Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
A dessa 2:ne Summor, hwilka til Stats-Werkst stola astämnas, mage Fullmägtige, sä widt Riksgälds-Lontoirets tilgängar möjeligen medgifr wa, meddela förstott; dock endast för det löpande äret, hwilket räknas ifrån den i Mars der ena äret, och til den 1 Mars det nästpaföljande.
Således mä förstottswis til Stats-Werket utbetalas emellan den 1 Mars 1810 och den 1 Mars i8n bwad Scats-Werket för är 1810 tilkommer; hwaremot någre förstott til Stats-Werkst, sträckte uröfwer det löpande äret, icke fä bewiljas, Utan aro strängeligen förbudne, sä at före den i Mars i8n något icke sär förskjutas uppä 18 n ärs anflag, och sä widare.
Hwarje är i April mänad bör ordenrelig I>. emellan Stats-Werket och Riksgälds - Oom. upprättas för der föregängne äret, samt 2:ne Exem-.
Den 29 Mars. e. m. izrz Exemplar af denna ligviä utffrifwas, af hwilka der ena försedr med Kongl- Stats-Lontoiret8 godkännande äterställes Riksgälds-Loutoiret, samt bilägges Räkningen uti Hufwudboken ril veriiicstion; och det andra likaledes med pätecknad klppi-obation af Fullmägtige stadnar uti Kongl-Scats-comoiret.
I händelse Bewillningen och Krigsgärden, som är päräknad til Twä Millioner Femhundrade Tusende Riksdaler Specie, något är ffulle öfwerstiga detta belopp, sä bör uti Riksens Ständers Lrmyue öpnas en särskild Räkning, uppä hwilken de influtne öfwerstottsmedlen insättas; och hafwa Riksens Ständer, angäende desse öfwerffottsmedels anwändande stadgat:
At, i fall Stats-Merker uti någor af de nu til detsamma anflagne Inkomster ffulle sakna den tilgäng, hwartil desse Inkomster blifwit beräknade, bör den säledes inträffande brist af berörde öfwerffotts-medel ersättas.
Skulle nägor derefter öfwerblifwa, bör det tjena til fyllnad af hwad som brister uti den til FörswarsWerker anffagne Summa af En Million Riksdaler; rnen om nägot öfwerffott, sedan pesse behof blifwit fyllde, ännu ffulle acerstä, äga Fullmägtige rättighet, at, wid inträffande lägligt tilfälle, anwända detsamma til afbetalning pä Rikets utländska Gäld; men om utwäg härtil ffulle saknas, kommer allt hwad öfrigt blifwer, at qwarsta uti Lauben til Riksens Ständers framdeles äispositiom
I följd af hwad salunda af Riksens Ständer är förordnad!, böra Fullmägtige hwarje ar, efter det samtelige Räkenffaperne öfwer nast föregångne årets Uppbörd af den Bewillning och Krigsgärd, Riksens Ständer wid denne Riksdag slg ätagit, lil Riksgälds-LoMoiret inkommit, af desse .
Ra - 1324 Den 29 Mars. e. m.
Räkenskaper, sä ival som af Lontoirets egne öfwer den Bewillning och Krigsgärd, hwilken omedelbarligen lil Lontoiret blifwit lefwererad, lara författa ett Sammandrag, som utwisar hela beloppet af den för Uppbörds-aret influtne Bewillning och Krigsgärd; sä at det Sammandrag, hwilket ar i8n författas, uptager iZio ars influtne Bewillning och Krigsgärd til den dag, Sammandrager afslutas, men icke influtne kt-stamisr uppå 1809 och förra arens Bewillning.
Skulle häraf utrönas, at den influtne Bewillnings- och Krigsgärds-SUMM3N öfwerstigir Twä Millioner Fem Hundrade Tusende Riksdaler Specie, bor öfwerjkottet genast Ut-A88i8ners8 och pä särskild räkning uti L-m^uen nedsättas, för at anwändas pa sätt här ofwanföre finnes stadgadt; och böra Fullmägtige hwarje är, sä snart Sammandrager ar. förfatladr, til Kongl.
