Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer ega kännedom, att, med Kongl. Maj:ts Nådiga tillstånd, redan uti åtskilliga Län af Landshöfdingarne blifvit inrättade så kallade Pass-Kontor, der vederbörande Landtboer kunna erhålla Respass, utfärdade från Lands-Kansliet och af Landshöfdingärne egenhändigt underskrifne; och till E. K.
M. är derför Riksens Ständers underdåniga önskan, att så beskaffade Pass-Kontor, såsom bidragande till det sökta ändamålet, måga inrättas uti alla de Län , der det icke redan skett, och på sådana ställen, sorn wied minsta möjliga kostnad äro för Passtagarne tillgängliga.
Lock torde dessa Kontor icke böra få utlemna Pass åt
Utlänningar eller till resor å Utrikes ort, så framt icke E. K. Mas Befallningshafvande, af locala eller andra omständigheter föranledd, dertill gifvit Pass-Kontoret serskildt tillstånd.
Ständer framhärda SCc.
N:r 42.
Uppl. och godk. hos Ridd, och Ad. d. a4 Febr, ig1#- — Ri öst e—S t § lidet d. a4 — — -- Borgat eStåndetd. 24 - — Bonde-Ståndet d. 2 Mars Riksens Steinders underdåniga Skrifvelse om ändring i Kr ono-Brefbäringen. 94 U nilerdänigc Skrifr elser.
T.Tti underdånig Skrifvelse den 15.Tuni 1815 nro ifrån Riksens Ständer till Kongl. Maj:t framfiirda åtskilliga önskningar oin. förändring i den iyldighet till Krono-Brefbäring, som blifvit visse Hemman ålagd.
Någor» åtgärd i anledning af dessa önskningar har, så vidt Riksens Ständer ega sig bekant, hittills icke följt; och förnyade framställningar vid innevarande Riksdag föranlåta derför Riksens Ständer att ånyo på detta ämne fästa E. K. M:s Nådiga uppmärksamhet.
.Bland annat hafva Riksens Ständer i förra Skrifvelsen underdånigst ansett det böra åligga hvar och en Krono-Betjenr, sorn hr berättigad till Skrifvelsers affärdande med Krono-Brefbärare i och för sin tjenst, att af en sådan rättighet icke begagna sig vid andra tillfällen än då ämnets vigt och angelägenhet så oumgangligen fordrar och tillfälle med ordinarie Posten icke gifves, i hvilket ändamål noggranna förteckningar på Brefvens antal och innehåll samt tiden da de afgå borde foras af de personer, hvilka af KronoBrefbäringen begagna sig, samt vid hvarje års slut inleninas till E. K. M:ts Befallningshafvandes granskning, Riksens Ständer få i underdånighet förnya detta'och hvad mera de i sin Skrifvelse år 1815 uti ämnet föreslagit.
Ständer anhålla, att E. K.
M. må i Nåder täckas göra afseende pn deras önshningar; och de innesluta jemväl deribland de tillägg, att Krorto Brefbäringen icke oftare, an högst 2:ne gånger i veckan, må utgöras, att dagarnas bestämmande må på E. K. M:s Befallningshafvande ankomma, men att undantag härifrån må ega ruin då JDurcU-Marcher, Underdåniga SkrifveJser. 97 Krono-skjutsningar eller andra angelägna ärenden förefalla, hvilka icke kunna tili dea ordinarie Breibäringsdagen uppskjutas.
Riksens Ständer framhärda &c. N:r 43.
Uppl. och godk, bos Ridd. och Ad, d. 24 Febr. 1818. -- Fräste-Stå lidet d. 24 — — — BorgareStåndet d. 24 — — — Bonde-Ståndet d. 2 Mars — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse om upplifvande af förbudet emot vissa Marknaders början dagen före eller efter någon Sön- eller Helge-dag#
Majus Nådiga Resolution på Presterskapets Besvär den 12 Januari 1757 stadgar i 1 §:n, ’’att inga sådane marknader, som allenast ”en dag påstå, måga få begynnas hvarken dagen ”förr eller näst efter någon Sön- eller Stor Helgedag, hvilket vederbörande vid Marknads-ter”miners utsättande så uti Almanaeker, som Publikationer derom hafva att iakttaga.” Riksens
Ständer hafva förnummit, att detta stadgande kommit i förgätenhet och icke alltid efterlefves.
