Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I det fallet anser jag R. o. Ad. oförbindradt att fatta det beslut, som R. o. Ad. kan anse saken kräfva öfver en academi, som verkligen svarat mot sitt ändamål, utöfver de tillgångar som varit anslagna.
På dessa skäl och i anledn. af hvad jag förut anfört, anhåller jagalt R. o. Ad. täcktes, med frångående af StatsUtsk:s utlåt., bifalla hvad Konungen äskat för Academien för de fria konsterna.
Hr von Hartmansdorff instämde med Frih. Hamilton.
Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s förslag i afseende på Academien förde fria konsterna.
Ropades nej. R. o.
Ad. fann derefter för godt att, utom dit redan varande anslaget, åt Academien för de fria konsterna bevilja Den 12 Augusti f. m. det af K. M. i dess nåd. propos. äskade ökade anslag af 4ooo r:dr b:co. 4:de punkten.
K. Bi b I i o t h eke t.
I afseende på den första punkten tillstyrker jag bifall å Utsk:s betänk., nemi. att 5ooo r:dr måtte beviljas till böckers inköp.
Landtm, yltrade, att då en ledamot det begärt, kunde det icke förvägras, att denna punkt styckevis pröfvades, hvarefter särskilda propos.T på hvarje del komme att framställas.
StatsUtsk. har icke ansett någon särskild vedergällning böra lemnäs till bokförteckningarnes fullständigande och till bibliothekets bringande i den ordning, som vederbör.
Men jag tror mig med säkerhet veta, att PresteSt. har bifallit 1000 r:dr årligen för sådant ändamål att utgå såsom arfvoden för extra-biträden till nästa riksdag.
Jag anhåller att R. o. Ad. jemväl måtte bevilja 1000 r:dr ärligen att utgå såsom arfvoden för extra-biträden intill nästa riksdag i föreuämnda ändamål.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s förslag rör:de arfvoden för extra-biträden vid K.
Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla att, på sätt Hr von Hartmansdorlf föreslagit, 1000 r:dr b:co årligen må anslås såsom arfvoden vid K.
Bibliotheket intill nästa riksdag.
Följden af R. o. Ad:s nu fattade beslut är således, att StalsUtsk:s sednare tillägg i betänk.
N:o 54, det 1000 r:dr årligen skulle för detta ändamål afdragas från anslaget till böckers inköp, alldeles förfaller.
Uppå derefter framställd propos. ansåg R. o. Ad., såsom en följd af det föregtde beslutet, att Utsk:s förslag i afseende på afdrag af ofvannämnda 1000 r:dr från anslaget för böckers inköp, borde förfalla.
Allt öfrigt, som uti punkten blifvit af StatsUtsk. föreslaget, blef derefter, uppå särskildt framställda propos.T, af R. o. Ad. bifallet med den förändring, utlät, N:o 2i3 innehåller. 5: te punkten.
K. Museum.
Mot förslaget i denna punkt, att hos Konungen begära, det en tjenligare local måtte anskaffas till konstsamlingarnas förvarande, än den, som nu Den i a Augusti f. m. finnes, får jag endast anmärka, att en sådan anhållan, om hon från Ständerna afgåfves utan att vara beledsagad af anslag, inneliölle begäran örn en ogörlighet.
Jag tillstyrker således StatsUtsk:s förslag, med undantag af denna punkt.
Det första villkor, som synes mig vara nödvändigt för att Ständerne må kunna bevilja anslag till byggnadsföretag, är, alt de må vara begärda, och att något förslag beträffande kostnaden blifvit uppgjordt.
StatsUtsk. har blott tillstyrkt Ständerna att hos Konungen anhålla om ett förslag till erhållande af en tjenligare local.
Att beledsaga denna anhållan med ett anslag på förhand till föremål, hvars beskaffenhet man ej kan förutse, hade säkert ej varit rätt handladt af StatsUtsk.; och då tvifvelsutan denna framställning bör behjertas af en hvar, som nitälskar för skön konst, hade jag ej väntat, att Hr von Hartmansdorff skulle motsätta sig densamma.
