Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet icke kan tilstyrka bifall af denna erinDran; dock pä det hos ingen mä upsta rwifwelsmål, at den som har flere hemman ä Lander eller flere hus i en Stad, och pä hwarje ställe nyttjar särskild panna, icke mätte för deras sammanräknade panne-rymd utgöra progressiv afgift; anser Utskottet Uti ;:te ^ioirr. af den projeÄeracle Förordningens Andra Afdelning, bör, näst efter orden: stulle någon, det ware sig pa Land eller r Stad wilja, insattas: pa et och samma ställe. 7:0.
"At 1214 Den 29 Mars. 7 0.
"At med afkortningar, hwarom något u« "ti Utssottets Betänkande icke more förmält, bor"de, da de clsbitsra^e afgifterne ej kunde Utgå, för* "bållås pä enahanda fält, som rörande Allmänna "Bewillningen i sädant fall ar föreffrifwic."
Da hwarje
Stad bör answara för hela derwarande personLlens Branwins-afgift, samt en sadan ä Lander ofelbart lika säkert kan anses böra utgå , tror Utskottet någon afkortning för Brännvins-afgiften egentligen icke komina i fraga, samt ar något närmare stadgande i denne del således ej eller behöfwes. 8:0.
"At da Krogar i Rikets mindre Städer "icke förr marit särskildt tarerade, man ingått i "den allmänna Bewillningen, sedan fallan andre "än Borgare och Handtwerkare haft detta såsom "en binäring, sädane Krogar icke eller hädanefter "mä derföre särskild afgift aläggas."
Hara finner Utskottet icke ssäl at lemna annar yttrande, än hänwisning til ben jemkning som Utskottet i Krögares afgifter har längre ned wil lilstprka. 9:0.
"At de som upgifwit sig för tilwcrkning "med större Pannor böra, om de sedermera afsäga "sig den, afwen fa njuta befrielse fran afgiftens "utgörande sä i Srader som pä Landet."
En sadan befrielse anser Utskottet icke böra aga rum för det Nr, dä man til nyttjande af större eller mindre Branwins-Panna sig angifwit, men der - Den 29 Mars» 1215 deremot finner det wara utgn allt twifwelsmal, at man icke för päföljande
Ar bör erlägga afgift för någon annan pannerymd, an hwartil han sig da anmäler.
Fran Högloft Ridderftapet och Adeln harwidare blifwir anmärkt: 1:0.
"At den föresiagne Bränwins-Bewillnin^gen mätte ökas fran Twa lil Tre R:d.
L^nco "för helt Hemman, mom Panne-afgiften."
Utskottet tror den til Staten erforderlige ^ummg, hwilken uti afgiften för Bränwinsbränningen är paräknad, kunna med säkerhet erhallas genom de sätt Utskottet redan i sadant afseende och finner sig altfa fast mindre böra biträda ifragawarande Anmärkning til bifall, som de Trenne öfrige respkÄive Standen antagit de för Bränwinsbränningen föresiagne grunder, i den öfvertygelse och kännedom/ ar hwarje helt Hemman och den deremot swarande pk-ison»len i Städerne icke skulle betala mer än Twa N:d., Pannerymdsafgisten likwäl derunder icke inbegripen.
''At om den mindre Hemmans- eller Jordbrukaren will och får njuta lika rättigheter med "en större Jordägare, den förre också bör widkän"naö motswarande Onera, samt ar denna Anmärkning afwen marte äga rum i afseende pa Sta"vernes Bränwins - Bewillning."
Som den för Hemmanen efter deras storlek xroportioneraäs afaiften är, i likhet med andra Be - 1216 Den 29 Mars.
Vewillnings-Utffylder, bestämd ester mantalet och en wist claniiicrttion 6 hemmanen eller i jämförelse mot -eras större godhet och warde, samt de mindre Hemmansdelar»,:, sa widt Pannerymds-afgiften beträffar, äfwenledes fa widkannas lika afgift med ett större Hemman, hwarigenom Staten således undfar sin tilbörliga rätt och inkomst; sa finner Utstottet incet ffäl wara för handen, at tilstyrka hwad i berörde matto är wordet förebragr. z:o. "At Bewillnings- afgiften 5, 10, i; och "20 R.v. för Krogar macce nedsattas."
