Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning hvaraf Halis Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till antagande af det utaf Friherre Palmstjerna föreslagne tillägg: att ehuru Hofstallets utfodring torde kunna med 56 Den 21 September e. m. det i sådant afseende testämde Statsanslag . tesörjas, dock hvad derutöfver möjligen kunde erfordras, skulle utbetalas af RiksgäldsContoiret, dit den blifvande forsellönen deremot komme att ingå; äfvensom att då prisen på hö, halm och hafra voro föränderlige, hvarigenom besparing det ena året, och brist ett annat, uti anslaget troligen skulle uppkomma, de ett år skeende besparingar på ifrågavarande förslagsanslag borde till ett annat år reserveras, till betäckande af den brist, som deruti kunde äga rum.
Bifölls. 7 Punkten.
Slottets Police- Lysoch Renhållning.
Friherre Anckarswcird, Carl Henrikz
Den ifrågavarande summan är visserligen för obetydlig att böra föranleda till någon diseussion, men principen för anslagets beviljande påkallar så mycket mera vederläggning.
Jag kan ej förstå, att några nya sprutor eller tillökning i brandredskapen böra föranleda 4 nya slottsknektars uppförande å stat.
Då den för Kongl. Slottet erforderliga brandredskap hittills blifvit vårdad af det befinteliga antalet slottsknecktar, tror jag så afven kunna ske framdeles.
;ir jag af den öfvertygelse, att man så i smått som stort tillvägabringar mera genom göromålens ändamålsenliga fördelning, än genom Den 21 September e. m. ständigt ökad personal.
Jag finnér således, att detta anslag bör*afslås, och kan ej med StatsUtskottet dela öfvertygelse om nödvändigheten deraf, aldrahelst när extra medel finnas till bestridande af extra utgifter.
Under en tid, då en Vaktmästare ej är belåten, att betraktas såsom en enskildt betjent, utan skall såsom tjensteman uppföras på Stat, är det en pligt för dem, hvilka bevaka folkets beskattningsrätt, att motsätta sig så beskaffade utgifter som denna, och jag yrkar alltså afslag på StatsUlskottets förslag.
Då Utslcottet icke vederlagt eller ens bestridt min anmärkning, att Brandredskapen i många år varit vårdad af nuvarande Slottsbetjening, och att tillökning deri således icke nu erfordras, qvarblifver jag vid mitt bestridande af ifrågaställde anslag.
Några nybyggnader vid Kongl. Slottet äro icke kända, så vida man icke vill hänföra Lejonbackens reparationer till en nybyggnad, men äfven i ett sådant orimligt fall fordras ingen Brandredskaps förökning dertill, emedan den grusbacken icke innefattar något bränbart, sedan de nu deromkring varande ställningar och brädskjul en gång blifva borttagne; och då brandredskapen således icke behofver okas, bör ej eller mera betjening för densammas vårdande tillsättas. 58 Den 2i September e. m. Grefve Horn, Claes Fredrik:
Då Utskottet sagt, att aflönmgen affyra nya Slottsknecktar vore af nödvändigheten påkallad, torde det hafva varit i okunnighet derom, att inom Kongl. Slottet tjenstgör en större del af Stockholms Stads Båtsmän, och hade måhända med kännedom deraf ej funnit fyra nya Slottsknektar nödiga för Brandredskapens vård vid Kongl.
Det är blott för att i anledning af Grefve Horns yttrande om SladsBåtsmännens tjenstgöring vid Kongl.
Slottet, meddela en upplysning, som jag begärt ordet.'
Desse Båtsmän tjenstgöra nemligen aldrig i Kongl. Slottet oftare, än då de vid större féter ditkommenderas, för att användas till att bära stolar, bord m. m. som hörer till Ekonomien.
Med Slottets Police och dess tjenstgöring hafva de intet att göra.
Den bestrides endast af den betjening, som af Ståthållaren är antagen till detta ändamål.
