Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Län, de der ansett köpingens befolkning och gynnande natur-förhållanden icke blifvit tagne i beräkning med den noggranhet, som vederbordt; hvadan desse Ledamöter yrkat, att, efter derom skedd närmare pröfning, den sökte stapelstadsrätten måtte förunnas.
Utskottet, som anser de Utlåtanden, hvarpå dess förra Betänkanden sig grunda , vara gifne af Auctoriteter, sådane, att vitsord med fullt skäl deråt hör tillerkännas, har af de i omförmäldte motto gjorde framställningar icke kunnat finna anförda andra skäl, än de redan förut förebragte; vid hvilket förhållande, och då motionärerne, lika väl som andra inbyggare från deras hemort, med de flere, som dertill kunna eg a fog, hafva vägen sig öppen att omedelbarligen hos Kongl. Maj:t söka, med åberopande af de i ämnet antydde omständigheter, eller ännu andra, som kunna förefinnas, utverka en sådan undersökning, som den ifrågasatte och föreslagne, Utskottet finner sig icke kunna frångå dess förra, af två Stånd dessutom redan bifallne, Betänkande, utan får förthy detsamma i allo vidblifva.
Stockholm den a Mars i84r - N:o 143.
Ank. till Exp. Utsk. den 14 Mars i84i, kl. i e. m.
Betänkande, i anledning af motion, att en del göromål, som nu tillhöra Kammar-Collegium, må åt Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande öfverlåtas.
Med åberopad anledning af Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse till Statsutskottet den 3i nasti.
December om Stats-anslag till extra arfvode för adjungerade Ledamöter af Kammar-Collegium, har Riksdagsfullmägtigen Erik 48 Allm. Besn.- och Ekon.-U[slottets Betänkande, N.o i4?>- Nilsson från Jemtland, genom en inom Bonde-Ståndet väckt motion , som till detta Utskott blifvit öfverlemnad , föreslagit, ”att de smärre och obetydliga målen bland dem, som nu anses böra afgöras af Kammar-Collegium, måtte få afgöras af Konungens Befallningshafvande, som sedan hade att till Kammar-Collegium afgifna Berättelse derom.
Genom denna anstalt skulle, efter motionärens förmenande, Kammar-Collegii göromål betydligen minskas och icke allenast den, med Kongl. Maj:ls åberopade Skrifvelse åsyftade tillökningen af Collegii Embetsmanna-personal kunna undvikas, utan denna personal kunna minskas och göromålen ändock medhinnas med betydligt okad skyndsamhet.”
Då motionären icke närmare, än bär är anfördt, uppgifvit, med hvilka mål han ansett den föreslagne förändringen böra ega rum , och af deras egenskap att kunna hänföras till störte eller smärre, och mer eiler mindre betydlige, icke kan slutas, i hvad mon de för ärendenas behöriga behandling nödvändiga fonn erne medgifva en sådan förändring., saknar Utskottet tillfälle att, efter hvarje måls serskilda beskaffenhet, tillse, huruvida det framställda förslaget är verk-ställbart och må anses gagnelig t, hvarföre Utskottet måste tillstyrka, att motionen lemnäs utan afseende.
Slockholm den 2 Mars 184 * - a,i«, TRYCKT HOS J. A. WALLDIN, 1841.
Besvoc/i Ekon .Utskottets Memorial, N.ris i f\4, r45. i ; ]V:o 144, Ank. till Exp. Utsk. den 2G April., kl, 1 e m.
Memorial, med återlemnande af en motion om Revision af Förvaltningen af ön S:t Barthelemy.
Genom motion inom Ridderskapet och Adeln, har Herr Brummer, C. M., anhållit, att Rikets Ständers Stats-Utskott måtte anmodas företaga en Revision utaf förvaltningen af ön S:t Barthelemy, sådan den blifvit framställd uti de till Rikets Ständers Stats-Utskolt vid hvarje Riksdag från Kongl. Majit afgångne Skrifvelser derom.