I betraktande deraf, at Krögare efter den sä kallade Skydds-labella arv i Minimi-afgift upförde ifrån z, 6, 12, lil 22 R:d., får Utskottet nu hemställa, om ej den särskildt för Krog-rättig. heten utsatte afgift af ;, i; och 20 N:d. bör nedsattas til hälften af detta belopp, hälst som Utskottet förmodar Staren derigenom winna mera inkomst, an om nationen bliswer sa hög som ofwannamdt ar, derifrån flere dä genom understes och andre urwagar kunna föranlätas at fig undandraga; Afwensom icke eller Krögare, utan i afseende pa deras krögande och näring, kunnat upföras til den Minimi-afgift, som i omförmalce ckarick utsatt är. 4:0.
"Ac om den för Branwins-bränningen "förestagne Hemmantals-beräkningen komme ac bi"behällas, ingen Hemmansdel mä erlägga mindre "afgift, ehwad Branning förrättas eller ej, an "16 tz."
Med Den 29 Mars.
Med hänseende dera, at ingen Person r Städerne, efter den antagne beräkningsgrunden, får utgöra mindre afgift an 8 st., finner Urffottet denna Anmärkning sa wida billig, som til winnande af likhet mellan Stad och Land förefläs, ar för hwarje Hemmansdel, den ma wara sa liten som hälst, bör, annngen branning Utöswas eller ej, erläggas minst Alta tz.
Utom hwad salunda förekommit, har ockWallofl. Borgare-Ständeryrkar, arom Lanbl-Tullarne komma ac bibehällas, bör wid införsel af Bran» win til Skaderne, betalas Tull och afw,.n sa wäl som hittilö, men
Drank fritt införas uran någon siags afgift; I hwilker Beflur Högwördige Praste-Ständer jemwäl sig förenat; men Högloft.
Nidderstapet och Adeln samt Hcderwarba Bonde-Ständer deremot förklarat, ac
Dill förVranwin genast borde förswinna.
Dl undwikande af den omgång och tids utdrägt som erfordras, i händelse benna fräga genom Nämnd stall afgöras, tror Utstottet sig böra söka nägon jemkning af desse stiljaktige meningar, samt altja harwid söreslä den efter Urstotters omdöme tjenliga medelwag, ar i stället för de hittilS erlagde En tz. 8 r:st. för hwarje Kanna BranwiNosom ril Srad blifwit införd, bör innewarande §ir, hwarunder Landt-Tulls-Inrättningen annu kommer at fortfara, endast becalas En fi.
Kannan, men ar hwad angär Stockholms Srad, der för hwarje Kanna ditförbt Bränwin i Tull, Q.wa"n« Tull Sjette Bandet.
N:v 77.
12l8 Den 29 Mars.
Tull och ^ccis blifwit erlagdr 4 fi., denna afgift upbaras under samma tid med Twa fi. för Kannan.
Detta alt, jemte en upgjord och bifogad Lalcul öfwer beloppet och fördelningen af Bränwinsafgiften, underfiälles dock Riksens Högloft.
Ständers egen pröfning och godtfinnande; och warda tillika nagra Ledamöters särskildta meningar härmed följaktige.
Stockholm den 28 Martti i8io.
Nidderffapets Pä Högwördige Präoch Adelns Ledamöters ste-Srändets Ledamö wägnar ters wägnar Jacob Oe la 6aräie. blicolans Laräell.
Borgare-- Pä HederwärdaBondeStandets Ledamöters Ständers Ledamöters wägnar wägnar ^nä. kreäm.
Joban ^a^n. 'rVeLLiNZ. L. 6. lnZman.
