Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Gyldenstolpe saga: grundlagens mening är den eller den; men nu förefinnes en sådan otydlighet, om icke en så bestämd motsägelse emellan ordalydelsen af 81 och 56 §§ Reg.F., att jag icke ser, huru man skall utan tydning kunna bringa tillämpningen af dessa §§ till enhet.
Vi finna ock, att hvarje gång en sådan fråga, som den närvar.
, är för handen, uppträda talare på motsatta sidor och tycka sig hafva skäl för sina stridiga åsigter, då den ena åberopar 8l § och den andra den 56:te.
Öfverensstämmelse kan således icke vinnas utan jemnkning emellan motsatserna till en medelväg, som är med begge förenlig.
Då man finner grundlagen bestämdt uttrycka den mening, att frågor om grundlagsändringar icke få väckas i Stånden, utan hos Gonstit.Utsk., och att det äger, om det icke gillar motionen, att alldeles undertrycka den, så kan man deraf sluta, att grundlagsstiftarens mening varit, det ingenting annat skulle blifva hvilande till grundlagsenlig behandling än det, sorn Gonstit.Utsk, gillat.
Utsk. äger således ett bestämdt veto att förhindra sådana grundlagsförslag, sorn det icke finner gagneliga eller verkställbara.
Men skulle å andra sidan Stånden icke äga ett motsvarande veto eller rättighet att hindra hvilandet till grundlagsenlig behandling af ett förslag, som de ogillade, så vore det utan ändamål, att höra Ståndens meningar och att sammanjemnka dem.
Utsk. behöfver blott framlägga sitt förslag, och det skulle ovilkorligen hvila, ehuru mycket
Stånden kunde vilja klandra det.
Om sådant vore förhållandet, skulle, för att taga en motsatt liknelse till Hr Dalmans, om det folie Constit, Utsk. in att föreslå införandet af ett republikanskt regeringssätt med en ombytlig president i stället för Konung, Stånden, ehuru de ogillade förslaget, .vara tvungna att låta det hvila lill en kommande riksdag blott derföre, att Conslit.
Utsk. så velat.
Att detta icke varit meningen visar sednare mom. af 56 § Reg.F. På sätt jag tillförne yttrat, instämmer jag med Hr Cederschjöld i den tanke, att Stånden böra vid tvenne påföljande riksdagar, och följaktligen äfven vid den första, hafva gillat en grundlagsförändring, innan den kan antagas.
Förhållandet blifver följaktligen det, att, om Gonstit.Utsk. ogillar ett grundlagsändringsförslag, förfaller det, äfven om Stånden ansett det riktigt, och om
Stånden ogilla ett dylikt förslag, förfaller det äfven, fastän Consiit.- Utsk, ansett det böra tillstyrkas.
På sådan grund tror jag det vara Ståndens rättighet att förklara, det de icke vilja förändra grundlagen.
Gonstit.Utsk. kan då i förevar, afseende icke vara berattigadt att undertrycka 2:ne Stånds mening, hvilka förklarat, att de vilja vidblifva det gamla stadgandet.
Jag har lika med Utsk. ansett förändringen nyttig; men derföre finner jag icke ?.:ne Stånds mening kunna af Gonstit.Utsk. letnnas utan afseende.
Jag tror således, att de - Den 4 December f. m.
69 ras mening bör framställas i voter:spropos:r till förstärkta Constit.Utskrs afgörande.
Constit.Utsk:s memor.
N:o 54 återremitterades.
Ad. åtskiljdes kl. till 3 e. m.
In fidem protocolli, F. O, Silfverstolpe.
Tliorsdagen den 4 December 1834- Plenum kl. 6 e. m.
Till underteckn.
Itidd.Secret. hade ankommit följande skrifvelse, hvilken upplästes:
Hindrad att infinna mig i plenum vid dess början i dag på eftermiddagen, får jag anmoda Ridd.secret. att derom underrätta den äldste närvar.
Grefven, på det han måtte öppna plenum och låta de i ordning varande mål till pröfning förekomma.
Stockholm d. 4 Hec- 1834- Jacob De la Gardie.
