Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Directionen erhåller säker underrättelse derom, huruvida meningen af Ridderskapets och Adelns beslut blifvit rätt fattad elier ej, får jag anhålla att serskild Proposition härom mätte af Herr Grefven och LandtMarskalken göras.
Herr Grefven och Landt Marskalken förklarade, det Herr Grefven och LandtMaiskalkeo val för sin del ansag den Proposition, Gretve Ben i April. 179 Spens begärt vara öfverflödig; men ville dock hemställa huruvida Ridderskapet och Adeln funne en så beskaffad Proposition vara af nöden; hvilken hemställan af Ridderskapet och Adeln med Nej besvarades.
Herr Grefvert och Landt Marskalken fram» ställde derefter följande Proposition: Gillar Ridderskapet och Adeln det Val Riddarhus-Directionen gjort af Kammar-Jur.ka» Ten, Protocolls-Secreteraren Lagerheim till Riddarhus- Secreterare; och bief samma Proposition med enhälligt
Ja besvarad.
Grefve Spens.- Sedan Ridderskapet och Adeln nu verkställt, det Ridderskapet och Adeln tillhörande Val af Riddarhus-Secreterare, torde mig tillåtas att anmäla, det jag och en annan Ledamot af Utskottet, varit i frågan cm redsctionen af den sednast uppläste och godkände §:n uti Betänkandet, af serskild tanka.
Vi ansago det den hade bordt innehålla en fullständig framställning af de upplysningar, Utskottet, rörande Riddarhus
Directionens förfarande vid besättandet af Riddarhus Secreterare-tjensten, genom läsningen af Directionens Protocoiler, inhämtat och af de anmärkningar, vid samma åtgärder, hvilka Utskottet i sitt Protocoll förvarat.
Då detta Directionens förfarande var ett af de ämnen, sorn innehölios uti Directian.ns Den i April.
Riksdags-berättelse, hvaröfver Utskottet ålåg att afgifva Utlåtande, trodde vi att detta ämne icke borde förbigås.
Att vi misstagit oss i vår mening, rörande hvad Ridderskapet och Adeln af sitt Utskott ägde rätt' att fordra, har jag nu erfarit, då §n i sitt nu varande skick blifvit lemnad utan anmärkning och återstår mig nu blott att till Ridderskapets och Adelns Protocoli förnya den reservation, sorn jag, efter hvad jag haft äran nämna, anmält till Utskottets.
Sedan Ridderskapet härefter tillåtit af t Kammar-Junkaren Lageiheim finge inkallas, för att underrättas om Ridderskapets Adelns förberörde beslut, samt han, uppå erhållen tillsägelse, sig inställt, meddelades honom 3f Herr Grefven och LandtMarskalken underrättelse derom, att Ridderskapet och Adefn funnit godt förordna honom att vara RiddarhusSecreterare; hvaruppå Riddarhus-Secreterare!?, Kammar.Junkaren Lagerheim betygade så väl siri vördnadsfulfaste tacksamhet för Ridderskapets och Adelns honom visade välvilja, som föresatts att på ett ej mindre noggrant än redligt sätt söka uppfylla de pligt er, honom ålågevid utöfningen af det ansvarsfulla kall, Ridderskapets och Adelns förtroende honom uppdra git j med hvilka tänkesätt han anhöll att alltid få vara innesluten i Herr Grefvens och Landt-- Marskalkens samt Högloflige Ridderskapets och Adelns ynnest och bevågenhet.
Härefter
Den r April.
Utdrag af Protocollef, hållit hos Högloflig® Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, eftermiddagen den x April 1818- S. D. Sedan Riddarhus-Directionen genom Constitutorial af den i Februarii sistledit år förordnat Protocoiis-Secretgraren i Justitise-Fördeiningen af Kongl. Maj:ts Cancelli, KammarJunkaren, Olof Johan Lagerheim, att vara Secreterare vid Riddarhuset, samt enligt 13 §. i den för Riddarhos-Directionen utfärdade Instruction samma förordnande Ridderskapets och Adelns gillande underställt; så fann Höglofl, Ridderskapet och Adeln nu för godt att Riddarhus - Directionens berörde Val tiji RiddarbuSvSecreterare gilla och bekräfta.