De finna vigten och nödvändigheten att Sabbaten hålles i tillbörlig helgd; och ett sådant ändamål är med åberopade Nådiga Resolution tydligen åsyftadt uti den stillhet, som nyss före och nnder Sabbatsdagen bör råda.
Till E. K. M. få alltså Riksens Ständer i wnderdånighet hemställa, att Kongl. Resolutionen den Bihang till Riks-St, Prat, 1817-181* 10:* Sami. K.r i3, 14. g 8 Underdåniga Skrivelser. 12 Januari 1757 må i denne del till full kraft och -verkan upplifvas samt vederbörande, sorn besörjer de årliga Almanachernas utgifvande, i Nåder anbefallas iakttaga, det icke någon marknad, som allenast en dag påstår, må deruti utsättas att dagen före eller dagen efter någon Söndag eller Helgedag taga sin berjan.
Riksens Ständer framhärda &C. N;r 44.
Uppl. och godk, hos Ridd. och Ad. d. 24 Fehr. 1818.
— Pi aste-Ståndet d, 24 — — BorgareStåndet d. 24 — — Bonde-Ståndet d. 2 Mars — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse om Riksdagens förlängande på En månad.
Sorn den för Riksdagen i Grundlagen bestämda tid snart slutar, då nära Trenne månader förlidit ifrån det Kongl Maj:t i Nåder den, '5:te nästvekne
December låtit underrätta Riksens Ständers Stats-Ufskott om Stats-Verkets tillstånd och behof, men de ännu återstående Riksdagsgörornålen äro af den mängd och vigt, att de omöjligen kunna på den återstående korta tiden af dessa Trenne månader fullbordas, fä Riksens Ständer, enligt 109 §.
Regeringsformen och $0 §.
Riksdags-Ordningen, hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att Riksdagen må varda för-, längd på en månad ifrån den y.te instundande Mars Riksens Ständer framhärda 8cc* Underdåniga Skrifvelseiri 99 N:r 45.
Uppl. oell godkänd hos Samt], Riks-St. d, 2 Mars 1818- Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Nådig Proposition om Prestbols-friheter för nya Kyrkoherde- och Kapellans-Boställen.
Till Riksens Ständer liar Kongl. Majit uti Kådig Proposition den q g November förlidet år framställt hurusom, da i sednare tider klyfningar af stora Pastorater uti åtskilliga orter af Riket funnits nödvändiga, dels i anseende till en ökad folkmängd, dels ock för deras vidsträkta läge, Inbyggarne i de af sådan anledning inrättade nya Pastorater och i flera, serdeles uti norra orterna, utaf Nybyggen eller uti aflägsna delar af de mest vidsträckta Pastorater tillkomna Kapell-lag väl sökt förse Presterskapet derstädes med den för dess bärgning nödvändiga inkomst samt anskaffat Hemman och Lägenheter tjenliga till Kostallen för de nya Kyrkoherdar och Kapellaner, men vid denna berömvärda omsorg icke egt tillgång på andra Lägenheter, än sådana, hvilka genom den skatt, de utgöra, och de allmänna skyldigheter, dem enligt Förfaltningarne åligga, lemna Presterskapet i saknad af en betydlig del utaf de förmåner, som äro tillagde de af ålder till Prest-Boställen anslagna Hemman.
Vid detta förhållande, och sedan Kongl. Majä, på inkomna underdåniga ansökningar, tillagt Kyrkoherde-Bostället i Degerforss samt Kapellans Bostället i Norrsjö By af Skellefteå Socken och Vesterbottens Län Prestbolsfriheter i allmänhet, dock med undantag af Tionden och. loo Underdåniga Skrif velter.