Stars-Lontoiret upgifwa Ofwerffotrs-Summan, pa det Kongl. StarsQontoil-et derefter mä kunna reciuirera hwad behofwet fordrar.
Uestamier uppä 1810 och följande arens Bewillning och Krigsgärd, hwilka efter Upbörds-ärets stut inflyta, upragas uti Lalculen öfwer beloppet af Bewillningen och Krigsgärden för det är, til hwilket medlen höra, sä at, om wid Sammandragets författande ar i8n, något öfwerffott pä 1812 ars Bewillning och Krigsgärd icke skulle wisa sig, men Ue>trwtier för är 1810 sedermera lefwereras, sa komma desse Ueztantier at tilläggas den uri Sammandraget uptagne Summa af 1810 ärs medel; och sä snart af Lontoirets Räkenskaper utrönes, at Contoiret af I8IO ärs Bewillning och Krigsgärd erhållit mera än Twä och En Half Millioner, Den 29 Mars. e. m. 1325 ner, kommer skillnaden at anses såsom öfwerskott 0. s. w.
— Dock anmärkes harwid, at uri Bewillnings- och Krigsgärds-buining af Twä och En Half Millioner Riksdaler, endast invcgripeS den Bewillning och Krigsgärd, som efter upgjorde Taxerings»Längder inflyrer.
Som någor fullständigt
Sammandrag icke mera än en gang om äret kan författas, men Stars-Werket torde behöfwa, at clisiioi^rg det öfwerskott, som emellan det ena och andra Upbörds-äret genom kescamier kan upkomma, sä böra Fullmägtige i början af hwarje manad til Kongl. Stars-Oontoirot upgifwa det öfwerssorr, som ar ac lilga. 6 §.
Riksgälds-0ontoiret8 utländffe
Gäld och den dermed gemcnffap-agande wexel-rörelse, sa ställa Fullmägtige sig til efterrättelse den särskilda lnstruÄion, som härom af Riksens Ständers Stats-Utskott utfärdas. 8 ^rt.
Angående uptagande af Inrikes Län, och Sättet til deras anwändande. 1 §- Riksgalds-^ontoiret kommer pä lika sätt som hittills, at hallas öppet för Inrikes Län emot 0b. lizstioner pä minst
Fem ar och med
Fem pi ocents ranta, sä länge Fullmägtige pröfwa savanr nödigt; hwarjemte til Statens behof, sä kallade kermguente ^nnuiret8-Län, jemte Län pä bestämd förfallotid, enligt Riksens Ständers särskildt widtagne Beslut, genom Riksgalds-Lontoiret skola emottagas, med de wilkor, hwilka mi Kungörelsen härom närmare utstakas.
1Z26 Den 29 Mars. e. m. 2 §.
Uti alla dessa
Län emottagas sä wal Oreäit» Sedlar, hwilka beräknas säsom Lanco efter fastställd keLli82ti0N8-grund til Twa Tredjedelar af deras nominella wärde, svin Obligationer, hwilka för de sa kallade Patriotiska Länen af Kongl. ScatsOomoirer äro Utfärdade, jämwäl ock de Jnwisnin» gar, hwilka til Lefverameurerne komma at utgifwas och af Riksgälds-Lontoiret acceptsra8. ^Wid Insättningar af Obligationer för Parriorista Länen, samt Jnwisningar til Lefverameurerne l^viäeras räntan til Jnsättningö-dagen. 3 §- Öfwer förenämnde z:ne flags
Län stola sarstilde Räkningar hällas, sa at utan omwäg ma kunna utrönas hwad uppå hwardera Länet infiu rit.
