Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det skedde Uiskotter rn stor oratkwisa om någon trodde arr NkjVotttt ansag Topoaraphiske Chartor och Sjökort för öfwerflödige — och jag magar förjakra, att om kill deras försättande särffildte Fält» och Sjö» mätnings Corpfcr sun.nis wara vilmgängeliqe, hade UtffotlelS Mililär - Ledanrörer, genom appart votum säkerligen tillstyikt desie Corpstrs bibehållande, utan afseende pä kostnad och Stars Werkecs förlägenhet.
More Principalers rättmätige fordran dermed ripfyld, au StatS> Ulffoktet tillstyrkt ali som för Riket kan medföra nytta, sä ffuiie brydsamheten as öfwer» läggningarne wäckeligen lättås; Och i detta falt hade särskild
Stak ät sörbcrörde Corpfcr witzerligen warit uprätkad.
Dä deremot Uiffotket anser sin owillkorliga pligt wara — att förestå indragning as all kostnad, som möjeligcn kan undwikas — och bland betydliga anledningar till Stats-Werkeis betungande kan räknas inrättandet af manga små Corpfcr under särftkiltc Chefer, har Ut^ottel nödgars göra afseende pa den as manga yttrade förmodan att Falrmämings- och Milirair» Chartor ffulle kunna förrättas af samma Fortifi» cations-Corps som den wärde Ledamoten sjelf, anser sa öfwerflödigt stor; — Och Utl^ottet skulle också u« rån bristande »it för Sjömätningarne kanffe fa hoppas deras möjeliga wcrkställande genom knnnige
Män ivid Den 12 December. 657 ivid Amiralitetet, som mi sj äga hälften af be Örlogs Skepp hwarefter Officers-Corpsen är uprätkad.
Det torde rillätas mig att likna StatS-UtstottetS förhållande till Riksens Ständer — wid der som exi» stcrac emellan Under- Domstolar och högsta Makten.
Det åligger de förre att dömma efter lagens sträng» het ulan afseende pä egne böjelser.
Ät den sednare är ensamt förbehållit ben angenäma rättigheten att göra grace.
Förslaget till en del af Cavalleriets assttkande, sa sär jag iterera ben förut omnämde sanning — Alt Ukstvttck altför gerna blandat sig i ämnen, svin det anser ensamt tillhöra Regeringen, och alt dä efter älagd skyldighet att besvara andras projeeter, Ulstortet äfwen nödgats i militaire-dcraillen projektera, har sädant stekt uran alt anspråk pä ofelbarhet.
Alt hälften af 4 Cavallen-Regementet äro föresiagne till assiltning, och icke i det stället s:ue hela Regementen, är likwäl icke utan all skags grund.
Ds omnemde Militair-Genierne haswa trott det wara nyttigt att efter möjeligheken nägon Cavalleri-Tronpp funnes wid hwar och en af de Brigader om hwilka» inrättande sä mycket är taladt.
Hwarjemte mänga af Ucstottets Civile Ledamöter som ansett förändringen till Infanteri wara en förmän, önstak att i görligaste mätt» alle Lands-Orler stulle fä sig deraf begagna.
Slutligen och sä wida mitt minne ej bedrägeri, är i Urstoltets Betänkande infördt hmad wid öswerläggningarne as mig och flere noga ästades — neml. att största afseende mätte.göras derpä, att Cavalleriek bi, 6zg
Den 12 December. behälles i den ort, som äger ymnigaste hö wäxt, samt bästa och tillräckligaste lrtesmarker.
Jag torde nu la wända mig till en annan Ledamot, Herr Major VVwgZrä, hwars Memorial, som t sä wärdige ordasätt är förfaktadt, ick get anledning till nägot förswar af Utskotteks aöromäl, men likwäl föranlärer mig att lemna cn uplysning.
Stöts Utffottet, sm under öfwerläggning i äm« nen angäende Armeen, funnit Aciilleriets förökande wara cn nödwändighct, har aldrig kunnat nveka att ett Regemente, som wid Fäderneslandets förswar sig sä berömligen Utmärkt, först och främst borde bibehållas innan ny upsäktning kunde komina i sräga.
Men någon särskild Slak för Finska ArtilleriRegementet har Utskottet icke kunnat upsöra, — emedan uppå cn af Herr General - Lieutenantcn m. m.