I anledn. hvaraf Gr. Posse, Arvid, såsom äldste närvar.
Grefven, emottog klubban och öppnade plenum.
Justerades i5 prot.utdr. för denna dag f. m.
Ånyo föredrogs och bifölls StatsUtsk:s d. i G sisth Nov. e. m. på bordet lagda berättelse N:o 344» ang:de verkställd granskning af Förvaltningens af Sjöärenderna, K. M:s Flottas med flera Departements räkenskaper för år i8ji.
Lades till handlingarna StatsUtsk:s d. 26 sisth Nov. e. m. på bordet lagda berättelse N:o 345, ang:de verkställd granskning af K.
QuarantainesCornmissionens i Stockholm räkenskaper för år 183 1.
StatsUtskts d. 26 sistl.
Nov. e. m. på bordet lagda memor.
N:o 346 i fråga 0111 revision af lazaretts- och curhus-fondernas räkenskaper.
Föredrogs ånyo och bifölls StatsUtsk:s d. 26 sisth Nov. e. m. på bordet lagda betänk.
N:o 34.7, ang:de hos R..
St. till afskrifning eller ersättning anmälda utgifter å öfverskotten af statsverkets inkomster under åren 1827—i83i.
Ånyo föredrogs och bifölls Bevilln.Utskts d. 26 sisth Nov. e. m. uå bordet lagda memor.
N:o 37, anatde stad - Den 4 December e. m. gande i bevilln.forordn. i afseende å centonalens öfverflyttning på ailm. bevillningen.
Då nu ånyo föredrogs Bevilln.Utsk:s d. 26 sisll.
Nov. e. m. på bordet Ingda betänk.
N:o 38 med förslag till förändringar i 3:dje oell 4-de ari. af bevilln.forordn., blef detsamma ånyo hegardt på bordet af Hr Stuart, Fredr.
Christopher, samt Gr. v. Fersen, Hans.
Likaledes lades ånyo på bordet af Hr Riben, Carl Willi., och Gr. v. Fersen, Hans, Bevilln.Utsk:s d. 26 sisth.Nov. e. m. pä bordet lagda betänk.
N:o 3g, angtde städernas salu-accis.
Företogs till pröfning Bevilln.Utskts d. 26 sistl.
Nov. e. m. på bordet lagda utlåt.
N:o 4°, i anledn. af inom II. R. o. Ad. samt V.
IlorgareSt. gjorda anmärkntr vid Utskts betänk.
N:o 23, angrde stämpling af spelkort. 11. o. Ad., som ansåg betänk.
N:o 23 böra tjena till grund för föredragningen, lät detta mål för sig punktvis föredragas; oell uppstod discussion vid följande punkter: 3:dje mom. i betänk.
N:o 23 tillika med de yttranden, som uti utlåt.
N:o 40 blifvit afgifna öfver de i detta moment förekommande ämnen.
Jag bär baft äran vid detta betänk, bifoga en reservation, med uppläsning hvaraf jag icke nu vill trötta R. o. Ad., utan får blott i korthet näm^ 11a, att jag icke funnit något skäl, hvarföre Utsk. frångått sitt tillstyrkande uti ifrågavar. afseende i första betänk., helst någon anmärln. deremot icke blifvit i Stånden framställd, lika litet som jag finnér några egentliga skäl anförda för fortfarandet af statens hälftenbruk med barmhertighetsinrätlningarna.
Jag får altså anhålla om afslag å Utsk:s tillstyrkande i sednare betänk, samt att det förslag må af R. o. Ad. antagas, hvilket uti min reservation innefattas under litt. a, b och c, desto hellre, som man genom ett sådant stadgande icke vore förhindrad alt vidtaga hvilka controller man behagade och att efter behof och omständigheter lioja eller minska afgiften, utan att beslutet ägde inflytande för en inrättning, som icke har någon röst med vid afgiflens best arn mande.
Jag anhåller altså om propos. å tillstyrkandet i betänk, pag. 23 samt å förslaget i min reservation.
Hr af Billbergh, Joli.
Peter:
Jag instämmer desto hellre med den siste talaren, sorn förändringen i Utsk:s åsigt förefaller så mycket besynnerligare, då man erinrar sig, att någon anmärkning deremot icke blifvit i Stånden gjord.
