byggnaden, och således kan ej eller någon tillgång härigenom vara borttagen.
Jag tror ock, att om man afskiljer den del, som är färdig, får man snart se, huruvida Canalen bär sig eller ej, och i det fall att den lemnar något öfverskott, är det väl fördelaktigare for Actieägarne att få någon utdelning, än att med en fingerad summa få öka sitt Capital.
- Uti bedömande deraf, huruvida Canalen skall lemna nå-, gon afkomst eiler icke, har jag ej ingått, erne-; Den 15 Octaler *. rit.
40$ idan jag dertill saknar nödig sakkännedom.
Jag liar litat på Grefve von Flåtens yttrande, oell då Herr Grefven försäkrar oss om Ganalens förmåga, att betala hvad Staten derå kostat, följer deraf cstridlgt, att den nu ifrågavarande förhöjningen å ActieCapitalet ej kan äga rum, utan att derigenom efterskänkes en rättighet, som Staten förut sig förbehållit, och dertill lärer ej några gällande skäl förefinnas.
Herr Stråle har redan sagt, hvad jig ämnade yttra.
Jag får blott tillägga, att, ehuru jag ej vill bestrida den ined. borgerliga anda, som rådde hos dem, hvilka tecknade sig till CanalBolaget, måtte likväl ej uppoffringen hafva varit så stor för dem, då de betingade sig 5 procents ränta under arbetsåren.
De, soto låna till Staten emot obligationer, erhålla ej mera.
Detta Bolag fick äfven en Discont, hvars vinst kunde gå ganska högt, och det betingades, att Cmalen skulle gifva Actieägärne 9 procent, innan Staten deraf fick draga fördel för sina tillskjutna Capitaler.
Emedlertid visar SöderTelje canal ett annat resultat, och de stora uppoffringarne för Götha Canal, som lära gå till en inbetalning af knappa 3 fjerdedelar af den tecknade summan, synas ej vara så Öfverdrifna, att ej hvad Riksens Ständer gjort under flere år, kan sägas vara vida mer än fullt motsvarande.
Jag tror ej eller, att det kan sägas vara att våldföra Bolagets rätt, hvad Utskotten föreslagit, att åt Bolaget öfverlemna fördelen af Canal-vinsten.
Det ordet våldföra tyckes redan vara en början tili en py protest, och den värde Talaren, sorn 40 6 ven iy Otto lier c. ///. yttrat det, har ytterligare påmint om de kränkta xättigheterne, och att om man ej vidare vill kränka Actieägarnes rätt, bor man tillåta dem, att öka sin insättning till 120 procent.
Jag finner likväl, att Riksens Ständer roed godt samvete kunna vägra det.
Jag har ej sagt, att af den sluge någon rätt blifvit utöfvad, roen att den kunde hlifva utöfvad, och jag tror verkligen, att den skulle utöfvas, om man sade, att roan ansåg den million 600,000 R:dr, sorn Riksens Ständer i låneväg beviljat såsom en skänk ät Canalen, af aktning för den hos Bolaget visade patriotiska andan, och derföre ville lemna Bolaget förmåner, då det likväl på andra sidan framställde, så, som här yttras, lagliga anspråk på undanhållna större förmaner.
Detta har helt enkelt varit min mening.
Jag anhåller om bifall å Utskottens förslag i denna punkt, dock med det tillägg att åt Bolaget må erkännas rättigheten att åtnjuta VinBten af hela Canalen, i mån den hillver färdig.
Jag är till det mesta förekommen i hvad jag ville säga.
Likväl får jag upplysa något utur Bolagets reglor, hvilket ej torde vara kändt: nämligen att inkomsten är någon ting, hvaröfver det allmänna ej förbehållit sig dispositions-rätten , då Bolagsreglorne i to Articklen 2ldra Momentet säga; ”Skulle någon del af Canalen blifva till nyttjande färdig, innan durclifarten i det hela kan öppnas, och Landets Innevånare önska, att af den färdiga delen sig begagna, så skall det ankomma på Directionen, att sådant tillåta, och en skälig afgift där. före uppbära.’’ Den rg Oelober e. m. 407 1 Således synes det, att detta varit aruedl så?nm Bolagets ensak.
Utan att ingi uti hvad, sorn blifvit yltradt om slughet i den ena, och godtrogenhet å den andra sidan, tår jag påminna, att ifrån första stunden har allt, hvad som annar Canalen, varit genom trycket offentligt gjordt, och stige den fram, som kan bevisa, att något förbehållits, alt något ej blifvit bokfördt, eller att någon fyrk influtit i Cassan, som ej blifvit redovist ; och jag vågar ansvara, att hvad som hädanefter användes äfven skall för Allmänheten blifva framlaggdr.
Man har i alla andra afseenden lika litet sökt att inleda någon, eller brukat andra än offentliga medel.
Det är i synnerhet ett misstag, hvilket jag bär fcirrnärkt, sorn jag anser mig böra rätta.