Att Friherre Anckarswärd och Herr Rosenqvist icke kommit till samma öfvertygelse i denna fråga, som StatsUtskoltet, beklagar jag; men det lärer härröra deraf, att dessa Herrar ej så noga som Utskottet tagit kännedom om heliofvet.
Brandredskapen vid Kongl. Slottet, som förut varit i ett ganska slätt tillstånd, liar, som hvar och en lärer rättvisa, nu
Den 21 September e. m. 59 Blifvit iordningsatt.
Dertill fordras äfven en tillräcklig personal, som är inöfvad i redskapens handterande; och denna bör åter vara försedd med viss lön.
Detta har gifvit StatsUtskottet anledning att tillstyrka uppförandet å Stat af ifrågavarande 4 Slottsknektar; och jag yrkar, att Utskottets förslag måtte bifallas.
Anledningen, hvarföre ifrågavarande fyra Slottsknektar tillökades, härleder sig från den olyckshändelse, att eld nattetid kom lös på en vind å Kongl. Slottet; hvarefter Kongl. Maj:t i Nåder anbefallte vidtagande af ytterligare försigtighetsmått i bevakningsväg; detta förorsakade förstärkning af vaktkarlar.
Hvad den tillökade Brandredskapen beträffar, tillkom den vid samma tillfälle, ty handsprutor, yxor m. m. placerades vid alla postställen inom Slottet, för att vara att tillgå genast i händelse af olycka; detta är orsaken till brandredskapens ökande.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMärskalken gjorde proposition till bifall å denna punkt i allt öfrigt, utom hvad angick de 4 nya å Stat uppförde Slottsknektar.
Ropades Ja. Hans Excellence hemställde derefter, att, på sätt StatsUtskottet föreslagit, å Stat 60 Den 21 September e. ra. måtte uppföras 4 nya Slottsknektar för vården af Brandredskapen vid Stockholms Slott med tillhopa 538 R:dr 3a sk., samt 48 tunnor spannemål, derunder inberäknade.
Ropades starka Ja, blandade med Ne], Friherre Anckarswärd :
Jag anhåller om votering, och ämnar derförutan icke släppa något ökadt Statsbidrag.
I anledning hvaraf Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställde följande voterings-proposition:
Den, som bifaller, att, på sätt StatsUtskottet föreslagit, å Stat må uppföras 4 nya Slottsknektar för vården af Brandredskapen vid Stockholms Slott, med tillhopa 538 R:dr 3a sk. samt 48 tunnor spannemål, derunder inberäknade, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej1; anses StatsUtskottets berörde förslag hafva blifvit af Ridderskapet och Adeln afslagit.
Hvilken voterings-proposition af Ridderskapet och Adelil godkändes, samt anslogs.
Jag hemställer vördsamt, om icke, då vi redan under Riksdagen baft så mångå voteringar, och flera nu alltjemt lära förestå, vi kunde undvika det vanliga uppläsandet af vissa Den 21 September e. m. 61 §§. i RiddarhusOrdningen.
Denna uppläsning är alldeles öfverflödig, och borttager ändock någon tid, samt synes derföre, såsom ingenstädes föreskrifven, lämpeligen kunna upphöra.
Jag torde få utbedja mig proposition härå.
Hans E.vcellence Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln önskade, att den hittils brukliga uppläsningen af 41 > 42 > 4^ 0(;b 44 §§• i RiddarhusOrdningen, hvilken hittills alltid näst före hvarje votering ägt rum, hädanefter måtte upphöra.
Voteringen börjades klockan half till 7 e. m. och befunnos efter Voteringens slut klockan tre qvart till 8 e. m., sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — i41* Nej — 37.
I följd hvaraf, och sedan det öfver Voteringen särskilt förde protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att Ridderskapet och Adeln således bifallit uppförande å Stat af 4 nya Slottsknecktar, på sätt Stats. TJtskottct föreslagit. 62 Den 21 September e. m. S Punkten.
Ved och Kol för Kongl. Hofven.