Och sä fort genom ^nnuitet8
Länet eller det särskildta Länet pä bestämd tid, som, enligt Kungörelsen, lil Starens behof stall uptagas, sä stor kumma ingått, at den tilhopalagd med Behällningen i kaninen uppä Patriotiska Länen, hwarpa upgift ifrän Kongl. Stats-Lontoiret meddelas, til fullo swarar emot beloppet af sanuelige för Patriotiske Länen Ukgifne Obligationer, böra Fullmägtige inga uti Författning om desse Obligationer-; infriande, samt ril den andan uti Tidningarne lära kungöra, ar wederbörande Obligations Innehafware, hwilka åstunda promt betalning, böra senast inom Trenne Mannder ifrätt Kungörelsens clatum sig härom anmäla, och at någon ränta efter desse Trenne Mänaders förlopp icke widare godcgöres.
Behållningen i Languen af Patriotiska Länen uta88ignem8 kil Riksgälds-^ontoiret. sä snart Kongs. Stats-Oontoiret af Herrar Fullmägtige erhäller under» - Den 29 Mars. e. m- 1327 derrattelse vm en sädan widkagen anstalt med vb li^ationernes infriande. 4 §- Skulle något öfwerblifwa, sedan Patriotiska Länen äro liyvi^craäs, bör detta öfwerstott afsätras til ^on6 för de til Lefveranteurerne utfärdade Jnwisningar.
Och om uppå comoirets wanliga
Län med Fem procents ranta skulle inflyta mera, än Fullmäglige anse Lontoiret för någon längre rid kunna behöfwa, mä denna tilgäng afwen anwändas til snticipersä betalning af Lefveranreurernes fordringar, alt pä det sätt, at sedan en Summa swarande emot beloppet af de är iFn i sörsta gvartalet förfallande Jnwisningar blifwit samlad, lata Fullmäglige genom Kungörelse i Tidningarne tilkännagifwa, ar dehe Jnwisningar af Lonroiret inlösas med den til betalnings-dagen uplupne ränta; och förfares pä enahanda sätt Med de Jnwisningar, hwilka i ordning förfalla; hwaraf följer, ar nägre Jnwisningar, hwilka et sednare Qvartal förfalla, icke fä inlösas, förr än betalningen af de i nästföregäende
Qvartal förfallne blifwit kungjord.
Och som uti den Summa af Sju Hundrade Tjugo Tusende Riksdaler, ^anciuen af Sjö-Tullsmedlen blifwit tilflagen, och hwarföre Scaks^Werket utaf Bewillningen och Krigsgärden stall erhälla motswarande ersättning, är inbegripen ärlig ränka och (spiral-afbetalning, eller Sju procent pa hela beloppet af Lefveranteurernes fordringar, dem Lancken äragit sig at liqvidera; sä, och i händelse detze Fordringar, til större eller mindre del genom Riksgälds-Lontoiret, Utan kan^uens rillitande, ffulle komma at betalas, äger Rikögälds-Lomoirrt at -Z28 Den 29 Mars. e. mi at Uti I>igvi6 med Stats-Merker om förenämds Sju Hundrade Tjugu Tusende
Riksdaler afdraga
Sju procent uppå det belopp af Lefveranteurernes Jnwisningar, hwilket wid li^vicl-rtjonens afsiurande ril betalning blifwir kungsord!, och hwartii Riksgalds-Lontoirct stall halla penningar i beredskap.
9 Art.
Angående 6enerÄl- Assistunce -Lontoiret. - §.
Lenersl-A88istÄnce - Lontoiret, ehuru, i anseende til detz föremäl, en ifrån Riksgälds-Werket afskild Inrättning, kommer, pä lika satt som hittills, ar under Fullmägtiges öfwerinseende ackni. nistrcl
Ls af Z:ne Ofwer-Lommiss-lrier, enligt den för Lenergl-A88i8t3Nce dontoirct är 1808 Utfärdade In8truÄion, samt de af Riksens Ständer wid denne Riksdag, angående samma Lontoir, meddelde särskilde föreskrifter. 2 §- Sedan den förut warande VireAlon af (-enoraI-A88i8t3ncs-Lontoirst, hwilken Utgjorts af Fyra ibland Fullmägtige i Riksgälds-Lontoirst, nu mera, enligt Riksens Ständers Besiut kommer at uphöra, sa böra alla Mål och Ärender, hwilka anga Oerisral A88i8tÄNcs-Lontoiret, omedelbarligen genom Ofwer-Lommi88aricrn6 hos Fullmägtige anmälas och föredragas. Z §.