Ifall StatsUtsk. hade be gärt ett förslag till plan för Musei ordnande, eller något som svarade emot hvad R. o. Ad. beslöt i afseende på försvarsverket, så skulle jag förmodat, att afven en sådan plan skulle uppgöras; men Utsk. säger: "det täcktes K. M. för ”R.
St. i nåder framlägga förslag.” Ja! det står verkligen förslag.
Sprengtporten har alldeles rätt; jag beder om ursägt.
6 : v e punkten.
Naturhistoriska Museum.
Jag tror mig veta att PresteSt. har bifallit denna del af StatsUtsk:s förevar, betänk.
, och jag tillstyrker äfvenledes bifall derå, likväl med det närmare bestämmande som PresteSt. gjort af anslagsbeloppets fördelning, nemi. att till de zoologiska samlingarna skulle beviljas i5oo r:dr, till de botaniska 3oo och till de mineralogiska 4°°» utgörande tillsammans 2200 r:dr.
Jag anhåller alt R. o. Ad. måtte fatta enahanda beslut. R. o.
Ad. biföll Utsk:s förslag, med bestämmande deraf, att af de till samlingarnas underhåll och förökande anslagna 2,200 r:dr skulle i5oo r:dr afse de zoologiska, 3oo r:dr de botaniska oell 4°o r:dr de mineralogiska samlingarnas ökande och omvårdnad.
7: de punkten.
Rese-stipendier somt lii robo ekers och lärda verks utg it vande.
Hr von Hartmansdorff anhöll få veta, om prot,- utdr. i detta ämne ankommit från de öfriga Stånden, och i sådant fall hvad beslut de fattat.
Rjdd.Secret, tillkännagaf, att del enda Stånd, Den >2 Augusti f. m. hvarifrån prot.utdr. ankommit, vore BorgåreSt.
Det hade i detta ämne fattat följande beslut: ’’Ståndet beslöt, all en ''summa af 10,000 r:dr b:co må å ordinarie-stat uppföras, "såsom anslag till resestipendier samt läroböckers och lärda "verks utgifvande.”
Jag tror mig med säker het vela, att PresteSt. har äfvenledes i detta hänseende bifallit 10,000 r:drs uppförande på ordin.-stat.
Om R. o. Ad. instämmer i detta beslut, så är frågan bifallen af frenne Stånd.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s förslag i denna punkt.
Jag anhåller att propos. må blifva framställd till bifall å K.
M:s nåd. förslag, enl. hvilket 10,000 r:dr skulle å stat uppföras till reseunderstöd samt till veltenskapliga rön och försök.
Jag anhåller att ännu en gång få höra BorgareScs beslut.
BorgareSbs beslut blef ånyo uppläst.
Jag önskar nu propos. i enlighet med det beslut, BorgåreSt. fattat.
Uppå derefter framställd propos. beslöt R. o. Ad., att en summa af 10,000 r:dr b:co skall å ordin.-stat uppföras såsom anslag till resestipendier samt läroböckers och lärda verks utgifvande. 8:de punkten.
Dramatiska Spektaklet.
Jag anhåller, att de uti denna punkt förekommande tvänne ämnen, nemi. anslagets bibehållande och det vid anslagets beviljande fästade villkoret måtte vid afgörande! åtskiljas.
Jag anser olämpligt att i detta fäll, mera än i andra, fästa villkor vid beviljandet af anslag som finnas vara af nöden.
Uppå derefter särskildt framställda propos:r biföll R. o.
Ad. förslaget om fortfarande af anslaget af 45oo r:dr för dramatiska spektaklen, men afslog det föreslagna villkoret för dess fortfarande. g:de punkten.
Ve t tens ka ps-aca d e m ie 11.
Som det är academien likgiltigt under hvad namn hon får penningarna, blott hon erhåller dem; så har jag ingenting emot att R. o. Ad. i afseende på ordalagen gör StatsUtsk. till viljes.
Förslaget i denna punkt bifölls. io:de punkten.
Ved- och ljus-penningar för V i t te r h e t s-a ca d e tn i e 11 m. fl. 3;4 Den 12 Augusti f. m.