Utsk. har ådagalagt, att uppenbart underslef ägt rum, och Den 4 December e. m. på sådan grund i i:sta punkten begärt undersökn. om förhållandet; och det kan då icke annat än förefalla besynnerligt. att Utsk. likväl föreslagit bibehållandet af samma stämplingsmethod sorn hittills.
Det synes mig, som skulle det skäl, Utsk. anfört för bibehållandet, förlora alI kraft, då man blott besinnar, att det förmenta interesset hittills icke visat sig förmå förekomma obestridligt underslef.
Jag tillstyrker bifall till Gr. v. Fersens förslag.
Med afslag å hvad Utsk. i detta mom. tillstyrkt, godkände R. o. Ad. såsom sitt beslut det, under litt. a, b och c, uti aldra punkten af Gr. v. Fersens vid sednare utlåt, fogade reservation upptagna förslag.
Utsk:s tillstyrkande om s tä m p el afg i f t e ns belopp.
I likhet med hvad jag förra gången yrkade, anhåller .jag, att R. o. Ad. må bestämma en högre beviilntsafgift för kort.
Jag har i min nyss åberopade reservation deducerat min åsigt i denna del och hvarför jag anser 16 sk:s afgift kunna åsättas hvarje kortlek, hvilket icke kunde åstadkomma någon slags menlig verkan.
Man har emot mig yttrat, att förhöjningen vöre likgiltig för spelaren, men känbar för fabrikanten, som blefve nödsakad ligga i dryga förskott.
Jag har lill bemötande häraf föreslagit, att anstånd af 3 till 6 månader med afgiflens betalande borde fabrikanten medgifvas; och dermed synes mig det uppgifna hindret vara undanröjdt, enär jag förmodar, att han på den tiden kunde uppgöra liquid med dem, till hvilka han sålt.
Jag föreslår altså, att R. o. Ad. må afslå den ifrågavar. punkten och bestämma bevillntsafgiften å kort till 16 sk. b:co per lek.
Hr af Billbergh:
Jag vill icke bestrida, att spelyrket tål en högre beskattning, än Utsk. föreslagit; men utom den erinran, att det icke är alla, som spela höga spel, får jag jemväl fästa uppmärksamheten derå, att den nuvar. utgiften endast är i\ sk., då Utsk. deremot föreslagit en förhöjning ända till 6 sk. per lek, hvilket altså är öfver dubbelt.
Antager man Gr. v. Fersens förslag, så blifver stämpelafgiften öfver hälften af hvad korten kosta, och jag fäster isynnerhet afseende derpå, att afgiffen må ärligen utgå, hvad jag ock hoppas, då den nya stämplingsmethoden ari — tages; men bestämmer man afgiften för hög, skola spelkorten komma att införas utrikes ifrån, och hvilka controller som helst blifva icke tillräckliga att förekomma underslef.
Då jag således anser det för ändamålet vådligt att på en gång afvika så betydligt från det hittills gällande förhållandet, tillstyrker jag bifall till Utsk:s betänk.
Utsk:s förslag i denna del blef af R. o. Ad. bifallet. 72 Den 4 December e. m. Mora.
Iit. c i det af Utsk. uti utlåt.
N:o 4o tillstyrkta tillägg.
Hr Stuart, Fredr.
Uti detta mom. förekommer något, som låter illa för mina öron, och hvarå ' jag vill påminna mig att Utsk. fästade afseende till beslut om uttagande deraf ur betänk.
Det är orden: ”såväl figurerade som ofigurerade,” hvilka jag ser ännu qvarstå och derföre anhåller nu må uteslutas.
Detta mom. bifölls med uteslutande af orden: såväl figurerade som ofigurerade.
I allt, hvad ej genom dessa beslut blifvit förändradt, blef betänk.
N:o 23 bifallet med det i sednare utlåt.
N:o 4o gjorda tillägg.
