Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Man har sagt mig att, då frågan förevar i Utsk:t, 470 JJcn 17 Mars e. in. någon skulle halva anmärkt, att äfven fallbilans användande skulle en och annan gång visat sig osäkert.
Jag är dock öfvertygad att vid jemförelse emellan antalet misslyckade exekutioner, verkställda med fallbila å ena sidan och dem vid hvilka handyxan blifvit använd å andra sidan, utslaget skall utfalla till förmån för den förra; och nog vet man att på den tid, då denna apparat mest togs i anspråk, eller under franska revolunen, densamma arbetade väl.
Det vore väl också märkvärdigt, om i en tid då det mekaniska snillet åstadkommit till det underbara gränsande resultater i andra rigtningar, detta samma snille skulle stå redlöst, om frågan gällde att perfektionera denna helt säkert ganska enkla apparat derhän, att nian med matematisk visshet kunde beräkna att densamma skulle fullgöra sina funktioner.
Man har sagt, att frågan 0111 sjelfva dödsstraffets afskaffande är en kulturfråga, och jag hoppas att det Högloft.
Ståndet skall finna, att äfven frågan om förändring uti det barbariska sätt, på hvilket detta straff nu hos oss verkställes, icke mindre är en sådan kulturfråga; jag hoppas också att just detta Stånd skall, oberoende af de öfriga Ståndens beslut i denna fråga, i sista stadiet af sin tillvaro veta att väl häfda sitt gamla anseende för att ständigt hafva uppmärksammat civilisationens kraf.
Då jag är den ende lillstädesvarande ledamot af Lag-Utsk:t, tar jag mig friheten att i få ord omnämna orsaken, hvarföre Utsk:t i den nu föreliggande frågan kommit till det resultat, Betänk:t utvisar.
Man ansåg nemi. det vara mindre välbetänkt att i Sverige införa guillotinen, emedan man befarade, att hos allmogen ett synnerligt skarpt missnöje skulle uttala sig mot sådana exekutioner, hvilka erinrade om franska revolutionen och dess obehagliga minnen.
Dessutom hade man sig bekant flera fasaväckande exempel på misslyckade exekutioner äfven med fallbila, der delinqventerna blifvit rysligt sargade.
Då således icke begagnandet af detta alrättningsinstrument ens medför någon absolut säkerhet, hemtade Utsk:t deri ett ytterligare skäl att afstyrka bifall till den af Hr Treffenberg väckta motionen.
Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till Lag-Utsk:ts förev:de Betänk., dels ock afslag derå samt antagande af den i ämnet väckta motionen; framställde Hr Gr. 0.
Landtm, först propos. på bifall till Betänk:t och sedermera propos. på afslag derå samt bifall till motionen, hvilka båda propos:r med blandade ja och nej besvarades; hvarefter och sedan propos. på bifall till Betänk:t förnyats samt likaledes med många ja och nej i blandning besvarats, Hr Gr. o.
Den 17 Mars e, m 471 Hr Treffenberg begärde votering.
Upplästes och godkändes följande voterings-propos.: »Den som bifaller Lag-Utsk:ts Betänk.
N:o 26, i anledn. af väckt motion om dödsstraffets verkställande medelst fallbila, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, afslär lt. o. Ad. detta Betänk., och antager den i ämnet väckta motionen.» Sedermera företogs voteringen och befunnos vid dess slut rösterna hafva utfallit sålunda:
Ja — 26 Nej — 27.
Jag får betyga det Höglofl.
Ståndet min djupaste och mest innerliga tacksamhet för dess visserligen med den knappaste majoritet, men i humanitetens sannaste intresse lättade beslut.
Sällan torde en enda röst hafva gjort menskligheten en sådan tjenst.
Jag anhåller att få till prot. antecknadt, att jag icke deltagit i det beslut, R. o. Ad. nu lättat.
Något estetiskt moment i en afrättning har jag ej lyckats utfinna, men deremot kan jag nogsamt lätta det ohyggliga i en sådan exsekution, och för min del kan jag ej anse lämpligt, att R. o. Ad., vid slutet af sin politiska tillvaro, återför i minnet den tidpunkt i historien, som står i sammanhang med guillotinens införande och hvilken måste för oss alla förefalla i högsta grad bedröflig.