Man har vant sig, att be handla Canalen såsom en enskildt tillhörighet, ej viljande inse, att den är ett Statens företag, hvil. ket ock Konungen och Ständerne i deras Skrifvelser förklarat den vara, och båda hafva yttrat sig önska att kunna utföra den med allmänna medel, och alt det blott varit brist på tillgångar, som bragt dem att söka ett Bolag, som genom egne medel skulle åstadkomma det, och tillika lemna den nogare uppsigt, som följer med enskildta företag framför allmänna, en sanning, sorn. i alla I,änder är erkänd.
Om man utgår från denna punkt, så är det klart, att detta är ett allmänt företag, kostnaden må vara bestridd af hvil, ken som hälst, här till en del af enskildtes och till en annan del af Statens medel.
Det är vanligt, då enskildtä lemtia bidrag till allmänna företag att de få uppbära ränta för sina capital.
Detta är hvad Lagstiftningen äfvert bär afsatt»
Dan 4o§ Den z5 Oeiober t. ml bestämdes till 5 procent, och på det att den ej skulle gravera Arbetscassan, skulle den utgå af discontvinsten.
Den bestred också räntan rundeligen, och så hade det framgent fortgått, orri omständighelerne hade gjort, att
Disconter.ie fått bestå, ©etta blef ändradt, men för det att Actieägarne förlorat
Disconten och utsigten tili Ca* Dalens fullbordande, borde de väl ej förlora äfven de 5 procenten, hvilka äro en måttlig vinst i ett Band, der lagliga räntan är 6 procent, och der ännu i dag betalas 12 procent på penningar, utgifne för 8o år sedan till ett företag, som totalt misslyckades.
Jag hemställer då när det gamla TrollhätteBoiaget för sitt misslyckade företag, får uppbära 12 procent, om det kari anses öfverdrifvet att Götha CanalBolag, sorn visst mycket har sin lycka, men ock nårot sitt nit och sine åtgärder, att tacka för framgången, får under Byggnadsåren åtnjuta 5 procent, med den utsigt, att möjligen i en framtid, och när det allmän - Da blifvit betaldt för sina förskotter, få uppbära 9 procent.
Jag skulle tro, att en hvar, som öfverväger dessa Omständigheter, skall finna, ait
Bolagets väntan ej är öfverdrifven uti en sak, sorn är ett allmänt företag.
Ty om man ock kallat Statens bidrag en skänk, om man ock omtalat, att Bolaget ej haft generosité, tror jag likväl icke, att man af så många ofta upprepade skäl kan anse Götha Canal som ett enskildt verk.
Jag får blott, sedan åtskillige åter åberopat Bolags-reglorne och privilegier, fästa uppmärksamheten derpå, att då så väl privilegierne, som reglorne, utfärdades, sked - Dtn iy OeteLir t. m'. de det med förutsättning, att Bolaget, oell ej Siaten, skulle bekosta arbetet.
Det hade ej varit skäl, att lemna sådane förmåner åt ett Bolag, om Staten skulle hafva bekostat byggnaden; det var just för det att Staten skulle slippa det, som förmånerne beviljades.
Nar nu likväl
Staten far bekosta företagets fullbordan j sa kan den ej tillika kännas skyldig, att uppfuila de loften, sorn gåfvos för att blifva frikal lael från byggnads.biträden.
Grefve von Platen; Jag får härvid blott anmärka , att om man skulle antaga deri grund, att hela företaget är byggdt derpå, att Bolaget skulle utföra det, så måste man ock antaga, att det skulle ske med i,600,000 Riksdaler, efter sorn det var denna grund, som blef Bolaget förelaggd, aj af Directionen, ej af någon Bolagsman utan af Lagstiftningen; ty denna summa af j ,600,000 R:dr var uppgjord »809 i Junii månad, såsom en provisorisk beräkning, och det var såsom sådan deri blef öfverlemnad till Lagstiftningen af Kongl# Maj t i dess Nådiga Proposition.
Allmänheten emottog förslaget i början af år 181 o, men Bolaget blef ej organiseradt förr än i Maji 18 IQ, utan att någonsin känna en enda punkt af Canaleti; utan att känna större delen af Bolagsmännen, och utan att i sin Direction hafva någon, som kunde göras ansvarig för beräkningens rigtighet.
När det nu är bevist, att Bolaget utan qvittning af räntan bidragit med I,8oO,oco R:dr, så är redan den första förslagssumman öfverskriden med 2oo,OOo
R:dr och således intet att säga om Bolaget, som ej har uppgjort eller kunnat uppgöra förslagöt.
Jag får så?
J)en 15 Oclober e. m. ledes anhålla om Proposition, att om Bolaget ytterligare tecknar sig för 20 procent, ilet roå enligt previlegierne få godtgöra sig 5 procents ränta.
Herr af Uhr-:
Jag hade förut trott, och de fleste af Riddersfcapet och Adeln med mig, att det var Bolaget, Directionen eller Grefve von Platen, sorn föranstaltat om kostnadsförslaget, och öfveriernnat det till Lagstiftningen; men sedan jag nu hör, att det var Lagstiftningen, som öfverlemnade det till Bolaget, så finner jag för rein del inom mig en ny anledning att tro, att hvad Herr von Hohenhausen anfort om slughet, ej, varit utan all anledniug.
Härefter upplästes de öfrige Respective RiksStandens ProörcolIsUtdrag af den 11 dennes och denne dag, hvaraf inhämtades: