Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om ägarne af de obetydliga jordlapparna få vela, att Staten måste betala hvad som begäres, så kan delta äfven gå långt.
Det tredje skälet är, att med all aktning och tacksamhet för det arbete, som af kunnige ingeniörer är nedlagdt på undersökningen och förslaget, så skulle jag ändock icke anse otjenlig!, om ytterligare undersökningar och controller blefvo vidtagna.
På alla dessa grunder och med uppriktigt samt innerligt hopp, alt icke detta uppskof må verka på minsta sätt lill mehn för den sinnesstämning, som är fägnesamt att finna vara rådande för framgången af detta stora företag inom R. o. Ad., hvilket kommer att likasom utgöra kronan på Götha canal, tillstyrker jag bifall till hvad PresteSt. beslutat, nemi.
20,000 rtdr till undersökningens fulländande, jemte en und. anhållan från R. St., att K. M., efter fulländad undersökning, så väl i fiåga om sjelfva kostnadsförslaget, som rör:de jordersätlningarna, täcktes till Rakets nästkommande Ständer med propos. i ämnet inkomma.
Hvad angår det af Frih.
Sprengtporten tillstyrkta mindre undersökningsanslaget af 6666 r:dr 32 sk., vågar jag för min del anse detsamma alldeles olämpligt och otillräckligt.
Det skulle vara till ingenting ledande, då man afser ett så stort ändamål.
Hvad i öfrigt här är sagdt om förfelandet af ändamålet med Götha canal, genom det ådagalagda behofvet af nu ifrågavar.
Svea canal , så är detta, efter min tanke, alldeles oriktigt; ty någon comrnunication emellan båda håfven, som var hufvudändamålet med Götha canal, kan aldrig vinnas genom Svea canal, då det är gifvet att djupleken aldrig kan blifva nog stor, för att fartyg på denna canal, utan att urlastas, skulle kunna gå emellan Stockholm och Götheborg, hvilket nu kanske utan hinder, sedan Götha canal öppnat färden från det ena hafvet till det andra.
Slutligen och då här nu för andra gången anspegling blifvit gjord, ehuru denna sista gången blott med förtäckta ord och med ironi, på Regeringens sympalhier för utrikes makter, såsom varande i strid med nationens, så ålägger mig både representantens pligt och kärleken för min Konung, att yttra den fasta öfvertygelse, att en sådan hängifvenhet å Regeringens sida för någon främmande makt, i strid mot nationens sympalhier, är omöjlig, och alt de symptoraer, som deraf kunnat tyckas sig framställa, måste ägt sin grund lili för tiden tjenliga politiska beräkningar.
Jag nedlägger således vid detta tillfälle min reservation till prot. emot dessa ömtåliga ämnens, grundlagsvidriga sinnesoro och jäsning väckande, för tid och rum icke lämpliga behandling inom Representationen och af tidningspressens canalutgjulelser.
Historien visar, alt sådana mäktigt ingripande nationella sinnesstämningar kunnat under århundruden, likt Etnas gnistor, ligga djupt förborgade i na - 3,4 Den i!\
Mars e, m. tionens bröst, utan alt deraf förlora uti intensitet, men med volcaniska ämnen må man ej ovarsamt umgås.
Dessa känslor, en helig relik från våra fäders bragder och våra fäders lik, äga sin rätta, fridlysta plats uti det innersta sanclum sanctorum af Svenska hjertans tempel.
Då jag begärde ordet, var det egentligen i anledn. af en af mina vänners förmodan, att jag af någon annan anledn., an den enda som här gifver mig rätt att tala, skulle framställt min mening.
Jag tänkte besvara detta yttrande, men har sedermera funnit det vara öfverflödigt, och vill endast inför R. o. Ad. vördsamt anföra, att om jag någon gång skulle finnas lemna obesvarade anmärkntr eller anfall emot mina motiver eller mina satser, sedan jag försökt att efter måttet af min förmåga framställa saken, sådan den visar sig efter mitt förstånd, så sker det endast derföre, att jag anser vara öfverflödigt och onödigt att alltid söka att få sista ordet och tror att ett af de första bruk, sorn vi äga alt inhemta från andra parlementariska församlingar, är att så sällan som möjligt yttra sig flera gånger öfver samma ämne.
