Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Från Lag- samt Allmänna Besvärs- och * ,Oeconomie- Utskutlen:
Af den 10 dennes :
N;o 57.
1 anledning af väckt motion, angående underdånig anhållan hos Kongl. Maj;t att de förslag, som Kongl. Maj:ts Befallningshafvande förmodades hafva afgifvit, rörande Ilemniansklyfningar, måtte Riksens Ständer föreläggas.
N:o 58. hänledning af väckt motion, rörande
Nämndemans arfvode och biträde vid afvittrings- och skattläggnings-förrättningar.
I anledning af vackt motion, angående ändring uti 26 Cap. 1 §.
Byggning»-- Balken.
Af den 14 dennes'.
I anledning af yrkad befrielse för Nämndemän från skyldigheten att biträda KronoBetjeningen vid allmänna syner och besigtningar.
Från Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottet; Af den 20 dennes:
N70 gi.
Rörande väckt fråga om vissa föreskrifter i afseende på tillverkningen af papper.
Deri 27 Maji e, m.
Rörande väckt fråga om beståndet af sådane Stådjo-bref å de Lunds Academie anslagne PrebendeHemman, hvarigenom lifstids besittning blifvit Aboerne försäkrad.
I anledning af väckt fråga, rörande utgörandet af bidraget till Soldatens beklädnad vid Westerbottens Regemente.
N:o g4.
I anledning af Friherre Ridderstol. pes, F., Memorial till Nationalitetens återupplifvande, samt Herr von Heijnes G., Motion om afskaffande af Guld, Silfver och Broderier på Militaire- och Civile-uniformer.
Rörande yrkadt upphörande af de Sjö- och Stapel-Ståderne beviljade efgifter för Fartyg, som besöka Köpingar och Landthamnar, samt der intaga laster.
Rörande väckt fråga om modification i författningarne, angående meddelandet af pass åt Utländske
Män, som hit i Riket söka inkomma.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande} angående tidens förlängande för de allmänna Utskyldernes erläggande.
Angående användandet af den till Ståderne donerade jord. *> Den 27 Maji e. m. 709 Justerades följande:
Utdrag af Protocollet hållet hos Högh Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, förmiddagen den 27 Maj 1820.
S D. Föredrogs å nyo och återremitterades, i anledning af Herr von Hartmansdorff^, August, dervid gjorde anmärkningar, StatsUtskottets den 20 dennes under N:o i65 afgifne^ samt den 25 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, om ändring i föreskrifterne för Hammarskattens utgörande.
Föredrogos å nyo och gillades följande från nedannåmnde Utskott inkomne, samt den 20 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden: Från Stais Utskottet; Af den 20 dennes', N:o 164.
Maj:ts Nådiga remiss uppå Lieutenanten Bergmarks underdåniga ansökning om prolongation å arrendet af Klabböhle Laxliske.
Om utgörandet af de så kallade Dejne - penningarne, N:o 166.
I anledning af Kongl. Maj;ts Nådiga skrifvelse, rörande föreslagen försäljning
Den 2f Miiii «. m. till skatte af Kungsgårdar och Officers.-Boställen, Från Stats- och BevilluiugsUt skotten-.
Af den 16 dennes: N:o 16S.
Angående särskilt anslag lill Taxerings-kostnadens bestridande inom IN orrbo ttens Län.
Från Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie Utjkotten Af den 26 sisth April N:o 5o.
Angående åläggande för Härads-' höfdingarne, att visa redo för Häradets andel af saköres-niedel.
I anledning af vackt fråga, attKgh LagComitéen måtto höras öfver alla Lagförslag,, samt deraf föreslå redactionen.
N;o 52.
Angående föreslagen jemkning i Stängsel-skyldigheten byemän emellan, då storskifte eller enskifte för sig gått.
I anledning af yrkad ändring ufi nu gällande författningar, rörande skyldigheten att deltaga i stängseln omkring skog och skogsmark.