Baron ^ölerersutL i underdånighet ingiswcn och as Kongl Majtt i Näder remitterad Förtekning ä de Finske Officerare, för hwilke Expecrence - löner borde ansiäs, Officers-Corpsen af beuiälte Finska Artilleri finnes upförd — och om samteligc Finck gemenskapen ben anmärkning gjord, alt som de, pä andre Regementer warda fördelade. nägot särskildt underhäll sök den» — icke behösde anstäs.
Herr leluncli sk kl c> sen c h äl ä upläste följande: 8. r. Stats-Utffottet har j sitt Betänkande af d. 16 November föresiagit indragningar, hwilka wisierligen lindra Stalö'Werket, men ärv till en del af ben be» skaff Deir is December. skaffenhet att
Rikets ära och wälsärd i en framkiv söper fara om Högloft.
Rikets Ständer skulle dem bifalla:
Utskottet har söreftagit indragning af Fäll» mätningr-Torpsen såsom en inrättning hwilken uran skada kan sörenag med Fortisications-Staten.
Jag wöcdar detta Utskotts Ledamöter.
Jag gör rättwisa ät Veras goda assigter; men manne de ärv i ständ att bedöma Militairiska angelägenheter?
Skall wärk öde bero af deni som icke kunna känna grunderna för en ArmeeS organisation?
Jag behöswcr ej framställa Exempel af Franska Armeen, der denna Corps är i stort anseende och anses för eu af de nödwändigaste inrättningar.
Utom den kan en General-Befäihafware aldrig erhälla noggrann systematisk, topographisk kunskap.
Utom kän< nedom i Topographie och Slrakigie kan aldrig någon högre Militair påräkna säker och lycklig framgång i fina operationer.
Fältmätnings.
Corpsen har icke länge sedan blifwit organiserad, och ben har redan spritt stort ljus t Armeen.
De flesta af Desi Officerare ärv
Män och Pnglingar af utmärkta kunskaper, kanske säkraste be« wisek pä dctz nytta.
Statk«Utskottet will sörena denna Corps med Fortificationö-Stalen; men ben senares göromål äro llka sa skilsde frän den förres, som SkeppSbyggerietS äro fran SjömäkningenS.
Om hwar och en fär sköta sitt yrke, blir Fäderneslandets tjenst bättre utöfwad, och med pretention att wara alt blir man intet.
Lag - L40 Deir 12 December.
Swenffa
Folket har sina ögon sä, stade pä sina Repreentanter.
Lärom ost icke förhastadt söka afskaffa en inrättning, hwilken icke är grundad pä falffa beräkningar, som i alla wara Armecr wisar sin nytta, eä) seni i en framtid lofwar ost än större pros af sitt nit.
Min erfarenhet är ringa och min omdömcskraft swag, men jag äbekopar desta Hjcliar, som med en hand full Folk trotlsat Nystrands härar, jag wädjar till Edert omdöme, Lagstiftare!
Slukeligen får jag hemställa till Högloft.
Rivderskapel och Adeln, om icke denna sak börte lemnäs till Hans Mast Konungens Eget Höga Bcpröfwande, såsom ett ämne, hwilker äger del närmaste samband med Verkställande Magten.
Herr Grefwen och Landt-Marskalkerr
Utbad sig sä erinra Niddcrffapet och Aocln om en re, dan för längre tid tillbaka träffad öfwcnskommelse, att sikrifteligcn till Protocollcr aflemna de murneligen gjor» Le anmärkningar, hwilka til Utskott böra åtfölja älerremitzer.
Herr erli sini, Olof ^ olinn, yrtrado sig:
Dä Stais - Utskottets Betänkande och Förslag til Stat» Regleringen nu lil granskning förehaswcS, tor, de det tillåta s mig, a t först fä förklara, der jag uti «llt, hwad som rörer Pensions och Bcnädnings Sta» terne, til alla delar förenar mig med den Wärd<r Riddersman, som wid sä manga tillfällen och äswcn i dag med sanningens cnklhet, med wältalighetens styrka, och »ned upkiglighetens fria och okonstlade sprak Den 12 December.'
641 fromställt stn pä rättwisa och billighet grundade tanka.
