Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Den 18 IuHr. 34Z Herr Grefwen och Landtmarskalken Det har wisierligcn yttrat sig til den gjorde Propositionen ett gansta allmänt bifall , likwäl som nägra nej äfwen hörts, är det otwifwelaktigt deras rätt som dem yttrat, at erhälla votering, öm de den yrka.
Men jag fär hem, ställa om, dä de andra Ständen redan enhälligt samtyckt til Kongl. Maj:t6 Nådiga Proposition, och en Votering hos Ridderstapet och Adeln således skulle wara af föga bätnad, dcsie Herrar ej skulle behaga at derpå ej yrka.
Grefwe Oe la 6 a ritte, gacob Jag säx härmed högtideligen förklara, 6t jag har ingen ting at päminna mot den Furste Konungen behagat Riksens Ständer föresiä, emedan jag ej kan och bör hafwa något emot en Person den jag icke känner:
At det wore honom jag ssulle wilja til Thronföljare utwälja, om ett wal nu borde och kunde ste; men at jag anser tiden til ett Thronföljare-wal icke ännu wara kommen, och at min röst således icke nu kan bNfwa för annat, än upstof med detta wal.
Herr i.itje, Lionté, förenade sig mel» Grefwe De ta Larctie.
Herr tulack, Oart, dä det tydligen röjeestg, at wid en skeende Votering Pluraliteten bifaller 344 Den 18 I»!". bifaller Konungens Nädiga Proposition; sä tager jag mig den friheten til Herr Grefwe Os v Lar-clis göra den framställning, at Herr Grefwen med förklarande at bibehålla sin i ämnet yttrade mening ändä afstär at äska Votering, säsom ej ledande til nägot ändamäl, utan endast uptagande en redan dyrbar tid.
Hans Epcellence Herr Grefwe kuutk, Tric.
Jag anhäller at Herr Grefwcn och Landtmarffalken behagade dela frägan:
Konungens Nådiga Proposition stiljer sig i twänne delar: vm utwäljande af Prinsen af Augustenburg til Sweriges Tronföljare, och om tiden at honom dertil utwälja.
Jag förklarar högtidligen at om walet nu strapt stall ste, hos mig ingen betänklighet upstär emot Prinsens as Augustenburg Person; men at jag för min del icke anser den stund ännu wara inne, dä Swerige kan utan wäda i ett Tronföljare - wal inga.
Häremot ropades äter.
Herr Grefwe» ochLandtmarstalken:
Uti nägon delning af frägan kan jag ej ingä, emedan Kongl. Maj:ts Nädiga Proposition är enkel, nemligen at genast wälja.
Grefwe vs lL 6arc!is, Hans Epcellence Grefwe kuutk och nägra flera yrkade ä nyo at Konungens Nädiga Proposition wore tydligen twäfaldig: at til Tronföljare antaga Prinsen af Augustenburg, och at antaga Honom genast, om i Den 18 Julik. 345 om Personen och om tiden:
Mot den förre ägde de intet stäk at förklara sig, mot den sednare endast protesterade de pä det kraftigaste.
Ropades starka Nej. Herr Gref w en och Landt marskalken förmälte sig anse Konungens Nädiga Proposition wara blott en och odelad, och upläste af densamma följande slutmening:
"Uppä alla förenämnde skäl och grunder föreflär Kongl. "Maj-.t til Swea Rikes Kron - Prins, Kongl. "Mast.ts Frände, Prins af "Schleswig-Hollstein. Sonderburg-Augustcnburg.
"samt önstar at detta högst wigtiga ärende, u"tan annat upstof, än det öfwerläggningarne "kräfwa, mä af Riksens Stander til inbördes "rådplägning och afgörande företagas."
Dä härwid gansta mänga hördes uti Herr Landtmarstalkens tanka instämma, och andre äter yttra sig deremot, upkom en tämmeligen allmän oro, hwarunder äfwen pä Votering yrkades; ändteligen erhöll Friherre riemlnZ, clas, nagra ögnablick ljud, och ytrade sig hemställa, om icke, sedan twänne Ständ redan bifallit Konungens Proposition , och äfwen Ridderstapets och Adelns Pluralitet til Sweriges Kron - Prins antagit Prinsen af Augustenburg — Fri - 346 Den 18 Juli;.