Kronans Ordinarie Räntor samt af Ordinarie Roteringen, som borde dervid förblifva intill dess tillfälle yppade sig att utan olägenhet förflytta den på oroterade Hemman och i stället pålägga Prestgårdarne extra Rotering, har Kongl. Majit, som af Regeringsformen, serdeles stadgandet i dess 64 och 65 §§, funnit sig hindrad att vidare utsträcka sin omvårdnad för dessa nyttiga inrättningar, till Riksens Ständer föreslagit om icke så val de nyssnämnda nya Boställen i Degerforss och Norrsjö, som ock alla hädanefter möjligen blifvande nya Kyrkoherde- och Kapellans-boj, maga förunnas enahanda friheter och förmåner, sorn de af ålder varande dylika Boställen enligt pörfattningarne tillkomma.
Rik sens Ständer erkänna med underdånig tacksamhet Kongl. Majus
Nådiga omsorg i det sålunda framställda ämnet och anse billigt, att de nya Församlingarne, som sjelfve inköpt Boställen åt sina Själ-sörjare, af Staten underlättas i sina bemödanden för det vigtiga ändamålet af en tillbörlig Själavård; Men, då i Riksens Ständers tanka all tillökning uti Rikets privilegierade jord bör sorgfälligt undvikas, finna Riksens Ständer betänkligt att medgifva de nya redan tillkomna eller framdeles blifvande Kyrkoherde- eller Kapellaiis-Boställen lika friheter och rättigheter, som de äldre åtnjuta.
Deremot samtycka Riksens Ständer, att, orri vederbörande Presterskap i dessa nya Församlingar skulle pröfvas icke kunna påräkna sin tarfliga utkomst af de Lönförmåner, Forsamlingarne dem anslagit eller komma att anslå, i förening med de serskilda friheter, E. K.
M. kan i Nåder 1Underdåniga Skrifvelser. loi finna för godt att dem tilldela, må Räntan och Krono-Tionden af de Kyrkoherde- och Kapellans-Boställen, Församlingarr.e inköpt, anvisas att, såsom en personlig förmån till förbättring i Presterskapets lönvilkor, af Presterskapet uppbäras, så vida ej denna Ränta eller Tionde är på annan person indelt, samt, i slikt fall, motsvarande belopp af Kronans odisponerade
Räntor i orten för samma ändamål användas.
Dock bör ifrågavarande förmån genast upphöra när Församlingarne vunnit eller vinna den tillväxt, att deras Presterskap, thy förutan, eger sin bergning, och hvarom alltså, vid hvarje ombyte af Kyrkoherde eller Kapellan, måste med största noggrannhet undersökas samt uppgift i vanlig ordning från E. K.
M-s vederbörande Befallningshafvande aflemnas.
N:r 4&-
Uppl, o. godkänd hos Samtl. Riks-St. d, 2 Mars 1818.
Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående
Lån af allmänna medel för fullbordande af Hamnbyggnaden i Malmö.
Hos Riksens Ständer har fråga blifvit väckt om understöd af allmänna medel för fullbordande af den Hamnbyggnad, som vid Malmö
Stad är redan år 1775 börjad och sedermera tid efter annan fortsatt men nu, i brist af medel, nära att afbrytas.
Underdåniga Skrif reiser'.
Vid öfvervägande af cletfa ämne hafva Riksens Ständer funnit ifrågavarande Hamnbvgsjnad af den allmänna nytta, att den skall icke blott för Malmö
Stad lätta den tillförene obeqvämliga Lastning och Lossning af hvad som sjöledes befragtas, utan ock för kringliggande sädesrika Provinser i betydlig man befordra en fördelaktigare afsättning på deras spannmål och flera alster samt en bättre tillförsel af Bygg. nadsämnen, hvarutaf Landet under de der pågående linskiften och Utflyttningar finnes i oundvikligt behof; Och, då härvid jemväl tagas i betragtande de naturliga hinder och svårigheter, hvilka möta för utförandet af denna anläggning, samt den stone kostnad, som alltså erfordras, anse Riksens Ständer fullbordandet a£ Hamnbyggnaden vid Malmö vara ett företag , hvilket företrädesvis och på lindriga vilkor bör understödjas af de till Jordbrukets, Handelns och Näringarnes befordran på Riks-Sfatens Q.-de Hufvud-Thel anslagna medel, som af E. JC, M. i Nåder disponeras.
Riksens Ständer få till E. K.