När Ståndet förut funnit det föreslagna villkoret för anslags beviljande till dramatiska theatern böra förfalla, så torde det bär ifrågaställa villkoret jemväl böra så göra. R. o. Ad. biföll det i denna punkt föreslagna anslag, men ansåg det af Utsk. tillstyrkta villkor för dess beviljande förfalla till följe af Ståndets rör:de 8:de punkten fattade beslut.
N:o 54, an g: de förening af åtskilliga bibliotheker och samlingar.
De flera bibliothek, som i hufvudstaden finnas, äro af beskaffenhet att icke gerna kunna förenas, utan olägenhet för dem, som skola dem begagna.
Om man t. ex. vill förena Carolinska Medico-chirurgiska Institutets bibliothek med Svenska Academiens, så skulle läkare och poeter gemensamt begagna det.
Antingen skulle då poeterne gå till läkarne på Kungsholmen, eller också desse till poeterna.
Möjligen torde de blifva besvärade af eller vantrifvas med hvarandra.
Jag tillstyrker derföre att R. o. Ad. måtte afslå det framställda villkoret. R. o. Ad. ansåg detta förslag böra förfalla.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att han väl icke i utlåt.
N:o 54 kunnat finna något yttrande om Musikaliska Academien, men då StatsUtsk. på den åtföljande tabellen upptagit anslaget för densamma till samma belopp som hittills, hemställde Hr Landtm., om R. o. Ad. nu äfven behagade bifalla detta anslag.
Till pröfning företogs StatsUtsk:s den sisth Juli och den 1 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 214, i anledn. af återremiss å utlåt.
N.'o 5y, ang:de sjette hufvudtiteln. R. o. Ad. ansåg detta mål böra punktvis pröfvas, och att utlåt.
N:o 57 borde tjena till grund för föredragningen. i:sta punkten.
Centonal-afgiften.
Invalid-inrättningen.
Jag anhåller om afslag å StatsUtsk:s tillstyrkande om indragning af Invalidinrättningen på Ulriksdahl och hemställer att R. o. Ad. ville bifalla, att denna inrättning fortfarande bibehålles.
StatsUtsk:s förmodan att största delen utaf de å inrättningen intagne invalider icke skulle hafva bevistat något krig, är verkligen felaktig; ty såsom vid återremissen blifvit upplyst, har tvertom större delen af dem deltagit uti krigståg, och de öfrige der intagne äro mer eller mindre skadade i Den 12 Augusti f. m. tjensten.
Utom nödvändigheten att de uti krigets mödor föråldrade män hafva en tillflykt på sin ålderdom, sedan de ej mera äro tjenstbara, är det äfven angeläget, alt man äger en garanti, att dessa gamla krigare blifva ordentligt och väl vårdade.
Man säger visserligen, att de kunna inhysas hos allmogen mot en årlig afgift; men jag hemställer, om man kunde förlita sig på att de skulle blifva med omsorg vårdade och skötte.
Så länge de förmådde arbeta, vill jag tro, att man kanske ulan särdeles obehag skulle vilja emottaga dem, såvida afgiften till deras underhåll icke vore för ringa ; men om de voro till arbete oförmögne, om de sjuknade och måste tillbringa sin tid på sjuksängen; huru skulle de väl då blifva skötte, då man ofta erfar huru allmogen sköter sina föräldrar och anhöriga, när de icke vidare kunna hafva någon nytta af dem; och hvad omvårdnad skulle man då kunna vänta af dem för personer, som vore dem likgilltiga, eller för hvilka de icke hade något intresse?
Man torde äfven böra ihågkomma, att det icke blott är åldern, som försätter dessa krigsmän i behof af en inrättning, der de kunna njuta underhåll och vård utan att nödgas anstränga och uppolfra den sista återstoden af sina till fäderneslandets försvar eller under en långvarig mödosam tjenstgöring uttömda krafter; ty bland många andra hafva vi nyligen ett exempel på huru tvänne artillerister blifvit så illa skadade, att de för hela sin återstående lifstid ovillkorligen behöfva andra menniskors ömmare omvårdnad.