Då ägde man att hoppas det de öfrige ledamölerne, som höra hvad en annan yttrar,' icke skola finna tiden upptagen med de misstydningar, som göras af hvad talare af motsatta åsigter anföra.
Särskildt vill jag här nu endast tillägga, i afseende på saken, en liten ytterligare upplysning.
Det är ett misstag, hvad 2:ne värde talare hafva anfört derom alt Hjelmare canal skulle haft den särskilda lyckan att kunna fulländas utan behof af något tillskott utöfver det först uppgjorda förslaget.
Vid 1820 års riksdag blefvo R.
St. nödsakade att bevilja åtminstone 5o proc., om icke 100 procent derutöfver, — jag har nu icke siffrorna till hands — för att fullborda canalanläggningen.
Som liden nu är så långt framskriden och här blifvit taladt så mycket om denna fråga, så vill jag endast helt kort framställa, att jag ansel’ denna Svea canal vara ett så stort nationell förelag och af en så allmän nytta för landet, alt jag instämmer i Hr Lagerhjelms förslag, så väl hvad beträffar anslag för undersökningars fulländande, som äfven i frågan om sjelfva hufvudanslaget af 23o,ooo r:dr.
Jag tillstyrker detta sednare, icke i förhoppning, att, äfven om R. o. Ad. ville bifalla detsamma, något R.
Sirs beslut derom vid denna riksdag kan vinnas , sedan redan 2.‘ne Stånd hafva afslagit den frågan; men jag skulle anse, alt i en fråga, sådan som denna, del i aila fall vore R. o. Ad. värdigt att visa sig finna detta företag af den vigt att det vore förtjent af R.
Jag anser mig äfven vid detta tillfälle icke böra låta afhålla mig från att uttala min öfvertygelse om huru jag anser att detta företag böra af nationen verkstol - Den 2/j Mars e. m. 3y5 las, nemi. genom elt väl ordnadt fondsystöme.
Jag skulle icke tro, att sådana företag som detta böra i allmänhet af Staten direet bekostas med förskrifningar på statsverkets inkomster annorlunda än i form af amortissement och räntebetalning.
Jag hoppas, att nästa Ständer, ifall detta ämne då blir taget af dem i moget öfvervägande, måtte inse detta.
Nu vet jag det vara alltför tidigt att vilja föreslå något sådant.
Jag bar icke att beklaga mig öfver det sätt, hvarpå Hr Lagerhjelm behagat upptaga och besvara mina anmärkmr, då han hufvudsakligen instämt deruti och erkänt deras riktighet.
Men — säger den värde talaren — K.
M. bör sjelf ingå i alla dessa omständigheters pröfning, innan företaget börjas.
Det är således meningen atL denna summa af 23o,ooo ridr, som utgör en så ringa del af de 4 millioner, som fordras för arbetets fullbordande, skall öfverlemnas till K. M., jemte R.
Sl:s uppdrag att ordna verkställigheten, på sätt som K.
M. finner lämpligast, och äfven, i händelse enskildt bolag skulle komma att bildas, bestämma alla de contractsvillkor, som i afseende på utförandet horde af detta bolag iakttagas.
Då jag häri lifligt minne alla de bekymmer, sora Styrelsen ådragit sig vid uppfyl landet af ett dylikt obestämdt uppdrag, som förra Ständer lemnade, så måste jag för min del säga, alt jag icke velat biträda den tanken att nu ånyo öppna ett tillfälle till dylika arimärknir, som i sådant afseende blifvit framställda emot Regeringens åtgärder sedan sista riksdagen.