M. sådant i underdånighet anmäla, med underdånig anhållan, att ett råntefritt
Lån al 3 å 4000 R:dr Banko årligen i Fem års tid, emot säkerhet och lämpliga återbetRnings-vilkor, må af nämnda medel beviljas för Malmö Hamnbyggnads fullbordande, under förbehåll att Landshöfdingen i orten tillser och intygar, det medlen till ändamålet begagnas.
Underdåniga Skrifvelserl N:r 47.
Uppl. o. godkänd hos Samt], Riks-St, d. 2 Mars I818, Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående förhöjning af Legan för Postskjutsen.
Da Riksens Ständer, af väckte frågor orri tillökning uti Legan för Postskjutsen , fått anledning att taga närmare kännedom om Postförarnes aflöning och hvad Staten dertill bekostat,’ hafva de inhämtat: att, enligt 1815 års Räkenskaper öfver Post-Verket, legan samma år stigit för så kallade dubbla Postföringen i veckan, efter 6 sk. milen, till 14.639 R:dr 23 sk. 3 r:st på året, för deri enkla eller en gång i veckan, efter 4 sk. milen, till 2558 R:dr 11 sk., samt för Tyska Brel-Posten, efter 7 sk. milen, till 1804.
P:dr 07 sk. 1 r:st., eller tillsamman 19,002 R:dr 13 sk. 4 r:st: att för Extra Poster betalas 8 skl milen, men för Postföringen från Städerne Stadskjutslega eller efter beting: och att för Postens fortskaffning af Väddö Post-Rotar öfver hafvet likaledes erlägges serskild högre betalning.
Den för allmänna Postföringen eller dubbla, enkla och Tyska Posterne nu utgående Eegan anse Riksens
Ständer fordra en efter tid och omständigheter lämpad förhöjning, så framt
Posthemman* innehafvarne skola kunna ega bestånd och fullgöra sina skyldigheter vid den an-;' gelägna och med ansvar förbundna Postföringen.'
Ständer hafva derför bestämt en sådan, förhöjning för de.n dubbla Postföringen ifrån 6 104 Underdilniga Skrifvelser. till 8 slcillingar, för den enkla ifrän 4 till 6 »killingar och för Tyska Posten ifrån 7 till 8 skillingar, allt för milen räknadt; hvarigenom dessa Postskjuts-Tegor, efter förslagsvis gjord beräkning, uppgå till 25,418 K:dr 40 sk. årligen, eller omkring 6416
K:dr 26 sk. 8 r. mera än tillförene, samt följaktligen Post-Verkets inkomster, hvaraf utgifterna bestridas, komma att minskas med sistnämnda belopp:
Och är hos E. K. M. Riksens Ständers underdåniga anhållan, att E. K. M. i Näder må täckas vidtaga nödig åtgärd för verkställighet af hvad de sålunda beslutit.
Uppl. och godk. bos Samt], Riks-St, den % Mars 1818- Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse om utsträckning af Remisslaget för Landt-Räntmästare.
Sorn Eandt-Räntmästarne innehafva en både ansvarsfull och sysselsättande tjenstbefattning och böra vara så lönade, att de ega sin utkomst, samt genom tidernas förändring det dera å StatsVerkets medel och Kronouppbörden bestådda P.emisslaget blifvit ansedt utgöra en stor del af deras: aflöning, hafva Riksens Ständer funnit icke med billigheten förenligt, att Landt-Räntmästarne, såsom under sednaste krigsåren skett, Underdåniga Skrifvetser.
105 skola sakna denne inkomst å de summor, hvilkas utbetalning i orten behöfves, hvarigenom deras besvär vid utlefvereringen och redovisningen snaiare är större, än dä medlen afskickas till Embets-Verken här i Stockholm.
Af sådan anledning få Riksens Ständer hos E. K. M. i underdånighet anmäla det beslut, att Landt-Räntmästarne hädanefter å hela uppbörden i Eandt-Ränteriet, med det undantag likväl, som i de flesta Eänen tillförene egt rum för de efter Stat till ständige aflöningar i orten utgående medel, måga tillgodonjuta det bestämda Remiss'aget, ehvad penningarne efter serskilda Förordnanden för inträffande tillfälliga u gifter i orten utlefvereras, eller lili afsändande annorstädes anordnas, eller i vanlig ordning till Etnbets-Verkeri i Stockholm remitteras.
