Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag anhåller att till prof. få nedlägga min reservation, icke blott emot det beslut, hvarom Hr Stråles nu upplästa memor. handlar, utan äfven emot Hr Gr. o. Landtm:s behandling af ärendet, då han deri meddelat en propos., som, efter min öfvertygelse, är olaglig.
N:o 288. om afskrifning af ett Professor S.
Agren beviljadt lån ; N:o 289. ang:de rättighet för styrelserna öfver nya passevolance- och arme'ens trosspassevolancecassa att insätta sina obehöfliga fonder på lånebankens upplåningsräkning för handelsdisconterna; N:o 290. ang:de Myntverkets ställande under BergsCollegii öfverstyrelse; N:o 291. ang:de städernas saluaccis; N:o 292. i anledn. af K.
M:s nåd. propos., ang:de det vid sista riksdag framställda förslag till ny stängselordning; N:o 293. ang:de forvagnsinrättningar, m. m.
Den iG Februari f. m.
Vidare upplästes till justering Exped.Utskrs förslag
N:o aq4 till und. skrifvelse till K. M., ang:de ändringar i författningarna rör:de bergs- och jernhandteringen i lliket.
Jag tyckte mig finna ett uttryck uti det till justering upplästa förslaget, hvilket jag icke fann ratt passande.
Der stod nemi.: ”att handel tued ”tackjern inom
Riket måtte förklaras fri och oberoende, nfl. ”m.”
Jag anhåller att denna stroph må ånyo uppläsas, på det jag må finna, om min anmärka, var riktig eller icke.
Utur den nu föredragna expeditionen Upplästes ånyo följande mening: — — —■ ”hafva R.
St. skolat hos E.
Ks ”M. i und. anhålla, att handel med tackjern inom Riket ”mätte förklaras fullkomligt fri och oberoende, så att, utan ”hinder af de inskränkntr, som nu förefinnas, det må för ”hvar och en vara öppet lemnadt att köpa och sälja tackjern från och till hvilken inrikes ort och till hvad belopp ”sorn helst.” &c. Gr. Horn:
Det är orden: och oberoende, som böra utgå; i hvilket afseende jag yrkar återremiss» Frih. af Nordin, Garl Joh.:
Jag får instämma med Gr.
Horn uti eliman derom, att ändamålet med den ifrågavar. skrifvelse!) var det, att R.
M. måtte uttryc-i ka den åsigt, att tackjernshandteringen borde blifva fri* Det ar detta ensamt, som borde framställas, och det måste vara en felaktighet i redactionsuppfattningen, att någonting annat i förslaget till den und. skrifvelsen influtit.
Jag förenar mig altså med Gr.
Horn i begäran om återremiss.
Oxenstjerna, Carl, begärde, att expeditionen måtte få hvila på bordet.
Föredrogs ånyo Constit.Utsk:s d. i5 sisth Jan. på bordet lagda memor.
N:o 74 till R. o. Ad. samt Borgare- och BondeSt:n, i anledn. af deras återremisser på memor.
N:o 5o, rör:de förekomna anmäi kn:r vid betänk, under N:o 35 om Nationalrepresentationen.
Upplästes ett prot.utdr. från BorgareSt. af d. 9 dennes, innehållande rör:de det nu ifråga var. memor.
N:o 74 från Constit.Lltsk., att Ståndet godkänt voter:spropos:na uti memor.
N:o 5o och lagt memor.
N:o 74 till handhna» Hr Stuart, Garl Gust.:
Sedan BorgareSt. frånträdt sin anmarku. i anledn; af Gönstit.Utsk:s memor.
N:o 35 och godkänt den uti memor.
N:o 5o föreslagna voter:spropos:n, anser jäg R. o.
Ad. jemväl böra frångå sin yttrade mening i anledn af sistnämnde memor., samt godkänna den deruti framställda propos:m R. o. Ad. beslöt, att sedan BorgareSt. fattat ofvan nämn - Pen 16 Februari f. m. 217 nämnde beslut, allt hvad af Constit.Utsk. i anledn. af BorgareSt:s anmärkn. uti memor.