Den ene af dem är återförsatt till ett fullkomligt barndomstillstånd, emedan han är blind och mistat begge händerna.
Hvem skulle vilja åtaga sig vården om en sådan person, eller för hvad ersättning skulle någon dertill kunna förmås?
Hvar skulle då en sådan olycklig varelse finna skydd och bergning, om Invalid-inrättningen upplöses, synnerligast om man tillhörde ett värfvadt reg:te?
Jag betvifla!' visserligen icke, att den indelte soldaten, som under hela sin tid uppehållit sig inom någon viss ort på landsbygden, der kan äga relationer, som på hans ålderdom intressera sig för honom; men den vörfvade soldaten, som i ungdomen lemnat sin födelsebygd, — hvem emottager honom, då han, stympad i kriget eller efter en långvarig tjenstetid gammal och orkeslös, återvänder till en hemort, der intet hem för honom finnes, sedan föräldrar eller anhörige äro bortdöde?
Af alla dessa skäl anhåller jag att R. o. Ad. ville afslå StatsUtskts tillstyrkande och lemna bifall till Invalidinrättningens bibehållande i dess närvar, skick.
Jag instämmer med den sista värda talaren så mycket hellie, som, derest invalidernes antal någon tid skulle vara mindre än utrymmet medgifvef, tillfälle derigenom beredes att öka inrättningens capilalfond, så alt ett så mycket större antal invalider kan lili vård och underhåll antagas, när behofvet det påkallar. 3?6
Den ia A u g u s ti f. m.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, 0111 R. o. Ad. behagade bifalla hvad Utsk. i utlåt.
N:o ai4 i afseende på denna punkt föreslagit.
Ad. beslöt derefter, att anslaget uppföres såsom hittills och på enahanda villkor. 3:dje punkten.
Allm. fattigvården i landsorterna. 4:de punkten.
Drottninghuset. 5:te punkten.
Institutet för hl inda och döfstumma.
Dessa tre punkter biföllos, med de förändringar utlåt.
N:o 214 innehåller.
I öfrigt biföll R. o. Ad. allt hvad Utsk. i den vid utlåt.
N:o 57 åtföljande tabell upptagit, och icke i sjelfva utlåt. särskildt blifvit oranämndt.
Vid förnyad föredragning af StatsUtskts den 2.5 sistl.
Juli och den 1 dennes på bordet lagda mern.
N:o 215, angtde återremiss å utlåt.
N:o 58, angtde reglering af sjunde liufvudtiteln, fann R. o. Ad. detta mern. icke erfordra annan åtgärd, an att läggas till handlingarna.
StatsUtskts den 25 sistl.
Juli och deri 1 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 216, i anledn. af erhållna återremisser å utlåt.
Nto 5g, i fråga om utgifternas reglering under riksstatens åttonde hufvudtitel. R. o. Ad. beslöt, att detta mål skulle punktvis pröfvas, och att utlåt.
Nto 5g dervid skulle tjena till grund för före dragningen.
1 : s t a punkten.
Fångars skjuts, underhåll, medi ca men t er m. m. samt spinnhusen.
Mom. litt. a).
Hr von Hartmansdorff, A 1.1 g.t
Jag anhåller alt få fästa Ståndets uppmärksamhet derpå, att den brist, som visat sig, årligen uppgår till i83,ooo r:dr i medeltal.
Om nu R. o. Ad. endast skulle bevilja 100,000 rtdr, så är det följaktligen 83,ooo r:dr för litet.
Man kan visserligen säga, att det är likgiltigt, emedan det beviljade beloppet är ett förslags-anslag, så att hvilken summa som erfordras, skall den utgå från Riksg.cont.; men om ett sådant sätt att gå tillväga vore det rätta, så ser jag icke att ett förslags-anslag någonsin behöfde till summan utsättas.
Man kunde likaväl för ändamålet bestämma så väl 10,000 som 100,000 rtdr.