Skulle någre förbättringar, ledande til säkrare Lomroll tvid 6energl-A.88i8tLlice-Lontoiret, pröfwas nödige, äga Fullmägtige at dem widtaga, dock uran at Werket med nägre ökade arfwoden til Betjeningen härigenom beswäras.
Riksens Ständer hafwa wid denna Riksdag fast - Den 29 Mars. e. m. 1329 fastställ en Aflönings-Stat för 6energI.H88i8trrnc:scontoiret8 Embets- och Tjenstemän, hwilken icke får öfwerffridas; ä hwilken Stat äfwen aro upförde de, hwilka wid 6euLraI-^88i8tance-Lontoiret njuta ken8ioner.
Hwad fom erfordras til kixpsncer, fasom Ljus, Wed, Skrif-mrtterialier m. m., mä efter behof mot ordentelig redo Uti Oeneral-^LsistÄncL-Oontoirets
Räkenskaper utbetalas. io /lrt.
Angående Lnllmägtigcs Sammankomster och hwad derwid bör iakttagas. 1 §.
Fullmägtige böra til öfwerläggning om Riksgälds-Werkets och 6energ1-/i88i8t3ncs-Lontoiret8 angelägenheter sammanträda minst Twänne gängor i Weckan, äfwen oftare, om ärendernes beffaffenher och oafbrutna gang sadant skulle fordra. 2 §.
Konungens Ombud biwiste ej Fullmägtiges Sammankomster oftare, än, pä sätt 67 H. uti isoz» ars Regerings-Form stadgar, Fullmägtige ästunda al med honom öfwerlägga. 3 §- Til Orclin^ris Segsioncr anses Fullmägtige sjelfkallade pä de dagar och den tid, hwarom Fullmägtige sjelfwe öfwerenskomma; men til LxcrL Sammanträden, hwilka wid en föregänaen 8e58ion icke särskildt bliswit beramade, lärer Ordföranden utfärda ffrifteliga kallelser.
Och skulle nägon ibland
Fullmägtige icke hafwa warit tilstädeS, dä en kixn-r Sammankomst blifwit besturad, bör han särskildt derom underrättas.
I händelse af Eldswada inom Stadens Broar, ware rzzo Den 29 Mars. e. m. ware Fullmagtige sjelfkallade, at sig uti Oomoiret infinna. 4 §- Förmärkes något ä färde wara, som stulle leda til Lontoirets stada och försäng, eller sädane oordentligheter förspörjas inom Werket, hwilka fordra den styndsammaste åtgärd och handläggning, anmäles det genast hos Ordföranden, pä hwars pröfning det mä ankomma, huruwida Fullmägtige genast böra sammankallas, eller om med sakens anmälande ma ansta til först infallande Lesslom-dag.
Da Orämarie Ordföranden är fränwarande, föres ordet af den, som efter honom ar närmast uti ordningen. 6 §.
När wanlige Spions-Timman är inne, samt föredragningen, uppä Ordförandens tilsägelse, blifwit pabegynd, stall uri kroroLollet antecknas, dä nägon Fullmägtig derefter upkvmmer; hwilket äfwen iakrrages, da någon Fullmägtig bvrtgär, innan Ordföranden tilkännagifwit, at Lessionen uphört. 7 § Ästundar Fullmägtig, at pa längre eller kortare tid resa ifrån Sraden, gifwe sädant kilkänna, samt riden, dä han will wara borra
Och bör uci kroroLoIlet antecknas, huruwida de Fullmägrige, til hwilket Ständ han hörer, anse nägot hinder för göromälens jämna och oafbrurna gang genom hans franwaro kunna upstä. 8 §.