Friherre smings tal blcf här afbrutet af blandade rop, hwarefter han flöt med at förklara , det han ansägc Kongl. Maj:t6 Proposition böra förblifwa odelad.
Korrt derefter erhöll Grefwe körner, ^äolpy 6nr:m, ljud och utträde sig:
Da ändanrälet med en Votering ej kan wara annat, an det at utröna Pluralitetens tanka, och Herr Grefwens och Landtmarffalkens Preposition blifwir med ett nästan allmänt Ja beswarad, wagar jag i ödmjukhet hemställa, om icke de Herrar som prkat Votering, hwilken wist ej kan dem nekas, likwäl r afseende pa Pluralitetens redan gifna yttrande, wille derifrån afstä. Grefwe Os 1-r Oaröis.
Jag är fullkomligen öfwertygad at Utflaget af en Votering skulle blifwa emot det tänkesätt jag i förewarande ämne pttrat.
Men om jag samtyckte at r Votering ej ingä, ffulle jag i sakens närwarande stick, tro mig hafwa medgifwit sjelfwa buftvudfrägan om tiden, och pä denna grund kan jag icke begifwa mig.
Ä nyo upkommo rop af blandad beskaffenhet.
Herr Grefwen och Landtmarffalken srägade om ej de Herrar som wäckt inwändimrgar r anseende til Liden, skulle behaga af jiä Den 18 Julik. 347 stä ifrän Votering och finna sig tillfredsställde genom en reservation af sina tankar i Protocvllet.
Under de förnyade rop, som härwid upkommo, yttrade sig:
Herr äitvei 8to1^e , ?rear>c, at om Votering kunde ej fräga blifwa, emedan Herr Gre swens och Landtlnarstalkens Proposition hade bliswit btfallen.
Hans Excellcnce Herr Grefwe I'. nuck, frägade hu-u det kunde stigas, at Riddcrstapet och Adeln ej skutte fä votera, när äfwen Nej hade bliswit ropadt.
Gansta mänga ropade at de ej kunnat höra, annat än Ja, och ej hört votering askas.
Grefwe O o Ku a, ^uxust, yrkade för sin räkning r Protocollet reserweradt, at han conformerade sig nied Grefwe la Larciie. Herr Grefwen och Landtmät stålben:
Har jag förstått de Herrars mening rätt, I milka ärv af en skiljaktig tanka fran PluratiLe» tens, da jag tror den wara, at de rm an e den Person, som är föreslagen til Swernges KronPrins, icke äska nägon Votering?
Grefwe vo la 6ar6ie, Hans Ercellence Herr Grefwe cku ur K, Hans Ercellence Herr Fri - Z4Z Den 18 I»ln.
Friherre ^Vscbtm sister, Larl ^6am, Hans Ez'cellence Herr Grefwe krake, Friherre siikvers Lirfö 16, ddiis, förklarade Ultryckeligen til Protocollet at mot Prinsens af Augustenburg Person hade hos dem alldrig nägon betänklighet upstatt, utan at frägau om tiden til Thronföljare-wal more den enda, hwarom de kunde eller wille äska votering.
Herr k/ilje, krants, Herr von ^ockenström, Salomon, och flera andra hördes instämma med bemälte Herrar.
Under den sinnenas willrädighet som ännu fortfor, yttrade sig Herr Nordenstolpe, ^n6ers.
Innom detta Samhälle lärer wisierligen ingen kunna mitztänkas, at icke äga de ädlaste de redligaste tänkesätt för det allmännas wäl, ehuru nu stridiga meningar blifwit yttrade, uti nu afgjorde ämne.
Frägan är nu blott om de respective Herrar, som sä fullständigt til Protocollet yttrat sina tankar, och hwarföre de icke kunna förena sig uti detta wigtiga ärende, i synnerhet hwad som angär tiden til utwäljandet af Tronföljare, icke skulle kunna förmäs assia ifrän deras ostridiga rätt at begära Votering, om Herr Grefwcn och Landtmarffalken ä nyo proponerade dem, at blott medelst sina namns antecknande uti Protocollet göra reftrwation uti detta fall; häldst detta blir Den 18 Iulik. 34g blir mer authcntikt och för en efterwerld synligt, än genom en votering kunde winnås.
Ltael von Holstein, Loritta I^ncivir;, ansäg detta förflag wara mot Riksdags- Ordningen stridande.