N:ris 5o och 74 blifvity ttradt endast skulle läggas till handl:na; hvarefter R. o. Ad. godkände de uti memor.
N:o 5o föreslagna voter:spropos:r.
Företogs till pröfning Constit.Utsk:s d. 22 sisll. jan. på bordet lagda memor.
N:o y5 till R. o.
Ad. samt BorgareSt., ang:de återremisserna på memor.
N:o 54, innehållande svar å anmärkn:r vid memor.
Jag anhåller, att Hr Ridd - secret. måtte upplysa, om underrättelse, huru detta mål blifvit afgjordt i de öfriga Stånden, till Ridd.cancelliet ännu ankommit.
Secr e t.:
Från Preste- och Bondesen hafva icke några underrättelser uti ifrågaställda afseende ankommit.
BorgareSt. har i anledn. af det förevar, memor. fattat ett så lydande beslut:
''Ståndet vidblef sitt i ”anledn. af memor.
N:o 38 fattade beslut; och skulle Con”stit.
Utsk. derom underrättas, med anmodan att ställa sig "samma beslut till efterrättelse.”
Uppå de härstädes ända till trötthet mångfaldiga gånger redan anförda skäl yrkar jag, att R. o. Ad., likasom BorgareSt., måtte vidblifva sitt i ämnet fattade beslut.
Det förefaller mig icke tänkbart, att R. o. Ad. skulle kunna godkänna förevar, memor.
, som innefattar förut af R. o. Ad. förkastade grundsatser.
Jag yrkar altså, att R. o. Ad., ulan allt afseende å Utsk:s stora sophismer, må taga Hr Cederchjölds i’eservation till grund för sitt beslut.
Jag tager för afgjordt i anledn. af R. o. Ad:s i sista plenum fattade beslut, att Ståndet nu icke genom gillande af Utsk:s betänk., hvilket är föga upplysande och innefattar endast sophismer, stadnar i en motsatt åsigt till den, som förut vunnit pluralitet.
Nog söker Utsk. på sitt sätt att förklara meningen med ordet besluta i 81 §» men R.
St. förklarade detta ord på ett helt annat sätt; och oaktadt den stora naiveteten i Utsk:s conclusion, att, i händelse ett grundlagsförslag kunde förkastas vid första riksdagen, det jemväl kunde antagas, kan jag dock icke godkänna densamma.
Jag tror, att betänk, helt enkelt bör läggas lill handkna.
Att, såsom BorgareSt., ånyo hänskjuta frågan till Utsk., vore endast att ånyo framkalla enahanda utlåt, som detta; och jag har redan i föregående plenum sagt, det jag icke tror att propos:r till votering i förstärkt Utsk. lagligen kunna inom Stånden directe npprättas. 19 H. 28 Dea 18 Februari f. ira Frih. Cederström, Jac.:
En ledamot har yrkat, att R. o. Ad. må fatta enahanda beslut med BorgureSt.
Der tillgick det sålunda, att talmannen vägrade propos. på afslag, hvarefter betänk, återremitterades med den Ståndets gemensamma tanka, att förslaget borde förfalla.
Horn har åberopat
Hr Cederschjölds reservation, och han har då förbisett, att denna utgör ett bestämdt brott mot grundlagen, dels derigenom att den innefattar ett förslag, som i reservationsform, emot TJtsk:s pluralitets mening, inkommit till Stånden; dels oek derföre, att, om den antages, man ingått på en mening, hvilken icke af Utsk. blifvit godkänd.
Betänk, visar i sista punkten, att hvarje Stånd erhållit behörigt afseende å dess mening, och jag tror icke, att något annat än godkännande af betänk, bör ifrågakomma.
I anledn. af den siste talarens yttrande utber jag mig att få fasta uppmärksamheten på skillnaden emellan att afslå ett af Constit.Utsk. afgifvet förslag, och att i anmärkn:sväg väcka nya motioner.
Det sednare anser jag oriktigt; men att förkasta ett förslag anser jag vara R.
St:s obestridliga rätt.
Samma talare syntes lägga vigt derpå, att BorgareSt. återremitterat utan förklarande af gemensam tanka, och att dess talman vägrat propos. på afslag, hvarvid Ståndet låtit bero.