N;o 5i, 1 anledning af yrkad förändring nc-ti 27 Maji r, m. wli regleringen af snöskottnings-besväx’et, samt ansvar för underlåten snö-plogning.
Af den i4 dennes: N:o .56.
Stadgan om dagt och Djurfång, af den i5 April 1808, så vidt den angår skallgång till rofdjur® utödande.
Vid förnyad föredragning af Siatsoch Lag-Utskottens den 9 dennes under
N;o iöo afgifne, samt den i5 derpå följde eftermiddagen på bordet Iagde Utlåtande, i anledning af väckte motioner, rörande HofRättens öfver Skåne och Blekinge ställande på Indragnings-stat, samt upphörande af en AdvocatFiscalen i Kongl.
Götha Hof-Rätt tillagd ersättning för förlorade sportler; blef samma Utlåtande, på grund af de utaf åtskiliige Ledamöter dervid gjorde anmärkningar, till Stats- och L^gUtskotten återremitteradt.
Utdrag af Protoeoilet hållit hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, eftermiddagen den 27 Maji 1820.
S. D. Uppå derom af Herr Grefven och LandtMarskalkeh gjord hemställan, beslöt Ridderskapet och Adeln, att, i likhet med livad förut vid dylika tillfällen alltid varit vanligt, Riksens Ständer borde, genom en stor Deputation > Den 27 Maji e. 111, anförd af Herr LandtMarskalken och Herrar Talmän, uppvakta Hennes Kongl. Höghet Kronprinsessan, dagen efter Dess ankomst till Kongl. LustSlottet Haga; och skulle ExpeditionsUtskottet anmodas att uppsätta den underdåniga adress, hvilken vid detta tillfälle komme att till Hennes Kongl. Höghet i underdånighet framfö. ras.
Vid förnyad föredragning af Lagsamt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens den i3 dennes under N:o 88 afgifne, samt den 21 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående en föreslagen och utarbetad ny författning, om Mått, Mål, och Vigt, jemte några i samma ämne remitterade RiksdagsFullmäktiges Memorial; blef samma Betänkande, på grund af de utaf åtskillige Ledamöter dervid gjorde anmärkningar, till bemälte Utskott återremitteradt.
Ut supra, S. D. Föredrogs å ny o och afslogs Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets den 2 dennes imderN;o 72 meddeklte, samt den 23 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, i anledning af väckt fråga om upphäfvande af den jnnevånarne i en viss trakt af Elfsborgs
Län förunnade rättighet, att idka Gårdfari-hande], Ut supra.
Ven 30 Maji f, m. 715 Höglofliga Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan half till 12 om aftonen In fidem Protocolli O. jf.
Fredagen den 30 Maji.
Herr Grejven och Landt Marskalken hemställde om icke den i sista Pleno beslutade stora Deputation , som borde uppvakta Hennes Kongl. Höghet Kronprinsessan, kunde utom de öfrige RiksStåndens
Deputerade, efter vanligheten utgöras af 48 Ledamöter af Ridderskapet och Adeln; hvilket bifölls.
Hvarefter Herr Grejven och LandtMarjkalken anmodade dem, hvilka åstundade att i berörde Deputation deltaga, att i sådant afseende anmäla sig till anteckning hos RiddarhusFiscalen, Den !5o Maji f. »t.
Föredrogos å nyo orh gillades följande från nedannåmnde Utskott inkomne saint den 27 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden:
Från StatsUtskottet: den J32 dennes: N:o 169.
I anledning af Kongl. Maj;ts Nådiga Remiss angående sökt befrielse från “tiondes utgörande på 10 års tid för Alun-tillverkningen vid Loverts Bruk.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå HåradsSfcrifvaren Rydings underdåniga ansökning om utbekommande af innehållen Mantals-Skrifnings-Provision.