Herr Grefwen och Landtmarstalken yttrade sin tilfredsställelse deröfwer at walet af Personen sä allmänt gillades, och at blott om tiden fraga wore.
Friherre LtjornsteZt, 6u8tsk, inwände, det han inhämtat den generella mening af Diseurserna at fräga om Thronföljden för det närwarande wore förhastad, ffadlig för Riket, och en olycklig orsakat ännu mer aflägsna den sä allmänt efterlängtade freden: tilläggandes at han instämde uti grunderna hwarpä Grefwe Oe l-t 6xräie jämte öfrige af Ridderffapets och Adelns Herrar Ledamöter fästat sitt yttrande, hwilka yttrat det omförmälte npffofwet.
Efter upkommen ny oro, yttrade sig Herr von LcllultLenlrLim, Oavici.
Jag har wid Högloft.
Ridderskapets och Adelns sammankomst i dag nnderlätit at tala, emedan jag icke funnit öfwerläggnings - ämnet stödja sig pä säkra och oswikeliga grunder.
Det har ock warit motbjudande at anföra nägra betänkligheter mot en Proposition som warit framställd af en Konung, som jämte den mäst Den 18 I"!rk. wäst undcrsätliga wördnad äger min warm aste tilgifwenhet, och hwilket ärende förut blifwit granstad! och tilstprkt af Stats-Rädets och Hemliga Mstottets Herrar Ledamöter, för hwilka alla jag hpfer den största högaktning; men efter allt hwad af Hemliga Ministeriella ärender Riksens Högloft.
Ständer nu meddelas kunnat, och i detta grannlaga ämne af Ridderstapets och Adelns Herrar Ledamöter ä ömse sivor anförde blifwit, kan jag icke annat finna, än at wid Rikets nu warande ställning walet af Tronföljare , ehuru försedd med de mast fullkomliga egenskaper, blifwer för Samhället högst äfwentyrlig.
Til följe af de redan hörda bifalls utrop a motsattsen, synes en votering til intet tjena; jag förestår derföre til undwikande af ett sä onödigt företag, at bwar och en, som anser ett upstof af Thronföljare-walet, ti! ett lyckligare förhällande emot andra Stater, wara försigtigast, reserwerar för en framtid sig icke kafwa bidragit til Pluralitetcns beslut, och hwilket kunde ste antingen i dagens Protocoll, eller ä en serskild strift.
Ingen feghet har mera i dag, än någonsin kunnat tysta min röst, och den, som äger hjertat pä rätta stället, rädes icke at teckna sitt namn, och at offentligen gifwa sin Patriotiska öfwertpgelse tilkänna.
Den högsta Guden dervaro och uppehälle til högsta alder wär älskade och Nädige Lands-Fader.
Har - Den 18 Julik.
Härtil hördes gansta mänga yttra sitt bifall.
Friherre ^.ciel8värä, blric Loran.
Jag får härmed förklara at jag är af samma tanka, som den Grefwe vo la Larllie, i afseende pä tiden til et Thronföljare - wal yttrat, men derjämte tillägga at jag, dä en sä stark Pluralitet uttryckt sig för den stridiga tanken, icke inser nyttan af en votering, utan instämmer för min del helt och hälli t i hwad Herr Ofwersten SKjöläsK-anä yttrat, at Stats-Rådet och Hemliga Utstottet, som i Rikets närwarande omständigheter tilstyrkt ett Thronföljare-wal genast, mä inför Gud och N-ationen blifwa answarige för päföljderne af detta steg.
Härwid upkom hos Ridderstapet och Adeln en märklig oro, hwarunder Hans Ercellence Herr Grefwe kuntk.
Grefwe ve la Lar cl is, Hans Epcellence Herr Grefwe Lrake, Hans Epeellence Herr Friherre vvLLnernsi8tsr, Friherre Iloncls, Larl, med siere, förklarade at de, städjande sig pä hwad Friherre ^6el8värä yttrat, afstode ifrän Votering, under högtidligt betygande til Protocollet, at deras stiljaktiga- tanka rörde ej den Prins som blifwit i fräga ställd, men den närvarande tidpunet, som blifwit til Thronföljare-wal föreslagen.
Friherre Andra Band. t77:o 45, 46. 352 Den 18 Julik.
