Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Direktionen i den sednare frågan enhälligt yttrade den åsigt, att någon boningslägenhet inom Riddarhuset icke kunde åt Vaktmästaren lämpligen inredas, samt att det vore oundgängligen nödigt, att
Vaktmästaren fortfarande egde en bostad inom Riddarhusets tomt.
Efter en utförlig framställning i ämnet tillstyrkte Utskottet i sitt Utlåtande N:o 6, hvartill
Direktionen, för undvikande af vidlyftighet, nu får hänvisa, att i anseende till den betydliga skuld, hvarför
Riddarhuskapitationsfonden häftade i och för de å Riddarhusbyggnaden redan verkställda reparationer, och den ytterligare skuldsättning, som skulle erfordras i och för de gamla byggnadernas borttagande och andra byggnaders uppförande i stället, Ridderskapet och Adeln måtte till nästblifvande Riksdag uppskjuta sitt beslut i frågan.
Detta Utlåtande bifölls af Ridderskapet och Adeln den 21 Mars 1863, hvarefter, med anledning af ny i ämnet väckt motion.
Ståndet, medelst bifall till Utskottets Utlåtande N:o 9, den 5 Augusti samma år beslöt: l:o att Direktionen borde begära hufvudstadens myndigheters yttrande, huru, för den händelse Ridderskapet och Adeln komme att besluta Riddarhusgårdens ordnande genom borttagande af de der nu befintliga byggnader, Staden ämnade använda och ordna de Staden tillhöriga tomt delar åt Riddarhusets norra sida mot Mälaren; 2:o att Direktionen väl i allmänhet skulle erhålla uppdrag att till Ridderskapet och Adeln vid nästa Riksdag framställa förslag angående lämpligaste sättet till ändamålsenligt ordnande af Riddarhusets gårdsplan, men att inga speciella föreskrifter borde i sådant afseende
Direktionen meddelas, vare sig angående nya byggnaders uppförande eller gårdens apterande til en parkanläggning; samt 3:o att Direktionen i sammanhang härmed borde inkomma med förslag till definitift reglerande af Riddarhus-Sekreterarens löneförmåner. 23 Sedan frågan sålunda ånyo blifvit hänskjuten till
Direktionens handläggning, begärde Direktionen till en början hos Ofver-Ståthållare-Embetet, att vederbörandes yttrande i frågan om det framtida ordnandet af stadens norr om
Riddarhusets gård belägna tomtdelar måtte infordras samt Direktionen tillställas ; och har Direktionen i anledning häraf fått emottaga ett af Stadsfullmäktige meddeladt yttrande af innehåll, att någon plan för framtida användandet af den ifrågavarande platsen ännu icke blifvit uppgjord, men att i betraktande al den under seglationstiden synnerligen lifliga trafiken, äfvensom af önskvärdheten att erhålla en utefter Norrström bakom Riddarhusgården, Rådhuset, Stadens Cellfängelse och Kanslihuset fram till Mynttorget löpande strandgata, med visshet torde kunna antagas, att platsen, sedan derå nu befintliga byggnader blifvit undanröjda, icke vidare komme att bebyggas, utan att densamma vid en blifvande strandreglering blefve till kaj eller strandgata använd.
Vidare anmodade Direktionen Slottsarchitekten Johan Erik Söderlund, att, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med en af Direktionens Ledamöter, Kammarherren Friherre Carl Bennet uppgjord modell, utarbeta ritningar och kostnadsförslag till gårdsplanens ordnande på sådant sätt, att i tomtens nordvestra och nordöstra hörn skulle uppföras två, till bostäder inredda paviljonger, större än de af Intendenten Scholander föreslagna, dessa paviljonger sammanbindas med Riddarhuset genom tva längs efter Riddarholmskanalen och Riddarhnsgränden löpande, låga uthusbyggnader, afsedda att inrymma bodar och magasiner, samt den mellanliggande gårdsplanen jernnäs, grusas och förses med planteringar; och hafva, i enlighet härmed, ritningar blifvit af Slottarchitekten Söderlund utarbetade samt kostnadsförslag, slutande sig å en summa af 105,242 R:dr 59 öre, upprättadt.