Ånyo föredrogos och biföllos Bevilln.Utsk:s d. 26 sisth Nov. e. m. på bordet lagda betänktn:
N:o 41. i anledn. af Hr O. Wijks motion, ang:de lindring i be vi I In. för invånarne i staden Wenersborg; N:o 4a. i anledn. af väckt fråga om enahanda ansvar å taxeringsman i städerna för uteblifvande från taxeringsförrättningarna, som i afseende på taxeringscommitte'erna för landet kan blifva stadgadt.
Till pröfning företogs Bevilln.Utsk:s d. 26 sisth Nov. e. m. på bordet lagda utlåt.
N:o 44 > anledn. af anmärknU* emot Utsk:s betänk.
N:o 34, angrde bestämmandet af årlig bevilln. å karakters-fullmagter, som hädanefter meddelas.
Jag anhåller att få veta, huru de öfriga Stånden afgjort detta betänk.
Ridd.Secre t.:
Någon underrättelse, huru Bevilln.Utsk:s förevar, betänk.
N:o 44 blifvit i de öfriga Stånden afgjordt, har endast ankommit från BondeSt., hvilket lagt betänk, till handlingarna.
Af slutmeningen i betänk, vill synas, som hade blott R. o. Ad. samt BorgareSt. återremitterat detsamma.
Då jag nu hör, att någon underrättelse om afgörandet i sistnämnda Stånd icke ankommit, vili jag icke trötta R. o. Ad. med upprepandet af mina anmärkn:r emot lämpligheten af den ifrågavar. beskattningen, enär jag förmodar, att
Ståndet ännu erinrar sig dem.
Då obilligheten förnämligast drabbar medlemmar af detta Stånd, anhåller jag altså, att Utsk:s tillstyrkande måtte af R. o. Ad. ogillas.
Jag begärde ordet i anledn. af Hr v. Hartmansdorflfs begäran om ogillande af betänk.
Äfven jag ogillar den ifrågavar. beskallningsprincipen; men Den 4 December e. m. 73 jag får upplysa, att det är förstärkta StatsUtsk., sorn beslutat, det en sådan beskattning skall äga rum, och endast verkställigheten deraf har ålegat Bevilln.Ulsk. Nu är altså frågan, om Utsk. i detta afseende tillfredsställande förfarit; men ogilla betänk, kan man icke, utan ett annat verkställighetsförslag mäste sättas i stället, såvida R.
St:s beslut i förstärkta StatsUtsk. ej skulle komma att annulleras.
Man bade hoppats, att de, som beslutat beskattn., jemväl skulle inkomma till verkställighet; men då sådant icke skett, har Utsk. varit försatt i den hårda nödvändigheten att bereda Verkställighet åt ett förslag, som Utsk. i början af riksdagen förklarade o
Ve r ks t ä 11 ba rt.
Jag hoppas, att hela saken vid en kommande riksdag skall förkastas; men nu mäste man bifalla den föreslagna verkställighetsmethoden, såsom den enda möjliga.
Både första och andra belänk:na i denna fråga visa Utskts ovilja för sjelfva saken, ty annars hade Utsk. säkerligen icke meddelat så tvetydiga föreskrifter.
Jag har gjort anmärkntr, som af Utsk. icke blifvit vederlagda, men å hvilka Utsk. likväl icke fästat afseende; och då jag inser, att principen numera måste godkännas, vill jag söka bringa föreskrifterna om tillämpningen deraf uti så tydligt skick som möjligt.
Jag skall såsom exempel anvisa en uppenbar tvetydighet i Utsk:s förslag, om hvilken jag rådfrågat flera, som förstått den helt och hållet annorlunda, än Utsk. menat.
Det heter nemi.: ”att för fullmagter, öppna bref eller resolutioner på karakter, eller namn, heder och värdighet af embete eller tjenst, eller å sådan beställning, med hvars innehafvande ej åtföljer lön på stat eller &c.”
Enligt detta stadgande blefve det endast extra-01 dinarier eller de, som icke voro i tjenst, hvilka finge betala.
Detta är dock icke meningen; och för att träffa den, föreslår jag, att emellan orden åtföljer och lön må tilläggas ordet motsvarande, med hvilken förändring jag tillstyrker bifall till betänk.
Äfven förra gången, detta ämne fö* revär, gjordes den anmärkn., Hr af Billbergh nu framställt.