Den 29 Mars. 1219 calcul, pä Branwins-afgift, sä wäl af samteligr Hemmans-Brukare i Riket, grundad pä den Pannerymd de, enligt förra Författningar, warit berättigade ar begagna emot witz afgift, som äfwen af Staderne och de flere, är hwilka rättighet at tillverka Branwin blifwit upiären: Antal Förut tilläten Gör 8ummr Afgift för Kan:n §UMML Af , r4:dels Mantan och Hem ans innehafware Kaune- rymd Kannor > Kannor afgift Skillingar derunder - 6,5,08 it I0Z,620 1 i6:dclS dito 8,084 I >8 145,512 1 ir:dels dito 6,047 -i 22 954,582 ^dels dito 56,454 ^ i :dels dito 85,257 26 2,216,162 Adels dito 2 5,0; 6 ;o 751,08° T dito - - r?,45 4 54 955,4?6 5,084,59^ Litz. 5,084,592 ;8 n:dels dito 2,472 95,956 Andels dito - 2,94? 42 I2Z,8;8 -Adels dito - 5 94 46 27,8^4 i Mantal - 6,422 ;o Z2I,lO° 566,218 L-zs. 849,527 iL dito - 545 r; 18,28; IZ- dito - 401 56 22,456 dito - IZ2 60 7,920 2 Mantal - 709 65 46.08; 94,746 - 2 §. 189,492 68 2^ dito - 71 4,828 2L dito :
I z6 7> 9,656 2E dito - z6 74 2,664 z Mantal - 224 77 17,248 54,596 105,188 L 5 tz. dito - 54 79 2,686 dito r 54 81 4,574 Z2 dito - 8; 1,909 4 dito - 110 85 9^550 13,519 L 4 tz. 75,276 4^ dito - 16 86 1,576 4i- dito - -9 87 1,6;-! 4! dito - 10 88 88° Z Mantal - 165 90 '4,850 i 18,759 jä 5 b- 95,560 Lumms 210,1 22 > 5,816,856 j 6,595,47° eller Lsnco R:d. 155,197: 14 tz. i22o Den 29 Mars.
Til a andra sidan stående panneafgift kommer En Hemmans - afgift, som destutom stulle erläggas akalla Hemman utaf hwad natur som hälst, ehwad de bränna eller ej, nemligen 2 R:d. för helt Hemman och proportionaliter för större och mindre Hemmans-Bruk, gör för 65,282 ^ Mant. ä 2 N:d. « - - 150,565: 40 Dock som ingen Hemmansdel får anses under ^.dels Mantal, eller mindre afgift erläggas än 8 st., sä beräknas för 14,992 Hemmansdelar af 1 24:dels och 1 i6:dels Mantal och derunder » 4st. - s 1,249: 16 Städernes lika beskaffade afgift, calculeracl efter 112,000 Mantalsffrifne Personer, af hwilka 12 swara emot ett helt Hemmans ä Landet afgift, a 2 N:d. - » Härwid vbservera8 at den summa häraf, som belöper sig för personalen i Städerne Stockholm och Götheborg, hwilka ej fä utöfwa Bränwinsbränning, kommer at utgöras af klarins-l)ireLkionen eller Krono - Bcännerierne i dessa Städer.
Af de 40,000 Torpare, som i knnimi -tabellen äroupförde,uptagas endast 24,000 a! idka Bränivinsbräniiing ä 8 H. hwardera - iZZ/197 si4 iZi,8i5 8 18,666 Z2 4,000 > Skatt» Den 29 Mars. 1221 Skattlagdt Qwarnar, Utjordar, Skattlagdt och Ossattlagde
La» gtnhettr samt Mjölnare calLule1L8 lil 18,000 s g H. > - Embets- och Tjenste »Man samt Stånds»Personer, som ej aga eller besitta Jord, tillika med in» delte Krigsman, uptagas til 12,000 ä 8 tz. » » - - AfproZre88iv3 afgiften för Hem» man, som, berättigade til mindre Kannerymd, likwal nyttja större men ej öfwer 90 Kannor, förmodas erhallas - » » Af p!-Oi;re88lVL afgiften utöfwev90 Kannor » - » ' Afgiften för Pannor i Stader, ne fran 1 till och med 90 Kan» nor - » vito för Pannor öfwer 90 Kannor - - « - Krogar pä Landet och i Sta» verne L 10, 7;, 5 och 2^ N:d., calculeras til 2000 ä 5 N:d. » R:d, b,000 2000 Z 6,000 20,000 10,000 10,000 10,000 Z78,6?9
Om någon minffning i yen paraknade Pan» ne-Afgiften utaf Hemmans »Ägare ä Landet ffulle upkomma deraf, at ej alla af dem begagna Bran» winsbrännings-Rättigheten, lärer dock sadanr fullkomligen ersattas genom den Panne-Afgift, som Torpare, ssattlagde Qwarnar, Ägare af ffattlagde vch ossattlagde Lagenheter, Mjölnare, indelte Krigsman - !22L Den 29 Mars. män med siere ssola erlägga, men hwilken afgift har ej blifwir beräknad elier uptagen.