In fidpm Frotocolli G•
Nordenstolpe, Lördagen den 4 April, Plenum klockan io förmiddagen.
LJpplästes följande från de öfrige Respec* five Riks-Stånden ankomne Protocolls*Utdrag, Frän ITögvördiga Preste-Ståndet.
4j dep 34 sistkdne Martu, om remiss tili Den 4 April.
Banco Utskottet af Herr Doctor Hedrens anförande, om meddelande af de föreskrifter till Banco-Styfelsen , hvilka kunna blifva nödige, i händelse Riksens Stander bifalla Utskottets Förslag rörande Låne-rättigliet i Banquen för Fastighets ägare i Philipstady samt Af den I uti innevarande manad, om Remiss till Constitutions Utskottet af Kongl. Majrts Nådiga Proposition , om en förändrad] Redaction åf 7 §. i Regeringsformen.
Frän Valo lii ge Borgare-Sländet:
Af den 54 sistledne Martil, innefattande så val bifall till Stats-Utskottets Utlåtande, angående redovisning för Stats-Verkcts förskott till Ö n - tryckningen al Riks-Ståndens Protocoll , jemte Bihanget dertill vid JgU års Riksdag, som godkännande af den utaf Ståndets Secreterare Herr Bergs-Rådet
Robsahm afgifne redogörelse lör sin befattning i afseende a utgifvandet af Borgare-Ståndets Protocoll.
Af den 1 dennes, med tillkännagifvande att Borgaie-Ståndet i:o Utfallit Expeditions - Utskottets Memorial om en nödig befunnen rättelse uti Riksens Ständers underdåga Skrifvelse, angående Vcsterbottniska Lånet. 2:0 God i ii nd t Constitutior.s-Utskottets uppgift ä de af samteligc Riks-Staadsp bifallne för» Den 4 April. *33 ändringar i Grundlagarne, med anmodan till Expediiions- Utskottet att. författa den underdåniga Skrifvelse härom, som till Maj:t bör afgå, 3:0
Vid pröfning af Bevillnings-Utskottet ytterligare Utlåtande, angående grunderne för den blifvande Bevillningen, förblifvit vid sitt ... s ämnet reaan fattade beslut och derjemte funnit skäligt att till det förstärkta Stats-Utskot. tets omröstning öfverlemna de uti ifrågavarande Utlåtande intagne Alternativer. 4:0 Återremitterat Oeconomi® - Utskottets Betänkande, rörande yrkad rättighet för Städernes Magistrater, att fa förrätta så kallade Dykeri-Auctioner; samt y:o Remitterat till Constitutions-Utkottet Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, om en förändrad Redaction af 7 §. i Regérings-Formem Från Hedervärda Bonde-Ståndet:
Af den 24 sistJedrie Martti, med underrättelse att Bonde-Ståndet: 1:0 Gillat Stats-Utskottets Utlåtande, rörande väckt fråga om Ädelforss Guld-Verk; äfvensom Lag-Utskottets
Betänkande om ett visst belopp, hvarunder Assignationer icke må utfärdas, samt om skärpning i Straffet för Tjufnader. £:o Bifallit Oeconamias-Utskottets Betan - 184 Détt 4 kände, angående en Fristads inrättande föf sådana Personer, hvilka mindre af verklig elakhet än andra tillfälliga orsaker förlorat Medmenniskors agtmngj Bifallit förändring i mätnihgssättet af Säd Och Halmj Bifallit föreslagen jemkning ar BåtsmansKoteringen i Halland j Bifallit nödvändigheten af förklaring i vissa delar af Kongl. Kungörelsen rkn 3 April J8i6, om öfverenskomnulser rörande Pastorsrättigheter ; Bifallit jemkning j Röteringen vid Vester* bottens Regemente} Bifallit en föreslagen ny LandtmäteriTaxa, gro Beslutit att Oeconomiar-Utskottets Betänkande, rörande vackt fråga om skyldigheten för åtskilliga Hemman i Riket, att deltaga j Kr O no-Skjutsning s- Brefbärjngs- och KronoFjerdingsmans-besväret skulle tills vidare hvila, för att, i etr sammanhang med öfrige annö oafgjorde PrivilegiMrågQr, komma under profning, 4;o Gillat Ceonom iir-Utskottets Betänkandet rötande beståndet af Contracter emellan Pa* Den 4 April. i S 5 Storer och Församlingarne, hvarmed båda förklarat sig nöjde.
