Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Häradshöfdingars åläggande, att, vid hvarje Tings slut, meddela vederbörande Krono-Fogde Förteckning på dem, sorn blifvit dömde eller under framtiden ställde 1n. m. S. A. K. Riksens Ständers uppmärksamhet har blifvit fästad å nödvändigheten deraf, att vederbörande Kyrkoherdar må, dels till rättelse vid utfärdandet af Frägde-Betyg, och dels i hänseende till den öfver sedligheten inom Församiingarne Kyrkoherdarne i allmänhet åliggande vård , erhålla tillförlitlig kännedom om de brott, för hvilka deras åhörare vid Domstolarr.e tilltalas och dömas; Och sorn detta ändamål, i Riksens Ständers tanka, icke tillräckligen befordras genom den uti Kongl. Kungörelsen den 28 Mars 1811, Krono-Betjente och Jjands-Fiscaler gifrte föreskrift, att, vid hvarje Tings slut, lemna Presterskapet behörig del af Härnds-Rättens beslut, angående dem, hvilka för brott blifvit dömde eller under framtiden stälde, helst, å ena sidan, uppiysningarne i denna väg måste blifva ofullständige, enär under Tingen brottmål före™ iy6 Underdåniga Skrif v el serl komma, som utan Allmän Åklagares biträde af Målseganderne sjelfve utföras, och om hvilka brottmål Krono-betjente och Eands-Fiscaler således ofta kunna sakna kännedom, samt, å den andra, tillsynen, huruvida vederbörande fullgöra deras åliggande härutinnan, försvåras derigenom, att ett sådant åliggande är på flera personer fördeladt; Alltså och då Riksens Ständer anse lika angeläget, att, enär personer blifva för brott dömde å annan ort, än der deras hemvist är beläget, Presterskapet i den Församling, hvartill de höra, må derom undfå behörig underrättelse, hafva Riksens Ständer härmed velat hos E. K. M. i underdånighet föreslå, att, E. K.
M. täcktes, med ändring af högstberördé Kungörelse, till allmän efterrättelse i Nåder förordna:
Att det hädanefter skall åligga Domaren, att, vid hvarje Tings slut, meddela Krono-Fogden fullständig Förteckning på alla dem, hvilka, under Tinget, blifvit för brott dömde eller under framtiden ställde; hvarefter Krono-Fogden skyndsammeligen bör tillställa vederbörande Kyrkoherdar Utdrag af berörde Förteckning, och särskildt, i afseende på dömde personer från annan ort, insända dylika Utdrag till E. K. M:ts Befallningshafvande, för att, genom dess försorg, komma Presterskapet i de dömdes hemort tillitanda; Och böra Under-Domstolarne i Städerne äfven vara pligtige, att till E. K. M:ts Befallningshafvande, uti enahanda ändamål, afgifva Förteckningar öfver personer från annan ort, hvilka vid samma Domstolar för brott dömde eiler under framtiden stälde blifvit.
Underdåniga Skrifvelser. 177 N:o 74^ Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 11 Julli 1823.’ Preste-Ståndet den 12 — — Borgare-Ståndet den 12 —.
— Eonde-Standet den 12 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Häradshöfdingarnes skyldighet, att visa redo för Häradets andel af SakÖres-medel.
S. A. K. XJnder Innevarande Riksmöte har fråga blifvit väckt, att Häradshöfdingarne borde vid verkande vite åläggas, att till visse, af Innevånarne inom hvarje Härad utsedde Revisorer, afgifva räkning å Häradets andel i Saköres-medel, hvilken, räkning derefter, åtföljd af Bevisorernes anmärkningar, skulle till Lands-Contoiret inlemnas.
Det har väl icke undfallit Riksens Ständers uppmärksamhet , hurusom, genom E. K. M.ts Nådiga Förordning den 6 Julii 1720, 5 §, af Landshöfdinge-Instructionen den 4 November 1734, samt E. K.