Utdrag af pmtocollet, hällit hos Riksens Högloft Sranders Bewillnings UtUrssolt wid Riksdagen i Stockholm den 2; Mars eZro.
S D. Riksdagsmannen fobian östiZnus Wessing anförde: Ehuru Städerne Stockholm och Götheborgs öde i denna del ar afgjorr genom fördolda tänkesätt, lärer ingen i Högloft Utssotter, som hört mina kanske nog dierfwa yttranden i denna sak, tweka om jag dem bibehållit wid Voteringen.
Jag ar ännu nog förmäten, at framställa twekan om Landets nytta af publigue telau-t,ins-Inrättningen, da den ssall förblandas med den wadliga KronoBränneri-Inrättningen.
Jag medgifwer witzt, ar nu ej är någon annan unväg öfrig, för at fa Den upgifne Bränwins-Bewillningen fylld, an söka winna den genom Krono - Bränneri-Inrättningen.
Jag ssufte wara owardiq der Fädernesland i hwilket jag bor, owärdig Swensse undersätares förtroende, som jag njuter, om jag skulle önssa min farhaga ssulle blifwa besannad genom en beklaglig erfarenhet.
Nej! med lika glädje i min själ som de wördnadswärde Herrar, som sökt jaga farhagan fran mig, ssall jag wälstgna den dag, som erfarenheten later upga, dä jag finner mirc misstroende warit owärdigt den, Allmänheten lemnat förtroende at utföra deras talan; men der ar Den 29 Mars.
122) är bättre tänka äfwen pa det omöjliga, än ak lemna äfwen det möjliga kil sitt öde.
Jag dristar hänföra Högloft.
Utskottets aranka pa den Lalcul, ar icke ens efterse hwad Krono-Brannerier förut rigtar, da dek stattiden Styrande Magtens hand, at urgifwa Författningar i denna del som endast asystar Statens inkomst, och kanske någon gäng den nytta, som tilflutic den, som tilstyrkt dem.
Huru kan nu möjligen någon winst dragas, dä det icke ar äfwen för Stockholms Jnnewanare större Konst, än at köpa en Jordkvrfwa, ej större än den sa kallade Fåfängan, för at fa bränna i kapp med Kronan, da den förre kommer med egna medel utan föreskrift, och den sednare Förwaltare ester Answarighets-Lagar.
Jag dristar derföre föreslå, det Högloft.
Utskottet täcktes utsätta en witz tid, pä hwilken försöker om den nu proLumma, kan winnås och Staderne esiest bränna.
At ingen, som antages wid dessa Inrättningar, blir der med andra wilkor, än ak, om Jnrättningarne ej bära sig, Staten wid deras afgång ej mä belastas.
Uti detta anförande instämde de fleste af det Hederwarda Bonde-Ständer; och anhöll lVessiuZ, ar denna hans särskildta mening matte genom brolocolls-Utdrag åtfölja Utskottets ytterligare utlatanDe i ämnet til de KespeÄive Standen. supra.
Lx krotocollo L. 6.
Utdrag af protocoUet, hällir hos Riksens Högloft.
Ständers Bewillnings
Uc - 1224 Den 29 Mars.
Utskott wid Riksvägen i Stockholm den 28 Martil 1810.
S. D. Ifrån Herr OircLreuren 8antsxxon inlemnade Herr Borgmästaren
ViÄorin följande ssrifteliga anförande til ^rotocollet:
Dä jag af Högloft.