Dernäst torpe jag sä nämna, att del är en afgjord och för alla känd
Sak, at den vcaiiinge. löntagande En,bets- och Tjensteman nen är uti en ganska swar och tryckande belägenhet, hälst den inkomst han af Skaten njuter, icke swarar einor hans mäst nödwändiga be« h»f.
.Detta förhållande, som till alla delar blifwit U-- ti Stats Utff'ockcts Betänkande wirsordadt, torde dock, nri StalS-WerkclS närwqrande olyckliga ställning, icke kunna föranleda til någon ändring eller förhöjning af penninge-löncrne.
Matte likwäl hoppet af bättre och gladare msigter, hwilka Stats Utskottet ansett icke böra wara aflägsne, snart bliswa up,yildt.
Men om än Penniuge
Lönerne för ber näowarande icke kunna undergå nägon förändring, torde åtminstone den prim cipen böra stadgas, alt bese löner alud oförryckt st-oka komma dem til godo hwilka bestrida de tjenster ttl hwilka de äro anstagne; en sak, hwilken jag tror förste» nar Högloft.
Ridderffapets och Aoelus uptysta pröfning och ömma behjertande.
Ukstottet har med fästad upmärkiämhet hära, uti Dest Betänkande pä ett ganffa wärdigt sätt upgiswit denna princips fä lydande:
"Pä afta de ställen dcr gamla, sjukliga, or» "keölöse och til tjenstgöring oförmögne CmbekS- och "Tjenstemän eller Betjente funnits hatwa antingen und''säct afffcd eller tjenstfrihet med Lönens bibehållande, "eller ock utan att hafwa erhållit en fada» förmän, än"dock lör ofwananförde orsaker icke göra någon tjenst, "har Utskottet flyktat dcM pä allmänna indragnings» "staten kil lika stor Pension med Lönen, pä der Lönen, ''mätte äterkomma till Werkst, sä att hwar och en "mätte kunna undfå den lön till hans Embete eller ''Syfta hörer, och Skaten för Hrenderncö behänga * gäng bestär, och denna anstallt har Utskottet hoppats, Fjerd?
Bandet kil:o 42 "arr 64»
Den 12 Detember.
"att Riksens Högloft.
Ständer skulle benägit täcka» "sinna wara lika sä billig, som nödig i en tid, dä ''Penninge Löntagande EmbelS, och Tienstemanna-Sta''ten ändock befinner sig i de knappaste löningswilkor".
Jag ffnlle i sanning anse wig förorätta Högl.
Ridderffapet och Adeln, om jag ett ögonblick twckads om Desi bifall till en sil billig och rätlwis grundsatkS, och jag wagar med säkerhet antaga den såsom gillad.
Utskottet har wid tillämpningen af denna grundfattS, förmodligen i brist af nödige underrättelser, icke warit i tillfälle iagttaga den fullständighet, som weberbordt.
Utskottet har nemligen, hwad Kongl. Majus Nedre Justitie Revision angar, öswerflytkat RewistonsSecreteraren von Israil pä allmänna invragningsstaten, hwarigenom en Rewisions,Secreterare
Lön äter kommit Werket till godo, men Utskottet har icke omnämt Rewisions Secreterarne kckarks von liVurrenberx och krsnllt samt Prvtocolls, Secreterare» jonsson, af hwilka den förste äger tjenstfrihet med RevisionsSerretcrare
Lön, den andre afsked med ProtoeollsSecretcrare
Lön, samt den tredje tjenstfrihet jämwäl med Protocolls-Secreterare Lön.
Jag får derföre ödmjukeligen anhälla, att Stars-Utskottet mätte anmodas att, enligt den förut upgisne principen, öswerflytta Deste EmbetSmän pä Allmänna Jndragnings-Stacen, sä att de Ordinarie Lönerne mätte sä upbäras af dem, hwilka bestrida de med Lönerne förknippade tjenster.
Sluteligen sär jag nämna, an Utskottet wid bestämmande af Militajre-Skaterne till lands, föreslagit vtl Intendents.
Lönerne wid Commistariaterue kunde förminskas fran svO kill 200 s zoo R:d med tillägg af loo, eller 220 R:d. de är dä Regements Mö, Deri 12 December. 645 Möten inträffade.