Men då anslagen böra bestämmas med afseende på verkliga förhållanden, på det man måtte hafva något visst att rätta sig efter; så anhåller jag att R. o. Ad. måtte bevilja det gam - Den i a A u gusti f. m. 377 gamla och nya anslaget i jemn summa med 43o,ooo r:dr såsom förslags-anslag.
I anledn. af den siste värde talarens yttrande, har jag ansett mig böra fästa uppmärksamheten derå, att StatsUtskis tillstyrkande att bestämma anslaget för fångars vård och underhåll till det belopp, som Utsk. föreslagit, grundar sig på det yttrande uti K. M:s nåd. propos. i ämnet, att K.
M. hoppades, genom lämpliga administrativa åtgärders vidtagande, kunna nedsätta de dryga kostnaderna för fångvården.
Blott detta bar jag ansett mig böra meddela, på det man icke må tro att det är i följd af en illa uppgjord calcul, som StatsUtsk. nedsatte förslags-summan.
Sprengtportens upp gift är ganska riktig, och jag tror mig icke heller hafva sagt något som strider deremot.
Men antingen Konungens rådgifvare eller StatsUtsk. upptagit summan för liten, så är förhållandet enahanda.
Hvad besparingar som skulle kunna göras under första åren i afseende på fångars vård och underhåll, är svårt att inse, så länge brottmålslagen ännu icke är förändrad.
Om lagen förändras, är det troligt att kostnaderna till en början icke blifva mindre utan snarare större, ifall kroppsstraffen afskaifades och utbyttes mot fängelse.
Jag vidblifver derföre den framställning jag redan gjort.
Landtm, hemställde, om R, o. Ad. behagade bifalla Utskrs förslag i detta moment.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg att för ändamålet borde på stat förslagsvis uppföras 43o,ooo r:dr.
Momentet litt. b.) Hr von Hartmansdorff:
Jag vet icke rätt hvad StatsUtsk. menar med denna framställning.
Förmodligen måtte landshöfdingarne rätta sig efter de föreskrifter, hvilka från Fångvårds-styrelsen erhållas i afseende på fångvårdsmedlens förvaltning; ty Fångvårds-styrelsen är att anse såsom alla andra centralstyrelser, hvilkas föreskrifter landshöfdingarne äga att iakttaga.
Jag föreställer mig derföre, att den ifrågaställda skrifvelsen är öfverflödig, enär det i alla fall måste tillgå på sätt StatsUtsk. föreslagit. R. o.
Ad. ansåg det uti detta mom. framställda förslag böra förfalla.
Momentet litt. c.) Hr von Hartmansdorff:
Ståndet har funnit alt 11 H. 48 Den 11 Augusti f. m.
.StatsIItsk., i sitt sednare betänk., något jemkat sitt förslag i det första, och just i den punkt, vid hvilken jag gjorde anmärkn., då saken förra gången förevar.
Jag finner derföre ingen betänklighet vid att nu tillstyrka bifall till Utskrs sednare förslag i detta ämne.
Ulsk:s uti utlåt.
N:o 216 rörtde denna punkt afgifna förslag bifölls.
Momentet litt. d.) Frih.
Uti sednare betänk.
N:o 216 har Utsk. vidblifvit sitt tillstyrkande uti det första betänk.
, oaktadt de dervid gjorda anmärknma.
Denna hemställan innefattar likväl ingenting, som kan leda till något resultat; ty det följer af sig sjelft att fångar från Carlsborgs fästning icke afföras till undergående af bestraffning, annorlunda än i den ordning förfatlningarne bjuda, d. v. s. att för det brott, som inom fästningen blifvit begånget, brottslingen inom fästningen blir afstrafifad.
Jag kan derföre icke se annat, än att skrilvelsen är öfverflödig och bör förfalla.
Jag tror att Utsk:s sednare yttrande i denna del innefattar ett svar på den af Frih.
Cederström framställda anmärknln; och då detta yttrande icke blifvit uppläst, anhåller jag att sådant måtte ske.
N:o 216 öfver detta mom. upplästes.
Utsk. har i detta yttrande tyd ligen medgifvit öfverflödigheten af den skrifvelse, som Utsk. i första betänk, tillstyrkt.