Uppl. och godk. lies Samtl. Riks-St, den 1 Mars 18r 8- Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående Löjtnanten Thorsells innestående Expektans-Arfvode.
Genom Nådig Remiss den 21 sisth Januari har Kongl. Majit till Riksens Ständers Statsutskott öfverlemnat Löjtnanten 1 Arméen L.
Thorsells underdåniga ansökning alt utbekomma sitt hos Siats-Verket innestående Expektansarfvode för år 1815 50 R:dr och för år 181 ft 66
R:dr 32 sk. eller tillsamman 116 32 sk., io6 TJnderdäniga Ssrifvelser'.
r. hvilket linn försummat att uttaga inom den I Kongl. Kungörelsen den g
December 1813 föreskrifna tid.
Till svar å denna Nädiga Remiss få Rik. sens Stander i underdånighet anmäla, att, då ^Löjtnanten Thorsell icke skall hafva erhållit den af General-Adjutanten för Armeen genom utfärdadt Cirlculär-Bref om Expektans-arfvodets beviljande meddelnte underrättelse så tidigt att han varit i tillfälle iakttaga hvad åberopade Kongl.
Kungörelse stadgar och förmår, samt det enligt Kungörelsen ankommer på Riksens
Ständer huruvida fordringen icke destomindre ina godkännas till betalning, vilja Riksens Ständer bifalla, att ofvannämnde Arfvode 116 R:dr 32 sk. må Thorsell godtgöras;, och skola framdeles dertill utse nödiga medel.
Uppläst o. godkänd hos Ridd. o. Adeln d. 12 Mars 1818» Preste-Ståndet d. 12 — — Borgare Ståndet d, 12 — —■ Bonde-Ståndet d. 14 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelee om Expektans-arfvode och Ackordsersättning för öfversten Silfversköld.
Vid Urtima Riksdagen i Orebro år 1812' hafva Riksens Ständer , på det Offiserarne vid Pommerske Regimenterne måtte beredas någon hjelp och undsättning för sitt lidande underdel Pandet varit af Franska Makten intaget , uti underd. skrifvelse den 16 Juli förklarat sig med; Underdåniga Skrifvelserl gifva dem enahanda förmån, som förut blifvit bestämd för Befälet vid förra Finska Arméen , att nemligen de, som öfverkomrno till Riket och här qvarstannade i tjenst, skulle ega undfå Es« pektans-löner efter sine Grader, samt, vid afskedstagande eller befordran, ersättning för Ackords-summan efter 1793 ars Reglemente; och anvistes till fond för Expektans-lönerne åt Pommerske Offiserarne de 20,000 R.d, hvilka på allmänna Indi agni ngs-Staten funnos qvarstående såsom förut anslagne till årlig ränta på Pommerske Kammarens Växel-Cirkulations fond i Hamburg.
När sedermera Pommerska Landet med Begirnenterne var formligen afträdt till Preussen , och Officerarne allmänneligen derstädes qvarstannat, bl ef nämnde Fond vid 1815 års Riksdag använd, men derutaf en summa 10,000 B:dr anslagen att af Kongl.
Majit i Nåder disponeras till Expektans-arfvoden åt lönlöse Officerare i Arméen, som gjort tjenst under sednaste krigsåren; och, på grund deraf, liar äfven Kongl. Majit under den 23 Januari 181G i Nåder tillagt Öfversten vid f. d. von Engelbrechtenska Regimentet Cail Silfversköld ett Expektans-arfvode till 500
Det är genom Öfversten Silf verskölds egen vid innevarande Riksdag gjorda framställning som fråga nu hos Riksens Ständer uppstått om ersättning för det Ackord 7000 R:dr Pomersk Kurant, lian år 1816 skall hafva erlagt till Chefsbeställningen vid ett Kompani af v.
Engelbreclitenska Regimentet, samt för de förluster, ic8 Underdåniga Skrif velter. han för öfrigt genom politiske händelser skall hafva fatt vidkännas.