M:ts särskilde Nådiga Skrifvelser den 18 December 1752 och den 27 Maji 1801, är stadgadt, att Häradshöfdingarne böra å Sommar-Tingen för Tings-Allmogen uppläsa och derefter lill Landshöfdingen i Länet insända räkning öfver Häradets andel i Saköres-medel för föregående året: att vid denna räkning bör fogas bevis, af dem som hafva sig uppdraget, Bihang till RLki-St, Fröt, io’,4e Saini. l8aj. 12 i78 Underdåniga Skrifvelser'. att till Härads-kistan förvara nycklarne,' om den i samma kista varande behållning; samt att medlen, efter skriftvexling med Landshöfdingen i Länet och med dess tillåtelse, må till Häradets enskilda nytta användas; Men då erfarenheten visat, att desse föreskrifter icke i allmänhet blifvit efterföljde, få Riksens.
Ständer härmedelst i underdånighet anhålla, att E. K. M:ts Befallningshafvande måtte i Nåder förständigas , dels ått noga tillse, det Häradshöfdingarne å utsatte samt inom Häraderne behörigen kungjorde dagar, under påstående Sommar-Ting, må för den samlade menigheten uppläsa ordentligen förfatr tad räkning öfver Häradets andel uti föregående årets Sak-öres-medel, och densamma derefter ofördröjeligen till vederbörande Lands-Contoirs granskning insända, tillika med de förslag till medlens användande för Häradets behof och nyt-' ta, som Häradsbperne ega framställa, dels ock, att ej allenast öfver sådane förslag meddela beslut, utan ock tillhålla Lands-Contoiren, att vid berörde granskning noggrant tillse, det icke några andra utgifter, än de, som i nu föreskrifven ‘ordning beslutade blifvit, må af Häradets en; skilda lott i Sakören godtgöras.
Underdåniga Skrifvelser. 17g N:o 75.
Preste-Ståndet d. 12 ■— — Borgare-Ståndet d. 12 — — Bonde-Ståndet d. ia •— — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, rörande Nämndemäns Arfvode för biträde vid Afvittrings- och Skattläggnings-Förrättningar. S. A. K. JCl[os Riksens Ständer har fråga blifvit väckt, att Nämndemän, sorn, för biträde vid afvittrin— gar och skattläggningar, hitintills fått åtnöjas endast med ett tractamente af 8 sk. om dagen, utan ersättning för skjuts, måtte hädanefter för sådant biträde komma i åtnjutande af enahanda resekostnads-ersättning och dag-tractamente, sorn för andra förrättningar dem bestås; Och då Riksens Ständer härvid dels inhemta!, att, enligt E. K. M:ts Nådiga Inslruction för Afvittrings-Rätten i Jemtlands Län, den 8 December 1820, hvarje Ledamot af samma Rätt, under förrättningen, åtnjuter En R:dr om dagen , resekostnaden derunder inbegripen, hvilket tractamente E. K. M:ts Befallningshafvande i berörde Län af Allmänna medel till vederbörande anordnar, dels ock förmodat, det enahanda aflöning blifver, uti den förväntande Afvittrings-stadgan, i Nåder fastställd för Afvittrings-Rätternes Ledamöter uti Rikets öfrige Norra Provincer; Alltså och igo Underdåniga Skrifvelser. då ofvanberörde arfvode af 8 sk. om dagen för Nämndemäns biträde vid afvittringar och skattläggningar icke synes utgöra en, i förhållande till nu varande penningevärde och pris på dags-: verben, svarande ersättning för Nämndemännens tidsspillan och besvär vid dylika förrättningar, få hos E. K. M. Riksens Ständer i underdånighet föreslå, att, genom en allmän Författning,’ Nämndemän kunde förklaras berättigade, att för biträde vid afvittringar och skattläggningar , i likhet med hvad dem vid alla private förrättningar bestås, åtnjuta 24 sk.
Banco i tractamente orri dagen och skjuts efter en häst, samt att E. K. M:ts Befallningshafvande må ega, att berörde tractarnente och skjutspenningar, efter verificerade räkningar, af allmänna medel anordna.