Skulle Fullmägtig, ehuru wistande i Staden, antingen af opahiighet eller ock af enstilde angelägenheter wara hindrad, ar biwista antingen Fnll mäg - Den 29 Mars. e. m. izzi mägtiges Orclinario Sessioner eller ock dL kkxtrs Sammankomster, hwilka blifwic honom kungjorde, hör han sicr förfall hwarje gang särskildt skrifteligen tilkännagifwa. 9 §.
Nar pä satt i 7 §- omförmäles, Fullmägtig reser ifrån Sraden, men icke later höra af sig inom Trennr weckor efter den lid, da hans tjenstledighet uphörr, bör sadant uti krotocollet anmärkas.
Men Venst han, uran anmält Laga förfall, skulle uteblifwa lulla Twa Mannder, at räkna isranden dag, hans tjenstledighet tiländagätt, inberättas det hos Riddarfus-lckreckionLn och de gure öfriga Uespeckive S^ändens L^ntLlier. 10 §.
Sessioner fä ej hällas eller någre
Be stut fattas, dä Fullmägtig för elvera af de Fyra NiksStänden icke är tilstädes.
Nägre Arender af wigt och betydenhet, såsom Lan-nexock-moner, Wexelupköp, Sysilors tilsätrande gu. m. fa icke eller afgöras, sä framt icke minst Atta ibland Fullmägrige äro narwarande.
Uti aila mål, hwilka tarfwa någon utredning, inhamte Fuilmagtige ckommissLriLrnes Utläranden, hwilka kckoroc oller biläggas. 11 §.
Ej mä B -siut fattas, någon åtgärd widtagas, eller Befallningar, mi Öfwer--Styrelsens namn, medv-las Wcrkets Ämbetsmän, utan wid Fullmägtiges Sammankomster, dä ordentligt lckotoeoll öfwer alla förefallande ärender stall hällas. -2 §.
Upkomma under öfwerläggningarne ffiljakrige menin Sjette Bandet.
N:o 84» rzz- Den 29 Mars. e. m. meningar, afgifwe en hwar ibland Fullmägtige särskilt sin röst skrifteligen eiler mundtligen, och saken afgöres genom voceiinZ, da rösterne beräknas per capita, och p>ur°Liiteten8 mening gäile såsom bcstut. yttras flere olika meningar, jämkas Bestuter efter dem, hwilka närmast med hwarannan öfwerenöstämma, pä sätt altid manligt ar, men om wid vnterinAsr rösterne skulle Utfalla lika pä bägge sidor , gälle den mening, som Ordföranden biträder. rZ §- Den Fullmägtig, som, ehuru han är närwarande, ej särskildt afgifwer sin röst, eller ock efter pabegynd ventilation uti et ämne bortgår, anses hafwa bidragit til der Beslut, som rages. 14 §- Skulle emot förmodan sa inträffa, at sannelige Fullmägtige för et witzr Stand pä en och samma gäng äro dels bortrests och dels af sjukdom hindrade, mä, i händelse Arenderne icke käla upskof, der wara de öfrige Fullmägtige tilläkir ardem afgöra. 11 Hrt.
Angående Betjeningen wid Riksgälds. (lontoiret.
Fullmägkiges Lxpeäition.
För Fullmägkiges Lxpeclikion och Lankrlis bestas
Ett 8e crnteräre, som förer ?rotOLollet wid Fullmägkiges Sammankomster, upsätter och conra-. ignerai' alla Utgäende
Bref och bixpeclitioner, likaledes alla <7on5titntorial, Tjenste-förordnanden och Afsked för Riksgälds-l-'ontoirtkt8 samt 6c-neral^riristance - (iontoirel-, Embets- och Tjenstemän, hwarwid pä hans answar ankommer, ac dessa sist berör - Den 29 Mars. e. m. izzz berörde Handlingar antingen arv ffrefne pa behörig eiiarra 8iZillat3 eller dermed belagde; åliggandes det sedermera.