Men jag får erinra, att det betänk., som då var i fråga, endast utgjorde ett jemnkntsbetänk., hvilket i vanlig väg, och utan antagande af någon viss gemensam tanka, kunnat återremitteras; och det synes mig såsom en motsägelse af talmannen, att han vägrade propos. till afslag, men tillät
Ståndet uttrycka, det dess gemensamma tanka vore, att förslaget borde förfalla.
Jag ber att få uppläsa min reservation.
Sedan reservationen blifvit uppläst, fortfor Hr Cederschjöld:
' Jag kan altså icke inse, hvarföre R. o. Åd. nu skulle handla efter andra principer, än dem Ståndet förut vid denna riksdag godkänt och hvilka äfven vid föregående riksdagar blifvit följda.
Jag tillstyrker altså, att R. o. Ad. må godkänna de voter:spropos:r, jag uppgifvit.
En talare har väl menat, att Stånden icke kunna directe uppgöra voter:spropos:r; men då Utsk. undandrager sig att fullgöra detta åliggande, återstår endast den förra utvägen, och jag ser intet hinder emot vidtagandet deraf, helst man dertill är fullt berättigad i afseende å andra Utsk., i fall de tredskas att iakttaga sin pligt.
Jag erinrade i sista plenum, att på enahanda sätt förfors vid sista riksdag och gillades af trenne Stånd.
Att, på sätt BorgareSt. gjort, återförvisa målet till Utsk., vore, i min tanka, utan ändamål och skulle endast tjena lill alt ytterligare compromettera R.
Dea siste talaren har ånyo upp - Den 16 1’ e i) r u ari f. m. läst sin reservation, den jag förmodar redan förut vara af Pi. o. Ad. tillräckligen känd.
Deraf liar Ståndet emedlertid sett hans sätt att för sig göra reda för hvad han tänker; men bättre hade varit, 0111 han gjort reda för hvad sorn blef lagstiftarens ord, då lagen beslöts, och jag ber honom att framdraga något ord af den åberopade Hr Silfverstolpe, soin ger stöd åt den tolkning af ordet besluta, att det endast betyder antaga.
Hvad sjelfva saken beträffar, förefaller det mig besynnerligt, att det ena alternativet i Hr Cederschjölds förslag till votertspropos. innefattar ett redan i memor.
N:o \ godkändt förslag; men sådana oformligheter betyda intet, då man icke rättar sig efter stadgade ordningar.
Samme ledamot har sagt, att då ett TJtsk. tredskas att göra som Stånden vilja, kunna dessa sjelfva på egen hand uppgöra sådana beslut de behaga.
Den skillnad möter dock emellan Constit.Utsk. och andra samt emellan grundlagsfrågor och andra ärender, att, enligt i grundlagen tydligt bestämda former, de förra frågorna icke kunna tillkomma utan i följd af tillstyrkande från Constit.Utsk., då andra frågor deremot kunna emot Utsk:ns förslag antagas eller förkastas.
Denna skillnad hade bort inses af en ledamot, som så mycket sysselsatt sig med studerandet af grundlagen.
Jag öfverlemnar till R. o. Äd. och synnerligen till Hr Gr. o. Landtm., om det är möjligt att godkänna Hr Cederscbjölds förslag till votertspropos.
Hr Dal man, Wilh. Fredr.:
Om jag äfven medger, att det var mindre behöliigt af Hr Cederschjöld att uppläsa sin reservation, så var det likväl ännu öfverflödigare af Frill.
Cederström att, jag tror väl, för femtionde gången återkomma med sin kategoriska grundlagstydning.
För mip del måste jag således upprepa, att då grundlagen säger, att Ständerna icke vid första riksdagen må besluta en grundlagsförändring, så menas härmed helt enkelt, ätt de. icke kunna antaga den till gillande; hvaremot något förbud för dem att förkasta en sådan ändring icke finnes eller rimligen kan finnas.
Jag hoppas visserligen icke, att Frih.