N:o 76.’ Uppl, o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. x 1 Juliil 82 Preste-Ståndet d. 12 — — Borgare-Ståndet d.12 — — Bonde-Ståndet d. 12 — •— Riksens Ståndets underdåniga Skrifvelse, angående upprättande af en ny Landtmäteri- Taxa. S. A. K. Itihuru Landtmäteri-Författningarne tillhöra antalet af de Oeconomiska stadgandgn, hvilka van - Underdånigti Skrifvelser. ligen, utan Riksens Ständers medverkan, blifvit af E. K. M. i Nåder utfärdade, samt Riksens Ständer jemväl äro fullkomligen förvissade, det E. K. M. är i Nåder omtänkt, att i Landtmätexiet rörande frågor inhemta upplysning af dem, som deruti ega insigt och erfarenhet; likväl och då E. K.
M. städse funnits benägen, att gora Nådigt afseende å hvad Riksens Ständer i ämnen af så väsendtligt inflytande på inhemsk vältrefnad och förkofran, i underdånighet framställt, få Riksens Ständer, i anledning af väckt fråga, hos E. X.
M. nu i underdånighet anhålja, det grunderne för Landtmätares vedergällning måtte genom den Taxa, hvilken för dem torde komma att utfärdas, varda så bestämde, att denna vedergällning i möjligaste måtto göres beroende af hvad Landtmätaren verkeligen förrättar och fullgör, samt af det mer eller mindre vidsträckta gagn, förrättningen medförer, och jordägaren i samma man oberoende af den tid och det tjenstebiträde, sorn i och för förrättningen användes; hvarjemte Riksens Ständer i underdånighet hemställa, om icke, derest utarbetandet af Landtmäteri-Taxan och den Egodelninga-Författning, sorn dermed lärer stå i sammanhang, skulle under nu påstående Riksmöte hinna fulländas , E. K. M. täcktes deröfver, i likhet med hvad före pröfningen af Förslaget till Fattig-, vårds-Författningen egt rum, inhemta Riksens Ständers underdåniga yttrande, till det afseende, E. K.
M. sedermera kan finna för godt att i Nåder fästa dervid.
TJnder da niga Skrif v elser.
Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 11 Julli 1823.
Preste-Siåndet d. 12 — — Borgare-Ståndet d. 12 — — Bonde-Ståndet d. 12 — •— Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående ordningen för Kyrkovaktares antagande.
S. A. K. CJom, i afseende på ordningen och sättet för Kyrkovaktares antagande, hvarken uti Kyrkohagen eller i sednare utkomne Författningar något finnes förordnadt, utan endast stadgadt är, att ledigheten till sådane beställningar bör i Allmänna Tidningarne kungöras, och, vid deras återbesättande, äfskedade välfräjdade krigsmän framför andra komma i åtanka; alltså få Riksens Ständer, med anledning af härom väckt fråga, hos jE. K. M. i underdånighet anhålla, att Ev K, M. täcktes till allmän efterrättelse i Nåder förordna, att, vid återbesättandet af Kyrkovaktare-tjenster, som hädanefter blifva lediga, Kyrkoherden bör af de Sökande uppföra y.ne på förslag, och Församlingen derefte^ ensam ega ratt, att af de sålunda föreslagne personer, eller, derest Sökandernes antal icke är sa stort, af dem, som till tjenstens erhållande sig anmält, välja den , om hvilken Församlingen kan sig förena.
Underdåniga Skrifvelser. 183 N:o 78» Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d.' 11 Julli x 8 3 3^ Preste-Ståndet d. 12 — — Borgare-Ståndet d. 13 — •— Bonde-Ståndet d. ig — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående inskränkning af Guld- och Silfver-broderier ä Militaire och Civile Uniformer. S. A. K.
Med åberopande af de skäl, som blifvit lagde till grund för Riksens Ständers vid sistförflutne Riksdag, uti underdånig Skrifvelse den 9 Maji 1818, yttrade önskan, det tillåtelsen att begagna sådane civile Uniformer, som med guld- och silfver-broderier förses, måtte , så mycket sorn möjligt, inskränkas, få hos E. K. M. Riksens Ständer nu härmed i underdånighet anhålla, att ej mindre guld- och silfver-broderiernes rikhet, än tillåtelsen att bära dermed försedde Uniformer, måtte sa väl i afseende på militaire som civile embets- och tjenstemän, undergå en förminskning eller inskränkning, motsvarande den tarflighet, som höfves i nuvarande tiders allmänna förlägenhet.