Om lösen till Skatte af Jerköholme i Blekinge Lån. f. Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oecojiomie Utskotten:
Af den 20 dennes: N:o 173.
I anledning af våekt fråga, om inrättande af en Skola i ÖfverTorneå Socken.
I anledning af de flere vid detta Riksmöte gjorde framställningar oni ProvincialLåkares tillsättande i åtskilliga Lån, Den 00 Maji r, m.
Företogs till pröfning BancoUtskottets den 30 dennes under N:o i4 afgifne, samt den 27 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Be. tankande, i anledning, af väckte motioner rörande förändringar i Bankens inre administration, dess sedlars utgifvande och beskaffenhet m. m. Herr Röje ablad, Bernhard'.
Vid de i BancoUtskottets
Betänkande förekommande reflexioner, vore mycket att erinra, men då det hufvudsakligen angår detaiile-frågor, rörande Bankens förvaltning och functioner, är uiscussionen för tidig, innan hufvud-grunderne för Bankens styrelse blifvit bestämde, hvarföre jag anhåller att detta Betänkande måtte få hvila intill dess den stora hufvudfrågan blifvit afgjord.
Herr Mont görn m erie, Guftaf, förenade sig med Herr Rosenblad* Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition, fann Ridderskap pet och Adeln för godt tillåta, det BancoUtskottets nyssnämnde Betänkande finge tills vidare ytterligare lfvilä på bordet.
Grefve Mörner, Carl Stellan'.
Sedan Piiksens Ständer numera fastställt arfvoden för RiksStåndens och Utskottens Canzlier’, men fråga ännu ej blifvit vackt om arfvoden för Riddarhus-Karnmereraren och Riddarhus-Fiscalen; alltså och då jag förutser, att Ridderskapet och Adeln under detta Riksmöte lika som vid de 716 Den 5 o Afa/Y J. m. föregående, med valvilja omfattar desse Tjenstemän, hvilka ej äga rätt till något anslag af Statsverket, tager jag mig friheten hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln, på sätt tillförene öfligt varit, täckes bifalla arfvoden åt dem.
Härvid får jag upplysa, att de vid förflutne Riksdagar fått lika arfvoden med Riddarhusets Canzlister.
Att denna motion måtte remitteras till RiddarhusUtskottet, derom anhåller jag ödmjukast.
Föredrogs å nyo Banco-Utskottets den 24 dennes under N:o-i5 allåtne, samt den 21 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Memorial, med åtföljande tableauer öfver BancoVerkets hela ställning, upprättade enligt dess räkenskaper från och med år 1776 till och med år 1822.
Herr Tiof enblad, Bernhard'.
I anledning af BancoUtskottets Memorial, får jag hemställa, om icke Utskottet kunde uppdragas, att, af de tillgångar Utskottet äger att disponera, låta trye. ka ett tillräckligt antal exemplar af de Memorialet åtföljande tabeller, så att de må kunna utdelas bland RiksStåndens Ledamöter, och äfven hållas Allmänheten tillhanda, samt att med tryckningen måtte så påskyndas, att den kan vara verkställd innan finance-frågan förekommer.
Vid tabellerne anhåller jag att i öfrigt få göra några anmärkningar, Den oo Maji f. ni. 717 I Tabellen N:o 5, der Bankens skuld på löpande räkning är upptagen, är ej skillnad gjord emellan StatsVerkets, andre publike Verks och enskiltes räkningar, hvilket likväl vore vigtigt att känna.
Derjemte i N:o 4, der beräkningar öfver hela sedelstockens belopp från år 1800 — 1822 förekomma, upptages hela VäxelBankens skuld bland sedelmassan, utan att någon skillnad blifvit gjord emellan den del af denna skuld, som bestått i sedlar, och den som bestått i skuld på löpande räkning.
Ehuru den sednare är förfallen till betalning genast, så snart ägarne assignera, är dock förhållandet dermed icke enahanda, sorn med utelöpande sedlar.