Utskottets Betänkande vch nästan utan ändring förnyade Förflag lil Bräm winö-Förordning, finner intet afseende gjorts pa de ta wäl uti mitt särskildta votum wid förra Betänkandet innehallne, som uti Walloch Borgare» Ståndet widare anförde skal, för olika tänkesätt uti flere delar af denna Författning/ icke eller ar desse mina skal med motskäl blifwir wederlagde / kan lag ock denna gången intet undgå, ar skilja mig fran l" 1 uralitLtom af Högloft.
Utskottet fattade befluc, 'och följaktligen forrfätta mitt påstående: i:o.
At den panne-afgift, som för de större pannor är föreslagen, med en i min ranka aldeles öfwerdrifwen pi »grekou, ncdsättes sa mycket som jag wid förra Betänkandet och »swan aberopads särskildta yttrande log mig friheten förestå; utom det, at med denna enorma afgift för alla pannor, Åtminstone dem öfwer 2. ä zoo kannors rymd, all loflig vch ril bränsles, arbets vch säds iefparing gagnelig mchmtris totalt förbjudes, sa tror jag, ak Staten igenom sadan hög skatts asatrande skall för» lora mer för mindre uri sina paraknade intraciel-.
Antingen skola sadaue pannor hädanefter ej ex,8tLra, eller skall ägaren waga pa at nyttja men förtiga dem-
I bada fallen blir en ofelbar mis;-calcul s de Zo,ooo Rtd, af stike pannor calLulerstL. 2:0.
Den 29 Mars. 1225 2:0.
Dä pä Landet ingen personal-afgift afTorpar re och alla andra Husbönder utom Hemmansbrukare ärlägges, utan ar den dem tilstadde bränningS-rättigheren werkeligey begagnas, sa är och blir det högst obilligt, ar uri de Srader, hwilka rättigheten medgiswes, alla personer, äfwen de som ej fä bränna, dock stola betala.
Emot Hemmansbrukare pä Lander swara blott Borgare och Husägare samt deras Husfolks personal i Srader, men aila öfrige i Srad emot Torpare och andra Husbönder pa Landel, som endast betala när de werkeligen bränna.
För öfrigt kan jag ej biträda det besiut, som alägger Staren sjelf (cy ^agarins-Inrättningen är ju för Statens räkning) bidraga til Statens Intrader.
Desse sednare bli ju derigenom fa mycket mindre, som Staren sjelf åkerbär; och ehuru igenom förstärkta O^-conomilL Urstorrets Namnds Votering blifwit bestämdt, ar Stäberne Stockholms och Götheborgs Jnncwänare intet fa begagna denna andra Swensta Medborgare rilerkända rättighet; och z:ne Stand rilstyrkr Allmänna Jnrättningens bibehållande, anser jag derföre ej afgjordt, at Kongl Mast i sin wishet finner densamma behöflig och nyttig; icke eller ar, om den bibehälles, Krono-Brännerierne i Stockholm och Götheborg för deh rakning stola fortfara; men aldraminst at dctze, efter nu bewiljad allmän bränwinsbrännings- och försäljnings-srihet, i öfrigt stola kunna bränna ined den förmon, ar de kunna ersätta hwad igenom Stockholms och Götheborgs uteslutande förlorats, hwilket, inberäknade supponer-ule panne-afgisten, icke torde göra sä obetydli r, samt 1226 Den 29 Mars. samt särskildt adragit Kronan en betydlig mistning, emot om den försalt sine der ägande hus, och hwist kec afwen bordt komma i beräknande.
Sä wäl i detta hänseende, som af den höga panne-afgifren och i ^alculsn päraknade altför stora xsr-.oi-.3l vssattlagde Lägenheter och Qwarnar, fruktår jag minst 50 2 60,000 R:d. komma at brista uri den för Staten erforderlige Bewillning af 362,000 R:d.