Denna motion har blifvit remitterad till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet och den 20 dennes kommit Utskottet tillhanda 5 men, i anledning af dess åberopade lydelse, anser Utskottet sig icke tillhöra alt dermed taga någon befattning, utan får Utskottet, med anmälan härom, motionen till Ridderskapet och Adeln återlemna.
Slockholm den 22 April x84 *- N:o i45.
Ank. till Exp. Utsk. den 2G April, kl. 1 e. m.
Betänkande, i anledning af motion, att ön S:t Barthelemy må till
Danmark öfverlåtas.
Genom en från Höglofl.
Ridderskapet och Adeln till detta Utskott remitterad motion, har Herr Munk af Rosenschöldj Nils Rudolf, föreslaBili. till R.
Prat. 1840 och i8fu $ Sami. 35 lläft. i 2 Allm.
Ees v.- och Ekon-Utskottets Memorial, N;o ! 4G. gir, att Rikets Ständer ville uti en underdånig Skrifvelse lill Kongl. Ma j:t förklara, att de för sin del medgifva, att ön S:t Barthelemy måtte få till Danmark afträdac, emot det att Sverige erhåller Tullfrihet i Öresund, så framt Danmark, vid derom öppnade underhandlingar, lill denna transaction skullp, utan vidare uppoffringar å Sveriges sida, finnas villigt; dock att vid denna afträdelse fästes det vilkor, att Danmark emottager ön i det financiella tillstånd, hvaruti den sig för närvarande befinner, så att icke Sverige, emot Rikets Ständers beslut af år 1812, måtte få vidkännas några skulder, som, efter den tiden, i och för öns förvaltning, kunna hafva blifvit åsamkade, ej eller att några vid Colonial-Styrelsen anställde embetsman komma att betunga Svenska Indragnings-staten.
Utskottet finner af denna motion icke anledning att tillstyrka någon Rikets Ständers åtgärd och hemställa således, att motionen inå förfalla.
Stockholm den 22 April f84f - N:o i45.
Anft. till Exp. Utsk, den 26 April, kl. I e. m. Memorial t il Ridderskapet och Adeln, i anledning af äterremiss utaf Utskottets Betänkandet J\:o g5.
Del af Ulskotten under ofvanstående N:o afgifna Betänkande, angående bestämmande af sättet för kolmätning inom Bergslagen, har väl af Höglofl.
Ridderskapet.och Adeln blifvit återremiLteradt; men sorn de öfriga Riks-S änden Betänkandet hifallit, kari ålerremissen icke föranleda till någon Utskottets vidare åtgärd.
Stockholm den 26 April f84*.
Eesv. och Ek on.-Vt skot tets Memorial, N:ris 141/» 148* 3 N:o 147* Ank. tili Exp.-Utsk. den 26 April, kl. 1 e. m. Memorial till Ridderskapet och Adeln, i anledning af återremiss of Betänkandet, JS:o 5i, angående upphörande cf, eller rättelse i den afgift, som erlägges till Commendanten å Elfsborgs fästning af fartyg, som komma från Götheb>rg eller dit afgå, Ridderskapet och Adeln har återremitterat detta Betänkande, hvilket deremot är al de öfrige Riks-Stånden bifallet, och som beslut sålunda redan är fattadt, kati återremissen icke föranleda till någon Utskottets vidare åtgärd.
Stockholm den 26 April 184*•
N;o 14S.
Ank. till Exp.-Utsk. den 26 April, kl. 1 e, m. Memorial till Borgare-Ståndet, i anledning af återremiss utaf Betänkandet, N'.o 1 a4« Vällofl.
Borgare-Ståndet har återremitterat Utskottets under ofvanstående N:r afgifna Betänkande, i anledning af motion om en underdånig anmälan hos Kongl. Majit, med afseende å den ofullständiga sammansättningen af Kongl. Majlis Stats-Råd; men sorn de öfrige Riks-Stånden bifallit Utskottets hemställan, att motionen må förfalla, kan återremissen icke föranleda någon Utskottets vidare ål gärd.
Slockholm den a6 April 184 f• 4 /Ulm. Besv.* och Ekon.-Utskottets Utlåtande, N:o 149.
N:o i49* Ank. till Exp-Utsk. den 26 April, kl, 1 e. ra.