Bifölls. g Punkten.
Friherre Wrangel., Henning:
Om man dömmer efter de Kongl. LustSlottens utseende, kan man icke neka, att anslagen till deras underhållande synas otillräcklige, men om man med sakkännedom undersöker förhållandet, måste man finna, att Slottens underhåll skulle kunna bära sig med mindre, än de nu föreslagne summorna; dertill fordras dock en annan organisation af förvaltningen, och en förminskning af den dervid anställde personal, så att densammas aflöning ej såsom nu uppgår till hälften af anslagsbeleppet.
Jag talar nu om alla LustSlotten tillhopa i allmänhet, och tror, vid betraktande af de stora summor de kosta, att ifrågavarande anslag kunde nedsättas till en fjerdedel af hvad föreslagit blifvit.
Het synes som Talaren, hvilken nyss slutade sina anmärkningar emot Statsanslagen till de Kongl. LustSlotten, ej ägt tillräcklig sakkännedom.
Friherre Wrangel har trott, att aflöningen till den vid Slotten anställda tjenstemannapersonal medtog hälften af anslagssummorna.
Jag kan Den ?.i September e. m. 63 viii ej med säkerhet uppgifva, i hvilken proportion aflöningen är till hela anslagsbeloppet, men minnes dock, att den ej utgör en fjerdedel deraf.
Den öfverflödiga tjenstemannapersonalen har nyligen blifvit indragen, och den nuvarande består af en TrädgårdsDirecteur, en Kamererare för räkenskaperne, en Husgeråds-förvaltare och en Architect med 400 R'drs arfvode.
Hvad Drottningholm angår, kan jag ej tillstyrka någon nedsättning af hvad dertill blifvit föreslagit.
Dess underhåll är kostsamt, och hvar oell en, som sett, i hvad skick meubler etc. i Kongl.
Slottet derstädes befinna sig, skall icke anse anslagssumman för stor.
Jag tillstyrker alltså bifall å hvad Utskottet i denna punkt föreslagit.
Det är i synnerhet Drottningholms Park, som jag sökt taga kännedom af.
Då jag yttrat, att hälften af anslagssumman åtgår till aflöningen, vågar jag med visshet försäkra, att den uppgår om ej till hälften, åtminstone till mera än fjerdedelen deraf.
Der finnes en alltför stor och öfverflödig personal af arbetsfolk.
Drottningholms park är visserligen stor, men ej större, än att enskilta personer hafva lika vidlyftiga parker, och om man jemförer desse sednares underhållskostnad med den förstnämndes, skall man finna en betydlig skillnad.
Jag vet ej, hvarföre det skall vara Staten dyrare än enskilte, att underhålla 64 Den 21 September e. m. dylika anläggningar.
Jag fortfar alltså att yrka den af mig nyss omnämnde minskning af ifrågavarande anslag.
Hans Excellence Herr Grefve Löwenhjelm’.
Till vidare upplysning får jag nämna, att de egentliga tjenstemännen vid Drottningholms Lustslott hafva i aflöning sammanräknadt omkring 3ooo R:dr, hvilket, då anslagssumman är 16,000 R:dr, således icke utgör en fjerdedel, långt mindre hälften, deraf.
Hvad den omtalta mängden af arbetsfolk angar, får jag erindra, att canalernes uppgräfning fordrar stor arbetsstyrka, och ensamt kostar öfver 3ooo R:dr.
Då Drottningholm är det enda vackra och dyrbara Slott, som Sverige äger qvar i godt stånd, befarar jag ej, att Ridderskapet och Adeln, genom njugghet i anslag till detsaminas underhållande, skall låta det råka i förfall.
Det är i anledning af de ordalag, hvarmed Utskottet besvarat min anmärkning om Ståthållarelöner, som jag får förklara, att jag aldrig åsyftat några contanta löner, utan endast indragning af de löneförmåner Ståthållarne äga, och hvilka, rätt använda, skulle minska Slottens underhållskostnad.