Loinmi88arierne wid RiksgaldsLontoiret samt Öfwer-Lowmi88Lrisrns wid Ösner si --gr8i8t3NLS - Lontoiret at halla hand deröfwer, at »agon icke får Utträda Benflen eller upföras til
Lön eiler arfwode, innan med företedde behörige bewis, af hwilka Afstrifcer böra aflamnas, blifwir styrkt/ at de allmänna afgifrer, hwilka detzutom wid befordringar uti kanken äro wanlige, blifwic erlagde En tteZistrator, som tillika förrättar cbivLl-ie tjensten / haller anteckning öfwer alla inkommande Bref/ Kemiker, lismari»! och Skrifter/ LNN0ter3r, enligt krotocollen, de åtgärder, hwilka widtagas; wärdar alla til Oan^liet hörande Handlingar och besörjer om deras inbindning, äfwen som det sa kallade gamla ^rcttlvst af förra Riksens Sränders Lonroii8 samt förra Kongl.
Riksgälds-l)ire<ttiEN8 Handlingar förblifwer un. der tteZi8rrato,n8 ward., Honom aligger det också/ at dä eescistsrarsn af Sjukdom eller annat laga förfall är hindrad, at närmast företräda Lecrstei'Lrsn8 ställe.
En Ls,nt?li8t och En doyi8t för renjkrifning, och hwilka tillika biträda wid alla andra wid Fullmägtiges Lxxeclition förefallande göromäl, hwarcil de förordnas.
OmbudSmans- Lontoirst.
En Ombudsman bcsörjer och bewakar alla Riksgälds-(.'onloi,s!8 Rättegängs-ärender, efterser ar Betjeningen under de wanliga arbets-timmarne utan wederbörligt Ulftand icke ar fränwarande, m.m. 2 §- izz4 Den 29 Mars. e. m. 2 §.
Riksgälds-Merker kommer ar aömmiZti-erag af Fem Lommi^8Äner, enligt de allmänna grunder, hwilka uti bilagde af Riksens Ständer redan fastställde instiuSion finnas utstakade.
Och aga desse Lommi<i8Liie>- at sins emellan öfwerenskomma om fördelningen af de dem rilhörande göromål, hwilka äro af sadan bessaffenhet, ar de icke fordra samteliges elier flores gemensamma argärd och handläggning.
Under Lommissariern68 närmaste inseende äro ställdte nedannämnde vepartemeuter, utom Lommislcliierr>L8 Lxpeclition, bestående af En l^ekerenäarius och En Lsut?gist. BvkslUts-Loritoirst. Hwarest Hufwud Redogörelsen för Riksgäldscontoiret8 ^oncter, Inkomster och Utgifter hålles, bestär af:
En Kammererare.
.En Bokhallare.
En Kamm ar skrifware.
Tre Loutoiis-Skrifware. 6a883-LontoirLt.
En (^3886 ur.
En L3883-Skrifware.
Uuvi8ion8-Oontoiret Hwarest Riksgälds-'Oontoiic?t8 och 6snsrLl^88i8t3nce-Lonioiret8 Hufwud-Böcker och Rakenffaper pröfwas och undergå granskning, kommer at bestå af:
En Före skändare eller Kammererare.
Ett l< 6 Vj 8 0 r. Twa Lontoir8-Skrifware.
Lreait-Sed el-Wer ket.
Härwid kommer dock endast tills widare och såsom högsta ankaler af Sytzlor ar bestas:
En Den 29 Mars. e. m. iZZ5 En Kammererare.
Twä ^ÄSseurLr för Småsedlars emottagande och wäpling.
Fem Bokhällare.
Fyra Lonloirs Skrifware.
Twä Lg88L-Skrifware.
En Sedel-pappers Räknare.
En rector eller Sättare uti Tryckeriet.
Twä Tryckare-Drängar.
Wakt Betjente.