Ständer framhärda etc. l84 Underdåniga Skrifvelseri No 7g.
Uppl. oi godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 11 Julli 1823.'
Preste-Ståndet d. 1? — — Borgare-Ståndet d. 13 •—• — Bonde-Ståndet d. 12 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Skattelösen af 2:ne i och vid Gefle varande Krono-Lax-Fisken.
S. A. Kt Sedan E. K. M., genom Nådigt Bref den 12 September sistl. år, förklarat, att den af Staden Gefles Äldste i underd. gjorda ansökning att få inlösa, under Skattemanna-räit, a:ne Krono-laxfisken, belägne, det ena uti den genom Staden flytande ström, Gafvel-ån kallad, och det andra på % mils afstånd derifrån , benämndt SätraStigs- och Testebo-Fiske, icke kunde, emot 77 §• af JRegerings-Formen och -Kongl.
Brefvet den 21 Maji 1810, i Nåder bifallas; så hafva berörde Stads Fullmägtige, vid innevarande Riksdag, hos Riksens Ständer anmält: att vid förstnämnde Fiske, som för närvarande under arrende, emot en årlig afgift af 33 R:dr 16 sk.
B:co , är till Staden upplåtet, begagnas 2:ne notvarp, hvaraf ett emellan Stadens arne strandgator och torgbryggor, der, under laxfångsten, i Maji och Junii månader, inga båtar eller farkoster få lägga till, emedan sådant vöre hinder— ligt för notdrägten, hvilken intager åns hela bredd: att belägenheten af Stadens skeppsvarf ± Underdåniga Skrifvelsen 185 nära det ställe, der noten tages i Iand, jemväl kunde gifva anledning till hvarjehanda tvister emellan Varfs-Intressenterne och en Arrendator af samma Fiske, helst fråga redan uppstått, om icke det ständiga bullret å Varfvet skadar laxfångsten, och det dessutom beror af Arrendatorns godtfinnande, att göra den förnämsta af Varfvets kölhalningsbänkar obrukbar: att det andra varpet åter, i anseende till dess belägenhet längre ned i ån, midt emot Stadens stora Sjötull, skall i betydlig mon hindra sjöfarten, hvadan också Stadens Auctoriteter varit nödsakade, att nedlägga detsammaj samt att Stadens dispositions-rätt öfver Sätra-Stigs- och Testebokrono-fiske, hvilket, för 50 R:dr i Contant och l§ tunna saltad sik årligen, jemväl blifvit till Staden Gefle utarrenderadt, skulle medföra mycken nytta för Staden, som i Testebo Ström eger en större skattlagd qvarn jemte flere betydliga Vattenverk; och hafva, på grund af dessa omständigheter, bemälde Riksdags-Fullmägtige dels hemställt, om icke det sökta skatteköpet å krono-fisket i Gafvelån kunde af Riksens Ständer medgifvas, dels ock till det afseende, Stadens nu uppgifne behof samt fördelen för Kronan af en säker årlig inkomst ansågos förtjena, öfverlemnat frågan om skattelösen för SätraStigs- och Testebo-krono-fiske.
Ständer hafva af företedde Handr lingar funnit de uti förrberörde måtto meddelade uppgifter vara med verkliga förhållandet öfverensstämmande, samt tillika inhemtat, dels, att, ehuru vederbörande, genom allmän kungörelse, blifvit kallade, att hos Kronofogden i orten 186 Underdåniga Skrifvelser. anmäla hvad de i afseende på Gefle Stads Äld« stes omförmälde ansökning om skatteköp af ifrågavarande ärne lax-fisken, kunde hafva att erinra, någon pårninrielse deremot likväl icke egt rum; dels att, vid den å samma fisken af Krono-Fogde och Härads-Skrifvare, med biträde af tvänne Nämndemän, efter behörigt förordnande, anställde skattevärdering, fisket i Gafvelån ansetts kunna tåla en årlig ränta af Tunna lax, och Testebo-Fiske af lf Tunna Sik; dels ock, att E. K.