Ehuru naturligt jag linner det vara, att en styrelse skulle uppträda i detta afseende, kan jag likväl icke undertrycka den fullkomliga öfvertygelse, alt det vore endast att inleda Regeringen i nya bekymmer, och jag måste antaga för gifvet, att, om också ett sådant uppdrag skulle gifvas, detsamma icke kommer att leda till någon slutlig verkställighet.
Att någon opinion för detta företag , som skulle i framtiden verka nyttigt för detsamma, skulle uppstå derigenom att R. o.
Ad. nu måhända ensamt beviljade ett anslag sådant som detta, är en mening, som jag bar svårt att öfvertyga mig om, utan måste jag i detta hänseende vidblifva den mening, jag förut framställt, att alla åtgärder, som för närvar, vidtagas i denna fråga, ulan en tillräcklig förberedande kännedom af ämnet, måhända snarare verka emot saken än för densamma.
Hvad företagets vigt angår, så har jag derom förut yttrat mig, och må detta icke anses såsom uppfattade jag det med mindre värma eller tillgifvenhet, än som finnes hos dem, hvilka yttrat sig för anslaget; men jag tror icke, alt del sätt, som man här vill inleda, verkligen kan gagna företaget.
Jag anser mig nödsakad att upptaga till besvarande en eller ett par af de anmärkntr, som blifvit gjorda vid mitt förra yttrande.
H. Ex. Hr Gr. Löwen - Den 24 M ars e. ra. hjelm har dervid anmärkt, i afseende på hvad jag yttrade om den politiska synpunkten, att H.
Ex. icke hade, i afseende på de vådor han framställt för Sveriges farled genom Götha canal, i händelse af ett fredsbrott, menat någon viss flagga, såsom jag tycktes hafva tagit för afgjordt.
Jag hade verkligen tagit för afgjordt, att det icke kunde menas någon annan än den östra grannens flagga, som då skulle ofreda vår handel, och orsaken hvarföre jag det gjorde, vill jag nu hafva äran nämna, emedan det har etl inflytande på frågan, då man velat betrakta den från en politisk synpunkt.
Det är nemi. klart, att 0111 ett fredsbrott skulle komma från någon makt på andra sidan Öresund, så vore Svea canal icke af någon större nytta för trafiken än Götha canal, emedan den ifrågavar. makten då lika lätt och närmare kunde blockera utloppet från Götheborg, och på den sidan afskala den communication med utländningen för våra exportvaror, för hvilken man vill se en tillflykt i Svea canals utförande.
Delta anser jag vara åtminstone en liten anmärkn., som tål vid att betänkas, emot den som Gr. Löwenhjelm framställde.
I öfrigt, hvad hetraffar frågans militära beskaffenhet, så hemställer jag till de herrar, som talat så ifrigt för saken och äfven vidrört denna punkt, huruvida icke de, i samma grad de anse den nu föreslagna Svea canal obestridligen nödvändig alt nu genast företagas, jemväl anklaga Regeringen för en försummelse, då det icke är den, som vid denna riksdag ansett sig behöfva inför R.
St. framställa denna canal såsom en oundviklig del af vårt försvarsverk.
Hvad beträffar den omständighet, som Hr Lagerhjelm och Gr.
Horn tillstyrkt, att öfverlemna den föreslagna anslagssumman lill K.
M:s disposition för anordnandet af arbetet, så förundrar detta mig visserligen icke i afseende på Hr Lagerhjelm, ty det instämmer med hans förut vid denna riksdag tiilkännagifna politiska åsigter.
Horn åter yttrade vid början af riksdagen, att han för sin del ansåg nödvändigt alt så ställa till med statsanslagen, alt en Regering tills vidare gjordes omöjlig, och jag kan således icke antaga den åsigt
Grefven i motsats dermed i denna punkt tillkännagifvit, annorlunda än såsom ett nytt bevis på den splittring
Grefven funnit af den häfstång han för någon tid sedan tilikännagaf sig jemväl hafva hållit uti vid riksdagens början.