Det hade dessutom varit lör ögat en lättnad, om en slutcolumn upptagit sammanräknade beloppet för hvarje år af Bankens skuld i sedlar, samt Dis. conternes treprocents sedlar och assignationer.
Uti den af Herr Rosenblad nyss gjorde hemställan om tryckning af de BancoUtskottets
Memorial åtföljande Tabeller, instämmer jag fullkomligt, och anser för min del tryckningen böra ju förr dess hällre på Statens bekostnad verkställas, emedan det är af högsta vigt, att opinionen rörande BancoVerket må blifva utvecklad och stadgad, innan finance-frågan till afgörande förekommer.
Herr Grefven och Landt Mar svalken yttrade, att då Herr Rosenblad, i anledning af BancoUtskottets förevarande Memorial, äskat upplysningar, syntes berörde Memorial böra, på grund deraf, till Utskottet återremitteras. 71 u Bni 30 Maji f. rn.
I elen händelsen vill jag hellre afstå från mina anmärkningar, samt hem. ställa, om det icke kan lemnäs till Utskottet, att vid tryckningen deruppå fästa uppmärksamhet; eller må hända jag kan framställa dem i form af motion, och denna blifva hvilande, på det afgörandet af Utskottets förevarande Memorial icke må uppehållas.
I anledning af de Tabeller öfver Bankens fordna och närvarande tillstånd m. m.
Högloflige BancoUtskottei meddelat, får jag alltså, under form af ny motion, vördsamligen föreslå, att nämnde Utskott matte anmodas meddela upplysningar : 1) Rörande de särskildta andelar af den på Tabellen N;o 5 upptagne YäxelBuikens skuld för innestående Assignation på Räkningar, som tillhört StatsVerkets åtskillige grenar, andra Publika Verk och Casfur, eller en Halt a Bersöner och Bolag. 2) R.örande beloppet i Riksdaler och skeppund af det på samina Tabell bland myntadt Silfver inberäknade gamla Koppar-mynt. o) Rörande andelarne af den på Summariska Tabellen öfver sedelstocken 1800 — 1822 upptagna VåxelBanco-skuld, som utgjorts af utlöpande Sedlar eller af skuld på Assignations_ i Fonders räkningar.
Herr Grefven och Vandt Illa r skalle niöre - 1 j)«u 39 Maji J. m. slog, att BancoUtskottets ifrågavarande Memorial måtte låggas till handlingarne.
Hvarefter Herr Grefven och Landt Mar JkMken hemställde, om icke Ridderskapet och xldeln skulle finna låmpeligt anmoda Banco-Utskottet att med görligaste första föranstalta, det 1000 exemplar af alla de vid Utskottets Memorial bifogade tableaur, må till trycket befordras, för att derefter utdelas bland RiksStåndens Ledamöter; äfvensom att den dertill erforderliga kostnad, måtte utaf de till Riksdags-utgifternes bestridande anslagne medel, utgå.
Herr Tiof enblad'.
Månne ej 1000 exemplar år för litet, då det blott år papperet somgjgör skillnad i kostnaden?
Om idoo exemplar afdra-i gas, kan äfven en tillgång beredas allmänheten,1 att i Bokhandeln erhålla dessa Tabeller, en uppmärksamhet å Ståndernes sida mot Nationen, visserligen ej olämplig i ett ögonblick då så mycken vigt år fästad vid de upplysningar de innehålla, och så många anse dyrbara egna intressens derå beroende.
Friherre Anckar[v är d, Carl Henric'.
Jag tager mig frihet hemställa, om icke ändamålet båttre skulle vinnas, deråst man genom stentryck kunde få tabellerne afdragne.
Den erin^ rån torde således böra till Utskottet afgå, att Utskottet må förfråga sig , om tryckningen skul. le kunna ske genom stentryck, så vida icke ta - 720 j)cn 5 o
Maji f. m. bellerne aro för stora i förhållande till de pressar, sCfm här finnas, Då kunde tryckningers fortare än inom tre eller fyra veckor vara fullbordad.