Cederström låter af en återremiss öfvertyga sig örn sitt misstag, och jag bygger altså ej någon förtröstan på honom; men jag hoppas, att åtciaemissen skall kunna verka på öfriga ledamöter inom Ulsk., och af sådan anledn. påyrkar jag nämnde åtgärd, jemte fia däggande för Utsk. att ställa sig grundlagen och R.
St:s beslut till efterrättelse.
Jag vill icke trofta R. o. Ad. med att upptaga Frih.
Cederströms så ofta omtröskade argumentation Jag hyser icke heller något hopp -att förmå taga honom ur sin mening; men jag skall besvara en anmärkn., som han gjorde emot min voter:spropos:n.
Jag får då erinra, att om vid voteringen deröfver ja vinner, kommer någon annan votering icke att äga ruut.
Slutligen tio Den 16 Februari f. ni. har Hr Frih. hemställt till Hr Gr. o. Landtm., huruvida han kan göra propos. å mitt förslag.
Jag får då tillbaka till Hr Frih. hemställa, om något tvifvelsmål väl kan äga rum derom, att Hr Gr. o. Landtm, vidhåller samma princip, han förut vid flera tillfällen erkänt och tillämpat.
För öfrigt fortfar jag att tro det vara ändamålslöst att ånyo återförvisa frågan, utan anser jag
Stånden sjelfva böra handla med den rätt, som i grundlagen och sakens natur tydligen finnes utstakad, Hr Hjärne:
Äfven om man antager, att Utsk. verkligen vore en tredje statsmagt, så vore likväl dess handlingssätt högst inconsequent.
Men nu finnas de, som våga neka att erkänna Utsk. för någon statsmagt, då deremot leke någon lärer neka, att Konungen utgör en sådan.
Utsk. raisonnerar likväl så, att om alla fyra Stånden afslå ett LTtsk:s förslag, skall det likväl hvila.
Men 81 § säger bestämdt, att Konungens propostr, i händelse de icke tillstyrkas af Constit.Utsk., behöfva 2:ne
Stånds godkännande för att blifva hviUmde.
Utsk. tillerkänner sig altså större magt än någondera af statsmagterna.
Detta måste dock vara orimligt.
Man har upplyst, att voter:spropos:r, i frågor sorn denna, vid sista riksdagen blifvit inom Stånden uppgjorda.
Skulle Hr Gr. o. Landtm, anse sådant gå an, så skall jag blott reservera mig deremot, emedan jag anser åtgärden olaglig.
Att Utslcs förfarande är olagligt, är tydligt; men jag anser det vådligt, att rättelser hos Stånden ske genom en olaglighet äfven från dem.
Jag kan altså blott yrka, att memor. må läggas till handlma.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg öfverläggningen fulländad.
Ropade, ja. H.
Ex. hemställde, om R. o. Ad. behagade godkänna den af Constit.Utsk. i memor.
N:o 54 föreslagna voter:spropos:n. Ropades nej. H. Ex. hemställde derefter, om R. o. Ad. behagade godkänna det af Hr Cederschjöld framställda förslag till yoter:spropos:n.
Ropades åtskilliga ja, men Frih.
Cederström anmälde sig i och med detsamma
Och yttrade:
Jag får fästa uppmärksamheten derpå, att uti det föredragna memor.
N:o y5 någon votertspropos, icke blifvit af Utsk. föreslagen.
Frågan kan bär endast blifva, huruvida R, o Ad. vill lägga memor. till handlma eller ej- Skulle Ståndet vilja taga Hr Cederschjölds förslag till grund för beslutet, nödgas jag begära votering.
Hr Cederschjöld; Jag kan icke finna annat, än att, Den 16 Februari f m. 311 tnemor.
N:o 54, i fall det icke är godkändt, kan blifva det, men mitt förslag derjemte, så vida nemi. tillstyrkandet i berörde mentor, förfaller, i händelse ja vinner uti mitt förslag.
IIi dd.
Se cr e t.: Propos:n, som först af Hr Gr. o. Landtm, framställdes, var å godkännande af den utaf Constit.Utsk. i mentor.
N:o 54 föreslagna votenspropos.