Utlkortet har icke tydligen upgffwjt, huruwida Dest mci.i»g är, att den förestagne askört» »»ingen genast dorde gä j werkställighet, eger först wid nuwarande Jnnehaswatee afgång äga rum.
I förra fallet tror jag, att den principe sen» alttid warit an» tagen, att hwarje Embetsman, sä länge han behörigen och nöjaktigt förrättar fin syfla, bör älnjuka de mev Tjenste!» förkmppade sörmänek, hwarä dan full.nagl undfart, äsjven hädanefter bör lända till rättelse.
Hwad ater stelfwa afkortningen angär, tycker jag, att dä Utskottet ansett Intendents Syhlcrne wara nöd» ivändige och oumbärlige, JntendenterncS löner af 50a R:d icke äro sä store och betydelige, att nägon sörminfAs tting däraf bär kunna äga ruin.
Herr kinlcsnberg, ärviä, hade »nleMe tiat ett Memorial, hwilkct uplästes sä lydande; Med all högaktning för dek patriotiska nit, Högloft.
Stats»Urffoittt ädagalagt igenom de flere fö» reflagne indragningar till lindring i Stats »WerketS stora utgifter, wägar jag dock emot Utskottets Förstag om Sjömätnings Corpsens indragande, utbe mig sä an» föra nägra anmärkningar, föranledde af den sannolik» Het, att Utskottets agtningswärde och uvlyste
Ledamö» ter icke torde ägt tid och rådrum, att inhämta en noga kännedom om beskaffenheten och behoswet af denna - Corps.
Inrättningens nyhet och obetydligheten af det stömätninqs - arbete, som nu mera tros återstå, sy» nes förnämligast hofwa bestämt StatS»Utfkottel att fö» rrflä Sjömätnings-Corpsens indragande.
Sm 644 Den 12 December.
Om dek nya, utan afseende pä den dermed är syftade nyttan bedömmeS, sä bör wisierligen Sjömärrnnqs-Corpseu, som ännu är knape ett är gammal, ögillas, men dä en fullständig och systematik kännedou; af Rikets Kuster och Skärgärdar är af högsta angelägenhet för Rikets förswar, i syniierhet nu sedan ett farlig och magrig Granne urwidg it sine erösringar nä» ra hjercat as Riket, och när en sadan kännedom endask kan winnås genom cu scientifik Corps, fsm mera planmätzigt och grundligt, än hittills skede, werk» siäller och fullbordar det hydrografiska arbetet, sä bors de icke nyheten aliena beräknas.
Hav torde genast mota mig det inkastet: att hydrografiska arbetet har i länzliga tider för sig gatt, utan att dertill behöfts cn särskilt Corps; men just besia arbeten, jcmsörda med den derpå anwäNda drygct och frugtlösa kostnaden, äro, som jag längre fram stal! hafwa äran utreda, ett bcwis för nödwändighctcn af en ordemelig hydrografi!?
Corps, som med arbetet förenar ansvarighet.
Wära nya till allmänt bruk up gifna Sjökort, ehuru goda te ock äro, motsäga icke heller nödwäntighetcn af en sadan Corps; ty der är en wäsentclig ffillnad emellan besia GemrattCharroc och hyvrografista Specialer, bade till form, bruk sch mcthoder hwarefter de nprätras.
De förra, utwisande blott ställer der inlopp och hamn 'bör sökos, tjena cn» dast för farien i öpna Sjön.
De senare deremot böra rcprestnkera Skärgården i detar! med alla local,omständigheter, och arv onni-'ärliga för Skärgårds-Flottans operationer och Ku skjör swa rek.
Utom de i Stats Ust^ottekS Betänkande ttgrc« pade Sjömäknings-Corp^nö föremal, att samia redan gjsr - Dnr 12 December. 645 gjorda Charkor och Beskrifningar öfwer Skärgarden, att rätta hrvad häruti kan mara bnstfälligt, och att fullända de återstående nya mätningar; har denna Corps ännu flera åliggande», säsom: arr recoguoscera och författa beffrifningar öfwer hela Kusten, Skargärdarne, Hamnar, Anlopp, Farleder m. nr ; att lemna Regeringen »'»rysning-ar i denna mäg, att mid förefallande krig äklölja Skärgårds Flottan, för att npgjjwa planer kill dest stationerande i afseende pä knstsörfwar t. och ändteligen hela Lorswerkers styrelse, pa hwilken föreritng denna gamla, men högst bristfälliga inrättnings förbättrande sä hufwudsakeligen beror.