Det faller af sig sjelft, att bestraffningarne icke kunna ske på andra orter, än der de enl. lag skola verkställas.
Nauckhoff, Joh. Otto:
Jag förenar mig så mycket hellre uti Frih.
Cederströms åsigt attdenund. skrifvelsen är öfverflödig, som detta ärende icke har undgått Regerius uppmärksamhet, emedan undersökning har blifvit hållen för att utröna huruvida kostnaderna kunde inskränkas vid fångars forslande ; af hvilken undersökning utslaget blifvit sådant, att ingenting dermed skulle vinnas, utan sådant snarare medföra ökad kostnad.
Uppå derefter framställd propos. ansåg R. o. Ad.
Utsk:s förslag i mom. litt. d) böra förfalla.
Momentet litt. ej. Utsk:s yttrande i detta mom. ansågs för det närvar, icke erfordra någon åtgärd.
Kronans hus och byggnader i landsorten.
' Frih.
I afseende å denna punkt har
Utsk. i betänk.
N:o 216 vidblifvit sitt beslut uti det föreg:de betänk., oansedt de dervid gjorda anmärkntna.
Jag anhåller att få fästa uppmärksamheten derå, att reparationer å byggnader ingalunda kunna i förväg beräknas eller till kostnaden på förhand bestämmas, såsom beroende på tillfälliga omständigheter, af t. ex. en storm, som rycker bort taket på ett hus, eller en hagelskur, som sönderslår fönster.
Sådana b r is t fri I lig h eter mäste genast repareras, emedan kostnaden dertill blir större, ju längre man uppskjuter dermed, derföre att skadan i oberäknelig mån förvärras.
Då detta anslag tillhör Kammar-collegii inseende, anser jag mig böra upplysa, att det är med största svårighet förhållandet kan så regleras med det anslag som hittills blifvit lemnadt, att icke Staten får vidkännas öfverdrifna kostnader i brist på erforderliga medel lill besörjande af nödvändiga reparationer; ty då tillgångarna äro otillräckliga att besörja de reparationer, som för året erfordras, anbefaller K. M. Kammar-colhm att till ett kommande år uppskjuta de reparationer, som äro minst behöfliga.
En del måste då uppskjutas; men en hvar torde finna, huru svårt det är att med visshet bestämma om de som varit uppskjutna, varit minst behöfliga.
För innevar. år har colbm hos K.
M. anmält att colbm icke kunde calculera hvilka reparationer, som voro minst behöfliga och derföre i und. anhållit att K.
M. sjelf måtte i nåder bestämma huruledes med samtliga de nödiga befunna reparationernas" verkställande förhållas skall, hvilket K.
M. äfven gjort; men deraf följer icke att ej en massa af reparationer i provinserna äro eftersätta, hvilkas nu uteblifna verkställighet kommer att föranleda ökade anslag för nästa år.
Af dessa skäl anhåller jag alt denna punkt måtte afslås, och K. M:s nåd. propos. bifallas.
Då detta ärende förra gången här förevar, biträdde jag Frih.
Cederströms åsigt, och jag gör det äfven nu i fullkomlig öfvertygelse 0111 behofvet af detta anslag.
Nauckhoff:
Cederström har redan före kommit mig uti det väsendtligaste, som jag ville yttra.
Han har nämnt, att Kammar-colkm tager öfverinseende! öfver det hela.
Jag får blott tillägga, att i afseende på detaljerna, sorn tillhöra läns-styreisen, förhållandet är sådant som Hr Frihtn uppgifvit.
Jag anhåller att anslaget må blifva ett förslags-ansiag, emedan det är omöjligt att på förhand kunna bestämma till hvad belopp kostnaderna kunna uppgå för reparationer, som bero på tillfälliga händelser, hvilka icke kunna förutses eller till beskaffenheten beräknas. Jag anser derföre, ali Slåndet icke bör tveka att lemna bifall till det obetydliga belopp, som K. M. i detta hänseende begärt.