Utlåtandej i anledning af återremiss utaf Betänkandet, N:o 66.
Sedan Utskottet, i anledning af väckt motion, genom Betänkandet N:<> 66, föreslagit, att Rikets Ständer bos Kongl. Maj;t i underdånighet anhålla om Nådig föreskrift till Embetsverk och myndigheter, som ega att tillsätta underordnade tjenste-befattningar, alt dertill icke anställa andra än infödde Svenske män, utan serskild tillåtelse af Kongl. Maj:t, så hafva Ridderskapet och Adeln afslagit samt Borgare- och Bonde-Stånden bifallit detta förslag, hvilket deremot är återremitteradt af Pi este-Ståndet, sedan derom blifvit yttradt: att man icke kunde inse någon orsak, hvarföre den föreslagne underdåniga Skrifvelsen skulle vara behöflig, att förevarande ämne icke skall hafva något närmare samband med 28 §.
Regerings-Formen, der allenast afses de högre embeten och tjensler, som Konungen tillsätter, utan att deraf skall följa, att icke utlänningar kunna användas till mera underordnade befattningar, samt att det ifrågasatte förbudet skulle kunna blifva menligt, och t. ex. Commerce-Collegium understundom] försättas i förlägenhet vid utnämning till Consuls-beställningar.
Som det af Utskottet afgifna förslaget innehåller inskränkning af förbudet för de fall, då det kan finnas behöfligt att] till ifrågavarande tjenstebefattningar använda utländske män, och de yttranden, som föranledt återremissen, för öfrigt icke innebära någon vederläggning af de skäl, som i Betänkandet äro anförde, finner Utskottet ingen anledning att förändra det afgifna förslaget.
Stockholm den 26 April 1841..
Be sv.- och Ekon.-Utskottets Memorial, N:ris i5o, 151. t JNT:o i5o.
Ank, till Exp.
Utsk, den 26 April, kl. 1 e. ro. Memorial, i anledning af åter remiss utaf Utskottets Betänkande, lV:o 113.
Det Betänkande, i anledning af motioner, rörande nedsättning af tullen för trädvaror, som skeppas från Sverige till Dannemark och England, hvilket Utskoltel, under ofvanstående N:o, afgifvil, har af Välloflige Borgare-Ståndet blifvit återremilterhdt, men är af de öfriga Riks-Ståndens bifallet, derföre, då beslut sålunda redan är fatta dt, återremissen icke kan till någon Utskottets vidare åtgärd föranleda.
Stockholm den 26 April iS/Ji - N:o i5i.
Ank. till Exp. Utsk, den 26 April, kl, 1 e, m. Memorial till Ridderskapet och Adeln, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande, JS:o 68, Utskottets Betänkande, N:o 68, om Elementar-Läroverkens reorganisation och utvidgning af Frösö skola i Jemtland, är återremitleradt af Högloflige Ridderskapet och Adeln, men, genom dertill lemnadt bifall af de öfrige Stånden, är beslut i ämnet redan falladt, derföre återremissen icke kan till någon vidare åtgärd af Utskottet föranleda.
Stockholm deit 26 April 1841, 6 Allm. Besv.- och Ekn.-Utskotets Memorial, N ris i5i, i53.
Ank, till Exp. Utsk. den 26 April., kl, 1 e, m.
Memorial till Borgare-Ståndet, i anledning af åter remiss af Utskottets Betänkande, JS:o yf, angående Köpings privilegier för Trelleborgs by. Enligt Utskottet tillhandakomne Prolocolls-Utdrag, har detta Betänkande, hvilket Borgare-Ståndet återremitterat, blifvit af de öfrige Stånden bifallet., hvarföre, då beslut sålunda redan är faltadt, återremissen icke kan till någon Utskottets vidare åtgärd föranleda.
Slockholm den 26 April i8{r.
Ank. till Exp, Utsk. den 26 Apr. kl. 1 e. m.
Memorial till
Räder skåpet och A dt la, i anledr.ing af dt erremiss utaf Betänkandet, iY:o 94' Högloft.