Hvad angår Hr von Hartmansdorffs anmärkn. i afseende på combinationen emellan tidningsskrifvare och svårigheten att hålla Götila canal farbar, så kan jag icke annat än beundra den djupa insigt och statsklokhet, som i delta afseende tillkommer den värda talaren, och jag anhåller blott att få tillägga, alt man deri igenkänner ett echo af samma vishet, hvaraf någon del uppenbarades för R. o. Ad. då Const.Utskis decharge-betänk. bär förevar under sisth sommar.
Hvad beträffar, att jag skulle misstagit mig omatt den Den 24 Mars c. na.
3;7 elen värde talaren y
It ra t sig emot Götha canal vid en föregående riksdag, så vet jag ganska väl, på sätt linn äfven framställt, att iian vid samma riksdag sedermera yttrade sig för samina canal, men delta utgjorde också sjelfva vändpunkten i den värde talarens politiska historia, hvilken är, såsom ganska märkvärdig, förvarad åt eflerverlden.
Jag för min del fortfar alt yrka dén propos., hvilken jag förut begärt.
[Jorn:
Jag finner nu verkligen att jag i dag misstagit mig i ett fall rörule den siste värde talarens mod alt yttra sig.
Nu finner jag, att han här framträder med en sådan anklagelse emot mig, som jag förut funnit hos flera af pressens coryfeer, hvilka behagat framställa ett alldeles förvridet anförande af mina yttrade tankar inom detta Hus.
Jag påminner mig mycket väl, att jag i början af detta riksmöte, vid försvaret af den grundsats, som StatsUtsk. nedlagt i sitt första betänk, om statsreglerin, der StatsUtsk. tydligt hänvisade på en blifvande förändring till departemenlal-styrelse, hvaruti StatsUtsk. trodde sig finna garantier för en helt annan statshushållning, yttrade, att jag instämde i SlatsUlskts åsigt alt göra det gamla statsskicket omöjligt.
Jag förklarade ytterligare hvad jag menade med detta statsskick, att det var den gamla styrelseformen, och alt jag ville bidraga, efter min förmåga, alt göra densamma omöjlig.
Men att jag någonsin yttrat, att jag velat göra all eller en Regering omöjlig, det är en ren osanning, och om det yttras här eller utom detta rum, så blir jag vid hvad jag nu säger, att det är en osanning.
Till utförande af Hjelmare canal uppgjordes alne gånger kostnadsförslag.
Det sednare, nemi.
Hr Öfverstelieutenant Edströms, uppgick till circa 900,000 r:dr b:co och antogs af 1828 års Ständer, och nyssbemälde ingeniör verkställde canalen inom sitt kostnadsförslag.
Några ex t ra-arbeten, hvilka sedan af bolaget beslölos, bekostades af canalinkomsten.
Ar 1829 anlitades Ständer alldeles icke örn tillskott.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade oförändradt antaga Ulskts tillstyrkande i 2o:de punkten.
Efter upptagande af de olika förslag, som i motsats emot Utskis blifvit framställda, hemställde Hr Landtm» nu, om R. o. Ad. behagade anslå 20,000 r:dr b:co att till R.
M:s disposition ställas, för att användas till undersökningar 22 II. 48 3j8 D c n 24 M a r » e. m. rör-.de jordersättningar för canalledningen emellan Hjelmaren och Wenern samt nödiga utgreningar till bergslagerna.
Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg den ifråga var. summan böra bestämmas till 6666 r:dr 02 sk.
Hr Landtm, förnyade sin nyss förut framställda propos. om summans bestämmande till 20,000 r-.dr.
Då Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna att ja öfverrösta! nej, begärde Gr.
Jag får vördsamt hemställa till de herrar, som begärt votering, om de icke k unde behaga afstå derifrån, ty om dessa 20,000 r:dr skulle vara för mycket, så kunde det öfverflödiga besparas, och då hetyder saken ringa, utom det att vi hafva ännu en stor strid, som förestår oss och som det val vore bäst att få afgöra i afton innan vi skiljas åt.