Den är ock, på sätt betänk, utvisar, pröfvad af Utsk.; men delta har befunnit tillägget öfverflödigt, och ehuru jag delar en sådan tanka, vill jag icke motsätta mig, att detsamma må inflyta, så vida man tror, alt mera tydlighet dermed vinnes.
Utsk. utgick från den grundsats att göra beskattningen så litet orimlig som möjligt.
Allt, hvad ytterligare kan bidraga till ett sådant ändamål, vill jag visserligen icke motsätta mig; men jag kan deremot icke instämma i del förmenande, som skulle Utsk. med flit hafva inkrånglat saken. 17 H. «<* "A Den 4 December «. m.
Utsk:s förslag bifölls med den förändring, att uti stadgandet: ”att för fullmngter, öppna bref eller resolutioner ”pä karakter, eller namn, heder och värdighet af embete ”eller tjenst, eller å sadan beställning, med hvars innehaf”vande ej åtföljer lön på stat eller &c.,” skulle emellan orden åtföljer och lön införas ordet motsvarande.
Upplästes ånyo till justering och godkändes Exped.- Utsk:s d. i dennes på bordet lagda förslag till ingressen till riksdagsbeslutet samt till 3:ne §§ af detsamma, nemi. ang:de adresser till K. M. i anledn. af cholera-farsoten, angrde verkställd omröstning örn Högsta Domstolens ledamöter, samt ang:de förrättade val af Just.ombudsman och dess suppleant samt af Gommitterade lill tryckfrihetens vård.
Ånyo föredrogs Constit.Utskts d. i dennes på bordet lagda nicmor.
N:o 55 med förslag till ändring af 109 § Reg.F. oell 80 § Riksd.Ordn. i afseende på tiden för riksdags fortfarande.
Jag anhåller att, så vidt underrättelse derom ankommit, få upplysning om de öfriga Ståndens beslut i denna fråga.
Underteckn. R i d d. S e c r e t.:
Den efterfrågade underrättelsen har icke från något af de Öfriga Stånden ankommit.
Då ingen anmärkn. vid IJtskrs förslag nu gjordes, fann R. o.
Ad. det komma att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, Lades lill handlina StatsUtskis d. 1 dennes på bordet lagda berättelse N:o 822, angide verkställd revision af anslaget till H. M.
Drottningens kröning.
Ånyo föredrogs StatsUtskrs d. 1 dennes på bordet lagda berättelse N:o 323, angrde verkställd revision af omkostnaderna för högtsalig H. K. H. Prinsessan Sophia Albertinas begrafning.
Jag har redan vid föregående tillfällen, då betänk, angide statsrevisionen förevarit, yttrat min förundran öfver det knapphändiga sätt, hvarmed StatsUtsk. behandlat dessa frågor; och jag har då afgifvit min reservation deremot.
Jag får nu såväl upprepa min förundran, som förnya min reservation, och jag vill vid denna berättelse såsom exempel citera, huru Utsk. lemnat oanmärkt, att till kostnaderna för H. K. H. Prinsessan Sophia Albertinas begrafning blifvit räknad, bland annat, ersättning för inställda spektakler, 10,000 r:dr bico.
Jag hemställer, om icke detta bort leda till någon anmärkn. från Den 4 December c. m. jå Ulsk!s sida; men jag vill likväl icke yrka ålerremiss, nian åtnöjer mig med min reservation, Berättelsen Wto 323 lades till handlma.
Vidare föredrogs StatsUtskrs d. i dennes på bordet lagda berättelse N:o 324, ang:de verkställd granskning af anslaget till Lejonbackens ombyggnad.
Hr Dalman, Wilh, Fredr.:
Vid denna berättelse måste jag anmärka, att sifferuppställningen är till den grad oredig, att man icke är i stånd ätt derutur inhemta ens huru mycket Lejonbackens reparation kostat, Jag hemställer, om icke denna anmärkn, bör föranleda en återremiss, på det man åtminstone må kunna se totalkostnaden af det arbete, man vill granska, H. Ex, Hr Gr. o, Landtm, hemställde, om R, o. Ad. ansåg den gjorda anmärkn, föranleda lill berättelsens återremitterande.