Uppå derefter af He{rr Grejven och Lundth Marskalken förnyad proposition, beslöt Ridderskapet och Adeln anmoda BancoUtskottet, att med görligaste första föranstalta det i5oo exemplar af alla de vid Utskottets Memorial bifogade tableauer, måtte på det sätt, hvarigenom skyndsamheten af tableauernes tryckning säkrast vinnes, antingen i stentryck, om sådant sig göra låter, eller ock igenom vanligt tryck utgifvas, för att derefter utdelas bland RiksStåndens Ledamöter, samt hållas Allmänheten i Boklådorne tillhanda; och borde den dertill erforderliga kostnad, utaf de till Riksdags-utgifternes bestridande anslagne medel utgå.
Företogs till pröfning RiddarhusUtskottetS den 6 dennes aflåtne, samt den i5 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Memorial, i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkningar vid Utskottets deir 3 sisth April afgifne Memorial, angående Bänkmäns afskaffande.
Herr Riben, Carl Wilhelm.
Når RiddarhusUtskottetS Memorial om Bänkmansinråttnin gens - So Maji f rn. gens afskaffande första gången förevar, vågade jag vördsamt framställa åtskilige betänkligheter emot det då af Utskottet uppgifne förslag om Electorers utväljande in Pleno; och dessa betänkligheter i förening med de anmärkningar som af andre Ledamöter gjordes, föranledde en iåterremiss.
Uti Utskottets nu inkomne sednare Memorial tillkännagifver Utskottet, att det alldeles ändrat sin iÖrst i detta ämne yttrade åsigt, och jag har således för rfjin del all anledning att vara tillfredsställd med Utskottets förfarande.
Jag anhåller också nu om proposition till bifall å Utskottets Memorial, likväl med en modification.
Utskottet har nemligen föreslagit
Riddarhusets indelande i 25 afdelningar, hvaraf hvar och en skulle välja en Elector ur liela massan.
Jag fruktar att ett slikt valsätt i verkställigheten skulle möta nog stora svårigheter.
Det år alltid att supponera, att en föregående afdelning väljer en person, som pluraliteten i en eftergående afdelning också öfverenskommit att välja; Utskottet som förutsett denna olägenhet, har såsom correctiv deremot föreslagit att den utvalde Electorens namn genast efter listornas öppnande ljudeligen utropas och på väggen uppspikas; samt rådrum lemnäs hvarje afdelning innan densamma inom skranket framträder.
Men det är just på detta rådrum, som jag önskar fästa Högloflige Ridderskspets och Adelns uppmärksamhet.
Det tyckes strida mot naturen af ett val, att det icke skall obehindradt fortgå ifrån början till slut; och det är svårt att såga Ridd, o. Ad, Fr. IV. Band. 46. 722 Den 5o Maji J. m, hvad LandtMarskalken och Ståndet skulle sysselsåttä sig med under rådrums-tiderne , hvilka för hvarje afdelning icke synes kunna blifva kortare, ån en fjerdedels timme; 24 sådana göra 6 timmar, som således efter min tanke, onyttigt förspillas.
På dessa skål tillstyrker jag den förändring i Utskottets Förslag, att hvarje afdelning utser en Elector inom sig; då Electorerne också blifva mera jemt fördelade inom hela Riddarhuset.
Ehuru jag aldrig trott, att ofta förändrade Lagar leda till allmänt val, anser jag dock, att, enär nu fråga år om ändring i sättet att välja Electorer, Riddarhus-Utskottet så riktigt uppgifvit sitt för., slag, att jag för min del ej annat kan ån tillstyrka bifall å detsamma.
Jag kan ej med Herr Riben dela den tanka, att valet skulle ske båttre, på det sått han uppgifvit, genom Val inom Afdelningarne.