Att ett Sjö. Chartte.-Archlv ar lika angclägit, som ett Laudtmaterie-Contoir, lärer ingen neka som ej will pasta, akt Swerige hwarkm behöfwer SjSsarce!!er Marinc-sörswar.
De hydrografiska Charkor, som tid efter annaa med mycken kostnad blifwit författade, hafwa hittilS legat kringströdda pa mänga ställen, hwiraf handt, att en mängd deraf äro förkomne 06) spridde i enffilW8, kanske äswen i wäsa Grannars händer.
De bär sta mi häraf hade, förlorades mid den mabeld som är 179) ödeläde Carlscrona, eller föllo genom Sweabsrgs öfwergäng i Fiendens wald. Swea Rikes kust är ännu, all> härda upcff.ingar oaktadt, nära zoo mil läng, och större delen deras försedd med eu widsträkt skärgård, rik pä hamnar och inlopp.
Öfwer denna länga kust äga wi icke flera sammanhängande och pa sätra grunder författade hydro» gra - 646 Den iä December. grafiska Special Chartor, än för Stockholms och Bo,, hus»Läns Skärgärdar, innefattande rndasi cn siräcka af 6§ mil, och begge tillkomne gensnr err rrägit arbe» te sedan ar iFoz,- under Sjömätnings Corpsens nuwas rande Chefs styrelse vä) egen hi-ndläggning. O^wer klist n »frän Gu^lchamn kill inne-not Söderhamns stad. finnes wäl cn icke gammal, men ganska fullkomlig Special,Charta, pä hwiikcn, utom siska andra grund, äfwen dek saknas hrvarpä-Fregatter» Bellona nyligen förliste, ehuru det länge warit bekant och ligger j stora farleden.
Mi harwid den anmärkning tillätas mig: att en sadan lörkust kostar Riket iner, än hela SjömäknjngS» Corpstn pä ett half? århundrade.
Lika ostMändiaa sch förvillande äro äswen ds gamla Charior wi hofwa öfwer den länga kusten i frän L-'Ndsorr til!
Calmar, Och öfwer den rovcoe mil länga kristen ifrån Söderhamn till Torneå, som ester förlusten gf Finland är Sweriges wigtigaste gräns, äga wi ick- en enda lapp, sym sörljenar namn af hydrografisk Charta.
När allt detta är en afgjord sanning, hrvaryg» man kin ö^werkygas i wärk nu kill en början formerade Sjö-Charke Ucchiv; när mera än syo mil af Rikeks Kuster och Skärgärdar dels äro opälireligr, dels alldcles icke mätta, ufftttgde och beskrisna; sä lärer ej det återstående Sjömätnjngs-arberet kunna kallaobetydligt och Corpsen- inrättning ur delta skäl förkastas.
Men Den 12 December. 647 Men »tsin Hydrografiska arbeten, har Sjömätning Corpsen, jason» redan nämnt är, en annan lika wigtig befattning, Uti hela LocswerketS styrel e, med dertill hörande upsigt öfwer Lotsserieks gäng, hamnar, sycar, bakar, Sjömärken, m. m.
Ätmjnstone frän Oarl Xl:S tid har Swerige baft en Lors
Direcrenr och under honom stående LotSOfficcrare.
Endast för wid past 15 är sedan blef denna systia indragen, och de Fyra Distrikt Cheferne ställde omedelbart under Kongl. Förwaltningen as Sjöärenderne.
De särskilta Embeten, som veste Distrikt Chefer alltid hast såsom Officerare wid Flvttorne, hafwa na, turligtwis icke tillätie dem, att lemna ät Lots ^renderne hela sin upmärksamhet.
En specielare tillsyn, medelst en egen Chef och egna Lors Officerare, torde dock wara nödwandig, om ett sa »vidsträckt och grannlaga Werk skall styras ock skötaS svin sig bör.
Och vin de nu derwid lädande mangfaldjqa brister, skadliga för Rikets sjöfart, handel och Flottor, en gang skola fullkomligen ashjelpaö, sä bör man wäl snarast och säkrast kunna wänt» det as en Corps, hwaxs yrke är, att hela Somrarne uppehälla sig i Skärgärden, so»n igenom »nätningar och pliktningar med den wunnit en förtrolig bekantskap och som pä stället kan »lp-, räcka selagtigheter i inrättningen, samt rätta upkomne oordningar och försummelser.