Frihem kurck, knut, yttrade sig:
Dä jag för det närwarande finner at här icke är annat at göra för at fä frägan bestämd och saken afgjord, sä conformerar jag mig dä östren med Friherre ^.äeisvärä.
Mänga andra hördes med Friherre ^äel»vLrä instämma.
Herr 8cliön8tröm, kelin, om någon answarighet för Stats-Rädet och Hemliga Utskottet inför Gud och Nationen i afseende pä följderna af ett wal genast, bör icke här kunna npstä fräga.-Utan anhäller jag derföre at deliberationen mätte inskränkas innom det enda Hfwerläggniugs - ämnet, walet.
Häremot ropades mycket.
Herr 8kj öl cl ekran 6, ^nller8 kreclric, emot hwad Herr Ofwerste Sckönström anfört, får jag anmärka följande:
Jag tror ej at en Ledamot af Ridderskapct och Adeln lärer äga rätt at inskränka deliberationerna.
Jag tror ej at de kunna inskränkas til den grad, at man ej får tala om annat, än sjelfwa hufwudFmnet, i hwilket fall deliberationerne skulle blifwa föga uplysanLe, och reduceras til Ja och Nej.
Hans EMlence Herr Grefwe knabe, Grefwe ve v 6ar<Zie, och mänga flera yttrade härtil sitt bifall: och dä ytterligare nägon will - Den 13 Julik. 3ZZ willrädighet och oro bland Ridderffapet och Adeln rädde, upstod Herr 1'LKim^ri, Otto kreäric, och yttrade sig:
Den ynnest Högloft.
Ridderffapet och Adeln wid alla tilfällen wisat mig, at med tålamod afhöra de ffäl jag wägat framställa, och hwilka alltid grundade i mina känstor endast bewisat nit för Fosterlandets wäl; men tillika wittnat om min bristande kännedom , som bordt betaga mig hoppet at winna upmärksamhet, hwilken blott af Eder godhet, mine Herrar! blifwit ffänkt ät mina yttranden:
Detta föranleder mig at äfwen nu i denna afgörande Moment kanffe för långt utsträcka detta mitt hopp, da jag med bibehällande af den djupaste wordnad för Högloft.
Ridderffapets och Adelns tänkesätt, wägar framställa följande:
Ehuru jag nu hört sä mänga grundeliga ffäl anföras, som fullkomligen ingä i mina känftor och öfverensstämma med mina tankesätt, har jag likwäl ej kunnat öfnxrtygas eller fatta nödwändigheten af detta wals hastiga afgörande:
Ej eller kan jag inse den sällhet, som ffall tilflyta Fäderneslandet derigenom, at detta wigtiga ämne just i dag afgöres.
Men dä wi nu werkeligen kunna betragta denna sak säsom afgjord:
Dä irenne Riks-ständ redan enhälligt antagit Konungens Nädiga Proposition, dä en sä deciderad PluralitL bland Ridderffapet och Adeln tyckes äfwen bestämdt wara af samma tanka, kan desiutom resultatet af en ffeende Votering ej wara underkastadt nägot twifwel, derföre sin - ^5^ Dcn 18 finnér jag icke nägot ffäl til en Votering ilian ändamäl.
De Herrar som yttrat sina betänkligheter ivid den grufwelrga brådska, hwarmed detta likasom flera andra wigtiga ämnen under pästäcnde Riksmöte afgöres, hafwa derigenom i wära Protocoller bewis til eftcrwerlden förwarade, at äfwcn nu ägde Nidderskapet och Adeln Ledamöter, som wid alla tilfällcn ifrade emot förhastade beslut.
Man kan ju blifwa öfwerwunnen, utan at bli öfwerbcwist ?
Det blir ju alldrig någon stam at duka under för mängden eller öfwerinagten, dä man förfäktat sin sak til det yttersta.
Pä nu upgifne anledningar wägar jag ödmjukast underställa Högwälborne Herr Grefwe» och Landtinarstalkcn samt Högloft.
RidLerffapet och Adeln , om icke wi, som äro emot at denna sak nu stall afgöras, kunna reservera wär protest til Protoeollet:
Mpn at det oagtadt Kongl.
Majus Nädiga Proposition fästom afgjord fär anses, utan at det strides til en Votering, som likwäl ej kan uppehälla dcn längre än nägra timmar til.