Berättelsen N:o 324 blef derefter lagd lill handl:na.
Hr Dalman anmälde sin reservation emot det fattade beslutet.
Föredrogs ånyo StatsTJtskts d. i dennes på bordet lagda berättelse N:o 320, angtde verkställd revision af K.
KrigsCollegii med derunder lydande cassors afgifna redogörelser fpr år i83l.
Hr Stuart, Garl Gust.:
Äfven jag har i ett föregående plenum anmärkt min missbelåtenhet med SlatsUtsk:s revisionsberättelser, Här företer sig en ny anledn, till en sådan missbelåtenhet, enär man af de nu föredragna berättelserna icke ens kan inhemta någon kännedom om tillståndet af de cassör, som äro granskade, än mindre huru medlen och fonderna blifvit förvaltade.
Ständerna linde erhållit alldeles lika tillfredsställande upplysningar rörrde dessa ämnen, om Utsk. helt enkelt förklarat, att vid de verkställda revisionerna icke någonting funnits att anmärka.
Jag vill anföra några exempel pä noggrannheten af Utskjs granskning och tillförlitligheten af dess derom afgifna berättelser.
Bland de uti nu förevar, berättelse upptagna utgifter för Artilleri-afdelningen förekommer en så lydande: af influtna medel för såld metall 4>7°6 r:dr 34 sk. 4 v:st., ehuru ail upplysning saknas för hvad ändamål denna utbetalning skett, och detta belopp i stället synes tillhöra inkomsterna, bland hvilka några sådana medel dock icke finnas upptagna.
Uti x-edogörelsen för Fortifications-afdelningen äro af extra anslaget till Carlsborgs fästning uppförda 8,687: 20., utan alt j anledn. deraf blifvit anmärkt, att de tili detta anslag hörart - 76
Den 4 December e. m. de medel, enligt K. M:s och R.
St:s beslut, böra särskildt redovisas och icke sammanblandas med de ordinarie statsanslagen.
För Topographiska Corpsen äro pag. 16, såsom behållning till 18 >2, 379: 2 5.
9. balancerade i räkningens debet.
En sådan oanmärkt leranad räkenskapsmelhod, enligt hvilken i debet blifvit upptagna behållningarna både vid årets början och vid dess slut, är verkligen karakteristisk såväl för bokförings- sorn revisionssättet.
Vid det verkställda inköpet af den s k.
Sjöstedtska egendomen, till begagnande af Lifgardet till häst, har Utsk. icke funnit något vara att anmärka.
En med denna disposition någon likhet ägande utgift för nyssnämnde regttes räkning väckte dock vid sista riksdagen mycken uppmärksamhet, och det var, arn mitt minne icke bedrager mig, endast genom några få rösters pluralitet vid en härstädes anställd votering, som frågan örn ersättningstalan i anledn. häraf kom att förfalla.
Det är verkligen en lycka för vederbörande, att ett så skonsamt bedömande af omförmälda disposition ägt rum, oaktadt densamma skett till fördel för det dyraste regttet i S'enska armeen, hvilket, utom dess stora anslag af statsmedlen, åtnjuter icke obetydligt bidrag af Stockholms stad, som är skyldig att bestrida inqvarteringskostnaden för detsamma.
Deremot finnes Utsk. hafva gjort anmärka, dervid, att några kannor brännvin blifvit utdelade bland sjuka heväringsynglingar.
Vigten af denna anmärkn, vill jag dock lemna å sido och fortsätta mina exempel på Utsk;s uraktlåtenhet att i vigtigare fall begagna sin anmärknt&rätt.
Uti redogörelsen för 1829 års mötespassevolance-afgift upptages i debet behållning, anticiperad till gamla mötespassevolancefonden, 72,282: 3i. 9.
Hvad menas väl härmed?
Anticipationer å kommande årens inkomster till bestridande af ett föregående års utgifter hafva visserligen beklagligtvis icke sällan ägt rum och blifvit lemnade utan anmärkn.; men jag har hittills aldrig trott, att en fonds behållning skulle kunna, enligt gällande författningar, anticiperas af en annan.