Nu ser det ut, som jag skulle hafva gjort anmärkning angående indragning af Ståthållarelönerne, utan att Den 2(
September e. m. 65 att veta, det de icke hafva några kontanta löneanslag, hvilket likväl ingalunda var mig obekant.
Herr Rosenqvist.*
Rörande anslagen för åtskillige Kongl. Lustslott, förenar jag mig med hvad Herr Hjerta hos Ridderskapet och Adeln, samt Anders Danielsson i BondeStåndet anmärkt, och anser Utskottet icke hafva nöjaktigt besvarat Herr Hjertås förslag om indragning af en del Ståthållarelöner, Utskottet yttrar: ”att som de af Utskottet ”nu fordrade
Räkenskaper för samtelige ”Lustslotten ej upptaga några penningelö”ner för Slåthållarne, borde anmärknin”garne förfalla.”
Skall då ej indragning göras å annat, än penningelöner?
Månne, såsom Utskottet ansett, hushållningen med Slottsanslagen nått sådan fullkomlighet, att någon förändring icke kunde medföra besparing i den summa af 3o,3t)7 R:dr 2 sk, 8 r:st, som nu årligen åtgår till Sex Kongl, Lustslott?
Vill Utskottet, att den, sorn har något slags begrepp, huru reparationer böra verkställas, skall kunna antaga, att en så enorm summa aldrig skall tåla decortering, utan jemn tillökning.
Jag yrkar nedsättning å anslagen.
\ Vidkommande serskilt Haga Lustslott, så förblifver jag vid min ovederlagda anmärkning, att, sorn den af i8a3 års Stän42 H. 5 66 Den 21 September e. rn. der beviljade tillökning af 1000 R:dr årligen, utom det vanliga anslaget, endast var bestämd, att till denna Riksdag utgå, bör samma tillökning ock nu upphöra, ty annars kommer summan alt anses såsom beständigt fastslåndande, hvilket väl icke måtte vara meningen.
Rörande anslagen för Strömsholms och Kungsörs Slott; så torde Utskottets anförde skäl: att merantimde af hellof vet påkallade utgifter grundas på behörigen uppgjorde kostnadsförslag, bäst vederläggas af tidserfarenheten, som vitsordar tillräckeligen hvad halt såkallade behörigen uppgjorde kostnadsförslag innebära.
Götha Canal, Lejonbacken m. fl. företag äro de ojäFaktigaste bevis på hvad afseende dylika förslag förtjena; och då Utskottet icke har något annat att stödja,sig vid, finnér jag mig ovederlagd böra förblifva vid min gjorda anmärkning: att utom det sjelfva reparationerna gerna kunna lill en lägligare tid uppskjutas, 3ooo R:dr för ett par icke särdeles långa trädbroar, och 1,200 R:dr allt Banco för jernledstänger, är i alla händelser alltför högt tilltagit.
Jag fortfar således att ogilla hela förslaget, och anser ingen annan reparation böra företagas, än endast att broarne hållas i brukbart skick, hvartill kostnaden mycket väl kan bestridas af öfverskotter på de vid i8a3 års Riksdag anslagne medel till reparation vid Strömsholms Den 21 September e. m. 67 Slott.
Jag anhåller derföre 0111 proposition till af slag a de af Utskottet tillstyrkte anslag af 5,4oo R:dr, äfvensom afslag å Utskottets hemställan rörande den af förra anslagen blifna behållning 4^3 R:dr 28 sk. 5 r:st., hvilken jag anser höra användas till hroarnes och ledstängernas vidmaglhållande.
StatsUtskottet kan svårligen afsända deputationer till landsorterne för att efterse, om inkomne kostnadsförslag äro rigtigt uppgjorde; men mig synes rättare vara, att Utskottet förtror sig till vederbörandes uppgifter, och inskränker sig till granskning af, att priserne äro lika med de gångbara.