Då sålunda icke mindre än tre särskilda förslag till Riddarhusgårdens ordnande redan förefinnas och komma att blifva föremål för Ridderskapet och Adelns pröfning, samt det vid förslagens framläggande ålåge
Direktionen att uttala en bestämd åsigt om lämpligaste sättet för gårdsplanens ordnande, har hos Direktionen i öfvervägande kommit, hurusom det skulle vara särdeles önskligt och för frågans lyckliga lösning gagneligt, om en offentlig, i byggnadsämnen förfaren myndighet ville taga kännedom af de uppgjorda ritningarne och yttra sig öfver frågans architektoniska del, så att ej mindre Direktionen, då dess utlåtande skulle afgifvas, än äfven Ridderskapet och Adeln vid ärendets slutliga afgörande erhölle den ledning för omdömet i nyssberörde hänseende, som inhemtandet af en sakkunnig myndighets åsigt naturligtvis måste medföra; hvarföre
Direktionen, i skrifvelse till Öfver-Intendents-Embetet anhållit, att Embetet, efter verkställd granskning af de särskilda ritningarne och kostnadsberäkningarne, måtte till
Direktionen afgifva sitt yttrande i frågan, hvilketdera af dessa förslag ansåges bäst öfverensstämma med sjelfva Riddarhusets byggnadsstil och mest bidraga till platsens försköning, äfvensom tillkännagifva, huruvida något mera 24 väsendtlist kunde vara alt anmärka emot de uppgjorda kostnadsberäkningarne.
A denna skrifvelse har Direktionen fått emottaga det svar, att Ofver-Intendents-Embetet funnit samtliga förslagen utförbara samt de deröfver uppgjorda kostnadsberäkningarne riktiga, men att Embetet ansåge det af Intendenten Scholander uppgjorda alternativa förslaget, som afsåg uppförandet af tvenne mindre paviljonger i tomtens nordvestra oall nordöstra hörn, bäst öfverensstämma med Imfvudbyggnadens stil samt antagligen vara af dess Architekt tillämnadt, hvaremot, derest hufvudsakligt afseende fästades å frågans ekonomiska del, fördelaktigast torde blifva att å tomten uppföra tvenne större flyglar, hvardera till två våningars höjd, soubassementer oberäknade, i enlighet med en skrifvelsen bifogad, af Architekten hos Embetet, vice Professorn J. A. Haverman uppgjord samt med byggnadsstilen jemväl öfverensstämmande eskiss, hvilka flygelbyggnader, som exempelvis skulle kunna inredas och uthyras till lokaler för Statens embetsverk, af hvilka flere vore i saknad af erforderligt utrymme inom Kronans egendomar, beräknats kunna verkställas för en kostnad ej öfverstigande 250,000 Riksdaler Runt.
Direktionen sålunda i korthet redogjort för hvad tillförene i denna fråga förekommit och blifvit af Direktionen åtgjordt, öfvergår Direktionen till det yttrande angående lämpligaste sättet för ett ändamålsenligt ordnande af Riddarhusets gårdsplan, som det till följd af Ridderskapet och Adelns sednast i ämnet fattade beslut åligger
Direktionen att afgifva, dervid Direktionen till en början anser sig böra tillkännagifva, att
Direktionen fortfarande vidhåller sin under förra Riksdagen uttalade åsigt derom, att någon boningslägenhet inom Riddarhuset, hufvudsakligen med afseende å den eldfara, som derigenom torde uppkomma, icke lämpligen kan åt Vaktmästaren inredas, samt att det är oundgängligen nödigt, att han eger en bostad å Riddarhusets tomt, hvaraf följer, att vid framställandet från
Direktionens sida af ett förslag till gårdsplanens ordnande, måste afses, alt åtminstone så stor del deraf skulle bebyggas, som erfordras för beredande af en sådan bostad jemte för Riddarhuset nödiga uthuslägenheter.