Detta förhållande hade onekligen varit förtjent af en närmare utredning.
Af redogörelsen för nya passe volaoeecassan finner man, att såsom provision för mötesmedlens utbetalning blifvit afförda 2,912: 6. 11.
Uppbördsprovisioner äro väl icke ovanliga; men att särskild provision skall äga rum för passevolancemedlens utbetalning synes mig desto mer anmärkningsvärd!, som utbetalningen af ifrågavar. medel obestridligen måste vara ett bestämdt tjensteåliggande för reg:tsskrifvare och regrtscommissarier.
Ännu en anmärkningsvärd omständighet förekommer vid redogörelsen för passevolancemedfen.
Pag, 3o äro nemi, upptagna, såsom utlånta af trosspassevolancecassan, 71,600 r:dr, utan att någon ränta å dessa medel, hvilkas belopp vid årets slut utgjorde yq,5oo r:dr, finnes för den godtgjord eller under året redovisad.
Ytterligare upptager Utsk. pag. 3j såsom Utgift: Den 4 December c. ra. 77 ”passevolance till trossens underhållande såväl vid cavalleriregtlerna, som vid indelta effective till infanteri afsutna c a va 11 e r i-r egt ter 12,192:32” Hvad Utsk. menar med indelta effective, till infanteri afsutna cavallen-regtter torde behöfva någon förklaring.
Trosspassevolance-afgift erlägges endast af rusthållare och följaktligen blott vid indelta cavallen- eller till infanteri afsutna cavalleriregtter.
Trossen vid den öfriga indella arméen underhålles med de tili arme'ens materiel anslagna medel.
Militiae-boställscassans förvaltningskostnad uppgår, enligt Utskjs uppgifter, med aflöning, gratificalioner, arfvoden och pensioner samt afgifter till Civilstatens pensionscassa, tillsammans till 8,4gi: 43, i.
Orimligheten af denna betydliga förvaltningskostnad jemnförelsevis till de medel, samma cassa kunnat utbetala för sitt egentliga ändamål, eller inqvarteringshjelp, samt bidrag till nybyggnader och reparationer, synes verkligen anmärkningsvärd, då man finner, att de sednare utgifternas sammanräknade belopp icke uppgått till mer än 21,479: 44- 8.
Jag hade trott, att det ålegat Utsk. att härpå fästa R.
St:s uppmärksamhet, på det att R.
St. derå kunnat fästa Regeringens.
Dessa utan ingval framställda anmärkntr torde tillräckligt bevisa beskaffenheten af den ifrågavar. berättelsen och den revision, som föranledt desamma, samt ådagalägga behofvet af berättelsens återremitterande, hvarom jag således anhåller.
Hr Dalman, Wijh. Fredr.; Jag börjar roed att instämma med Hr Stuart i de af honom gjorda special-anmärknlr, hvilka jag finner ganska grundade och som påtagligen bevisa, med huru föga noggrannhet Utsk. tillvägagått uti sin granskning.
Jag ber likväl att för min del få tillägga åtskilliga andra mera generella anmärkntr.
Det är nemi., enligt min öfvertygelse, jemlikt 3o § Riksd.Ordn.
Utskrs skyldighet, icke blott att granska siffran, utan äfven att yttra sig öfver förvaltningen och hushållningen i dess helhet; och hade Utsk. fullgjort detta sitt åliggande, så hade det otvifvelaktig! funnit anledn. lill ganska vigtiga anmärkn;r, jNär Ulsk. t. ex. under Artilleri-afdelningens utgifter finner en summa af omkring 62,000 r:dr b:co för år t83i använda till Uppköp och reparation af gevär, hade Utsk. bort fästa uppmärksamheten derpå, att den klagan, som från Regeringens sida högljudt fördes öfver Ständernas njugghet att bevilja anslag till detta ändamål och de ordinarie anslagens otillräcklighet derför, verkligen icke varit grundad, och Utsk, hade således bort använda detta såsom skäl för afstyrkandet af extra anslag till gevär; ty om de ordinarie anslagen räckte till för detta ändamål år i83r, mätte de lika väl göra det nu.