L. kl. Santesson.
Ester upläsande häraf, förklarade Herr Borgmästaren ViÄoriu sig instämma uti hwad Herr VirsÄsuren Sante-son anfört, sa wäl angående den Innewänarne i Städerne älagde Bewillning för branwinsbränningen, som ock i afseende pä den för Allmänna klaoaLms - Inrättningen föreflagne skyldighet at ersätta den Summa, som Stockholm och Götheborg borde erlägga, i händelse de agde rättigheten.at bränwin tillverka; hwarjemte Herr Borgmästaren begärde, at detta anförande mätte fa åtfölja Utskottets i fragan nu afgäende utlaranDe.
Uit suxra.
Ux protocollo L. 6.
Inoman.
Föredrogs ä nyo Skats-Utffottets den 23 Mars pa borver lagda Memorial, innehållande förslag til Antecknings-Bok och Intsre88e-Uträkning för de bokförde eller /UmustetL-Länen, samt hwad wid Deras anteckning iakttagas bör.
Fö - Den 29 Mars. 1227 Föredrogs a nyo Stats-Utffotteksden 25 Mars pä bordet lagda Nemosi.-rl. innehållande Urskottets utlåtande öfwer de Anmärkningar, som wid dest förslag til IvstiuLion för (-'oiNllussLNLtet i Riksgalds-Lontoirc-t blifwit gjorde.
Detta utlakande blef, jemte berörde InstruÄion, uppå derom af Herr Greswen och Landtmarskalken gjord proposition, bifallet.
Uplästes et ifrån Oonsritutions-Utffottet ingift wit sa lydande: Wördfamt ^lemonLl! Da wid Justeringen uti Högloft.
Ridderskapets och Adelns af kixpeclioons-Utskottets
För» stag til underdånig ffrifwclse, rörande Wargeringens uplösande, och efter yttrad anhållan, at Högloft.
Ridderskapets och Adelns särskildta mening i LxpecliilOl^n äfwen matte införas, fraga upstält, dels om tre Srands beftut öfwer detta mål borde anses gällande, dels huruwida, enar en Lxjxäition efter tre Stånds beftut blifwit författad, i densamma det fjerde Ståndets mening kunde inflyta, har Högloft.
Ridderskaper och Adeln, sedan Herr Grefwen och Landtmarskalken, efter wägrad proposition til förändring af kixpeclitions - Förslaget, förklarat ärender för hwilande, behagat anmoda constiwtionsUtffottet, ar med sitt utlåtande öfwer dessa bägge stridiga frågor inkomma.
Efter noggrant vfwerwagande häraf, och da Ut» 1228 Den 29 Mars.
Utskottets åtgärd härwid, enligt Niksdags-Ordningens ;; H., endast sträcker sig ril pröfningen af fragans stridighet eller enlighet nied Grundlagen, får Utskottet först wördsaint förklara fin öfwerkygelfe, at da sattet huru förekommande ämnen böra afgöras är tydeligen utstakadt i Riksdags-Ordningens 7; § / hwaruti 7Z och 8o §.§. af Negerings-.
Formen ej finnas undantagne, mäste fragan om Wargeringens uphörande, hwilken ej kan hänföras under andra än de bada sistnämnde § §., kunna i laglig ordning afgöras genom tre Stånds sammanstämmande beslut.
Beträffande ater intagandet uti klxpeä itio nen af Högloft.
Nidderskapets och Adelns särskildta tanka, anser Utskottet sävant desto mindre lämpeligt, som Riksens Ständer ej böra kunna framställa mera än Riksens Ständers werkliga beslut, och da dehutom genom den skiljaktiga meningens införande, twart emot all wänlig lonn-ilttet, beflucel ej förändras eller förlorar sin werkan.
En Ledamots särskildta yttrande bifogas härjemte.
Stockholm den 28 Marlit l8io.
Pä konstitutions.
Utskottets wägnar Llaes kleming. e. V. Rosenstein.
Daniel Lberslein. l^^ckert.
D. Valerius.
Uk - Den 29 Mars. 1229 Utdrag af Riksens Högloft.
Ständers (^nnscitutions-Utskotts krotocoll den 28 Martn 1810.