Ridderskapet och Ad» ln har till Utskottet återremitterat Betänkandet, N:o q4, i anledning af motion, rörande skyldighet för Rikets Stapelstäder att hålla salt-upplag; men som Betänkandet är af de öfrige Stånden bifallet och beslut sålunda är faltadt, föranleder återremissen icke till någon Utskottets vidare åtgärd.
Allm. Bcsv.- och Ekon.
Utskottets Memorial, N:ris l5f, 155. 7 N:o 154.
Ant. till Exp. Utsk. den 26 April, kl. 1 e, m* Memorial, till B onde-Ståndet, i anledning af återremiss af B. tänkandet, N:o 101.
Det Betänkande, som Utskottet, under ofvanslående N;o, afgifvit, i anledning af motion om upphörande af den afgift, som erlägges för begagnande af vägarne å Kongl. Djurgården, bar af Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit återremitteradt, men är af de öfriga Stånden bifallet, hvarföre, då beslut sålunda redan är faltadt, Utskottet anser återremissen icke föranleda någon vidare åtgärd.
Slockholm den 26 April 184 r. N:o 155.
ÄDk. till Exp. Ulsli. den 26 April, kl. 1 e, m.
Förslag till samman/emkning af Riks-Stlndens skiljagtiga beslut, i anledning af 6:te punkten af Be äakandena, JXvi; 41 och 110.
Sedan Utskottet, genom Betänkande, N:o 41» oc^ af återremiss föranledt Utlåtande, N:o 110, föreslagit, att Rikets Staudtr, med framställning af det i Betänkandet omförmälde förhållande, hos Kongl. Majrt anmäla den underdåniga önskan, att fullmagter å namn, heder och värdighet, utan verklig tjenstebefattning, icke måga meddelas; är detta förslag oföi ändradi bifallet af Bo*gare- och Bonde-Stånden, men afslagel af Presle-Ståndet; och har Ridderskapet och Adeln, i stället för hvad Utskottet tillstyrkt, 8 Allm.
Be tv.- och Ekert.-Utskottets Memorial, N.o i56. beslutat, alt Rikets Ständer, med framställning af det omförmälde förhållandet, hos Kongl. Maj;t anmäla den underdåniga önskan, alt fullmagter å namn, heder och värdighet ej må tilldelas personer, som icke äro uti verk lig tjenst.
Då således endast tvänne
Stånd beslutat framställa önskan om upphörande af caraclers-fullmagter för personer, som äro uti verklig tjenst, lärer förslaget i denna del förfalla; men, som Borgare- och Bonde-Ståndens beslut för öfrigt synas öfverensstämma med hvad Ridderskapet och Adeln beslutat, hemställer Utskottet, i enlighet dermed, att Rikets Höglofl.
Ständer, med framställning af det i Betänkandet, N:o 41 omförmälde förhållandet, hos Kongl. Maj;t anmäla den underdåniga önskan, att fullmagter å namn, heder och värdighet cj må tilldelas personer, som icke äro uti verklig tjenst.
Stockholm den 26 April 1841- N:o i5 6.
Utsk. den 26 April., kl. 1 e. m.
Memorial till Borgare-Ständet, i anledning af återremiss af Be. tänkandet, N:o g6, i anledning af motioner om inskränkning af Landtmanna-seglätionen.
Detta Betänkande, hvilket Vällofl. Borgare-Ståndet återremitterat, är af de öfriga Stånden bifallet; ecb som beslut sålunda redan är fattadt, anser Utskottet återremissen icke föranleda till någon vidare åtgärd.
Stockholm den 26 April iS/fr - STOCKHOLM, Elmuns och Grandergs Tryckeri. i84r.
Allm. Bcsv.- och Ekon.-TJiskottets Memorial, N;o i5j. 1 N:o 157.
Ank. till Exp, Utsk. den i Maj 1841, kl. i e. m.
Memorial om samman jemkning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut, i anledning af Utskottens Betänkanden N:ris 10g och ifo, angående stång jems smidet och den gröfre jemhandter ingen samt kolhandeln i Riket.