Denna besvarades med nej, ehuru jag för min del icke finner, att den ju ej kunnat besvaras med ja, samt beslut derefter fattas öfver Hr Cederschjölds förslag.
Det är sannt, att proposrn gjordes ä memor.
N:o 54; men det är N:o y5, som är föredraget, och N:o 54 är förut bifallet.
Jag hoppas, att vi få hålla oss till det föredragna målet, utan upprifvande af förut fattade beslut.
Underteekn. R i d d.S ecr e t.:
Mig veterligen äro icke de i memor.
N:o 54 föreslagna voter:spropos:r af R. o. Ad. godkända.
Jag fruktar, att en förvillelse här ägt rum.
För min del trodde jag icke, att proposrn angick memor.
N:o 54, utan N:o 75.
Jag hemställer, om icke Hr Gr. o. Landtm., helst något klubbslag ej befäslat det sista svaret, täcktes ånyo framställa propos. med erinran, att den afser memor.
N:o 54- H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att han gjort propos. till godkännande af den uti memor.
N:o 54 framställda voter:spropos:n, och så mycket mindre kunnat afse memor.
N:o 75, som ingen voter:spropos:n der finnes föreslagen.
Då den af II.
Ex. framställda proposrn blifvit med nej besvarad, kunde H. Ex. ej annat än anse, att R. o. Ad. ej godkänt den i N:o 54 framställda voter:spropos:n. Frih.
För min del får jag, om R. o.
Ad. anser möjligt att, under föredragning af memor.
N:o 75, af-, slå N:o 54, deremot protestera.
Jag hade trott, att delta sednare är bifallet, och anhåller i alla. händelser att nu få propos. på memor.
N:p y5.
Hr Stuart: Då Hr Gr. o. Landtm, gjorde propos. till godkännande af förslaget i memor.
N:o 54, svarade jag nej, * emedan jag ansåg de af Hr Cederschjöld föreslagna voter:spropos:r i annat fall icke kunna komma under pröfning.
Deremot svarade jag ja till propos;n om densammas godkännande, enär jag anser första voteringen, på sätt Hr Cederschjöld föreslagit, böra angå, huruvida frågan skall förfalla eller icke, samt först, i den händelse nej då vinner, vote-, ring, såsom Hr Cederschjölds nejpropos. innehåller, böra anställas enligt de uti memor.
N:o 54 föreslagna voferfspro^ pos:r, 35» Den j6 Februari f. m. H. Ex. Hr Gr. o. Landt m. yttrade, att det var först sedan propos:n till godkännande af den uti memor.
N:o 54 föreslagna voter:spropos:n blifvit af R. o. Ad. afslageu, och detta genom klubbslag befastadt, som H. Ex. framställt propos. till godkännande af den i Hr Gederschjölds reservation framställda voter:spropos:n.
Den sistnämnda propos: 11 hade H. Ex. äfven trott sig höra vara besvarad med ja; men sorn en ledamot under ropen anmält sig alt tala, hade H. Ex ej ansett sig kunna vägra honom att yttra sig, och hade sedermera ämnat förnya samma propostn.
I händelse det så förhåller sig, att memor.
N:o 54 blifvit ogilladt, hemställer jag, om det är möjligt att sedan göra propos. å Hr Cederschjölds förslag, hvarigenom man, i fall nejproposin deri antoges, komme att votera öfver voter:spropos:na i N:o 54, oaktadt dessa redan vore afslagna.
Jag medger riktigheten af Frih.
Cederströms anmärkn., att mitt förslag icke kan bifallas, i händelse memor.
N:o 54 afslås, emedan votering då skulle kunna komma att äga rum öfver en propos., som redan vore förkastad; men jag hemställer, då ett tydligt missförstånd ägt rum, om det icke går an att ånyo framställa proposm, eller ock måhända snarare votera för att sätta R. o. Ad. i tillfälle att rätta det genom förvillelse begångna misstaget.
Dertill är tiden ej försuten, och jag begär altså votering.
Jag kan icke inse någon motsägelse deri, att beslutet öfver memor.
N:o 54 qvarstår.
Deremot anser jag R. o. Ad. hafva bundit händerna på sig vid afgörande! af Hr Cederschjölds förslag, såvida memor.