Riksens Ständer, hvilka tagit denna fråga i öfvervägande, finna, såsom en följd af deras förklarande år 181-2 rörande Potnerske Regimenternes Refäl, skäligt bevilja Öfversten Silfversköld lika rätt och förmåner, sorn Riksens Stan. der uti det ifrågavarande hänseendet för Finska Armeens Officerare bestämt och Kongl. Majit den 10 April 1810 samt 2 Junii 1812 i Nåder fastställt, så att Öfversten må njuta till godo det honom lillsfagna 500 Rrdrs Expektans arfvodet och för det Ackord, han erlagt till sin i Pommern xnnehafde beställning med Jhon på Stat, utbekomma ersättning enligt 1793 års Ackords-Reglemetne derest han afgår ifrån Expektans-arfvodet inom i o år ifrån den dag, han detsamma erhållit.
Hos E. K. M. få Riksens Ständer i underdånighet anmäla hvad de sålunda beslutit; och Rikfens Ständer framhärda etc.
N:r 51.
Uppl. oell godk, hos Samtl. Kiks-St. den 2 Mars 1818.
Riksens Ständers underdåniga?
Skrifvelse om Lönförhöjning för Lagmännen i Skäne och Blekinge.
Ehuru vid 1815 års
Riksdag i öfverslaget till den lönförhöjning, som då beviljades Civile penninge-Jjöntagande Embets- och Tjenstemän, blifvit till en sådan förhöjnings erhällan - Underdåniga Skrifvelser. isg de upptaget liela elef antal af 14 Lagman, som, i saknad af Koställen, endast njuter p tu ingelön å Stat och salunda äfven Lagmännen i Skäne och Blekinge hvar för sin Lagsaga, lärer dervid likväl hafva undfallit uppmärksamheten, alf, dä desse förut blott åtnjutit hvardera hälften af en enda Lagtnanslöu lör den tillförene gemensamma, men sedermera fördelade Lagsagan, äfven bort upptagas fyilnaden i Jönerne för dem begge eller tillsamman primitiva beloppet af en Lngmanslön 200 R:dr.
Och, emedan, efter hvad af öfverslaget kan slutas, Riksens Ständer vid nämnde Riksdag funnit billigt, att Lagmännen i Skäne och Blekinge mätte erhålla förbättring i sina Lönvilkor till likhet med de öfrige, hafva Riksens nu församlade Ständer, till verkställighet af denne de förre Ständernes utmärkte afsigt, beslutit att vid nu blifvande Statsreglering uppföra hvad som brister i full Lagmanslön för de 2:ne ifrågavarande Lagmännen; Hvilket Riksens Ständer bort hos E. K. M. i underdånighet anmäla.
N:r 52.
Uppl. o. godkänd bos Samt]. Riks-St. d. 2 Mars 1818.
Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse om förhöjning i Tullen å Papper från Utrikes ort.
Under omsorgen för inhemska Näringarnes förkofran, hafva Riksens Ständer lastat sin upp - 110 Underdåniga.
Skrifvelser. märksamhet, bland annat, äfven pä papperstillverkningen.
Det är upplyst , att Pappersbruken inom Riket för närvarande uppgå till ett antal af 70.
Deraf synes böra följa, att den samrnanslagne summan af dessa Brukens tillverkningar är tillräcklig för Bandets behof.
Ständer tro sig således ega grundade skäl till den underdåniga anhållan, att E. K. M. i Nåder må täckas med en lämpligen förhöjd Tull-afgift belägga Utländskt Papper, som hit i Biket införes.
Uppl och godk. hos Ridd. och Ad. d. 12 Mars 18 lSs — Präste-Ståndct d, 12 — — BorgareStåndet d. 12 — — Bonde-Ståndet d. i4 — Riksens Ständers, underdåniga Skrifvelse om Dykeri och Bergnings- Kompaniets befattning då skepp i hotsmans farvatten af Lotsen sättes på grund.
Det Reglemente, Kongl. Maj:t den 22 December 1802 i Nåder utfärdat för Dykerioch Bergnings-Kompaniet, innehåller icke någon bestämd eller tydlig föreskrift huru bör förfaras då under lotsning och i Botsmans farvatten skepp af Krono-Bots säites på grund.