Då den af Hr Rosenblad framställda propos. egentligen rörer mig, så bör Jag förklara, att jag alldeles icke anser summan obetydlig, men alt jag afstår från den begärda voteringen på den grund, att det blir verkligen högst likgilltigt hvilkendera beslutet, sorn nu fattas, emedan jag hoppas på de öfriga Stånden att icke detta anslag må komma att blifva beviljadt, såsom redan af ett Stånd blifvit beslutadt.
På denna grund afstår jag ifrån denna votering och vill ej vidale motsätta mig bifall till detta anslag af 20,000 r:dr, ehuru under reservation att jag anser anslaget vara vida för högt.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att, då Gr.
Anckarsvärd nu afstått från sin begäran om votering, och ingen annan begärt en sådan, R. o. Ad. torde finna, alt den af Hr Landtm, framställda sista propos. blifvit af R. o.
Hr Landtm, hemställde derefter, om R. o. Ad. behagade bifalla, att till K.
M:s disposition ställes ett anslag af23o,ooo r:dr att användas till början af arbetet vid canalen emellan Hjelmaren och Wenern, i händelse innan nästa riksdag undersökningarna hinna fullbordas och ett bolag bildas, som på antagliga villkor åtager sig canalanläggningens fullbordande.
Don 24 Mars e. m. 370 Då Hr Landtm, förklarade, det Iian (rott sig finna att nej öfverröstat ja, begärde Frill.
Tersmeden, Wilh. Fredr., votering.
Upplästes lill justering och godkändes följande voter:sproposition:
Den sorn bifaller att till K.
M:s disposition ställes ett anslag af 23o,ooo r:dr att användas till början af arbetet vid canalen emellan Hjelmaren och Wenern, i händelse innan nasta riksdag undersökningarne hinna fullbordas och ett bolag bildas, som på antagliga villkor ålager sig canalanliiggningens fullbordande, voterar Ja’ den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, beslutar R. o. Ad., det R.
St. hos K. M. böra i und. anhålla, det K.
M. täcktes i nåder anbefalla en undersökning i afseende på lämpligaste beräkningen af den nu föreslagna canalens dimensioner, de villkor, hvarunder arbetets verkställande antingen må kunna af Staten öfvertagas eller uppdragas åt något bolag, och öfriga omständigheter, hvilka på bestämmandet af Statens bidrag kunna inverka, samt derefter nåd. propos. i ämnet till Rikets nästsamrnanträdande Ständer aflåta.
Efter voteringens slut, befunnos löslerne hafva utfallit, som följer: Ja — 14.
Under voteringen hade Hr Frih. o. Landtm, bortgått och lemnat klubban åt äldsta närvar.
Grefven H. Ex. Hr Gr. Löwenhjelm, Gustaf. Fortsättningen af detta måls pröfning uppsköts till nästa plenum.
Lades på bordet nedannämnda från Utsktn inkomna nietntr och utlåttn, nemi. från ConstitutionsUlskottet:
N:o 100, i anledn. af ålerreraiss på Const.Ulsk:s mern.
N:o <j5; StatsUtskottet: N:o 468, i anledn. af K.
M:s nåd. remiss å und. ansökningar, angide utförandet af en föreslagen caualledning emellan Hjelmaren och Wenern; N:o 489, i anledn. af motion om låneunderstöd för Göll a canal; N:o 47G * anledn. af återremiss å utlåt.
N:o 413» N:o 472j ' anledn. af M:s nåd. skrifvelse ang:de den 38o Den 24 Mars e. m under namn af Westerbottens regtles häsljägaresqvadronsfond, bildade cassa; N.‘o 47^> ' anledn. af Hr Petreus motion, i fråga om rättighet för K. Stats-conl:s tjenstemän alt innehafva befattningar utom nämnda embetsverk ro. m. ; Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekon.Utskotten: N:o 178, i anleda, af väckta frågor om förändring af och lindring uti beskattningen å qvarnar m. 111.; N:o 179, i anledn. af R.