Med denna utgångspunkt för sin framställning har Direktionen nu att söka ådagalägga, hvilketdera af de fyra förslag, som blifvit uppgjorda och härmedelst öfverlemnas till Ridderskapet och Adelns bedömande, torde bäst motsvara ändamålet, eller platsens lämpliga ordnande med hänseende till icke allenast dess försköning, utan äfven den fördel, som af en så förmånlig tomtplats skäligen bör kunna påräknas.
Hvad då först beträffar de två förslag, som afse uppförandet af tvenne större flyglar vinkelrätt emot Riddarhuset längs efter Riddarholmskanalen och Riddarhusgränden, anser Direktionen för sin del, att sådana stora och höga byggnader, om än de till stilen öfverensstämde med Riddarhuset, dock skulle, jemte det att de komme att bortskymma en stor del af hufvudbyggnaden, betraktad från sjösidan, på dess utseende utöfva den men - 25 liga inverkan, att densamma, till följd af flyglarnes närbelägenhet, storlek och höjd, komme att synas såsom af dem nedtryckt, hvarförutan och då utförandet af någotdera utaf dessa förslag skulle medföra en utgift af i ena fallet omkring 220,000 och i det andra omkring 250,000 R:dr, Direktionen föreställer sig, att Ridderskapet och Adeln i financielt hänseende hyser obenägenhet för att inlåta sig i ett så stort och kostsamt byggnadsföretag.
Vidkommande sedermera Intendenten Scholanders sednare alternatif, enligt hvilket å tomtens nordöstra och nordvestra hörn två mindre byggnader eller paviljonger skulle uppföras samt platsen i öfrigt planeras och planteras samt inhägnas medelst ett högt på granitsockel upprest jernstaket, hyser
Direktionen visserligen fortfarande den åsigt, alt, på sätt öfver-Intendents-Embetet jemväl yttrat, ett sådant ordnande af platsen måhända blefve det till utseendet fördelaktigaste, men anser sig dock ej böra förorda detsamma, såsom i ekonomiskt hänseende mindre lämpligt.
Kostnaden för detta förslags verkställande har blifvit beräknad till omkring 71,000 R:dr eller, derest stenportalen emellan de båda paviljongerna ej komme att uppföras, till ungefär 63,000
R:dr, hvartill bör läggas en utgift af cirka 3,000 R:dr för den i en särskild byggnad inrymda värmeapparatens förflyttning och anbringande i den närmast belägna delen af stora källaren under Riddarhuset.
Ehuru en så betydlig kostnad skulle å platsen nedläggas, komme
Riddarhuskassan likväl ej att deraf erhålla den ringaste inkomst, utan måste helt och hållet vidkännas den förlust, som för kassan komme att uppstå till följd af de nuvarande flygelbyggnadernas borttagande.
För att blifva i tillfälle att lemna en utredning af frågan huruvida nämnde kassa kunde bära en sådan förlust, har
Direktionen från Riddarhus-Kontoret infordrat och erhållit en härhos bilagd kalkyl (Bilaga Litt.
A) öfver kassans inkomster och utgifter för innevarande år, upprättad med ledning af sistlidet års bokslut.
Af denna kalkyl inhemtas, att kassans inkomster utgöras af dels räntor till ett belopp af 11,639 R:dr 50 öre i utlånade medel, 213,450 R:dr, dels hyresafgift för flygelbyggnaderne, 4,531
ILdr 50 öre och dels hyra för källaren 1,800 R:dr, eller tillsammans 17,971 R:dr, samt att utgifterna beräknas att uppgå till 13,475 Hulr 91 öre, så att ett öfverskott af 4,498 R:dr 9 öre skulle uppkomma.