Gr. Björnstjerna: 1 likhet med Gr.
Mörner anhåller jag att få till prot. antecknadt, att jag vid detta tillfälle röstat för bifall till Utsk:ts hemställan.
Jag beklagar det lika oförväntade som mot tidsandan stridande beslut, som lättats, ett beslut, hvarigenom R. o. Ad. förordar ett nytt dödsstraff, just då den allmänna meningen allt tydligare uttalar sig för dödsstraffens afskaflände.
Med till kännagifvande att jag vid den nyss försiggångna voteringen röstat för bifall till Utskds hemställan, anhåller jag att min reservation mot det beslut, hvari Ståndet stannat, måtte blifva till prot:t antecknad.
Ehuru jag är en anhängare af döds straffets afskaffande, har jag dock vid den nu verkställda voteringen icke kunnat deltaga i det beslut, som blef R. o. Ad:ns, och mot hvilket jag härmed får nedlägga min reservation. 47?
Ben 17 Mars e. m. Frih. af Ugglas:
Då jag åtminstone icke vill hafva nå gon del i den tacksägelse, motionären hemburit till R. o.
Ad., anhåller jag att få till prot. antecknadt, att jag röstat mot hans förslag.
.Mot R. o. Ad:ns nu fattade beslut, hvilket jag icke kan annat än beklaga, lår jag anmäla min reservation.
Jag instämmer i den af Frih. af Ugglas afgifna reservation.
Äfven jag anhåller att blifva antecknad såsom reservant mot det beslut, R. o. Ad. nu lättat.
Cederström, Carl:
Jag anhåller att la till prot. antecknadt, att jag icke med min röst bidragit till det nu lättade beslutet.
Hr Stuart, Fredrik Gustaf: Mot R. o. Adms nu lättade beslut får jag anmäla min reservation.
Jag får anhålla att, min reservation mot det af R, o. Ad. nu fattade beslut måtte i prot. antecknas.
Jag lår tillkännagifva, att jag icke kan mottaga Hr TreHenbergs tacksägelse lör R. o. Adms bifall till hans motion om dödsstraffs verkställande genom fallbila, enär jag röstat mot densamma.
Hr Lilliehöök, Johan:
Jag anhåller att lå tili prot. an tecknadt, att jag röstat för bifall till Lag-lJtsk:ts hemställan i Betänk.
Nto 26.
Jag beklagar utgången al den nyss företagna voteringen, och får tillkännagifva, att jag dervid röstat mot bifall till Hr TreHenbergs motion.
Jag anhåller att få till prot:t antecknadt, att jag aflägsnat mig, då Lag-Utsk:ts Betänk.
N:o 26 företogs tili afgörande, samt att, derest jag varit närvarande, jag skulle hafva röstat för bilall till detsamma.
Jag instämmer i den af Gr.
Mörner afgifna reservation.
Då de öfriga af R. o. Adms ledamöter, som vid den nyss företagna voteringen befunnit sig i minoriteten, låtit anteckna sina namn till protokollet, får jag anhålla, att äfven min reservation måtte blifva der upptagen.
Den 17 Mars e. m. 17.1 Hr Rehnberg, Carl Gustaf:
Äfven jag får anmäla min reservation mot R. o. Ad:ns nyss fattade beslut.
Hr Tor ner hj elni, .lohan Carl Abraham:
Med till kännagifvande att jag i den nyss företagna voteringen röstat för bifall till Utsk:ts hemställan, får jag anhålla att få detta i prot:t antecknadt.
Då denna fråga tycks vara af så stor politisk vigt, att man bör tillkännagifva sin åsigt i densamma, lår jag nämna, att jag röstat för bifall till Hr Treflenbergs motion.
Föredrogs ånyo Lag-Utsk:ts den 28 sistl.
Febr. och 3 dennes bordlagda Betänk.