En Waktmästare och högst Ellofwa Kammard rån gar och Twänne Husdrängar, hwilka indelas til tjenstgöring wid de DexLrtemen8, der deras biträde tarfwas keZIerinAen af desse Syhlor och Befattningar bör wara werkställd sednast innom detta ars stut. Ofwannämnde Betjening kommer at aflönas efter den af Riksens Ständer fastställde Stat: a hwilken äfwen aro uppförde sadane personer, hwilka allt ifrän 1789 ars Riksdag njutit Löner pä Riksgälds-Lontoiret8 LxkrLorZwLrie Stat, äfwensvM dels äldre och dels i sednare tider tilkomne keusivnairer.
Dä nägon af Riksgälds-Lontou-6t8 eller 62- neral-.a8ii8tancs-LoiUoiret8 Betjening som icke uppnätt Sjuttio ärs alder, och enligt
Författningarne gjort sig berättigad at behälla hela Lönen, hoS Fullmägtige anhaller om kondon, bör detz ansökning pröfwas efter Kongl- Majus Nådiga Kungörelse af d. 29 Junii 1798 VIN ?6N8ioner för säDane afffedsragande Ovile Embets och Tjenstemän, som, innan de uppnatt Sjuttio ärs älder, befin. nasoförmögne, ar tilbörligenbestrida Kongl.
Majus och Rikets tjenst
Den nu fastställde afiöningö-Scat fär icke okas rzz6
Den 29 Mars. e. m. ökas med nägre Lxtra arfwoden, utan böra Fullmagtige fast mera tilse, at genom indragning af det nu och tiis widare pä Förslag för nödigt ansedde antal af Sytzlor och Befattningar wid 0^- flit-Sedelwerker, ^ontoiret8 utgifter, i den man sig göra later, mä kunna förminffas. Hwad som erfordras til liep,-nationer, inköp af Inventarier, Med, Skrif-materirrlier m. m., ma efter behof emot ordentelig redo anordnas. —.
Dec arfwode, fom Werkels Embeks- och Tjensteman nu bestas för creclit-Sedlars underffrifwande, numererancls och claterancle samt granskningen och ^nnulerin^en af inkomne förflikne smärre Oreclic-Sedlar, kommer ac wederbörande tildelas, pä satt hittils warit brukligt; hwaremot någre arfwoden ril Betjeningen, andre än de, hwilka uti detta kezleinente äro Utsatte, icke äga rum.
— Dock äga Fullmägtige al til belöning för Lxtra arbeten samt (ZratiticLtioner lil dem af Betjeningen, hwilka wisa synnerlig flit och fficklighet, ärligen tils widare, efter hwad förut warit manligt, äisponers, en 8umln-r lil och med (;oo) Fem Hundrade Riksdaler, men alli emot redo och räkning; ankommandes det pa Fullmägtige ar tilse, der nägon utgift häraf ej oftare sser, an da omständigheterne sadant kunna fordra.
Och får denna 8umma nägot icke ur-balLncer-18, Utan bör hwad för äret icke kommer ar mgifwas, blifwa en besparing för Merker. 3 §.
De Uppä Riksgälds - Lcmt0i'ret8 Oräinaris Stat Uppförde Sytzlor, nemligen: för Fullmägtiges kx° petition, Lommi88:,rierne, Ombudsmans .
Lontoiret, Bokfluts- Loutoirst, Bokflurs- och LasbS-Lontcriren, ^6- Den 29 Mars. e. m. 1ZZ7 Kevik>io,i8'Lc)ntoiiet och Wakt-Betjeningen, til hwilka Tjensteman icke arv revan orventeligen conLlimergcle, böra, efter föregångne och tiri detta ksistemente stadgade ^onn-Uiceter, ordenteligen tid sattas och Lonstuutorigl a dem Utfärdas; och wid hwilken Tjenste-reglering atta af Fullmägtige meddeldce Förordnanden at endast tils widare förrätta, antingen de a förra Ordinarie-Staten uppförde Sytzlor, etter ock af Futtmagtige pä behaglig tid inrättade Befattningar, til deras kraft och werka» komma at uphöra.