N:o 54 bi fa lies.
Jag anser altså rätt att afslå Jf:o 54 och bifalla Ilr Cederschjölds förslag.
Ju mera man fördjupar sig i denna formfråga, destomei’a intrasslad blir den.
Jag tror icke, att den kan lagligen redas utan votering.
Jag begär altså den, ehuru det är mig likgiltigt, huru den utfaller.
Jag vill blott erinra Hr
Dalman derom, att möjligheten att antaga mitt förslag till voter:spropos. i memor.
N:o y5 nödvändigt fordrar ett godkännande af voter:spropos:n i memor.
N:o 54- Afslås denna, så är det omöjligt att bifalla mitt förslag, som i nejproposm just innehåller densamma.
Således lär man icke komma från saken utan votering.
För att visa, huru enkel den fråga är, som man nu synes vilja på allt sätt intrassla, ber jag blott att få uppläsa Hr Cederschjölds förslag till voter:spropos.
"Den, som anser Constit.Utsk:s förslag ”till ett stadgande i 4r § Riksd.Ordn. om Statsrådets leda - Den i6 Februari f. m. 223 ”möters tillträde i Ståndens plena böra förfalla, röste ja; ”deri det ej vill, röste nej.
Vinner nej, kommer ny votering att anställas öfver den propos., som Constit.Utsk frara”ställt i memor.
N:o 54-” Jag kan således icke linna, att någon votering nn erfordras för att, efter afslåendet af nämnde memor., fa Hr Cederschjölds förslag till propostr antaget.
Hr Dalman förenade sig med Hr Stuart.
Jag har nu icke memor.
N:o 54 till liands; men jag tror, att man tilläfventyrs kunde hjelpa saken utan votering, om blott någon förändring vidtoges i redactionen af milt förslag till voter:spropos:n. Frih.
Hvad som en gäng är afslaget kan icke komma att utgöra föremål för en ny votering.
Jag har redan begärt votering, och jag anhåller, att den må företagas.
Upplästes till justering följande voter:spropos:n :
Den, som godkänner den af Constit.Utsk. uti memor.
N:o 54 föreslagna voter:spropos., voterar ia; den det ej vill, voterar nei; Vinner nej, blifver ofvannämnda voter:spvopos. icke af R, o.
Jag upprepar, att det är memor.
N:o 75, som är föredraget, och icke memor.
Pi:o 5/J, Hr Cederschjöld:
Jag får på förhand anhålla att af Hr Gr. o. Landtm, förvissas derom, att det förslag, jag framställt, må, sedan denna votering för sig gått, kunna blifva föremål för proposm.
Landtm, yttrade, det han förmodade, alt II. o. Ad. af den utaf H.
Ex. redan en gång framställda propos. torde hafva funnit, att H. Ex. ej ansåg sig kunna vägra propos. till godkännande af den af Hr Cederschjöld föreslagna voter:spropos:n.
Jag protesterar emot en propos. å ett memor., som icke var föredraget.
Hr Cederschjöld: Sedan R. o. Ad. nu förkastat Utsk:s förslag till voter:spropos, anhåller jag, att Utsk. af detta beslut må undfå del, på det ny voter:spropos. må upp - 23/f Deri iC Februari f. m. göras; och torde menior.
N:o 75 böra hvila, till dess ytterJigare svar från Utsk. ankommer, helst BorgareSt. redan lär hafva återremitterat förstnämnde menior.
I enlighet med hvad jag förut yttrat kan jag icke finna något hinder mot antagandet af Hr Cederschjölds förslag utan alla omgångar, emedan jag anser det gifvet, att man kan afslå en propos.
Såsom ofullständig och antaga en annan mera fullständig, oaktadt den förra deri inbegripes.
Hade R. o. Ad. bifallit memor.
N:o 54, så tror jag, att större hinder ägt rum mot antagande af Hr Cederschjölds förslag; ty att först bifalla ett förslag af Utsk. och derefter en reservation i samma sak, synes mig formstridig!.
Om Hr Cederschjöld t. ex., i stället för att i sin nejpropos. hafva hänvisat till memor.