N:o 27, i ani. al väckt motion om förändrade bestämmelser i afseende på universiteternas disciplinära domsrätt öfver de studerande.
I anseende till den långt framskridna tiden måste jag inskränka mig lill att nämna, att jag icke vili motsätta mig det slut, hvartill Utsk:t kommit i det nu före dragna Betänkd, men att jag på det högsta måste ogilla motiveringen af detsamma.
Ofverläggningen förklarades härmed slutad och Betänk:t bifölls.
Föredrogs ånyo och bifölls Lag-Utsk:ts den 28 sisth Febr. och 3 dennes bordlagda Betänk. l\7:o 28, i anledn. af väckt mo tion om inrättande af förlikningskomitéer.
Föredrogs ånyo Lag-Utsk:ts den 28 sisth Febr. och 3 dennes bordlagda Betänk.
N:o 29, i anledn. af väckt motion orri ändring i Kyrkolagens föreskrift rörande tiden för barnaqvinnas kyrkogång.
Då nu fråga en gång blifvit väckt orri ändring af 5 kap. 1 §:n Kyrkolagen, synes det mig att Utsk:t bort gå ett steg längre än Utsk:t i det nu föredragna Betänk:t det gjort.
Utsk:t har endast föreslagit en förkortning af den nu bestämda tiden, efter hvars förlopp barnaqvinnors kyrkogång först tillätes, men det synes hafva varit naturligare och rigtigare om Utsk:t tillstyrkt att kyrkogång må barnaqvinna tillåtas, så snart hennes helsotillstånd det medgifver.
Då Uts:kt hufvudsakligen på grund af sanitära skäl föreslagit 4 veckor efter barnets födelse såsom den tid, efter hvilken kyrkogång må tillåtas, så synes mig inkonseqvent att Utskrt jemväl tillstyrker att åt kyrkoherdes pröfning öfvemlemna, om qvinnan må tillåtas kyrkogång före denna föreslagna tid.
På dessa skäl anhåller jag om äterremiss af förevarande Betänk. 174 Den 17 Mars e. m.
Efter härmed slutad öfverläggning framställdes först propos. på bifall till Betänk:t, hvartill svarades liera nej jemte några ja, och sedermera propos. på återremiss deraf, då svaren utföllo med liera ja, jemte ett eller annat nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Föredrogs och lades till handlingarna Lag-Utsk:ts den 28 sisth Febr. och 3 dennes bordlagda Mem:r: N:o 30, i anledn. af återremiss utaf Lag-Utsk:ts Betänk.
Propos. till K.
St:r om ny förordning angående jords eller lägenhets afståeride för allmänt behof; och N:o 31, i anledn. af återremiss utaf Lag-Utsk:ts Betänk.
N:o 8, i anledn. af väckt motion om förändring i lagens stadganden angående giftorätt i bo.
Frih. af Ugglas: I Ekou.-Utsk:fs Betänk.
N:o 58, som nu skall föredragas, förekommer en punkt af följande lydelse: »att i underd. skrifvelse till K. M:t anhålla, att hädanefter de statsbidrag, som kunna komma folkskolan till godo, måtte bestämmas, icke uteslutande elter försatnlingarnes blifvande tillskott, utan jemväl med afseende på deras behof och redan gjorda uppoffringar för sitt skolväsende.»
Då detta förslag innebär en ändring i de vilkor, hvarunder statsbidrag till folkskolor må åtnjutas, får jag vördsamt hemställa att berörda punkt måtte uppskjutas och föredragas i sammanhang med Stats-Utsk:ts Utlåt. ang:de 8:de Hufvudtiteln.
Häri instämde Hr Tornerhjelm, Johan Carl Abraham.
Med förmälan, att Frih. af Ugglas hade gjort framställning derom, att R. o. Ad. skulle besluta att uppskjuta behandlingen af det förslag, som Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:t nederst å sid. 7 af sitt närmast i ordningen på föredragningslistan uppförda Betänk.