Men hwad angar Sysstorne wid Oeclic-Sedel-Werker, fä, emedan arbetet derstädes, l demon ('roäit-Scdlarne inga och utur rörelsen för swinna, kommer at minstas, sä böra de ä Staten uppförde Sytzlor, hwilka icke före 1800 ärs Riksdag warit ordenteligen tiljam, at, pä lika särsom emellan ststberörde och denna Riksdag stedt, förrättas efter pro isionells Förordnanden; hwar .wid dock Innehafware» af ert sädanr Förordnande, enär hans Oi6in?,rie
Lön är mindre, än den nu fastställde Stat för Befattningen utsätter, kommer ar såsom arfwode uppbara fyllnaden, sä länge Förordnandet räcker. Wid reZlerintzcn af Lreclit-Sedel-Werkets Stat, hwilken ofördröjeligen bör ste, komma följande omständigheter ar iakttagas. i:o.
Til de Sysstor wid Lrecltt-Sedel-WerkL>s hwilka anses behöfiige, bör Riksgälds-Lumoiret8 Orciinsrie Betjening först och framst anwändan» sä ar Werder, enär tilgäng pä sädan Berjensts finnes, icke kommer al beswäras med arfwode r.l någon, som icke redan är Oräjuruik
Tj »stema» innem Riksgälds-Werket.
IZZ8 Den 29 Mars. e. m.
Med Coutoirets OclmLrio
Betjening förstas sa wäl nn tjenstgörande, som kxpett-mwr. hwilka innchafwa sä beffaffade Löner, at de, enligt i8c>o ars Msnuökion, kunna uppföras pa LxpeÄLNLLSrat.
— Och döra de nu warande llxniett-uwer, anvensom de, hwilka hädanefter pa Lxpecton-wSrat ftyrtas, wara beredde, at, nar deras biträde tarfwas, ater inga uti tjenstgöring, sa framt d.' dertil icke ffulle wara oförmögne, och hwilker i sadan händelse bör noga undersökas och tilförlitligen bestyrkas. 2:0
De som innehafwa högre Oiöinaric?
Löner böra anwändas til tjenstgöring framföre dem, hwilka innehafwa mindre, sä at lil en BokhallareBefattning icke förordnas en (.'ontoirs Skrifware, da lilgäng finnes pa en Bokhallare med Lön pa OiiUnc--!-L-Staten 0. s. w. z:o. Sedan ketzlerinZenafNiksgalds-Werkets
Star etter desse allmänna grunder blifwir werkstäild, komma de af Oixlin^rie Betje ning, hwilka icke blifwit emplojer.icle, at flyttas pa ^xp 6mct--Staten, med bibehållande af hela deras Oi-Umans Löner, (hwarom de under willa wilkor och förbehåll genom 1800 ars blifwit försäkrade), sa franu de wid andre allmänna Werk och Inrättningar icke tillika innehafwa tjenst och Lön.
I detta sistnämnde fall bör följande iakttagas, nemligen:
Om den Lön någon wid andre Werk uppbär, antingen är lika stor eller ock större, an den OrllmLi-is
Lön, han wid NikSgälds-Werket innehar; och lönen wid annar Werk uppgar ti!(2;o)Twahundrade Femtio R:v-, och derutöfwer, anses han icke
Den 29 Mars. e. m. 1ZZ9 icke berättigad til någon LxpeLMnce-Lön; men vin någon äler wid annat Werk icke innehar en sadan L'n af tvåhundrade Femtio R:d., eller Ven Lön, h n, ivid Riksgälds-Werket åtnjuter, tilhopalagd med detz Lön wid annat Werk icke eller skulle uppaa ril mera an Twähunvrade Femtio R:d, eller Verun, der, sä får han pa Lxpc ance Staten behålla fulla Lönen, til des; han antingen wid NiksgäldsLontoiret eller annat Werk undfar ^tvåhundrade Femtio R:d.