Alla dessa Protocolls-Utdrag Iades till Handl ingarne.
Friherre Klingspor, Fredric Philip :
Den ynrifStoch Höggunstiga benägenhet, hvarmed Hng. lofljge Ridderskapet och Adeln täckts hedra mig, i anledning af de ringa åtgärder jäg baft den lyckan ait få ådagalägga vid Reparationerne af Ridderskapers och Adelns Hus , är för mig på det högsta smickrande.
Herr Grefven och Lar.dtMarskalken samt Höglöfl.
Ridclerskapet och Adeln behagade derföre gunstigt och med välvilja emottaga min vördnadsfull och ödmjukaste tacksägelse.
Måtte jrg alltid af Ridderskapet och Adeln befinnas vårdig dess ynnest.
Jag skall åtminstone-alltid med redligt nit söka att befrämja Ridderskapets och Adelns Höga Intresse och utbeder mig att i H ;rr Grefvens och LandtMarskalkens samt Rid* derskapets och Adelns välbevågenhet fa vara in. nesluten.
Föredrogs och remitterades till Stats- och Banco Utskotten, Friherraine Anckarsvärd* Cail Hinric och Stael von Holstein*, Corfitz, Ludvig, den I dennes eftermiddagen, på bordet jagde Memorial j angående yrkad undersökning
Den q April. effi Götha Canal Discont.Direcfiorss förhållande, S flfl®end§ på den till C3nal-arbetets fortsättande gjorde försträckning af i,,.00,000 R:dr ffii ffi. hvarjemte Friherre Anckarsvärd erhqll Ejddsrgkapets och Adelns tillåtelse, att sitt Memorial med de öfrige Respective Riks-Stån» d@n eommutticera.
Föret!ross å nyo Bevillnings-Utskottets éetl @6 gfgtledne
Martii afgifne samt den 1 den* tieg eftermiddagen pä bordet lagde ytterligare Utlåtande, angående grunderne för den blifvande Bevilloingen, Herr Grefven och Landt Marskalken hemställ'» dö, om icke, sedan Bevillnings-Utskottet uti dess ifrågavarande Utlåtande framstäldt de puncter, Iivari Riks-Stånden varit från hvarandra skiljagtife, Ridderskapet och Adeln under förbiif, vande vid dess den 34 sistledne Martii i Målst fattade beslut behagade tillåta, att berörde fikiljsgfigheter må öfverlemna?
åt det, enligt 6g Rögerings-Formen till 30
Ledamöter af hvarje Stånd blifvande försträckta Stats. utskottets pröfning.
Herr Grefven och Landt Marskalken föreslog vidare, dels att i nästa Pleno val måtte anställas af d@ 21 Ledamöter jemte 6 Suppleanter af Ridderskapet och Adeln, hvilka komma att för* Den 4 April. stärka Stats-Utskottet, dels ock, att bemHlte
Ledamöter äfven vid de framdeles under inne* varande Riksdag tilläfventyrs inträffande skiljaktigheter emellan Riks-Stäaden , så i afseende å Bevillningens fördelning, som andra uti §.
Regerings-Formen omförm'dre ämnen, mft till undvikande af nytt val äga att jemte Stöts» Utskottet alla sådana frågor upptaga och af* göra.
Företogs till pröfning Riddarhus-UtskoN tets den 18 sistledne Martii »fgilne, samt den 24 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde Betankande, angående Löne.förhöjning för Riddarhusets Embets och Tjensteman , samt indragning af fyra Riddarr.us-Directeurers Ho» norarier.