N:o 58 afgifvit, för att företagas till pröfning i sammanhang med Stats-Utsk:ts blifvande Utlåt. ang:de regleringen af utgifterna under Riks-Statens 8:de Hufvudtitel, i hvad samma Utlåt, rörde folkskolorna; hemställde Hr Gr. o. Landtm., huruvida R. o. Ad. behagade bifalla hvad sålunda blifvit föreslaget.
Härefter föredrogs och företogs punktvis till afgörande Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts d. 28 sist!.
Februari och 3 dennes bordlagda Betänk.
N:o 58, i ani. af väckta motioner ang:de folkskoleväsendet; och blefvo alla de af Utsk:t i detta Betänk, gjorda hemställanden, med undantag af den här ofvan omförmälda, af R. o. Ad. bifallne.
Oeu 17 Mais e. m. 175 Föredrogs ånyo och lades tili handlitigarrie Allm. Besv.- o.
Ekon.-Utsk:ts den 28 sisth Februari och 3 dennes bordlagda Mern. 59, i ani. af återremiss af ötsk:ts Betänk.
N:o 42, angtde väckt motion om én lagsamlings utarbetande på allmän bekostnad.
Föredrogs ånyo och bilölls Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:ts den 28 sisth Februari och 3 dennes på bordet lagda Betänk.
N:o 60, i ani. al väckt motion om revision af stadgarne för Teknologiska institutet och Tekniska elementarskolorna i riket.
F'öredrogos, men begärdes af flera ledamöter ånyo på bordet, Sammansatta Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 3 dennes bordlagda Betänkm: N:o 3, i ani. af väckta motioner ang:de förändring i sättet för båtsmansroteringens och båtsmanshållets utgörande, lindring deruti med mera, äfvensom utarbetande af förslag till ny fördelning af städernas båtsmanshåll; och N:o 4, i ani. af väckt motion om utredning och ett närmare bestämmande af den rustningsskyldighet, som må åligga mjöl- och sågqvarnar, hvilka, i förening med jordegendom, en sådan skyldighet utgjort, men blifvit derifrån befriade.
Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Allm. Besv.- och Ekon.-lJtsk:ts den 3 dennes bordlagda Betänkm: N:o 61, i ani. af väckta motioner, åsyftande reglering i vissa provinser af roteringsbesväret; N:o 62, i ani. af väckt motion om föreskrifter rörande rättigheten att erhålla skjuts m. m.; samt N:o 63, i ani. al väckt motion om meddelande af undervisning uti husliga göromål och handaslöjder vid rikets seminarier för fruntimmer.
Föredrogos, men begärdes al flere ledamöter ånyo på bordet, Banko-Utsk:ts d. 10 dennes bordlagda Mem:r och Betänk.:
N:o 17, ang:de afskrifning af åtskilliga vid diskontkontoret upptagna diskontlån, äfvensom af derstädes balanserade öfverräntor å dylika lån; N:o 18, i ani. af väckta motioner om emottagande och invexling i R.
St:rs Bank af enskilda bankers sedlar m. m.; samt N:o 19. i ani. af Kiks-Ståndens beslut i fråga ojn Betänk:t N:o 10, med förslag till reglering af Bankens lane- och kreditiv rörelse samt om användande af upplupen bankovinst.
Den 17 Mars e. in. Föredrogos, tnen hegärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Lag-Utsk:ts den 10 dennes bordlagda Memir: N:o 32, i ani. af återremiss af Lag-Utsk:ts Betänk.
N:o 11. öfver väckt motion om arfsrätt för efterlefvande maka; samt N:o 33, i ani. af återremiss af Lag-Utsk:ts Betänk.
N:o 13, öfver dels K.
St;r om antagande af en författning ang:de arfsrätt för oäkta harn, dels ock enskild motion i samma ämne.
Föredrogs, men biel på flere ledamöters begäran ånyo bordlagdt, Sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utskits deri 10 dennes bordlagda Betänk.
N:o 3. i ani. af väckt motion om antagande af ny Kyrkolag.
Ekon.-Utskits dels den !0 och dels den 14 dennes bordlagda Mener och Betänk:n: N:o 64, i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af [Jtskits Betänk.