Detta öfverskott motsvarar väl i det närmaste den hyresafgift för flygelbyggnaderna, hvaraf kassan efter deras nedrilnlng komme att gå i mistning, men härvid är att bemärka, dels att kassan i sådant fall skulle drabbas af en årlig utgift å 400 R:dr, hvilken summa, på sätt Direktionen i ett särskildt Memorial löreslagit, borde utgå till Riddarhus-Sekreteraren såsom ersättning för de uthuslägenheter han för närvarande innehafver, dels ock att en ytterligare årlig utgift af omkring 2000 R:dr i den aldra närmaste framtiden sannolikt komme att lörestå till följd deraf, att såväl Riddarhus-Kamreraren som ock Förste Riddarhus-Kanslisten varit i Riddarhusets tjenst under den 26 tid och uppnått den lefnadsålder, som enligt Instruktionen erfordras för att vid afskedstagande vara till pension berättigad, llidderskapet och Adeln torde häraf finna, att
Riddarhuskassans ställning ej ännu medgifver, att den beröfvas all inkomst af gårdstomten, hvarföre och då, på sätt här nedan kommer att närmare utvisas, en utväg finnes att ordna platsen på sådant sätt, att såväl ett prydligt utseende som inkomst af densamma kan vinnas, Direktionen anser sig ej böra tillstyrka Ridderskapet och Adelns bifall till förslaget om platsens ordnande i enlighet med Intendenten Scholanders sednare alternatif.
Det återstår nu att tillse, huruvida det af Slottsarchitekten Söderlund uppgjorda förslag är af den beskaffenhet, att åt detsamma bör lemnäs företräde.
På sätt förut blifvit omförmäldt, skulle enligt detta förslag i tomtens nordöstra och nordvestra hörn uppföras två till bostäder inredda paviljonger, större än de af Intendenten Scholander föreslagna, dessa paviljonger sammanbindas med Riddarhuset genom två låga uthusbyggnader, afsedda att inrymma de för Riddarhusets eget behof nödiga vedbodar och andra uthus jemte åtskilliga dylika lägenheter till uthyring, samt den mellanliggande gårdsplanen jernnäs, grusas och förses med planteringar.
Kostnadens för paviljongernas och uthusbyggnadernas uppförande har på sätt det under Litt.
B. bifogade kostnadsförslaget närmare utvisar, blifvit beräknad till omkring 105,000 R:dr, hvartill bör läggas dels 4,000 R:dr för uppförande af jernstaket med port emellan paviljongerna åt sjösidan, dels ock 3,000
R:dr för gårdens planering och plantering, så att sammanlagde utgiftsbeloppet enligt detta förslag komme att uppgå till ungefär 112,000 R:dr.
1 paviljongerna skulle kunna uthyras 27 rum, hvilka, om hyran beräknades till 150 R:dr för hvarje rum, komme att inbringa 4,050 R:dr, hvarjemte minst 450
R:dr kunde beräknas i hyresinkomst af uthuslägenheter, så att sammanlagda hyresinkomsten torde kunna upptagas till 4,500 R:dr, eller omkring 4 procent ä det nedlagda kapitalet.
Häraf synes, att den förlust, som Riddarhuskassan till följd af de nuvarande gårdsbyggnadernas borttagande komme att vidkännas, blefve efter de nya byggnadernas uppförande i det närmaste ersatt.
Då dertill kommer, att enligt
Direktionens åsigt ett sådant ordnande af platsen ingalunda blefve vanprydligt, utan fastheldre komme att i väsendtlig mån bidraga till dess försköning, anser
Direktionen, som jemväl får fästa uppmärksamheten derpå, att de nuvarande gårdsbyggnaderna äro i ett högst bristfälligt skick, så att deras underhåll torde komma att medföra icke obetydliga årliga utgifter, sig ega giltiga skäl att vördsamt hemställa, det Ridderskapet och Adeln behagade besluta, att de nuvarande byggnaderna å Riddarhusets gårdstomt jemte det å stadens mark belägna ridhuset skola borttagas somt tomten ordnas i enlighet med de af Slottsarchitekten Söderlund uppgjorda ritningar, dock med Direktionen förbehållen rätt att vid utförandet 27 göra mindre detaljförändringar, derest sådana skulle finnas nödiga, äfvensom uppdraga åt
Direktionen att detta beslut på lämpligaste sätt till verkställighet befordra.
Hvad åter angår frågan om anskaffande af de medel, som till förslagets utförande komme att erfordras, har Ridderskapet och Adeln af hvad
Direktionen i en föregående § meddelat rörande Riddarhusreparationsfondens nuvarande ställning redan inhemtat, att Fondens återstående skuld antagligen blifver under loppet af nästa år till fullo gulden.