Bikväl liar det handt, att
Dykeri- och Bergnings-Kompaniet med sådana skepp tagit befattning.
Underdåniga Skrifvelser. lil Då Koilgl.
Maj:t genom Nådigt Bref den 5 Mars 1811 förklarat, att vid strandningär, hvilka af hvad orsak som helst inträffa inne i Stapc-htädernes hamnar , Skeppare och Egare af Skepp och Gods må vara tillåtet att sjelfve verkställa bergningen på det för dem förmånligaste sätt, utan någon rättighet för Dykeri-Kompaniet att dermed befatta sig i annat fall an om sådant af vederbörande sjelfmant begäres, tro Etik. sens Ständer sig finna en lika billighet i förbud emot detta Kompanis befattning med de Svenska Fartyg, som af Krono-Gots blifva satte på grund i JLotsmans farvatten; och denna billighet vöre desto större om, på sätt för Riksens Ständer är uppgifvet, de till Bak- och Lots-inrättningen anslagna afgifter skulle vara så betydliga, att de ej allenast äro till racki i ge för bestridande af alla kostnader, utan jemväl lemna ett ärligt öfverskott till Stats-Kassan.
Ständer våga alltså hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det E. K.
M. ina i Nåder täckas förbjuda Dykeri- och Bergnings-Kornpaniet allt slags åtgärd med fartygen vid sist omförmäldta tillfällen utan Skeppares och Godsegares medgifvande, samt, i följd deraf, lika Nådigt förordna, att de Kompaniet eljest tillerkända afgifter icke mätte ega rum då Dykeriets biträde icke begäres.
Riksens Ständer framhärda etc, N:r 54.
Uppl, o. godkänd hos Sandi, Riks-St. <3, 2 Mars 181S,' Underdåniga Skrifvelser'.
Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse om befrielse för Götheborgs Stad från Jnqvarteringen ät den derstädes förlagde Eskader af Arméens Flotta.
Af Riksdags-Fullmägtige för Göteborgs Stad är hos Riksens Ständer anmäldt huruledes Staden, fastän genom äldre Författningar samt Kongl. Brefvet den 4 Maj 1798 fritagen från Inqvarteringskostnaden för den derstädes förlagde Eskader af Arrnéens Flotta såsom icke utgörande någon del af Stadens Garnison, likväl nu i sådant hänseende vidkännes betydlig utgift sedan Eskadern år j 812 förstärktes med Malmö och Carlskrona Eskadrer samt ett 75 Mans Kompani derjemte uppsattes och Kongl. Majit under den 2 G Februari samma år, vid svårigheten att få detta Manskap med dess Befäl och Civil-Stat inqvarteradt, i Nåder anbefallt Landshöfdingen foranstallta, att Göteborgs
Stad derom besörjde så länge kriget räckte, eller intill dess Kongl.
Majit framdeles orri inqvarteringen hunne förordna; Och, emedan, efter åtskillige åtgärder så väl å Stadens som å Kongl.
Majus och Kronans sida till befrielse eller lättnad och jemkning för Staden uti nämnda besvär, Kongl.
Majit funnit godt att uppskjuta målet intill dess den uppstådda frågan om Arméens Flottas sammanslående och förening med Orlogs-Flotta» kunde till pröfning och afgörande förekomma, men Göteborgs
Stad derigenom en längre tid vöre betungad af en inqvartering, som den blott under en mera fördelaktig handelsställnirrg begifvit sig att för når Under dan i ga Skrifve!ser. någon kort tid utgöra, hafva Fullmäktige anhållit, att hela den för Göteborgs Eskader af Arméens Flotta erforderliga inqvarterings - afgift måtte nu blifva på Rikets Stat upptagen och Staden såmedelst derifrån befriad.
Vid öfvervägande af detta ämne anse Riksens Ständer, att, då Göteborgs Stad frivilligt och endast tills vidare ingått att deltaga i Arméen?
Flottas der förlagde Eskaders inqvarterings-kostnad, Staden oek må kunna uppsäga en sådan sin förbindelse och derifrån vinna befrielse, desto heldre, som, utom det denna Eskader, likmätigt ofvan åberopade Kongl. Bref den \