Mts nåd. prnpos. angtde åtgärder till beböfvandes undsättning i missvextår; N:o 180, i anledn. af väckt fråga om inrättandet af sockenmagaziner m. tu ; N:o 181, i anleda, af väckta förslag, ang:de åtgärder tilt afhjelpande af nöden i Dalarne; N:o 182, i fråga om aflöning för den person, som hos de sammansatta Utsk:n besörjt secreterare!jensi; N:o 133, i anledn. af väckta frågor 0111 förändring i sattet för fångars skjuts ocb transporterande. &r. Anckarsvärd, Carl Henr., begärde, att Const.- Utsk:s nu bordlagda meni.
N:o 100 finge ställas främst på föredragndistan till nästa plenum, framför den återstående delen af extra-statsreglerrn ; örn den uti nämnda meni. föreslagna voterrs-propos. skyndsamt godkändes, kunde votering deröfver i förstärkt Const.Utsk. anställas medan .Stånden pröfvade extra-statsregl:n, och Const.Utsk:s förslag angående
Nationalrepresentationens ombildning kunde då vara fullständigt beredt till Ståndens pröfning efter nämnda statsreglerings slut.
Uppå derefter framställd propos. beslöt R. o. Ad., alt Const.Utskrs mern.
N:o 100 skulle ställas främst på föredragningslistan till nästa plenum , på sätt Gr.
Anckarsvärd begärt. H. R. o.
Ad. åtskiljdes kl. ■§ till 1 om morgonen den Mars.
Dea 2» Mars f nr. 38r Lördagen den 27 Mars 1841 - Plenum II. g f. m.
Justerades i prot.utdr. för den 24 dennes e. m.
Upplästes till justering och godk$ntte&
Exped.Utsk:s nedannäinnda förslag till Ii, St:s und. skrifvelse!' till K. JV1-, nemligen: N:o 272, ang:de mötes- och trosspassevolance-fondernes framtida disposition samt de 3:ne mötespassevolance-fondernes sammanförande lill en enda fond; N:o 273, angtde eftergift af en vid arbets- och correctionsinrättningen i Norrköping yppad balanee; N:o 274, angtde upphäfvande af nu gällande stadgande, att 3:dje uppbudet icke må meddelas å i banken pantsatt fastighet, förrän lånet blifvit slutbetaldt eller omsatt; N:o 275, angrde utfärdande af en byggnadsordning för kronohemman , som öro till boställen åt civilstaten anslagna ; N:o 276, angtde förändring af 14 cap, 96 §:n i krigsårtiklarna, rörde fördelning af böter.
Upplästes ett från Exped.Ulsk. inkommet mern.
N:o 4o> med öfverlemnande af nytt skrifvelseförslag från Exped.Utsk. ang-.de allmänna indragningsstatens reglering.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, alt, då alla andra punkter än den 3:dje förut blifvit godkände, R. o. Ad. torde finna att endast nämnda punkt nu behöfde uppläsas.
Sedan denna 3:dje punkt nu blifvit uppläst, godkäudes förslaget i sin helhet af R. o.
Med anledn. af R. o. Ad:s i sista plenum utan votering fattade beslut, att en summa af 20,000 r:dr skulle nfsättas intill nästa riksdag till fortsättande af undersökningar rör:de Svea canal, densammas inverkan på bergslagsorten, äfvensom för bedömmandet af jordersättningar, får jag fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet derpå, ali delta beslut, som i afseende på summan är öfverensstämmande med hvad PresteSt. beslutat, likväl skiljer sig deruti, att anslaget är- afsedt till flera ändamål, dem jag nyss hade äran nämna, då deremot PresteStrs heslut endast omfattar undersökning om sjelfva canalen.
Jag föreställer mig, att, ifall R. o. Ad. ville inbjuda det Högv.
Ståndet, ingen svårighet skulle möta, alt ju ej detta Stånd förenade sig i R. 33!