Mits och Rikets Kammar-Collegium, uti underd.
Skrifvelse af den 32 April 1818, tillstyrkt, att meranämnde Fisken, hvilka Collegiiitn funnit icke vara af den beskaffenhet , att
Statens fortfarande dispositions-rätt deröfver skulle kunna medföra någon större fördel, mätte under skattemannarätt till den mestbjudande försäljas.
Då alltså upplyst och styrkt blifvit, att det uti Gefle varande Krono-lax-fiske, i anseende ^ill dess läge emellan Stadens Strandgator och i granskapet af Skeppsvarfvet, uti betydlig mon, både försvårar communicationen Stadsboerne emellari, och är hinderligt för Stadens 2ine hufvudnäringar, nemi. handeln och skeppsbyggeriet, hafva Riksens Ständer beslutit, att detta Krono-Fiske, till hvars inlösande någon annan nu mera icke »ynes skäligen kunna åberopa bättre rätt, bör ät Staden, under skattemannarätt, upplåtas, med vilkor, att Staden i ränta derföre årligen erlägger 1 Tunna Lax, som, efter nasti, års markegång,' ungefärligen motsvarar det af Staden utgjorde ärliga arrende, samt att 10 års Underdåniga Skrifvelser.
187 sammanlagde räntor med 333 R:dr 16 sk. Rtco i Skatte-Iöseskilling betalas.
Vidkommande åter Sätra?
Stigs- och Testebo Kronofiske; så, enär Gefle Stad, utan olägenhet för dess handel och andra näringar, synes kunna samma fiske umbära, hafva Riksens Ständer icke funnit skäligt bifalla , att Staden, med andras uteslutande från täflan, i förevarande afseende, må öfver denna kronolägenhet erhålla fri egande- och dispositionsrätt.
Rikväl och som enligt hvad Kammar-Collegium i ämnet anfört, sistnämnde kronofiske är af föga betydenhet och troligen icke med större fördel för Staten kan disponeras, hafva Riksens Ständer velat förordna, att detsamma må, efter nu gällande arrendes utgång , på offentelig auction till skatte försäljas ; hvarvid likväl och då årliga arrendet för detta fiske nu utgör i£
Tunna sik , jemte 50 R:dr i Contant, hvilka, efter nästi, års markegång motsvara 2§ Tunna Sik, R, S. anse Skatteräntan för året bora bestämmas till fyra tunnor
Sik, inen löseskillingen deremot blifva beroende af det högsta penningeanbud, som vid skatteköps-Auctionen kan komma att ega rum.
Med anmälan af dessa beslut, få Riksens St-änder i underd. anhålla, att E. K.
M. täcktes derom vederbörande, till underd. efterrättelse, i Nåder förständiga.
Riksens Ständer framhärda etc. i88 Underdåniga Skrifvelser.
N:o 80, Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. H. Julli 1823* Preste-Ståndet den 12 — •— Borgare-Ståndet den 12 •—• — Bonde-Ståndet den 13 — -—•
Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående invaxling i Landsorterne af gamla och för slitne Sedlar emot nya. S. A. K.
I anledning af Itskillige hos Riksens Ständer framställdte förslag, till afbjelpande af de flerelianda olägenheter, sorn skola uppkommit, genom bristande tillgång i landsorterne till utbyte af förslitne Banco- och Riksgälds-Sedlar emot nya, hafva E. S. inhemta!: dels hurusom, uppå Ständernas, vid sistförflutne Riksdag, gjorda underd. anhållan om vidtagande af tjenlige anstalter till förslitne smärre Banco-Sedlars invexling från landsorterne, E. K. M. genom Nådig Skrifvelse af den 22 Maji 1819, förordnat, att dess Befallningshafvande borde noga tillse, ej allenast att de skatiskyldiges betalningar i mer eller mindre slitne småsedlar blefve af uppbördsmännen, utan svårighet emottagne, utan äfven att, meddelst successive med biträde af E. K.