Undertecknad Riddarhus*Secreterare yttrade; Under ett lifligt minne af den ynnest
Hög* loflige Ridderskapet och Adeln i sista Plena den 1 dennes eftermiddagen, behagade visä mig, får jag Ödmjukast förklara, att så lange jag har den äran innehafva Riddarhus-Secrete, rare*tjensfen, med rättighet derjemte att.
Under de af Höglofl. Ridderskapet och Adeln fö* raskrifne vilkor, dermed få förena annan Pil* blique Tjenste-befattning; jag anser mig full* komligt belåten med de Riddarhus-Secrcterare - Den 4 April. tjensten nu åtföljande Löne förmåner , samt an. håller således att den af Riddarhus-LItskottet väckte fråga, cm Löne förhöjning för Riddarhus Secreteiafen, pu mera må förfalla.
Hé'tr Grefven och Landt Marskalken hemställde, om icke i anledning af hvad Riddarhus-Secretéraren yttrat, Ridderskapet och Adeln behagade tiliåta att frågan om Löne förhöjning för denne Tjensteman finge förfalla; hvilket bifölls.
Grefyp Anckarsvärd, Mifhajil> För min de| ansar iäg det vara sällsynt att en Tjensteman, spm med skäl kunde vänta sig en tillökning j sin Lön, afsäger sig en sådan förmom, och får således hemställa om icke Ridderskapet pcb Adeln öfver ett så berömligt förhållande skulle vilja förklara sitt serskildta utmärkta välbehag; hvarå jag anhåller att Herr Grefven och J-SbdfMarskalken täcktes göra Proposition. f T e r r Grefven och Landt Marskalken yttradej fttt dä Ridderskapet och Adeln, genom Dess Jsrnnade bifall till Herr Grefveps och LandtJvlarskalkeps, i anledning af Riddarhus-Secrpterarens hemställan giorde Proposition, att frågan om Löoe.förhöjning finge förfalla, redarj behagat öfver berörde hemställan tillkännagifva sitf välbehag ; ansåg Herr Grefven och Landt, Marskalken det någon vidare Proposition j detta afseende icke torde behöfva®} hvaruti Ridderskapet och Adeln älven hördes instämma* Den 4 April* Friherre Sparre, Sixten, hade inlemna! ett Memorial , hvilket upplästes s så lydande:
Sedan all fråga upphört om Löile-förböjning för Riddarhös-Secreterarert $ så , då Hög* lott.
Riddarhus-UtSkottets Betänkande1* angåen-- de Löne-förhöjoirtg för de öfrige Riddarhusets Tjenstemän hös Högloflige Ridder skåpet erch Adeln kommer under ventilation, torde jög vördsamt få äran framställa:
Att* så framt ert allmän Löne-förhöjning för déssä Tjenstemän finnes nödig, så mäste den nödvändigt csleu-- leias pä inflytande Introductions-afgifter, jemt'?
andra påräknade inkomster, och derefter ben stämmas till fördelning mellan dessa Tjenstemän; och då k ömme på detta sätt deri d-- behagliga fråg-<n om Riddarhus * Dir ect i örtens Honorariers indragning st t äfvenledes förfaL la, hvilket indragnings-pjföjecf jag, och jag. är öfvertygad mången Riddersman med mig, an Ser R-idderskäpets och Adelns värdighet i herkel igen och långt mera förnärmande än hva l Utskottet, i afseende å värdighet och anssertde, behagat framställa* Endast sättet, på hvilket' cféssa' Uonortffaf tillkommit, och den fånga tid de exbteväf,- borde göra dem' heliga och fria för ät! vidarar ändring och rubbning — Utom det att
Pv i dilefSkåpet och Adeln, med fastadt afseende harrt* redan förut ansett det en DiieCteur en f&rätade Honorarier icke ens kunde honom frart-- iäigaS', då han genom annan T/feöfciebciatfrmr^,’ jgo Den 4 April. med åtnjutande af en ansenlig
Lön, blifvit alldeles skjljd från Directionen.