Enligt Utskottet tillhandakomne Protocolls-utdrag, äro i detta ämne fattade föl ja iide beslut: Af Ridderskapet och Adeln: s :o alt den i östa punkten föreslagne tidsbestämmelsen, nemligen ”under de första 5 åren, beräknade från och med år 184« till och med år i845”, Lief icke antagen, utan ansåg Ridderskapet och Adeln ingen tidsbestämmelse böra beslutas; 2:0 alt morn. litt. a) i usta punkten» bör erhålla följande lydelse:
Oinskränkt vågföringsrält beviljas för stång- och manufaclur-jern från härdar inom och utom Bergslag, derest de, utan beräkning af den tillökning, Kongl.
Kungörelsen den 26 Oclober i838 medgifver, äro privilegierade till minst 45o SkU..
Oinskränkt vågföringsrält beviljas äfven så väl bruksegare som bergsman, hvilka medgifva härd-antalets inskränkning i den mon, att gamla smidesrätlen på härdarne motsvarar minst 35o på hvarje qvarvarande härd; 3:o alt så väl morn. b~j) och cj) i 1 :sta punkten, som hela 2:dra och 3:dje punkterne böra förfalla.
Af Pr este-Ståndet: 1:0 att mom. af i östa punkten erhåller följande förändrade lydelse :
Smidesrättigheten vid alla nu befintliga härdar, så inom som utom Bergslag, ökas med «5 procent af ursprungligen privilegierade smidet, deruti inberäknad den tillökning, som erhölls genom Kongl. Kungörelsen den 26 October 1838 ; 2:0 att, med ogillande af morn. i östa punkten, antages den för samma moment af Bonde-Ståndet beslutade redaction, med den förändring, Bih. till R.
Prot. 1840 och 1S41. 8 Sami. 36:te Haft. 1 2 Allm. Besv.- och Ekon.-Utskotlels Memorial, N.o rSy. att de å tredje raden förekommande orden ”oinskränkt smidesrätt”, utbytas emot ”600 SkU. smidesrätt”; 3:o att mom. cj) i irsta punkten gillades med förändringar, att, i stället för ”oinskränkt smidesrätt”, införes ”samma smidesrättighet, som är andra härdar i föregående littera beviljad”, samt att det å andra raden förekommande ordet ”ofvannämnde” utgår; 4:0 att mom. aj) i 2tdra punkten gillades, med utgående af 01 det ”ofvannämnde”, äfvensom morn. bj) i samma punkt antogs, med uteslutande af ordet ”ofvannämnde” i i:sta raden; 5:o att 3:dje punkten gillades, med uteslutande å första raden af orden ”de ofvannämnde”. af Borgare-Siandet: att de stadganden, som Utskottet föreslagit pag. 20 och 21 af Betänkandet N:o \\o, under N:o 1, litt. a, b och c, N:o 2, litt. a och b samt N:o 3, godkändes med följande förändrade tidsbestämmelser; I usta punkten:
Linder de första 5 åren > beräknade från den 1 November 18 f i till och med den 1 November 1846 i s:dra punkten:
Under derpå följande 5 år_, ifrån den / November 1846 till och med den 1 November i85i; och i 3:dje punkten:
Efter den 1 November i85t.
Alf Bonde-Ståndet : Att Utskottets förslag bifölls, med de förändringar: att i:sla punkten, litt. bs skulle erhålla följande lydelse: ”Vid tackjernshytta inom Bergslagen, der hlåsningen under åren från och med 1831 till och med 1840 uppgålt till minst 2,5oo SkK årligen, må hegagnas en härd med oinskränkt smidesrätt.
Tackjernshyttor åter, vid hvilka tackjernsblåsningen under förenämnde år icke uppgått till nu faststälde belopp, 2,5oo Sk&., må ega att sig förena om anläggning af en härd med oinskränkt smidesrätt; dock med vilkor, att sammanräknade tillverkningsbeloppet af tackjern vid ifrågavarande hyttor icke, efter medeltal beräknad t, understiger 3,000 SkB. årligen”; samt att uti punkten litt. b, 3:dje raden, ordet ”ofvannämnde” skulle borttagas.