Härwid torde äter den inwändning möta att en DistrictS-Kaplcn skulle komma alt åtnjuta 500 R:d i ärlig lön, dä likwäl en nu wärande District.Chef blott kostar Staten 100 R:d.
Detta §43 Dcn 12 December, D^rra är sant; men ehuru dcn sednare endast har <22 R:d pä Lokst-ri-Etar, s; utgöra de särskilta Löner dan h'r pä Flott» cS stater och de honom Vermö wer bestadde wista procent af Loröpennmgarne, wida öjwer 522 R:d.
Igenom drtta oflöningslätt är likwal den fattige Lotsen, som Slaten endast består Z st 4 N:v i Lön, betungad me» en ganska betydelig bestarrning a den sörtjcnst, stwilken han alltid med mödor och stor auswarighet salm stundom med lifsfara mäste sörivärswa sig.
Är elt fäoavt förfarande wäcdigk?
är ber ny» tigt? kan bet be sördra hän och nit för stensten ? härom mä hwarje opauist M.dt ocg >re dörum--.
Esker min förgripliga ranke stnlle der wara Wyckct gagneligare för Riker, att heldre upoffra några hundrabc stud mera än bibehålla en sä obehaglig relation cmclian bcsatlandc och lydande.
Granffom nu hwd besparing S:atö Merkel skulle rulstmidas Mne-n Sjömärnings Corp ens indragande.
Ester Stats Utstotlcts Betänkande genast 6254 R:o och framkcleS 78 s 8 2i:b.
Men dct förhäller sig icke fullkomligen sä.
Jag åtminstone kan intet begripa, huru de 26 o
Rd, som äro willkorligt om emot redowisning anstagns rist nya Mätningar, inftrumcnter, m. m. kunna genom SjöNiäkningsEorpsens indragning blifwa en besparing för Staten.
D- äga ju dermed ingen annan gemenstap än att de genom dcn stola anwändas till ett nyttigt ändamål och kunna,»efter behag besparas antingen Corpsen existerar eller intet.
Likaså sörhällec dek sig m-v SZ2 Dm 12 December. 649 5^2 Rrd ^om i Corpseus Skal äro upsörde för I L'-tö,DistticlS'Cup>t«m i Ostra Districts», hwilka se. dan r-clla Disiricr ej mera lydcr linder Swerige, i alla sall är en bc pariklg.
Afdraacr man widare de 400 R:d som wrd i ärwarande Disiricr Ehrfors af. gäng skulle l onna a Stais Weckel kill godo; sä ffall man sinna att Sjömämings - Corp sen 6
Stak aldrig kan komma att kosta Leikel öfwer 4Z26 N:d, hwaraf ännu 177 R:r kunna besparas, om Chefen bibehällcS nild Kronans rum, som han uu bebor.
Nar uu Lofö merkel aenom Lots - och Baks af« gifts-medlen, ej allenast underhåller sig sjelf, ulan äs» men silfwer Skälö - Werk,! en ärlig winst as 10 ä 12,0-Or- R d; sä hemställer jag list hwarje sann och upplyst PakrwlS bedömmande, öm det ej lönar mödan, att af denna winst anmanda nägra tusende R:r kill !w>nne för Fädcrnevlandcrs nyttiga Inrättningars uphjelpaude.
För c-srjgl underställer jaa till Högloft.
Ridder, siftp-l. och Adelns rättwisa bepröfning, om den af SmlL Uift'ott,k p: fteckcrade mwaq, med de nu wid S>öu älninsö -Corpsen tjenande Officerare; Alt emot hälften - s sine /lr Ordinarie Stat päräknade inkomster, och ulan inq,lavering) böra hälla sig kill hands uär Sjd'»öti'jiig6-arbete pakallar, är billig och öswcrenSstämmande möd manlig princip wid indragningar.
Dtt wid sön bande o-rbcken bcm bestående Dagtractamei tc eiler Iftsc Rcqlemcnttt, är en rätkighet, som Jnstructtveeos r6 §- i osseende pä de med Hydrografiska Mälningar förenade kostsamma och beswärliga re, för lillagk ocm i asta fast, enär dcsia mätningar pästä öfwer en Manad.