Horn och med hvad skal kunna då dessa ?f våra Förfader bestämda Honorarier, nu ens komma i fråga, att indragas eller fråntagas dem, som komma att utgöra denna — från samma tid stiftade Direction.
Åtminstone lemna!' jag aldrig mitt bifall till någon ändring häruti, om icke till en möjlig förhöjning elier tillökning på Honorarierne, så framt en sådan vore görlig, utan att beräkna densamma på någon annans bekostnad.
Jag får i anledning häraf ödmjukeligen anhålla om återremiss af Utskottets Betänkande i afseende å Löne-föi höjnings-projectet , samt alldeles ogillande och afslag på frågan om Honorariernes indragning. 1: riherre Stael van Holstein , Corfitz Ludvig:
Jag har blifvit förekommen genom det nu uppläste Memorial.
Jag kan likväl icke undgå yttra, att jag finnér det högst besynnerligt, Btt man vill föreslå indragning af fyra Riddarhns-Directeurers Honorarier.
Det har varit en urgammal rättighet, och jag tror mig ej behöfva vidlyftigt utbreda mig öfver olämpligheten deraf?, att indraga Honoiarjerne för att derigenom öka Lönerne åt andra.
Äfvensom jag föreställer mig, att Riddarhusets Tjenstemän icke vilja emottaga en Löne-tillökning, som på detta satt skulle dem tillkomma.
Om inga andra tillgångar gifvas till den föreslagna Löne - Den 4 April. tillökningen för bemälte Tjenstemän, anser jag densamma icke böra äga rum, och protesterat högeligen både nu och framdeles emöt ning af ifrågavarande Honorarier.
Friherre Cederström , Jacob/ Då jag hllds den äran att vara Fullmägtig 1 Banquen, ytfrade jag den önskan att Riksens StändefS Fidi» mägtige icke måtte hafva några Atfvöden, Eb dylik befattning bör väl också vara ett öU märkande af förtroende och icke någoa Peasions-Inrättning.
Skulle likväl någon, j esb för en sådan befattning, göra någon synnerlig upppoffring, kunde han, sed ari hans åtgärder blifvit pröfvade, erhålla en lämpelig érsatfniflg, Hvad nu angar frågan om indragning äf Rifl. darhus-Directeurernes Honorarier, får jag yttra den öfvertygelse att ändamålet alf få värdiga
Directeurer bäst skulle vinnas, om något Arfvode icke bestods.
För min del käll j»g ej eller finna det passande att antaga
Difgtftförer för att åt dem anslå några loo R;df, fåsom Pension.
Detta Honorarium, söm i början utgeck i Rhenskt vin, skall ock bäfy3 hKrledt sig ifrån den inkomst Källaren tmdif Riddarhuset lemnade, men hvilken hyra na liiet'3 upphört.
Då jag på dessa skäl icke anset lämpdigt att bibehålla ett Arfvode, som i döt höla äf alltför obetydeligt, får jag hos Herr QrefVffl och I.andtMarskalken anhålla om åteffömiff af Riddarhus-Utskottets Utlåtande i denea åd, 192 Den 4 AprU.
Friherre Anckarsvärd, Carl Hinric :
För min rid kan jag ci linna hvarföre det icke hädanefter sorn hitintills skulle kunna låta gör3 sig, att få värdiga Directeurer med bibehållande af den Agretrurrt för Ridderskapet och Adeln att åt dessa, uti det ifrån äldre tider bestädde Arfvode, lemna ett uttryck af välvilja.
Jag förenar mig således till alia delar med hvad Friherre Stael von Holstein anfört, och anhåller om återrendss af denna fråga till Riddarhus-Utskottet. err Grefven och l.arnU Mat skälken hemställde om Ridderskapet och Adela ansåg de vid Riddarhus - Utskottets Utlåtande gjorde Anmärkningar hindra detsammas antagande, samt på sådan grund behagade Utlåtandet jemte arn märkningirne till Utskottet återremittera ; hvil* ket bifölls.