Af de sedermera inflytande kapitationsmedlen, hvilka, såvida denna afgift bibehålies vid dess nuvarande belopp, kunna beräknas till omkring 12,000 R:dr om året, torde ungefär 10,000 ILdr blifva disponibla till byggnadskostnadernas betäckande, så att, om upplåning för Fondens räkning komme att eea rum, densamma inom en tidrymd af omkring 15 år torde blifva amorterad.
Då Ridderskapet och Adeln redan tillförene, i fråga om bestridandet af kostnaderna för omläggningen af Riddarhusets grundmurar, medgifvit, att medel dertill finge anskaffes genom upptagande af lån från andra under
Direktionens förvaltning stälda kassor och fonder, finnér Direktionen sig ega skälig anledning att jemväl nu föreslå, det Ridderskapet och Adeln ville bemyndiga
Direktionen alt för bestridande af de byggnadskostnader, som ej af Riddarhusreparationsfondens tillgångar kunde betäckas, upptaga lån från andra Riddarhusets Fonder, att jemte sex procent ränta derå återgäldas i den mån förstnämnde Fonds ställning sådant medgåfve.
Slutligen får Direktionen till upplysning meddela, att kontraktet om de till Stallmästaren J. W. Lundbäck uthyrda delar af flygelbyggnaderna väl blifvit prolongeradt till den 1 April 1870, men att, enligt ett i kontraktet intaget förbehåll, detsamma kan efter sex månaders förutgången uppsägning af Direktionen återtagas, derest Ridderskapet ock Adeln under hyrestiden skulle besluta nybyggnad å den borthyrda tomten eller nedrifning af någon utaf de derå befintliga byggnader.
I fråga om reglering af Riddarhus-Sekreterarens löneförmåner kommer särskildt Memorial att till Ridderskapet och Adeln afgifvas. § 11.
Sedan Ridderskapet och Adeln under sistlidne Riksdag förnyat sitt vid det nästförutgångne Riksmötet fattade, men af Kongl. Maj:t. ej gillade beslut om Bänkmansvalens afskaffande och utseende af Ståndets Elektorer för tillsättning af Utskotts-ledamöter medelst omedelbara val, samt i underdåning skrifvelse den 4 Mars 1863 anhållit om Kongl. Maj:ts Nådiga stadfästelse å ett i öfverensstämmelse dermed affattadt förslag till ny lydelse 28 af åtskilliga §§ i gällande Riddarhus-Ordning; så har Kong).
Majit, på sätt H. Exc. Herr Justitie-Stats-Ministern i skrifvelse den 14 Mars innevarande år
Direktionen meddelat, vid ärendets föredragning sistnämnde dag i nåder förklarat, att då vid förslagets granskning det förekommit, att utan uppgifven anledning utur 18 § uteslutits hvarje stadgande angående sättet för val af öfriga Elektorer och Nämnder, som till särskilda befattningar ’ enligt Regerings-Formen och Riksdags-Ordningen erfordrades, men särskild bestämmelse derom, hvilken både fanns i den gällande Riddarhus-Ordningen och äfven varit upptagen i det af Ridd. o.
Adeln vid 1859 och 1860 årens Riksdag i enahanda syftning fattade beslut, ej torde kunna utan olägenhet undvaras, Kongl.
Majit icke funne skäl att å Ridd. o. Adelns ifrågavarande förslag meddela nådig stadfästelse, hvilket Kongl. Majits
Nådiga beslut
Direktionen härmedelst skolat hos Ridd. o. Adeln anmäla. § 12.
Rrefvet den 6 Augusti 1818, åligger det Rikets Holrätter att underrätta Riddarhus-Direktionen om Adelsmäns konkurser och försättande i omyndighetstillstånd, på det att det hinder för representationsrättens utöfning, som derigenom uppstår, måtte komma till
Direktionens kännedom, Denna föreskrift, för så vidt den rörer Adelmäns konkurser, har likväl numera förlorat all tillämplighet, enär, till följd af den nya Konkurslagen, som från nästlidet års början ländt till efterrättelse, Hofrätterna upphört att vara Ridd. o. Adelns fora privilegiata i konkurs- och urarfvamål, hvarför ock några underrättelser om Adelsmäns konkurser efter nämnde tid ej från Hofrätterne till Direktionen inkommit.