Att Utskottet ej bordt tillstyrka, det uppgifne anslaget till reparationerne vid Strömsholms Slott, derföre att kostnadsförslag i allmänhet understiga verkliga kostnaden, hade jag icke väntat såsom anmärkning.
Uskottet borde efter sådan grund hafva ökat kostnadsförslaget med 2 å 3oo procent.
Jag yrkar bifall å Utskottets tillstyrkande.
Då en Ledamot nyligen omtalt de löneförmåner Ståthållarne vid de Kongl. Lustslotten innehafva, anser jag mig böra gifva tillkänna, hvad jag i egenskap af Ståthållare vid Drottningholms och Svartsjö Slott innehar, nemi. rationel’ för \ hästar med 42 H. 5* t 68 Den 21 Sep le 111 b er e, m. i44° L:pd hö och 48 tunnor liafra sami nödig halm.
Derutöfver njuter jag på Drottningholms Slott inga andra löneförmoner för denna befattning.
Enär det genom sista voteringen blifvit ådagalagdt, huru litet det lyckats mig, att motverka nya anslag, vore det förmätet, att hoppas kunna tillvägabringa minskning i de varande anslagen.
Då de ifrågaställde lyckligen undgått förslag till förhöjning, och jag saknar detalj-kunskap för att kunna säga, om behofven kunna fyllas med mindre summor, än de begärta, önskar jag bifall å Utskottets förslag i denna del.
Likväl får jag yttra, att jag med ledsnad erfarit, att
Utskottet icke ingått på beviljandet af den högre summa, som fordrats för jernbroar vid Strömsholm, hvilket jag af flera anledningar ansett för nyttigt.
Ur Statsmannaåsigt torde jer ntill verk ningen förtjena all möjlig uppmuntran, i synnerhet då Skogshushållning derjemte beredes.
Dessutom torde trädbroar i längden blifva kostsammare, än jernbroar, i och för den ständiga reparation de förre fordra, fastän de sednare för ögonblicket påkalla en större utgift.
Hvad Lustslotten i allmänhet angår, kan jag ej eller dölja den öfvertygelse, att vi böra betrakta icke allenast det närvarande utan ock det kommande behofvet deraf; ocb då detta sednare efter all anledning lärer okas, Den 21 S e p t e m ber e. m. 69 tonle nödig omtanka erfordra, att man ej genom
Lustslottens totala förfall ådrager sig en större kostnad vid deras iståndsättande, än sorn behöfves, om de årligen underhöllos.
På dessa skäl tillstyrker jag bifall å livad Utskottet i denna del föreslagit.
Uppå af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framstäld proposition, blef p:de punkten af Ridderskapet och Adeln bifallen. 10 Punkten.
Gripsholms Slott. 11 Punkten.
Ulricsdalils Slolt.
Dessa tvenne punkter biföllos. 12 Punkten.
Haga LustSlott och Park. Herr Rosenqvist:
Öfvertygad, att äfven denna punkt blifver af Ridderskapet och Adeln bifallen, vill jag ej besvära med votering derom, utan endast på förhand reservera mig root bifall å Utskottets förslag.
Uppå derefter framställd proposition, blef 12 Punkten af Ridderskapet och Adeln bifallen. 13 Punkten.
Strömsholms och Kungsöhrs Slott.
Herr Rosenqvist reserverade sig emot Ridderskapets och Adels beslut. 7o Den 2i September e. m. 14 Punkten.
Rosersbergs Slott.
Å nyo föredrogs StatsUtskottets den 10 sistlidne April under N:o 126 afgifne, och den 7:de derpåföljde Maji e. m. på bordet lagde, Utlåtande, angående uppförande å Stockholms SlottsStat af Löner för en Ståthållare m. fl. Herr Rosenqvist, Fredrik Leonhard:
Utskottets yttrande i fråga om uppförande på allmänna IndragningsStaten af 800 R:dr årligen för nuvarande Ståthållaren å Stockholms Slott, Herr Friherre Klingspor; så har Utskottet i slutet af dess Utlåtande N:o 236, tagit liksom för afgjordt, att då PresteStåndet och BorgareStåndet bifallit
Utskottets förra förslag derom, samt ingen anmärkning dervid blifvit af Ridderskapet och Adeln gjord, sistnämde Riksstånd äfven borde anses hafva samtyckt.