S. D. Under öfwerläggningen om den fran Högloft.
Nidderffapet och Adeln remittent- stridiga fräga om utfärdandet, efter Tre Stånds bestut, af en underdånig ffrifwelse, rörande Wargeringens uplösande, yttrade sig Herr Lagmannen Silfversparre som följer:
Orsaken til nu föreftagne tillägg, lärer wäl böra igenfinnnas i den farhaga, at, sedan Beredningen af detta mål blifwit handrerat af Oscnnomiss- Utskottet, och Riks-Scanden derefter fattat deras besiut, den flutsatts ffulle kunna dragas, at hela detta ärende wore blott et Beswars-mal, hwarä det ffulle ankomma pa Regeringen a c göra afseende eller ej; men harwid förekommer: 1:0
Ac behandlings-sättet wid sakers beredande inom Stander, om också i afseende pa kvemisser någon gang misstag ffulle förelöpa, aldrig kan förändra sjelfwa sakens natur af Beffattnings-, Bewillnings-, Oc!conomigs., Lag- elier Grundlagsfrågor, sadan den i Regerings-Formen blifwit ut« tryckeligcn bestämd, och at följakreligen ofwannämnde behandlingssätt wid sakers beredande ingalunda amboriserar Regeringen, at anse en sak annorlunda an Grundlagens ordalydelse föreffrifwer; et medgifwande af Ständer och et förhållande af Regeringen, som wore häremot stridande, ffulle med detsamma wara at införa et helt annat förandringseller förklarings-sätt af Regerings-Formen, an denna umyckeligen anbefalt. 2:0- Wid'
I2ZO Den 29 Mars. 2:0.
Wid tillämpning häraf pä förewarande fraga finnes rydeligen, at ven ena delen af Riksens ScänderS beslut, med instämmande uti den af Konungen ti!
Rotarnes rätkwisa och billiga lättnad redan widragne åtgärd, innefattar en underdånig önskan om dest snara werkställande, och den andra delen-acer et utlåtande, som bestämdt förutsätter, ar i framtiden ej något steg matte widragas, som strider^emot 82 §. af Regerings-Formen.
Da nu fyra Ständ beflutit alt detta, och trenne Stånds beslut warit kilrackeligt i frägan om uphäfwandet, som nu ensamt blifwit afgjord, hwaremor fraqan vm återinförandet af en sadan inrättning nödwändigt ffulle reducera sig til et Bewillninqs-mäl, anser jag Lxpeclaionen, sadan den är föreslagen, wara gansta behörig, afwensom jag finner, at särstildle
Ständs motiver ej kunna inflyta i Lxpeclilioner, säsom börande Uttrycka blott de meningar, hwilka cleciilerm beflutet, och ar fördenskull Herr Grefwen och Landtmarstalken warit fullkomligen berättigad, at icke pä motionen om en sadan särskildt menings införande i Lx^eclitionen göra någon proposition." li>t supra. blx protocollo fl. O. Valerius.
Herr Grefwen och Landtmarskalken förklarade, at ingen fräga kunde upstä om detta lckemorials läggande pä bordet, emedan derom ingen ventilation kunde ägg rum.
Gref - Den 29 Mars. 1251 Grefwe Lilienborg, Jokan benning, srägade, om, nar det wägrades at lagga detta ^lemo, ial pa bordet, det wore tillätet at göra anmärkningar, för at detsamma til Utssotcer ater-remittera.
Herr Landtmarskalken swarade, at dä con8tittitton8 - Utffotter i detta mål sig yttrat med Riksens Ständers rätt, kunde ingen ater-remi8s komma i fräga. Grefwe Lvllenborg utbad sig, at i sadanr sall, såsom sin reservation til krotocollet, fä up läsa följande: Sedan Högloft.
Lon8titut,'on8-Utskottet i detta ärende nu meddelt en icke wäntad 6eci8ion. anser jag mig böra lemna ec närmare förklarande, ej allenast af skälen som föranledr til mitt yrkande, at Lönstittitions Utskottet mätte sig häröfwer utlära, än af dem, som hos mig stadga den öfwertygelsen, at et utlärande af det innehall jag yrkar warit deremot at förwänta.