Uppå derom af Herr Grefven och LandtMarskalken framställd Proposition, justerades och golkandes de Grundlags-ändrings-Förslag, hvilka, enligt uppgift från Constitutions-Utskottet uti dess den 25 sisdedne Martil aflårne , samt den t dennes eftermiddegen på bordet lagde Memorial, från sista Riksdag hvilande, men nu mera pröfvade och afgjorde, blifvit af samtelige Riks-Stånden gillade och antagne; och beslöt Ridderskapet och Adeln, ylet skulle Expeditions-Utskottet anmodas, at£ i af.
Dett 4 April. i afseende på Kongl.
Maj:ts Nådiga Sänctiori å berörde Förslag till ändring i Grundlagarne uppsätta underdånig Skrifvelse till Kongl* Föredrogosi å nyo och gillades följande från nedar.nämnde Utskott inkomne* samt den
I dennes eftermiddagen på bordet lagde Betänkandert j Fran Stats Utskottet: 1:0
Af den 5 sistledne Martil f angående Flyinge och Dahlby Kungsgårds och Stuteri*- Inrättnings*Stat. 2:0
Af samma dag i i anledning af Riks* dags-Fullmägtigens, Nils Månssons frän Malmöhus Län Memorial, angående de till Flyinge och Dahlby Kungsgårdar utgjorde
Dagsverksskyldigheters upphörande utan motsvarande ersättning. 3:0
Af samma dag< angående foreslägea Äflönings-Stat m. m.; för Ulficsdals Kongl. Lust-Slott. 4:0
Af deri ii sistledne Mart ii, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss å Stads-Bokhåliarens i Carlskrona, Hof-Kamererarens CarlRidd. och Ad.
V B. 1 Afd. 2f, 56. 194 Den 4 April. sunds ansökning, om utbekommande af Man* talsskrifnings-provision. f.o Af samma dag, i anledning af Kong!.
Majrts Nådiga Remiss, om utbetalning af Begrafningshjelp efter Secreteraren vid Kongl. Ingenieur-Corpsen E. M. Morin.
Ifrän Banco-Ulskcttet: iro Af den 23 sisileilne Martu, i anledning af väckte frågor, om tidigare föredragning och utgifvande at Banquens Fastighets-Län. 2:0
Af samma dag, i frågan om närmard bestämmande af rättigheter för Bolag och Corporationer, att i Banquen upptaga Lån å Fast Egendom. 3:0
Af samma dag, i anledning af er hällne Remisser, dels rörande de vid Banco-Di6Cont-Verket erforderlige Vederhäftighets-betyg, dels angående förökning i antalet af Verkets Styresmän. 4:0
Alf den 25 sistledne Martil , i fråga om understöd för SöderTelje Canal- och Sluss-Verks fullbordande.
Från Allmänna Besvärs- och Oeconomi^-Utskottet 1:0
Af den 4 sistledne Martu, rörande väckt fråga, att Spannmåls- och Victualie-handel å Landet må taxeras och beläggas med ena harn Den 4 April, da Utskylder, som dessa Handels-näringar i Städerne åtfölja. 2:o
Af samma dag, rörande vackt Motion» om förbud mot Krämares kringstrykande. 3:0
Af samma dag, i anledning af Grefve von Schwerin® väckte Motion, om möjlighets beredande för Innehafvare af Boställs-jord, att låta försäkra den å sådan Jord befintelige Åbyggnad i Allmänna Brandförsäkrjngs-Ånstalten. 4:0
Af samma dag, i anledning af väckt fråga, om medels vidtagande till Luxens hämmande och Inländska Fabriquernes upphjelpande. ^:0
Af den 5 gistledne Martil, öfver gjofd' Motion, om Kongl. Landtbruks-Academien , dess Central-Verkstad och Redovisning för de un* der Academiens Disposition stående Fonder.
Föredrogs å nyo Allmänna Besvärs* och Oeconomi* - Utskottets den 25 sisfledne Februarii afgifne, samt den 1 dennes eftermidda* gen på bordet lagde Betänkande, om jemkning uti Båtsmans-Rotcringen i Halland.