M:ts och Rikets Stats.Contoir verkställd omväxling, Ett å Två Tusen R:dr i nya Banco-eller Riksgälds-Sedlar måtte uti Tands.Ränteriet ständigt hållas Allmänheten tillhanda, att emot gamla och förslitna utbytas; deli ock att, uti särskild väckt fråga, E. X. M., un; Underdånigt Skrifvelserl 189 sfer den 2J Sept. samma år, förständiga!:
Dess Befallningshafvande i Götheborgs- och Bohuslan , att, efter omständigheternas föranledande, såsom lämpligast funnes, utsätta viss tid å en eller aine dagar i veckan, då det skulle Räntmästaren, såsom en tjenstepligt, åligga, att besörja den af E. K.
M. stadgade sedelväxling i LandtRänteriet; hvarjemte Riksens Ständer gjort sig underrättade , af hvilka Länstyrelser oell till hvilket belopp nya Småsedlar, så väl uti Remisser från Kongl.
Räntekammaren, som genom förskott från Riksens Ständers Banque, bekommits till utväxiing.
Ehuru sålunda upplyst blifvit, att, både från Stats-Verkets och Banquens sida, sådana åtgärder före detta äro vidtague, sorn, derest de, i mon af hvarje Landsorts behof, blifva af vederbörande Lans-Styrelse:: begagnade, fullkomli gen kunna afhjelpa den öfverklagads svårigheten, att i orterne få emot nya utbyta gamla och förslitna sedlarJ
Likväl och då, vid betraktande af den verkan, dessa åtgärder medfört, det visat sig, att Slyrelserne uti 8 Län, Stockholms oberäknadt, alldeles icke , samt i åtskilliga andra provincer, blott till ringa del, begagnat de utvägar, som för ändamålets vinnande blifvit beredde, hvarigenom innevånarne i dessa Län således torde hafva saknat erforderligt biträde vid rneiberörde sedelväxling , samt Allmogen i flere delar af Riket tilläfventyrs ej eger kännedom om sjelfva anstalten; Så, och enär föreskriften om växlingsförrättande å vissa eller 2tne dagar i veckan hittills blifvit endast Styrelsen uti Götheborgs- och Bohus
Län meddelad, få R.
S. i un - Underdåniga Skrifvelser'. derd. anhålla, att E. K.
M. täcktes i Nåder förständiga Dess samtlige Befallningshafvande, ej mindre att, på sätt redan är vordet föreskrifvet, ständigt hålla i å 2000 R:dr nya småsedlar i beredskap å Ränterierne för utväxling emot gamla och förslitne Sedlar, än äfven, att bestämma samt till Allmänhetens underrättelse kungöra vissa dagar, 1 eller 2:ne i veckan, på hvilka ifrågavarande Sedelutbyte må af Randt-Räntmästar. ne verkställas, utan något serskildt arfvode för detta besvär, sorn efter hand måste minskas, då nya småsedlar genom berörde anstalt hunnit blifva i rörelsen utspridde.
!N:o 81 - Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 11.
Julii 1 S23.
Preste-Ståndet den 12 — — BorgareStåndet den 12 •— —•
Bonde-Ståndet den 12 ■— — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. May.ts Nådiga Bref, om ändring i 5.
Cay. 1. $.
MissgerningsB alken. S. A. K. Genom Skrifvelse af den 5. sist litine Mars har E. K. M., med fästad uppmärksamhet på nödvändigheten, att, vid bestämmandet af straff för sådane brott, som i 5 Gap. 1 §.
Missgernings - Underdåniga Skrif veiner. 191 Balken finnas upptagne, följa en mildare Lagstiftnings åsigter, i Nåder tillkännagifvit
Dess önskan, att Riksens Ständer ville hos E. K. M. i underdånighet föreslå en sådan förändring af berörde Lagruna , hvarigenom för ifrågavarande brott vissa bestraffningsgrader kunde varda faststälde, och det nu stadgade dödsstraffet alldeles upphäfvas.