Jag har varit i tillfälle att se, att högst nödvändiga reparationer i brist af tillgångar måst i fleraåy uppskjutas, 38a D c n i:
Augusti f. m. hvarigenom skadorna förökats, särdeles då byggnaderna varit belägna i gransknpet af hafvet, hvars inverkan derpå vi alla känna.
Jag förenar mig derföre uti den af Frih.
Cederström gjorda anhållan.
Hr Frill. o. Landtm, framställde propos. till bifall å Utsk:s förslag i denna punkt.
Ad. att anslaget för det i denna punkt afsedda ändamål borde förhöjas till 40,000 r:dr. 3: d j e punkten.
Arfvoden åt Astronomiaeadj uncten Selander och Professoren Doctor S c h I y t e r. R. o.
Ad. fann Utsk:s yttrande i denna punkt för det närvar, icke erfordra någon åtgärd. 4:de punkten.
Saltpeter-nä ringens upphjelpa n d e. Frih. von Kraemer:
Ehuru jag icke kan godkänna de motiv StatsUtsk. anfört för dess underlåtenhet att i detta rent ekonomiska ärende sammanträda med Ekon.Utsk., afstår jag likväl från allt vidare yrkande i detta ämne, emedan jag har mig bekant att Irenne Stånd redan hafva bifallit StatsUtsk:s åsigt.
Landtm, lillkännagaf, att plenum lomme att fortsättas på eftermiddagen kl. 6. 5: te punkten.
Flyinge och Strömsholms stuteriers dagsverks-ersättning; hästafvelns förbättrande; h i n g s t-p r oe m i e r samt hingsthållning i Elfsborgs och Skaraborgs län.
Utsk:s yttrande i denna punkt ansågs icke för det närvar. erfordra någon åtgärd.
Extra utgifter.
Före 1809 utgjorde extra utgifts-anslaget 100,000 r:dr i silfver, eller 4oo,ooo r:dr b:co, ehuru K.
M. då ägde oinskränkt disposition öfver alla statsanslagen.
Sedermera nedsattes detsamma med afseende på Rikets dåvar. svaga tillstånd lill 100,000 r:dr, som det fortfarande utgjort, ehuru myntvärdet blifvit reduceradt till -|:delar.
Bristen har likväl kunnat, ersättas genom den dispositionsrätt K.
M. tillförene ägt öfver besparingarna.
Men denna dispositionsrätt har vid sisth riksdag blifvit ytterligare inskränkt; ty vid de flesta delar af riksstaten, der några besparingar kunnat uppkomma, har man funnit ett appendix af StatsUtsk., att desamma skulle särskildt aflemnas till Den 12 Augusti f. ra. 381 Riksg.contoret.
Att nu ytterligare nedsätta detta anslag, - sora för ett like sådant som Sverige är det lägsta, som kan bestämmas för de oförutsedda utgifterna, anser jag stridande mot allt skäl oell all anledning.
Jag får derföre tillstyrka, att anslaget bibehålles vid 100,000 r:dr, men har ingenting emot, att det blifver fördel t på de särskildta departementen, i händelse hufvudtitlarne komme att omregleras vid denna riksdag.
R.opades nej.
Hr Landtm, hemställde derefter, om R. o. Ad. behagade bifalla Hr Rosenblads förslag, att för extra utgifter, hädanefter som hittills, skall uppföras en summa af 100,000 r:dr. Ropades ja.
Uppå derefter framställd särskild propos. biföll R. o. Ad.
Utsk:s framställning ang:de extra utgifls-summans fördelning på de blifvande titlarna för de olika stats-deparl:n.
Hr Frib. o Landtm, hemställde,-om R. o. Ad. äfven behagade bifalla de anslag, deruti ingen förändring blifvit ifrågasatt, till det belopp, hvartill de hittills varit uppförda och på den bifogade tabellen finnas upptagna.
Ropades ja. R. o. Ad. beslöt äfven, att de indelningar, som på denna lnifvudtitel finnas uppförda enl.
St:s stat för år i835 och påföljande åren, äfven nu skola uppföras, dock med iakttagande af de förändringar, som genom R. o. Ad:s nu fattade beslut kunna föranledas.