Som Preste-, Borgare-och Bonde-Ståndens beslut sammanstämma deri, dels att den vidsträcktare smidesfriheten bör införas successivt under vissa bestämda perioder, dels att denna frihet bör sålunda slutligen tillgodokom - Allm. Besv.- och Ekon.-Utskotlels Memorial W.-o i5j. 3 ma alla verkstäder, ehvad de äro privilegierade för större eller mindre smidesbelopp, men härifrån skiljer sig helt och hållet Riderskapets och Adelns beslut om uteslutande af all tidsbestämmelse för den utsträckta frihetens införande, och att friheten skulle medgifvas , endast der ett visst smidesbelopp redan är privilegieradt; så lärer detta Ridderskapets och Adelns beslut förfalla, såsom stridande emot hvad de öfrige Stånden beslutat»
I afseende på sjelfva stadgandet om smidesfrihetens utsträckning, skiljer sig väl Preste-Siåndet från Borgare- och Bonde-Stånden, genom beslutet om en till vissa procent bestämd tillökning af redan hevi ljud t smide, i stället för den af de sistnämnde Stånden, med vissa vilkor, i enlighet med Utskottets förslag, antagne oinskränkta smidesfrihelen; men berörde bestämmelse är likväl så vidsträckt, att högst sällan torde vid någon verkstad kunna åstadkommas en så hög'tillverkning, som, i enlighet dermed, vore tillåten, och verkan deraf är således att förutse såsom i det aldranärmaste enahanda med oinskränkt tillverkningsrätt; och då derjemte tvekan torde uppslå om rätta tillämpningen af denna bestämmelse, vid fråga om nya anläggningar, der något ursprungligen privilegieradt smide icke finnes och således sjelfva grunden för den bestämda beräkningen af smidesrättighelen saknas, så får Utskottet inbjuda Preste-Siåndet att i denna del med Borgare- och BondeStånden sig förena.
Preste-Siåndet har val beslutat, att den antagna utvidgningen af smid esra
Iten skulle äfven under de föista fem åren, utan undantag, sträcka sig jemväl till Bergslagen , och således lill alla de så kallade Bergsmanshamrarne; men detta beslut, såsom stridande emot hvad de öfrige Stånden beslutat, lärer förfalla.
Preste-, Borgare- och Bonde-Ståndens beslut öfverensstämma i medgifvandet af smidesrätt för en härd vid tackjernsbylla, der tackjernstillverkningen från och med år 1831 till och med år i8/(o uppgått lill a,5oo SkU. årligen, men det af Utskottet härvid föreslagna vilkoret, att Hyttelaget afslår från Bergsmansfiiheterne, hvilket Borgare-Ståndet antagit, är af de öfrige tvänne Stånden uteslutet, derföre Utskottet får inbjuda Borgare-Ståndet att häruti med Preste- och BondeStånden sig förena.
Deremot har Borgare-Ståndet, oagtadt skedd inbjudning, icke förenat sig i Preste- och Bonde-Ståndens beslut om smidesrätt för flere hyttor ge - 4 Allm. Besv.- och Ekon.-Ulskotlets Memorial, N.-o tSj. mensamt, sorn tillsammans hafva en tackjerns-lill verkning af minst 3,ooo Sk%, utan att vid någon af dem serskildt tillverkningen uppgått till 2,5oo SkU, hvilket beslut jemväl strider emot hvad Ridderskapel och Adeln beslutat; och som således i denna fråga två Stånd stannat emot två, lärer Preste- och Bonde-Ståndens beslut derom förfalla.
Det af Borgare-Ståndet beslutade tillägget i stadgandet om liderne för öfvergången till den vidsträcktare smidesfiiheten, innehåller ingen förändring af Utskottets förslag, utan endast en närmare och mera lydlig bestämmelse af föreskriften; derföre Utskottet icke kan tveka, att ju Preste- och BondoStånden, hvilka godkänt Utskottets förslug i denna del, jemväl antaga delta tillägg.