Vid sådant förhållande och då någon föreskrift ej blifvit meddelad derom, att
Rikets underdomstolar skulle öfvertaga den anmälningsskyldighet uti ifrågavarande hänseende, som förut tillhört Hofrätterne, men det naturligtvis fortfarande är af högsta vigt för Direktionen att om dessa förhållanden lå tillförlitlig kännedom, har
Direktionen måst vara betänkt uppå någon annan åtgärd för en sådan kännedoms erhållande, hvadan och då, jemlikt 15 § i nämnde lag, det åligger domaren att i allmänna tidningarne låta tre gånger införa kungörelse om hvarje offentlig stämning å borgenärer, som utfärdas, Direktionen förordnat, att Riddarhus-Fiskalen borde vid
Direktionens sammanträden till protokollet anmäla de Adelsmäns konkurser, som enligt i Post- och Inrikes-Tidningar befintliga kungörelser inträffat; samt i vanlig ordning göra anteckning derom i den af honom förda särskilda förteckning å de ledamöter af Kidd. o. Adefn, hvilka till följd af egendoms afträdande till borgenärer, försättande i omyndighetstillstånd eller begångna brott förlorat rättigheten att intaga säte och stämma på Riddarhuset.
Direktionen skolat till Ridd. o. Adelns känne - 29 dom meddela hvad
Direktionen i detta hänseende åtgjort, får Direktionen nu till Ridd. o. Adelns egen pröfning öfverlemna, huruvida den sålunda vidtagna åtgärden må anses vara lör det dermed afsedda ändamål tillfyllest. § 13.
1 enlighet med Ridd. o. Adelns vid förra Riksdagen fattade beslut, att alla de i Riddarhusarkivet förvarade handlingar, som ej ensamt rörde Ridd. o. Adeln, skulle till Riksarkifvet öfverlemnas, hafva samtliga ifrågavarande handlingar blifvit till sistnämnde arkil emot behöriga qvitton aflemnade, dock hvad beträffar Hemliga Utskottets protokoller och handlingar, hvilka ansetts icke kunna utan Kongl.
Majits tillstånd ölverlemnas i annan myndighets förvar, först efter det Kongl.
Majit, nppå Direktionens underdåniga framställning, lemnat nådigt bifall till dessa handlingars förflyttning. § 14.
För fullgörande af Ridd. o. Adelns, Direktionen gifna uppdrag att låta förfärdiga Herr Landtmarskalken vid sista Riksdagen Landshöfdingen m. m.
Grefve Gustaf Lagerbjelkes porträtt lör att förvaras bland den i Riddarhuset befintliga samlingen af Landtmarskalksporträtter, har Direktionen, i enlighet med Grefve Lagerbjelkes önskan, anmodat Professoren vid Kongl. Akademien för de Fria konsterna Uno Troili att måla ifrågavarande porträtt; och sedan Professor Troili detta arbete sig åtagit samt under loppet af innevarande år detsamma fullbordat, har porträttet, för hvilket ett arfvode af 900 R:r
Rimt utbetalts, blifvit till Direktionen aflemnadt och uppsatt i det inre af Ridd. o. Adelns klubb- och samtalsrum. § 15 Efter erhållen del af Ridd. o. Adelns beslut att lata tilldela Direktionens Ledamot, Herr Öfverste Löjtnanten Leijonancker,som haft tillsynen öfver arbetet med omläggningen af Riddarhusets grundmurar, en på Riddarhus-kassans bekostnad verkställd afprägling i guld af Riddarhusets stora medalj, har Direktionen föranstaltat om prägling af en sådan medalj, vägande 60 dukater samt uppgående till ett pris af 534 Ridr 56 öre; hvarefter vid ett af
Direktionens sammanträden medaljen jemte ett protokolls-utdrag, innehållande Ridd. o. Adelns beslut i ämnet, blifvit till Herr ölverste-Löjtnanten Leijonancker öfvelemnad. § 16.