N:o 36, angide väckta motioner i fråga om ej mindre Norrmäns och Danskars än äfven andra utländningars rätt att i Sverige idka handel, handtverk och andra yrken; N:o 65, i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af [Jtskits Betänk.
N:o 43, ang:de väckt motion om tilldelande åt. ordföranden i kommunalstyrelse af ett exemplar utaf Svensk Författnings-samling; N:o 66, med förslag till voterings-propos. i ani. af RiksStåndens lättade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskits Mern.
N:o 46, innefattande förslag till sammanjemkning af RiksStåndens beslut i ani. af Utskits Betänk.
N:o 12, ang:de väckt motion om upphörande af de s. k. prebende-pastoraten; N:o 67, i ani. af väckt motion om revision af taxan lör trafiken å Trollhätte kanal- och slusslinier; N:o 68, i ani. af väckt motion i fråga om skyldighet att deltaga i byggnad af hus för s. k. småbarnskolor å landet ; N:o 69, i ani. af dels K. Wits Nåd.
St:r i Iråga om förändrad grund för utgörande af fjerdingsmans aflö ning, dels ock enskild motion om ändring i föreskrifterna rörande bestridandet af fjerdingsmans befattning i kapellförsamling; N:o 70, i ani. af väckt motion orri tillåtelse för åboer å hemman, som bergverken lått af kronan skatteköpa, att till sig lösa skatterätten; samt Nio 71, i ani. af väckt motion om förändring al pastora tens indelning.
Den 17 Mars e. m. 477 Föredrogs Hr af Wirséns, Thure, den 3 dennes bordlagda framställning om inbjudnings allåtande liil de öfriga Riks-Stånden att förena sig i R. o. Ad:ns vid 55:te punkten af Stats-Utsk:ts Betänk.
N:o 51 fattade beslut om afslag å Utsk:ts deri gjorda hemställan oell beviljande af ett anslag å 24,000 rdr till uppförande af en sjukhusbyggnad för Lif-regements Dragon-korps.
Sedan undertecknad, på begäran af Frih. af Ugglas, tillkännagifvit, att den ifrågav:de punkten blifvit af de tre öfriga Riks-Stånden bifallen, yttrade Frih. al Ugglas:
Då denna fråga blifvit af 3 Stånd biiallen och sålunda redan är afgjord, får jag anhålla, att Hr af Wirséns nu föredragna förslag till inbjudning måtte läggas till handlingarne.
Härefter förmälte Hr Gr. o. Landtm., att då den fråga, hvarå Hr af Wirséns förslag hade afseende, redan blifvit med R.
St:rs rätt afgjord, R. o.
Ad. torde finna, att berörda förslag icke kunde föranleda till någon annan åtgärd, än att läggas till handiingarne.
Föredrogs Frih. von Schulzenheims, David, den 15 dennes på bordet lagda förslag, att R. o. Ad. skulle inbjuda Preste-St. att förena sig i Bonde-St:ts beslut öfver 2:dra punkten i StatsIJtsk:ts Utlåt.
N:o 54, i ani. al K. M:ts Nåd.
Propos. om anslag till jernvägsbyggnader m. m.
Då jag icke ser Frih. von Schulzenheim bär närv:de, för att ingå i svaromål för sitt förslag, får jag, som anser detta förslag vara lika ovanligt som otjenligt och tillika alldeles formstridigt, inskränka mig till att anhålla, det detsamma måtte läggas til! handiingarne.
För min del skulle jag Önska, att R. o. Ad. ville alsia Frill, von Schulzenheims förslag.
Det är nemi. skillnad mellan att lägga till hand hogarne och att afslå.
Hr af Wirséns nyss föredragna förslag lades till handiingarne, emedan den fråga, det afsåg, redan var genom 3 Stånds beslut afgjord.
Detta förslag bör deremot afslås, ty det borde aldrig hafva blifvit väckt.
.lag har redan i mitt förra, visserligen ytterst kortfattade yttrande inflätat, att jag anser Frih. v.