Mänga instämde med Herr ?Lblman; men äfwen andra orediga rop hördes. Herr Grefwen och Landtmarstalken:
Jag fär fräga de Herrar, som icke äro ense med Den 15 Julik - med Pluraliteten, om de ej skulle behaga afstä frän Votering, emot det wilker, at de i Protocollet fä antecknad sin reservation i enlighet med Friherre ^.llel8vH-ll5 tanka?
Mänga bejakade denna fräga; men mycket annat ropades, som ej til Prosocollet kunde fattas.
Bland de fä som under korrta mellanständ kunde höras, war Friherre 5ysrn8tsclt, ('ari 6u8lLk, som förklarade at han för sin del snarare äffade Votering, Ln at wilja förbinda nägot owanligt wilker af answar för följderna af hwad utr förewaraude wigtiga ämne blifwit tilstprkt; och Herr liberti selm, 5eve6 6u5'.Lk, tom flera gänger blef afbruten afrop, yttrade sia, at dä han were Gud och Efterwcrlden answang för sin röst r af'eende pä Fäderneslandets wäl, sä witte han, för sin egen tilfredsställelse, hafwa k Protocollet intagit, at ban ej i närwarande stund kunnat bifalla Thronföljare-walet.
Ännu warade nägon stund oron, kwarunder bland annat yrkades pä answangheten för Stats-Rädet och Hemliga Utskottet.
Sevan ljud erhäMs yttrade sig Herr Grefwen och Landtmarffalken det rättigheten at äska votering wore obestridd Ug, Zo6 Den 18 Julik. lig, men, at den yrkade answarigheten inför Gud och Nationen ansägc Herr Landtmarffalken som ett olämpligt wilkor.
Ropades ä nyo, mot och med.
De la Lar 6 i o. Herr Erversten Lkjöi^edranci, har sä wäl uttryckt meningen af en sädan answarighet, at sä, sorn han den yttrat kan ett äberopande deraf icke anses olämpligt.
Grefwe ^törner, Loran, Den an swarigbet Herr Lfwerste 8Kjöläebi-Lnll yrkat för Stats Räden, är uti ConstitutionenH förwarad; och derwid torde jag fä anmärka, at säledes intet särffildt förbehätt torde wara nödigt, ehuru jag för öfrigt helt och hället instämmer uti den af Herr LKMäobranu yttrade mening.
Hans Epcellence Herr Friherre v/aclumei§ter, Darl ^ciam.
Dä jag, jämte flera, biföll lfwerste Lkjölclodrancw i flutmeningen af sit Dictamen yttrade tankar, hördes en röst som sade at det wore detsamma, som wille man sätta Ämbetsmän under Guds dom: en sädan flutsatfs kan omöjligen dragas af Herr lfwerste Lkjöl«tedr!nw8 yttrande, och fär jag förklara, at det alldrig är, alldrig warit och alldrig nägonsin kan blifwa min tänka at sätta Ämbetsmän under Guds dom för utgängen af deras tilstyrkanden.
Jag har ej til Protocollet yttrat mina tankar uti förewarande amne om Successionen, för at ej borrttaga tiden dä sä mänga redan fulleligen uplyst saken:
Jag fär likwäl nu härmed sörkla - Den 18 Julik.
357 förklara at jag för min del ingen ting kan hafwa at inwända wid walet af Prinsen af Au» gusienburg, en Furste, allmänt känd för sina stora egenffaper; men at jag trott nu icke more tiden inne at med sädan skyndsamhet afgöra ett sä granläga ämne, och at försigtigheten kunde for- . dra ett upffof med walet, tils widare, dä jag efter min öfvertygelse ej tror, at ett nu r förwäg gjordt wal, befrämjar freden, än mindre päskyndar densamma , utan at en ffyndesam fred utgörRiketsbehof, hwilken ärminochallmänhetenS enstämmiga önskan.
Jag begär ingen Votering, jag är tilfredsställd med at til Pratocollet yttrar vesta mina tankar, som grunda sig pä min öfwertygelse.
Mänga instämde i bifall til detta yttrande; men äfwen hördes rop as annan och blandad beskaffenhet.