Hvad åter beträffar den af Presle-Slåndet beslutade uteslutningen af otdet ”otvannämnde” på flere bestämda ställen, der det i Utskottets förslag förekommer, får Utskottet erinra, att denna uteslutning skulle leda till otydlighet i bestämmelsen om de Bergslag, för hvilka vissa inskränkningar äro föreslagne, då det linnes andra Bergslag, hvilka, hvad beträffar de förhållanden, som här äro tagne i betraktande, anses jemförlige med Landslag, och inom hvilka enahanda inskränkningar således ansetts icke böra ega rum; derföre, då della beslut icke är al något annat Stånd biträd t, Utskottet hemställer till Preste-Ståndet alt derifrån afstå.
I öfverensstämmelse med hvad sålunda blifvit yltradt, och med åberopande af de gjorda inbjudningarne, får Utskottet hemställa, att Riks-Slåndens beslut, i afseende på jernrförädlingen, måga sammanföras lill följande lydelse: Rikets Ständer anhålla hos Kongl. Majit i underdånighet om följande sladganden: tro
Under de första fem åren, beräknade från den i November 1841 till och med den 1 November 1846, ad) medgifves full och obegränsad vågföl ingsrält för alli det stång- och manufacturjern, som kail tillverkas vid nu tillåtna härdar, anlagde utom de egentlige tackjerns-bergslagen , nemligen : Vester-Bergslagen, Norbergs, Philipslads, Nora, Lindes, Ramsbergs, Hjulsjö, Nya Kopparbergs, Helleforss^ Grythytte, Carlskoga och Lekebergslagen; äfvensom för nu tillåtna härdar inom berörde Bergslag, som äro grundade på egna, från ortens bergsbruksrörelse afskilda, skogstillgångar; b') vid 'Ålim. Bcsv.- och Ekon.-Utskoltets Memorial, N.-o i5j. 5 £>) vid tackjernsliytta, der tackjernsblåsningen under åren frän och med 1831 till och med 1840, uppgått till minst a,5oo ShU. årligen, må begagnas en härd med oinskränkt smidesrätt; cf riya stångjernshärdar få, med oinskränkt smidesrätt, anläggas utom ofvannämnde Tackjerns-bergslag; men icke inom ett afstånd af 2 mil från förut privilegieradt Stångjernsbruk. 2:0
Under de derpå följande fern åren, ifrån den 1 November 1846 till och med den 1 November i85i, dj erhåller hvarje Svensk man rättighet att, utom ofvannämnde Tackjerns-bergslag, fritt och utan andra vilkor, än styrkt eganderätt till byggnadsplats, iakttagande af Lagarne om vatlendämsel samt uppgift tili vederbörande Embetsmyndighet, anlägga, förändra eller utvidga Jernbruk, samt derifrån vågföra allt det slång- eller manufaclur-jern, som möjligen kan af honom tillverkas; b~) inom ofvannämnde Bergslag beviljas oinskränkt smidesrätt för alla existerande verkstäder, äfven då de äro förenade med tackjernshyttor, så vida hytte-egarne afsäga sig den för lackjernsblåsningens bedrifvande beviljade friheten från rotering och vissa andra hemmansbesvär. 3:o Efter den 1 November i85i, medgifves äfven inom de ofvannämnde Bergslagen fri rättighet till anläggning af Jernbruk, på enahanda sätt, som under de föregående fem åren| blifvit för Landslagen bestämdt; dock att, då sådan anläggning förenas med tackjernshytta, Hyltelaget afstår från Bergsmansfriheterne.
I afseende på hvad Utskottets Betänkande för öfrigt innehåller, äro Riks-Ståndens beslut sammanstämmande, så alt någon vidare framställning derom icke erfordras.
Stockholm den 1 Maj i84r.
Prot. 1840 och rSfn 8 Sami. 36.-te Haft. 2 g sr ©em TRYCKT HOS J. A. WALLDAN* 4 8 41.
Besa- och Eicon.-Ut slut tets Betänkande, JV:o 15g 8c I 60.
1 N:o 158.
Ank. till Exp.-Utsk. den 19 Maj 1841, kl. 11 f. m.
Betänlcande, i anledning af vädd motion om tillsättande af en Comité för att utarbeta förslag till en förändrad Nationalrepresentation.