Schulzenheims förslag vara aldeles formstridigt, det vill ju säga, oantagligt.
Skulle nu R. o. Ad. sättas i tillfälle, att besluta deröfver genom bifall eller afslag, så skulle R. o. Ad. ju inledas i visser - 478 Den 17 Mars e. m. ligen icke någon sannolikhet, men dock en eventuell möjlighet, att fatta ett beslut, som elter min uppfattning vöre, lindrigare sagdt, mindre öfverensstämmande med våra grundlagliga former.
På denna grund, och då jag tror, att man vid närmare efter* sinnande skall finna det af mig föreslagna beslut på ett tydligen kontrasterande sätt fullt motsvara beskaffenheten af Hr Frih:ns förslag, fortfar jag i min önskan att detta måtte oförtöfvadt »läggas till handlingarne»; det jag alltså äfven fortfarande vördsammast yrkar.
Cederström och anhåller att R. o. Ad. ville lägga Frih. v. Schulzenheims förslag till handlingarne, Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder hade yrkats, dels att det ifrågav:de förslaget skulle läggas till handlingarne, och dels att detsamma mätte afslås, framställde Hr Gr. o. Landtm, propos. på förslagets läggande till handlingarne och, då dervid svarades mångå ja jemte ett eller annat nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande.
Slutligen föredrogs, men begärdes af llere ledamöter ånyo på bordet, Gr.
Liljencrants’, Gustaf Fredrik, d. 15 dennes väckta förslag om inbjudnings aflåtande till Bonde-St. att biträda det beslut, som K. o. Ad., i likhet med Preste-St., fattat i afseende å 2:dra punkten i Stats-Utsk:ts lltlåt.
Propos. om anslag till jernvägsbyggnader m. m. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 12 på natten.
Den 21 Mars. 479 Onsdagen deu 21 liars 1866.
Justerades 2 prot.-utdrag för den 17 dennes och prot:t för den 28 sistl.
Upplästes följande, af Frih. von Platen, Carl, inlemnade Meni.:
Föranlåten, till följe af enskilda göromål, att, på någon längre tid, ej bevista riksdagen, får jag afsäga mig den plats inom Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:t, som jag, sedan riksdagens början, haft äran innehafva, under vördsam anhållan, att vid min riksdagsmanna-rätt fortfarande få vara bibehållen. R. o.
Ad lemnade härtill sitt bifall; hvarefter Hr Gr. o. Landtm., med förmälan, att Hr Skjöldebrand, Erik Bogislaus, som varit Suppleant i Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:t, inlemnat sin riksdagsmanna-pollett, anmodade Ståndets Hrr Elektorer att välja en ledamot i samma Utsk. efter Frih. von Platen och en Suppleant derstädes efter Hr Skjöldebrand.
Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-lItsk:ts den 3 och 17 dennes på bordet lagda Betänk.
N:o 3, i ani. af väckta motioner ang. förändring i sättet för båtsmansroteringens och båtsmanshållets utgörande, lindring deruti, m. m., äfvensom utarbetande af förslag till ny fördelning af städernas båtsmanshåll.
Utsk:ts hemställan öfverst å sid. 5.
Utsk:ts hemställan nederst å samma sida.
Jag anser mig böra fästa uppmärksamheten på att de sifferuppgifter, som förekomma i detta Betänk., synas mig vara af den beskaffenhet att de vilseledt Utsk:ts omdöme i hvad som rörer båtsmanshållet i Kalmar län och Blekinge.
Här förekommer nemligen att å förra stäl - 480 l)en 1*1 Mars. let uppgår jordeboks- oell hemmantalsränta», hvilken från båtsmanshållet icke ingår till Statsverket, utan tillfaller de rustande, till omkring 170 rdr för hvarje rusthåll, då den deremot i Blekinge endast utgör omkring 15 rdr.
Skälet härtill är ganska enkelt, nemligen att man för Södra Möre härad beräknat dessa räntor efter markegången, inen i Blekinge efter kronovärdi.
Om beräkningarne deremot blifvit gjorde elter samma grunder, hade resultatet blifvit helt annat.