Derunder upstod Herr 8kjöläebrancl, och yttrade sigt Oredan kommer säkert af ett oriktigt begrepp om de ord jag nyttjat i det yttrande, bwarmed jag finner at flere af de wärda Ledamöter som sörut begärt Votering, wilja conformera sig.
Mina ord lydde sorn föijer, sä wida jag nu minnes. och för öfrigt kunna d- ses i mitt Dictamcn: "Lemnom derföre ät dem det tilhör, nemligen "ät Stats-Rädet och Hemliga Utskottet, answa. ^ret inför Gud och menniffor, inför samtid vch "efterwcrld, om de utan den samwetsgrannasts "pröfning, tilstyrkt ett besiut m. m."
Det wore för mycket begärt at menniffor skulle wara answarige för följder, dem de omöjligen kunnat förutse eller hindra.
Jag har en- j däst 353 Vett 18 Julik. däst yrkat ett Moraliskt answar om Stats-Räder och Hemliga Utskottet, utan dm samwetsgrannaste pröfning tilstprkt M. M., hwilketjag anhätler mätte noga obserweras.
— Mycket bifall yttrades hertil, men ännu hördes tänkesätten wara delade om sättet utkomma til flut med förewarande ärende.
Herr kot bl i el), Larl lHe6i-ic, Dä Konungens Proposition at utan upffof utkora en Thronföljare, blifwit af en flark Pluralitet pä ett jakande sätt beävarad, dä Stats Rädet och Hemliga Utskottet tilstprkt detta wal genast, och dä tre Ständ redan enstämmigt bifallit detsamma, tror jag ej at det skulle fullkomligen instämma med Ridderskapets och Adelns wärdighet, och ej heller wara af nägon nytta, a t deröfwer votera ; utan sär jag derföre ödmjukligen föreflä, at de af Ridderffavets och Adelns Ledamöter, som ej wilja bifalla Propositionen, mätte ätnöja sig med at likasom nägon gäng wid 1789 och 1800 ärs Riksdagar kändt, teckna sina namn under en särskildt referwation, som singe intagas i Protocollet.
Detta yttrande blcf af Ridderskapet och Adeln mer och mindre wäl uptagit.
Herr Grefwen och Landtmarskalken, ffulle ej alla wara tilfredsställde och saken anses säsom bifallen om de Herrar, som äro af den mindre rädande meningen, singe ^anteckna sig säsom instämmande i de uttryck'
Hfwerste r^öläLbiLnd ur sitt
Dictamen uprepat.
Ropades Nej, Nej, Ja, Nej. Grefwe Den 18 Iulii. Z?o Grefwe voy»a, yttrade sig, at, han och flere ej wäl hört Herr LffjöldelnanäZ termer, och begärte derföre at fä Leur upläste.
Friherre ^clel8värcl, Lric 6öran^ ont Propositionen göres med det af mig gjorde til. lägg, sä afstär jag gerna ifrän Votering.
Dä ännu twekan och owisihet tycktes räda ibland en mängd af Ridderstapets och Adelns Ledamöter, yttrade sig Herr Grefwen och Land tmarstalken, at som en del af dem som begärt Votering ej tycktes wilja derifrän assia, sä finge han före-- flä Voterings-Proposition.
Den som bifaller Konungens Nädiga Proposition , at genast utwälja Prinsen af Augktsienburg til Sweriges Kron - Prins, strifwer Ja; Den det ej will, ffrifwer Nej! Winner Nej, är Konungens Propositios afffagen.
Nej! Friherre Ullner a »tx, solia» Wilhelm, ehuru enligt de tankar, jag tydligen yttrat, sa kerr - 360 Den 18 Julik. ken icke rörer mig enffilt; kan jag ej undgä at ifra för te Herrars rätt, som icke welat med Ja beswara första Propositionen; bör derföre ödmjukeligen erinra, at om Nej - Propositionen är ställd pä Kongl. Majus Nådiga Propositions totala afstäende, sä gifwes ät bemälte Herrars anförda tankar en riktning, som är mot werkligheten snörätt stridande dä Riddarebuset enhälligt önskar at Prinsen af Augustenburg antages til Thronföljare, och olikheten i meningarne endast rörer tiden til walet.
Härefter talades under ett oredigt sorl af blandade röster, gansta mycket som ej kunde til Protocollet fattas.