Den aj
M ars f. m. o. Arl:s beslut, hvilket jag förmodar äfven BorgareSt. skulle görn, sorn beslutat en något mindre stimma än R. o. Ad.
Jag tror, säger jag, att,om en inbjudning skulle afgå till dessa begge Stånd, den skulle af dem godkännas.
Det är icke nödvändigt att inbjudningen skall ske nu; då R. o. Ad. redan beslutat inbjudning i afseende å dess beslut röride Strömsholms canal och måhända en eller annan inbjudning ännu kan komma i fråga, har jag blott velat fästa uppmärksamheten derpå, alt en inbjudning i det ämne, som jag nu afsett, kunde ske på samma gång.
Uppå derefter framställd propus, beslöt R. o. Ad., att PresteSt. skulle inbjudas att förena sig uti R. o. Adis beslut i afseende på frågan om canalanläggningen emellan Hjelmaren och 'Wenern.
Ånyo föredrogs Const.TJtskrs den 9-4 dennes e. m. på bordet lagda mern.
N:o 100, i anleda, af återremiss på Const.- TJtsk:s mern.
]M:o 95.
Då i förra plenum beslut fattades, att R. o. Ad. skulle åtskiljas genast efter det den då begärda voteringen blifvit fulländad, samt rubrikerna ä några från Utsk:n inkomna betänkm, mern:r och ut!åt:n blifvit upplästa, kan jag ej annat än protestera emot föredragningen af detta mål innan vi afgjort extra-statsregleringen.
Ståndet har genom det, efter lörenämndä voterings afslutande, fattade beslutet att företaga della Consl.- TJtsk:s mern.
N:o 100, npprifvit sitt några minuter förut, eller före voteringens början, vidtagna beslutet att åtskiljas omedelbarligen sedan endast rubriker å några betänktn blifvit till bordläggning upplästa.
Jag kan ej inse ändamålet med Frih. Cederslröms anmärkning.
Jag tror att en naturlig följd af deri bordläggning, som af Hr Frih. o. Landtm, anmäldes, måtte vara, att de ledamöter, som vid det tillfället bevistade plenum, kunde göra en sådan framställning, som då af mig gjordes i afseende på ifrågavar. mern., som dessutom blott innefattar svar på återremiss af en förut afgifven votens-propos., samt således är af en så enkel natur, att 5 minuter ej kunna erfordras för dess afgörande, ifall man ej absolut sätter sig för alt förhindra detsamma alt gå igenom.
Jag kan ej inse någon olaglighet vara begången, utan anhåller, till följd af det beslut, som i förra plenum fattades, att mern. malte föredragas.
I händelse den ordförande, som företrädde Hr Frih. o. Landtnäs ställe vid de! tillfälle då Gr.
Anckarsvärd begärde omflyttning i föredragningen af detta mål, bade funnit denna Gr.
Anckarsvärds framställning stridande emot ett af R. o.
Ad. förut Den 27 Mars f. m. 383 fattadt beslut, sä bade tvifvelsulan ingen propos. blifvit framställd på en sådan föredragning; men då nu en propos. i detta hänseende blifvit framställd, och beslut faltadt, så lärer detsamma icke kunna undgå att sättas i verkställighet.
T • o Jag kan ej påminna mig att beslutet att företaga och pröfva betänk, röride exlra-statsregler:n varit bestämdt sådant, att ej R. o. Ad. under liden skulle kunna besluta omflyttning af ett eller annat mål på listan.
Saken är dessutom för obetydlig, försatt man'derom bör upptaga liden med någon discussion ; och tror jag, att Frih.
Cederslröms förslag, att icke företaga något annat mål förrän extra-stalsreglerm blifvit nfslutad, mycket bättre vinnes genom att låta R. o. Ad:s beslut rör:de Const.Utslus ifrågavar. mern. gå i verkställighet, än att tiden upptages med en discussion, som måtte vara alldeles öfverflödig.
Det kan visserligen hända, att det förefaller Frih.