Friherre Wrangel, Henning.•
Dén af
Ut* skottet föreslagne Rote-jemkning finner jag vara ganska rigrig; men den bör uti min tanka så tillgå; att den förslagsvis uppgöres, man att någon fastställelse derå likväl äger rum för® i<)6 Ben 4 April. nästa Riksdag, då Riksens Ständer, enligt ^7 och 80 §.§.
Regerings-Formen, tillkommer att Förslaget granska.
Jag anhåller på sådan grund, att Utskottets Betänkande måtte återremitteras.
Stael von Holstein, Corfitz Ludvig:
Jag instämmer med Friherre Wrangel, emedan jag anser en så beskaffad fråga som denna, böra enligt Regerings-Formens stadgande väckas vid en och afgöras vid en annan Riksdag; och får således anhålla om återremiss af Betänkandet.
Friherre Wrangel.-
Det är sä mycket me" ra skäl att nu vara uppmärksam, sorn man bar exempel derpå att Skånska Roteringen ej utföll alldeles efter önskan.
Uppå derom af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord Proposition, blef OeconomiaeUtskottets Betänkande, tillika med de dervid framställde Anmärkningar, till Utskottet återremitterade.
Företogs till pröfning Allmänna Besvärsoch Oeconomice-Utskottets den 4 sistledne Martil algifne, samt den 1 dennes eftermiddagen? på bordet lagde Betänkande, i anledning af vackt fråga om förändring uti 9 §. af Kongl. Dm 4 April. *97 Maj:ts förnyade Seglations-Ordning den iy Junii 1774- Grefve Cronstedt, Claes, anförde skrifte.
Jigen; Jag medgifver att ali Lag bör vara byggd på rättsgrunder, men då måste man äfven aase människan fullkomlig — enär hon det ej är, måste Lagen snarare förekomma brott och felsteg, genom förutseendet och förbindringen utaf alla möjliga 'missbruk och misstydningar, än genom ett eftergifvande ofta öfvergående till slapphet, sorn snarare uppmuntrar tdl oordningar, än den afhåljer från utöfningen deraf.
Uti denna synpunct synes mig vara den förändring uti Seglations-Ordningen, sorn Oeconomiae-Utskottet tillstyrkt, nemligen:
Att om Skeppare uragtlåter halva Merkrolia eiler saker om bord, sorn ej på den äro annoterade, Gods. ägaren må edeligen försäkra sin oskuld och slippa att, som nu varande Författning styrker, 'ersätta Kronan denna Tullförsnillning, utan skall denna ersättning drabba Skepparen.
Utan all misstydning kan jag ej anse Edgång, som en rätts-principe tili sin oskulds framvisande; ty alia härigenom uppkomne missbruk, sa lätt förledande till hrott, genom det inre medvetandets hemlighet, blir härutaf en följd, som varande skyldig är det svårt låta bli svära, för att anses brottslig och blifva hängd, och oskyldig,äf det ändå ett misstroende, som sårar ens heder. *93 JJen y April.
Enar en Köpman öfverlåter sitt Fartyg med en kostsam last uti en Skeppares vård, tyckes det sorn han bordt noga känna denoa persons skicklighet, ty Godsägaren är i samma tillstånd, att genom dennes försummelser förlora sitt Fartyg och sina Varor, likasom då denne försummar att föra sin Märkruila, och i bägge fallen utan någon ersättning, annat än genom Skepparens snart sagt ingen förmögenhet och dess frånskiljande från sig.
— Man har en Lag i America, sorn skingrar alla slags missbruk utaf en Skeppare mot sin Reddare och tvärtom — nemligen:
Att Skepparen vid emottagningen af ett Fartyg ovilkorligen skall blifva ägare af en viss del uti detta Fartyg; Det säger sig dä ejelft, att han uppfyller alla sina åligganden och noga navigerar — emedan försummelser af honom, drabbar så väl honom sjelf, som dess Hufvud-Medinteressent — Märkligt nog att ett sådant vidtagande af så få våra Köpmän blifvit eftertagit, som skulle så mycket bidraga till deras vinst.