Ändteligen fick Herr Zstjöl Uek>r.in<l , ^llclers k^reclric, ljud, och yttrade sig:
Jag har kott mig höra at en del af de Herrar, som äro afen nekande tanke, skulle wara böjde at afstä frän Votering, med reservation at instämma uti den af mig uprepade mening utur mitt Dictamen.
Det torde säledeö ännu wara möjligt at undwika Voteringen, som medför tidsutdrägt, jemte mycket beswär för Högloft.
Ridderstapet o ch Adeln, och som minst wid detta tilfälle torde wara lämpelig.
Jag lärer föröfrigt ej behöfwa nämna, at jag är långt ifrän at bestrida hwarje Ledamots rätt at fordra Votering.
Härpä följde en läng stunds afbrott i öfiverläggningen, hwarunder mänga framträdde til Protocollet för at blifwa antecknade en del sä som Den 13 Juli!. Z6! såsom instämmande i Grefwe ve ta (ZarZie» och Friherre ^äelsvLi-äs yttrade tankar, endel r den af Herr LKMäedranä uprepade mening.
Härunder begärde Herr 8iIfver8toIp6, foliLN Orrvik, yttrande sig och mänga med honom ej hafwa hört Votering begäras, at fä weta afhwilken densamma blifwit ästad. Grefwe Oe l-r 6ar6ie, och mänga: Herr .
Landtmarstalken har hört det, och jag tror det gör tilfyllest.
Friherre Ltjern^edt, L^rl 6ostAf, yttrade sig wara färdig at anteckna sig säsom den där begärt Votering.
Herr Aminoff, keoäor, förmälte at han wäl icke yrkat Votering, men at, om det fordrades redo för hwilka det begärt, sä upgäfwe han sitt namn.
Efter nägon widare oro af kort waraktighet, srägade Herr G re swen och Landtm ar st alken, om icke, under wilkor at fä sin Reformation i Protocollet förwarad, de Herrar som hyste en frän Pluraliteten skiljaktig tanka, skulle wara nöjde at ifrän Votering afstä?
Ari - 562 Den 18 Juiri.
Friherre ittssrts, ^xei: Oin Votering hade ej blifwit fräga, om ej en och annan Ledamot häromkring yttrat sig, ungefär sä, at Lopp!
Det skatt ingen Votering bli! och se dä
Ha wi welat utöfwa wär rättighet.
Friherre 8llfvsr8cKlölkl, dllii8, yttrade sig ej hafwa pä en läng stund hört yrkas Votering ; blott den begärdta Reserwation blefwe intagen i Protocollet, sä torde Ridderffapct och Adeln utan swärighet kunna komma ifrän detta ämne.
Dä utaf mänga yrkades at fä höra upläsas utur Herr §KM6ebran68
Dictamen de siere gängcr derutur äberopade ord, framträdde han i sirankct och upläste dem, lydande fullständigt som följer:
"Lemnom derföre ät dem "det tilhör, nemligen ät Stats-Rädet och Hem"liga Utffottct, answaret inför Gud och men"niffor, inför samtid och cfterwerld, om de u"tan den samwetsgrannaste pröfning tilstyrkt "ett beslut, hwilket wi nödgas fatta sä tilsä"gandes med förbundna ögon."
Ridderskap^ och Adeln yttrade härtil mycket bifall.
Friherre kurck, knut, hos Herr Grefwe» och Landtmarffalken fär jag fördenskull ödmjukast anhätta,detwärreserwationsä mättejusteras, at de rrd i Herr Ofwersten LKjöläc-branZs
Dictamen, hjyarpä den grundar sig, til undwikande af allt Den 18 Julik. 36z allt wist för ständ mätte verb v
Lim uptagas.
Hans Ercellence Herr Grefwe'?.nuti,, om Herr Grcfwcn och Landtmarffatken behagar göra Proposition, afstär jag gerna frän Votering, om det blott tillätes at de som warit af den skiljaktiga tankan mätte fä sin Reserwation i Protoeötlet förwarad.
Derefter utlät sig Herr Landtmarffalken til Friherre 8tjern8ti.-6c, at enär han nn mera more den ende som pästode Votering, torde han behaga deri frän afstä; hw arpä Friherre 8tjci-n8teclt swarade at Dotering blifwit af honom yrkad sä som den yttersta af hans rättigheter, men at han ocksä nu kunde läta densamma falla.