Denna senare idé kan jag likväl icke finna vara riktig, enär någon proposition på bifall ännu icke blifvit framställd.
Tiden är således nu först inne att afgöra denna, så väl som många andra punkter, mot hvilka väl inga anmärkningar äro gjorda, men som ändock kunna afslås.
Min representationspligt befaller mig, att icke göra gracer på mina fattiga medborgares bekostnad; och det skulle således
Den 21 September e. ni. 7> illa anstå mig» alt bifalla denna generosité mot Herr Friherre Klingspor, då jag vid 8:de Hufvudtitein anmärkt såsom någonting oerhördt, att i Lejonbacken, öfver hvars reparerande Friherre Klingspor har öfverinseendet, redan äro nedgräfde 120,000 R:dr Banco, och att ännu 80,000 R:dr ytterligare påfordras.
Jag nödgas alltså bestrida de af Utskottet såsom bifallne ansedde 800 R:dr Banco till Herr Friherre Klingspor, oaktadt jag hyser all aktning för Herr Friherren, och gerna skulle önska , att Stats Verket vore i tillfälle anslå honom dubbelt större summa än den, hvarom fråga är.
Men der ingen ting är att taga, der är ock ingenting att gifva, och det är på den grund, sorn jag för min del nödsakas säga nej.
Men i händelse Ja-rösterne ändock komma alt ligga öfver, yrkar jag vördsamt, att det vilkor vid Ja-propositionen må fästas: att en sådan Ständernas välvilja mot Herr Friherre Klingspor personelt icke må tydas derhän, att StatsCassan äfven i en framtid hör betungas med pension eller aflöning till Ståthållaren på Stockholms Slolt» Friherre Palmstjerna^ Carl Otto:
I anledning af den siste värde Talarens yttrande, får jag äran tillkännagifva, att
Utskottet icke dragit den conclusion han behagar finna i Utskottets tillkännagifvande, att ifrågavarande förslag af Ridderskapet och Adeln blifvit lenmadt utan anmärkning» Utskot - 7* Den 21 September e. m. tet har endast trott det vara en skyldighet att tillkännagifva, hvad öde Utlåtandet N:o 126 haft i Stånden före återremissen.
Det tillägg Herr Rosenqvist yrkat måtte göras, är efter hvad jag tycker mig finna redan innefattadt i Utskottets förslag, der Friherre Klingspor såsom icke åtnjutande någon ordinarie lön på Rikets Stat, föreslås till personligt uppförande å allmänna IndragningsStaten.
Det är således icke Ståthållaren på Stockholms Slott, utan Friherre Klingspor personligen, för hvilken förslaget är gjordt.
Derefter följer i Utlåtandet: ”Så ”länge befattningen med inseendet af arbe”tet vid Kongl. Slottet med tillhörande byggnader af honom besörjes;” hvilket ännu mera styrker, att meningen icke varit annan än att belöna Friherre Klingspors personliga förtienster; och icke kan detta rubriceras så, att det kunde komma en annan Ståthållare på Stockholms Slott till godo.
Likväl om något förslag i sådant afseende vid en annan Riksdag skulle komma att ske, står det icke i närvarande Representanters makt, att förekomma beviljandet deraf.
Det vore i sanning högst beklagligt, om den värde Talaren, såsom Ledamot af StatsUtskottet, icke kunde lätt förklara Utskottets mening; men jag kan icke göra någon annan tydning än den, hvartill orden gifva anledning.