Jag tror, att ändamålet bäst vinnes, om valet sker på sätt Utskottet förslagit.
Jag tror visserligen, att olågenheter kunna, såsom Herr Riben nämnt, uppkomma derigenom, att en person möjeligen blifver borttagen af ’en föregående afdelning; men mig synes, att detta lättast afhjelpes, om tillräckligt rådrum lemnäs, att före valets början uppgöra en lista på 25 personer, och man dervid öfverenskommer, att, om den man velat välja blifver borttagen, alltid taga den, som närmast derefter icke år borttagen.
Da ända - tyen oo Maji f, m. målet år att få 25 Electorer, år ingeri skada skedd för de efterföljande afdelningarne, orri en af deras personer redan blifvit utvald.
Dé af Herr Riben omförmålte svårigheter årö således icke af den beskaffenhet, att förslaget derföre ej kan antagas, och jag tror, att föremålet just såkrast vinnes, örn Utskottets förslag, för hvilket jag för min dei röstar, bifalles.
Förra gången * då detta ämne förevar, hörde jag talas om det inflytande visse partier kunde hafva på valen j men nu, sedan Afdelningarne skola blifva 25, anser jag detta inflytande långt snarare kunna åga rum, ån förut, jag finner ock af hvad Herr Riben anfördt, stor olågenhet följa af Utskottets förslag, emedan derigenom en efiergående afdelning kan komma i förlägenhet.
Ått åter lemna hvarje afdelning nödigt rådrum, skulle medtaga alltför mycken tid, Den tanka, att man inom hvarje afdelning skulle välja en Elector, anser jag vara ändå mera förkastelig.
Vid denna Riksdag, då Riddarhuset redan vid början var ovanligt fulltaligt, hade likväl på sådant sätt endast omkring 20 personer kommit att utgöra hvarje afdelning.
Då nu till exempel på tredje bänken finnas 6^7 personer, som ej årö valbare, skulle man vara alltför inskränkt uti sin Valrättighet och under Riksdagens iopp blifva det ån ytterligare.
Jag anser således vinsten af den föreslagna förändringen i sättetj att välja Electorer, vara ingen j eller fit
Då ämnet förra gången förevar, vågade jag höja min röst för att tala för det förslag Riddarhusutskott framställt.
Flerfaldige olägenheter uppkomma genom hittills bruklige val af Bänkmån.
Jag delar ej med Herr Riben den fruktan, att så lång tid skulle erfordras för att rådgöra, i händelse den man hade ämnat välja, blifver utsedd af en föregående afdelning.
Jag tror ej, att ett sått finnes som lemnar större latitud, större säkerhet; då deremot det Herr Riben förslagit, visserligen icke lemnar en sådan.
Ofta skulle svårigheter uppstå om man nödgades inom afdelningen välja den person man skulle utse till Elector.
Det kunde inträffa, hvad Friherre Hjerta omnämnt, att på en bänk af 8 personer, 6 kunde vara sådane, att de icke fingo väljas till Electorerj och då blef valet blott emellan tvånne.
Det kunde äfven hända, antingen att personerne af en afdelning, vid början af en Riksdag ej voro kände för hvarannan, eller att den väljande för den eller de han kände, ej hade lika förtroende, som för andre utom afdelningen; denne, och möjeligen ännu flere svårigheter, anser jag kunna blifva en följd af de stridige förslag, som emot Utskottet blifvit framkastade, och jag tillstyrker således på det högsta bifall å RiddarhusUtskottets Memorial.
Då det alltid måste för Ridderskapet och Adeln vara lättare, att genom ett, ån genom tvenne, val uttrycka Ståndets vilja, och mau efter nuvarande Riddarhusordning först skall välja Bänkmån, innan Den 30 Maji J. rn.
Electorer kunna utses, men enligt RiddarhusUtskottets förslag
Ståndet directe skulle välja Electorer, synes det mig vara alldeles klart, att sistnämnde förslag äger företräde.