Desi, till Höcfiväll'or„e Hrr Grcfwens och .
Landt» Marskalkens samt Höglofl. RidderffapclS och Adelns nplysi-, bevröfwande i ödn jukhet framställde an» märkningar, anhallcr jacs ödmjukast, att äfwrn matte communiccras nied de öfrige Respeckive Siänben och till Stats »Utskottets widare granskning ösmerlcmnas.
Stockholm d. rr Dcc. rgv). /^rvjö ^inicenberc; Herr Grefwe,, och Landt-M arskalken förklarade, att detta Memorial kunde pä lika sätt son, de föregående med de andra Scändcn sä rommunice. ras.
Herr Landt Marffalken tilläde, det han ej är. nät hälla Plenum i eftermiddag, men nu, dä sä mänga Ledamöters ätrrstodo hwilka anleknat sig akt tala i detta ämne, blctwe sädant »ödwändigt.
Han anma» dadé derföre Ridderskaprt och Adeln att ärer samlas kl. 5., likwäl blott till ytterligare ventilation af före. warande ämne, samt om tiden medgäfwe, upläsning af ett ifrån Banco Ulstkottet ankommit betänkande, rörande SratS^UlMtetS afgisna Finance plan.
Herr Köni^, ?ebr, hade ingiswit ett ffrifkeligt anförande till Protokollet, hwilkec uplästeö, sa lydande:
Äswsn wig torde tillätas anmäla nägra fä och kona anmärkningar wid StatS-UlstkottetS Betänkande' om Rikets Stat, gjorde vaera i afseende att erhålla nplysuing än arr tadla. Wid Dcn ir December. 651 Wid jemsörMn emellan do i botta Betänkande upglfue uter och under Rtksvagen uk.zisiic R-ks Sr , < a är !?sage provistonela, har jan under TuUsrne T.onde och H.mmarstattS Jerns medel. Cav^llerie' och Dragon-Regementernas Häst, vacance Spannemäl.
Koppar Räntan och stag skatten.
Afgiften af Ährwidabcrgs och Tunabergs Köp, parwerk.
Älun-Tionden, der Garphytte Alunwerk alldeles icke namnes Nummer Lotteriet. Wid Staten lär de fria Konster hemställer jag, om icke de Swensta A.odcmicn anstagne 1500 N:dr kunna indragas, sedan hon erhållit en mycket lönande rättighet alt ulgiswa Post- och Inrikes Tidningar. Wid Pensions Staten, som j 1809 ars Riks» Stat uptages till 154,919. 12. 2. och i SratS-Utskottets Betänkande bliswit delad i y ClaHer, samt tillökning föreslagen, torde Rikets nuwarande belägenhet och nödlidande Medborgares laql. tyngder kräfwa, att den af Riksens Ständer undergär en sträng granskning.
Del är ej nog att hofwa ömhet för Pensio, nairer, af hwilka fiere synas med mindre skäl hofwa rättig - 6Z2 Den is
Dscettchcre rättighet till sista styfrarns i elt stympadt
Rikes m» blottade Skattkammare.
Man mäste ' ock hafwa nagon. ömhet qwgr för ten medellöse M-ddorgare»/ spur osta wid Skatternas becalandd nsdgaö rist Upbörds> mannen aflemna deli sista syrken, eker enda kon, elier enda grytan eller ftstä sä.deskappcn.
Stafs ?
Urffottek torde säledes biifwa ölygt til!
Ständer genast inkomma med en specisigue Förtekning pa desi Pen» sionainr.
Likaledes bör wäl Lnlcmnandet af cn Specifiqne Förteckning pä alla till Jndraglung föresiague Embeten M uplysning afven allmänna Jndragiungs-SlEN föregå granskningen deras, som annars ilie ej möjelig, ej rärrwis.
Jag anhäller ödmjukast att H. Herr Greswcn och Landt-Marffalken räcktes göra proposition om att Stats lstfforte! älägges med möjcligafte första till Riksens Ständer inlemna desie begge iönckningar, och alt detta betänkande stnälte hwila xä Bordet.
Begärdes pä bordet Anmäldes och infördes en Deputation ifrän del Hedcrwärda Bonde.