För att i möjligaste måtto betrygga den dyrbara Kiddarhustiyggnaden för eldfara, har
Direktionen låtit dit inleda vatten 30 från stadens vattenledning samt anbringa tre brandposter en i nedre och en i öfre förstugan samt den tredje å vinden, hvarjemte två till brandposterne passande slangar al läder, hvardera om 80 fots längd, blifvit anskaffade; Och har sammanlagda kostnaden härlör uppgått till 2,453 li:dr 70 öre.
Stockholm den 1(5 Oktober 1865.
G. A. SPARRE. C. L ui jon h uf v Bd, Carl Bennet. R.
Cederström. B. W. Leijonancker. J. A. Tornerhjelm.
BILAGOR TILL RIDDAKHUS-DIREKTIONENS R1KSDAGS-BERÄTTELSE 1865. 32 Sammandrag af Riddarhus-Kassans Hufvud - Debet.
Baltms från år 1861.
Thamiska donationen Utgifter år 1862.
Honorarier 1,800: — Aflöning 6,601: 24.
Pensioner 1,925: — Extra utgifter 2,531: — Lifstidsränta till C. O. Munck . . 720: — Ränta å Thamiska donationen . . 365: 91.
Inköp af ett kassaskåp .... 650: — Illuminationskostnad 325: — Afskrifning Utgifter år 1863.
Honorarier 1,800: — Aflöning 6,512: 59.
Pensioner 1,800: — Extra utgifter 1,772: 40.
Lifstidsränta till C. O. Munck . . 720: — Gratifikation till Riddarhusvakten . 550: — D:o till .Gr.
Anrep . . . 400: — Guldmedalj till Ofverstelöjtnanten F. W. Leijonancker 534: 56.
Ränta å Thamiska donationen . . 365; 91.
Afskrifning
Utgifter år 1864.
Honorarier 1,800: — Aflöning 6,625: — Pensioner 1,800: — Extra utgifter 1,614: 85.
Lifstidsränta till G. O. Munck . . 720: — Illuminationskostnader 544: — Ränta å Thamiska donationen . . 365: 91.
Afskrifning Riksmynt R:dr öre. 6,441: 82. 14,918: 15, 703: 30. 14,455; 37. 9: — 13,469: 76. 50. 33 Böcker för åren 1862, 1863 och 1864, Kredit.
Riksmynt
Balans från år 1861.
Tillgångar och fordringar:
Behållning i Banken 8,827: 64.
Obetalda hyror 300:
— Utlånta kapital och upplupna räntor 209,907: 49.
Förskjutne låne-omkostnader . . 139: 25.
Riddarhusets fastighet och lösören 110,396: — 329,570: 38.
Inkomster år 1862.
Hyror 5,731: 50.
Försålda Vapenhöcker 258: — Försålda Medaljer 259: 40.
Å auktion försålda gamla Inventarier 134: 56.
Introduktionsafgifter 900: — Räntor 10,861: 82. 18,145; 28.
Påföring:
Tillkomna effekter 2,728: 50.
Inkomster är 1863.
Hyror Räntor 5,881: 50. 11,350: 44. 17,231: 94.
Inkomster år 1864.
Hyror 6,331: 50.
Räntor 11,717: 44.
Försålda Medaljer ...... 406: 35. 18,455: 29.
Tillkomna effekter 16:
Bil, till Högloft,. Ridd. o. Adelns Prot. vid 1865 års Riksdag. 34 Debot.
Behållning i Banken 7,945: 33.
Obetalda hyror 450:
— Utlånta kapital och upplupna räntor 221,636: 34.
Förskjutna låne-omkostnader . . 66: 75.
Riddarhusets fastighet och lösören 112,492: 90. 342,591: 32.
Summa R:mt R:dr 392,589: 22. 35 Kredit.
För mycket betald hyra .... — 1.
Thamiska donationen 6,441: 82. 6,441: 83.
Summa R:mt R:dr 392,589: 22.
Stockholm af Riddarhus-Kontoret den 16 Okt. 1865. J. L.
Bogman. 36 Sammandrag af Adliga Kadett-Skole-Fondens Debet.
Utgifter år 1862.