Jag förenar mig likväl med Herr
Riben deruti, att hvarje afdelning bör inom sig utvälja en Elector.
Med afseende ej mindre å Ridderskapets och Adelns närvarande sammansättning, än å Ståndets i märkelig mon tilltagande utbildning, kan jag ej annat förmoda, än att inom hvarje afdelning alltid skall finnas en person, som är valbar och skicklig att blifva Elector.
Jag tillstyrker derföre, lika med Herr Riben, att inom hvarje afdelning må utväljas en Elector, helst man derigenom förekommer, att listor på förhand uppgöras och utdelas.
Herr von Hartmansdorff, Augujt1 Den modification Herr Riben föreslagit, är enlig med den framställning Grefve von Schwerin gjorde den dag ämnet första gången förevar.
De skäl, som då anfördes, synas mig talande.
Den värde Ledamoten trodde då, att om man valde Electorer bland hela Ståndet, ett allttör.starkt inflytande skulle derigenom lemnäs öppet åt dem, som vanligen bo i Hufvudstaden, eller åt dem, som innehafva de främsta och sista bänkarne på Riddarhuset, samt att de der komme ifrån landet, skulle hafva mindre inflytande, än som vederborde.
Jag tror nemligen, att om ett parti vid början af en Riksdag hade öfverhanden bland Ridderskapet och Adeln i allmänhet räknadt, så blir för delsamma lättare att bestämma Electors - pen 5o Maji /, m. valet, i händelse det Hnge ske obehindradt inotn hela antalet, än om detta vöre fördeladt i 2§ r]elar, och hvarje sådan afdelning valde en Eleptor inom sig.
Då skulle det troligen hända, att pluraliteten på någon afdelning vöre af annan piening än den rådande, och följaktligen ipsattp en Ejector, sorn ej heller hörde till densammas anhängare, hvarigenom Electorerne blefvo mera blandade och i det hela mera oväldiga, än om de rådande allena tillsatte dem de önskade.
Jag anser det dessutom vara lättare för hvarje persson särskilt att göra bekantskap med de Ledamö-? ter, som höra till hans 25:te afdelning, och deraf utsöka én, än att bland hela mängden utsöka 2 5; ty det är såsom en följd af Utskottets förslag, nödigt, att desse 20 på förhand äro bestämda, åtminstone för de sista afdelningarne, emedan det eljest kunde hända, att de föregående borttagit dem, sorn dessa ämnat välja, och att de under pågående val icke finga nog rgdrum till att betänka sig.
Ar det således för alla de sednare bänkarne nödigt att hafva Eleptors-listor uppgjorda på förhand, och kunna pricka af dem, de föregående invalt: så är det troligt, att Electqrs-ljstor uppgjordes för samtlige afdejningar, samt att öfverenskommelser och utdelning icke; kunde hämmas, I afseende på hvad sorn blifvit anfördt, till exempel talande mot val inom hvarje 2q;te afdelning, rörande förhållandet på tredje bänken, så kunde det lika väl hända, att, vid en kommande Riksdag detta stora antal af Konungens Rådgifvare, som ej äro valbara befunnos deladt på 5:dje och 4:de afdelningen^ filer på flere, och på andra bänkar kunde till-.
Den oo Maji f, m. 727 gången vara så mycket lättare.
I alla fall bör väl ej ett helt förslag, i händelse det eljest vöre riktigt, förkastas för dylika tillfälliga omständigheter, Jag tror ej heller, att det är så svårt för dem sorn komma från Landsorten, att bestämma sitt val inom en tjugofemtedel, eller för personer, som ej hafva manga bekantskaper, att inom deni finna någon Ledamot som vöre skicklig till Elector, ty Electorsvalet synes mig böra bestämmas mera efter cfen opinion man känner en person äga, än efter hans personliga förhållanden.