Vid öfvervägande af detta ämne, hafva väl Riksens Ständer , å ena sidan, funnit, att det brott, som i 5.
Cap. j. §.
Missgernings-Batken omförmäles , kan ega så olika gradationer, alt i många fall stadgandet af dödsstraff vore i strid med 1 öfrigt gällande Lagar, men, å den andra, hafva Riksens Ständer äfven ansett upphäfvandet af dödsstraff för de svåraste fall, eller sådane förolämpanden, hvilka, under hot och bitterhet, yttras inför sjelfva Majestätet , eller direct angå detsamma och innefatta de uti ifrågavarande lag-§. uppgifna egenskaper, icke öfverensstämma med bibehållandet af andra i lagen utsatte bestraffningar, enär nemligen, enligt 18.
Cap. 8. §.
Missgernings-Balken, minsta våld å Ämbetsman i tjensten straffas med lifvets förlust, samt ryktens utspridande i argt uppsåt med det ansvar , som torde komma dödsstraffet närmast , eller landsflygt, hvilken sistnämnde bestraffning jemväl, likmätigt tryckfrihets-förördningen, eger rum för smädelser emot främmande öfverhet , framför hvilken likväl
Landets egen synes böra vara helgad af Lagen ; Och som detta förhållande icke bör af Lagstiftaren förbises, samt E. K. M:ts högstberörde Nådiga Skrifvelse, ehuru åsyftande adationer i bestraffningen , lik - Underdåniga Skrifvelseri val här dödsstraffets afskaffande till hufvudföremål, finna Riksens Ständer sig, af de betänkligheter, som möta för bifall till E. K. M:ts Nådiga önskan i denna del, äfven vara hindrade , att i underdånighet föreslå en lindrigare bestraffning af de mindre förbrytelser, som, enligt 5.
Missgerningsbalken kunna åtalas; hälst, i anseende till dessa, det correctif eger rum, att E.
K- M. dels har öppet att, på sätt Kongl. Brefvet af den 25 September 1777. innehåller, 1 Nåder anbefalla åtalets inställande, dels också är i tillfälle, att, genom mildring, af Nåd ersätta Lagens ofullständighet.
Ständer hafva alltså ansett oftanämnde lag-§, höra oförändrad bibehållas, till dess MissgerningsBalken i hela dess vidd varder öfversedd och förbättrad.
Hvilket Riksens Ständer, till svar å E. K. M:ts Nådiga Skrifvelse uti ämnet, få i underdånighet anmäla.
Underdåniga Skrifvelser, 193 N:o 82.
Uppl. o. godkänd hos Kidd. o. Ad. d. 11 Julli 1823 "Preste-Ståndet d. 12 — — Borgare-Ståndet d. 12 — •—• Bonde-Ståndet d.12 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående fastställandet af serskilda 'öfverenskommelser, 'sorn uti någon ort kunna träffas, i afseende på Rojdjurs utödande. s. a. k:
Vm öfvervägande’ af ett inom Boade-Såndet framstäldt Förslag till ändring i de uti 3. Art.' af Kongl. Stadgan om Jagt— och Djurfång den 13 April 1808 meddelda föreskrifter i sätten för Kofdjurs utödande, hafva Riksens Ständer i på de flera skäl, som blifvit anförde uti Riksens Ständers vid sistlidne Riksdag i ämnet gjorda underdåniga hemställan, hufvudsakligen ansett, att inrättandet af Duk-Jagttyg och uppförandet af de hus, hvaruti dessa skola förvaras, för Länens innevånare medföra kännbar kostnad: att till Jagiplatsers uppbuggning, Jagttygens transporterande och utläggning, bevakningen vict Jagtplatsen under Jagningstiden och för skallens förrättande, ett betydligt antal dagsverken årligen åtgår och förspilles: att nyttan af skallen, efter hvad erfarenheten visat, icke svarat emot desse olägenheter; samt att i öfrigt hvar och en jordegare eller åbo, som eger bpskap och ané tilling till Riktat.