N:o 54, afskrifvit den deri förekommande propos., så hemställer jag, om icke ett sådant Hr Cederschjölds förslag utan all betänklighet kunnat antagas.
En talare har begärt återremiss; en annan, att
Hr Cederschjölds förslag må bifallas.
Jag anser båda åtgärderna olagliga, och anhåller att få reservera mig emot hvilkendera som helst af dessa utvägar.
Jag fortfar att tro, att man endast kan lägga memor. till handhna.
Jag afvaktade utgången af den framställning, Hr Landtm, lofvade Hr Cederschjöld före voteringen.
Men sedan Hr Cederschjöld, förmodligen af skyldig aktning för det fattade beslutet, icke fortsatt sin begäran i detta afseende, får jag i anseende till hans förslag, att memor.
N:o y5 må hvila och Utsk. emedlertid underrättas om det fattade beslutet, för min del blott förklara, att något särskildt beslut derom, att Utsk. må underrättas ang:de voteringens utgång, icke erfordras, enär prot.- utdr. derom i alla fall på vanligt sätt meddelas Utsk.
För min del finner jag icke något vidare att i saken åtgöra, än att memor. lägges till handkna.
Jag deltog icke i voteringen, emedan jag ansåg den obehöflig, enär missförståndet var föranledt af Hr Gr. o. Landtnäs propos.
It. o. Ad:s mening med det fattade beslutet kan dock endast hafva varit att ogilla Utsk:s förfarande att supprimera BorgareSt:s tanka.
Sålunda tror jag äfven, att vi äro oförhindrade alt nu pröfva Hr Cedersclijölds förslag.
Man kan väl säga, att det har sammanhang med memor.
N:o 54; men det utgör en amplification af förslaget deri, hvilket blifvit ogilladt för dess ofullständighets skull.
Jag anser oss böra antaga Hr Cederschjölds förslag, ehuru jag tror, att det varit formenligare, om propos. skett på memor.
N:o 75 och icke på memor.
N:o 54- Jag upprepar, att jag förkastar hela Utsk:s förfarande i den - Den iG Februari f. m. 2a» Frih.
Jag anhåller att få rätta den siste talarens misstag, då han sagt, att It. o.
Ad. ogillat mentor.
Det var endast den deri framställda voter:spropos.'n, som icke blef antagen; och nu utgör likväl denna propos. det ena alternativet uti Hr Cederschjölds förslag.
Jag ite— rerar min begäran om memorts läggande till handkna.
Jag finner icke förhållandet ändradt derföre, att det endast var voter:spropos:n uti inemor.
N:o 54, som af R. o. Ad. ogillades.
Jag finner det obestridligt vara Ståndets rätt att afslå ett förslag, som det anser ofullständigt, samt antaga ett annat, innefattande detta samma, jemte det tillagg dertill, som gör förslaget fullständigt.
Det är just ofullständigheten uti den af Utsk. föreslagna voter:spfopos. , som utgjort föremålet för anmärkningarna mot första mentor.; och då Utsk. icke velat rätta sig i det sednare, måste vi nu vara oförhindrade att sjelfva vidtaga detina rättelse, på sätt Hr Cederschjöld i sin reservation föreslagit, och hvartill jag tillstyrker bifall.
För mig är det numera omöjligt att yrka bifall till mitt förslag, då R. o. Ad. ogillat, hvad deri utgör nejpropos:n.
Men jag får erinra, att hela mentor.
N:o 75 blott är en utveckling af Utsk:s princip, att Stånden icke äga rättighet förkasta Utsk:s förslag.
Jag hemställer, om det icke är enklast, att R. o. Ad. endast ogillar inemor.
N:o 75, och anhåller om propos. derå.
Uppå derefter framställd propos. ogillade R. o. Ad.
Constit.Utsk:s nu föredragna memor.
Ånyo föredrogs Constit.Utsk:s d. 11 sisth Jan. på bordet lagda memor.
N:o 76, ang:de 3 Stånds återremisser på inemor.
N:o 66 med förslag till ändring i Riksd.Ordn:s föreskrifter om bergsbrukens representation.