Sedan står det att kostnaden för en båtsmans underhåll och beklädnad inom Södra Möre bestiger sig till blott 99 rdr 73 öre, men deremot i Blekinge till 114 rdr 74 öre.
Detta bevisar endast att såväl säd som andra natura-prestationer, som tillkomma båtsman, betalas högte i Blekinge än Södra Möre, ty de förmåner båtsman eger utfå, äro lika på båda ställena, och härigenom förklaras äfven de skiljaktigheter, som förekomma längre fram.
Under sådana förhållanden, och då, på grund af klagomål öfver att Blekinge vore för starkt roteradt, K. M:t i sin Nåd.
Propos. om Statsverkets tillstånd och behof vid innevarande riksdag gifvit tillkänna, att K.
M:t beslutat att en af sakkunnige personer sammansatt komité skall tillsättas, för att undersöka, huruvida de till K.
M:t framburna klagomål deröfver, att provinsen vore alltför strängt roterad med båtsmän, egde grund, och i sådant fall till K.
M:ts Nåd. pröfning aflemna förslag till lämplig lindring deruti, så anser jag det vara rättvist att en sådan undersökning äfven skedde inom Södra Möre härad af Kalmar län.
En af molionärerne, Nils Pettersson, har äfven 1 slutet af sin motion framställt en anhållan härom.
Jag vågar sålunda föreslå att R. o. Ad. beslutar att hos K.
M:t anhålla att en dylik undersökning, som i nåder är lofvad för Blekinge, äfven måtte utsträckas till Södra Möre härad af Kalmar län.
Instämmande uti hvad den siste värde talaren yttrat, ber jag att dertill få lägga några ord.
.lag har icke kunnat göra klart för mig hvarifrån Utskrt tagit dessa siffror.
Det står att de räntor, som tillfalla de rustande, uppgå till 170 rdr i Södra Möre, men i Blekinge till endast 15 rdr.
Hvarifrån man lått dessa 170 rdr, s.nes mig oförklarligt, ty jag har skaffat mig en uppgift från Kammarkollegium, hvaraf synes att, om snan fördelar på hvarje rusthåll hela summan af de räntor, som ifrån Södra Möre skola utgöras, så blir det endast 130 rdr pr rusthåll.
Då man skall göra en rätt jemförelse, måste man dessutom också alltid mäta med samma mått, men det har icke varit förhållandet, då man sammanställt den låga siffran för den ränta, som är åsatt rusthållen i Blekinge, med den flera gånger högre, som finnes i räkenskaperne påförd rusthållen i Södra
Möre — ty inom den förra provinsen, sorn hör till de läst »conqueterade» — utföres räntan utan förvandling i penningvärde, då den deremot i Södra Möre Den 21 Mars. 481
Möre tiar blifvit förvandlad till högre penningevärde efter de förändringar i värde, sorn de i räntan ingående persedlarne undergått.
Verkliga förhållandet, då båtsmansindelningen verkställdes, var, att dalertalet af den ränta, sorn i medeltal skulle motsvara ett båtsmans-rusthåll, bestämdes nära nog lika i begge provinserne, kanske snarare något högre i Blekinge.
Det är dessutom ganska svårt att nu, elter så lång tid, kunna uppställa någon jemförelse de olika hemmanen emellan, med hänseende tili, huruvida deras förmåga att bära en högre eller lägre ränta eller utgöra större eller mindre rusthållskjddighet, nu är lika rättvist afvägd emot den rustning, de lia att utgöra, som man utan tvifvel försökte göra denna afvägning, när båtsmanshåll! först inrättades.
Så många omständigheter hafva under tidernas lopp inverkat till rubbning af de först bestämda värdeförhållandena, att jag icke heller ur denna synpunkt kan inse hvarföre Utsk:t kunnat taga sig anledning att vid sin jemförelse lägga hemmantalsräntan till grund.
Om man deremot jemför hemmantal, båtsmännens nummertal, folkmängden, taxeringsvärdet m. m., så är förhållandet ungefärligen lika på det ena som andra stället.