Då Utskottet anmält, att utlåtandet N:o 126 blifvit
Den 21 September e. m. af Ridderskapet och Adela leranadt utan anmärkning, samt af Preste- och BorgareStånden bifallit; så drar jag deraf den conclusion, att Utskottet ansett detta Utlåtande hafva blifvit af 3 Stånd bifallit.
När Friherren nu förklarat, att icke så är, förfaller denna anmärkning; men jag frångår icke det yrkade villkoret vid propositionen, emedan jag icke anser Herr Friherrens i den delen afgifne förklaring antaglig.
Herr Hjerta, Gustaf: När Utskottet med så tydliga ord uttryckt, att arfvodet är för Friherre Klingspor personligen, kan jag icke fatta, att något serskildt vilkor dervid behöfves, utan förenar mig med Friherre Palmstjerna om obehöflighetén deraf, samt underställer den värde Ledamoten, om han icke ville afstå från detta vilkor.
Uppå derefter af Hans Eoccellence Herr Grefven och LandtMarskalken framstäld proposition, blef StatsUtskottets ifrågavarande Utlåtande af Ridderskapet och Adeln bifallit.
Herr Rosenquist anmälte till protocollet sin reservation emot Ridderskapets och Adelns beslut.
Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den io sistlidne April under N:o 127 afgifne, och den 7 derpå följde Maji e, m. på bordet lagde, Utlåtande, angående 74 Den 21 September e. m. anslag till reparationer å Strömsholms Kongl» Slott, blef samma Utlåtande af Ridderskapet och Adeln bifallit.
Herr Rosenqvist_, Fredrik Leonhard anmälte till protocollet sin reservation emot detta beslut.
Justerades pleni-protocollen för den 26 sistlidne Februarii f. m. och e. ni., den 2 Mars f. m. och e. m., den 5 Mars f. m. och e. m., den 9 Mars f. m. och e. m. samt den 11 Mars.
Från BevillningsUlskoltct :
Af den 11 dennes: N:o45.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 26 förut afgifne Betänkande,, om Tull å Spanmål» Från Lagutskottet:
Af den 2 dennes: N:o q5.
I anledning af åtskilliga Motioner om ändringar i Kongl. Förordningen den 24 Augusti i8i3,, emot fylleri och dryckenskap.
Af den 9 dennes: N:o 96.
I anledning af väckt motion Den 21 September e. m. 75 om ett tillägg till sista Momentet af 6 §. i 23 Cap. Rättegångsbalken.
N:o gj. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 38 förut meddeldte Betänkande, om ändring af 3 §. i 21 Cap.
RättegångsBalkeu.
Från Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet'.
Af den 11 dennes: N:o 144* I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o g3, förut meddeldte Betänkande, angående väckte motioner dels om Orgelbyggeriets befrämjande, och dels om upprättande af ett Institut egentligen för Kyrkosång.
.Med förslag till jemkning uti RiksStåndens serskilde fattade beslut, i anledning af Utskottets Betänkande N:o 72 i hvad det angår vissa dagars undantagande från auctionsförrättningar.
Med förslag till jemkning uti RiksStåndens beslut i fråga om KronoHemmans- och Nybygges-åboers i de Norra provincerne rättighet, att till tjärbränning använda stubbar, rötter m. m.
N:o 147* I anledning af anmärkningar vid Utskottets under N:o i33 förut meddeldte Betänkande, angående Sågarelönens utgörande vid Sågqvarnar.
I anledning af gjorde an - 76 i Den 21 September e. in. märkningar vid Utskottets under N:o ioq, förut afgifne Betänkande, om en Låneanstalt för Tackjerns-tillverkare.
I anledning af återremiss å Betänkandet N:o 100, i fråga om rättighet för Extra Rotehållare, att lega karlar inom Beväringsåldern.
Angående väckt motion om controller i afseende på Tackjerns godhet m. m. N:o 15 r.
Angående väckt fråga om utvidgad smides-rättighet, samt om upphäfvande af det nuvarande smidesförhud på vissa ställen inom Bergslag. N:o i52.
I anledning af gjorde an märkningar vid Utskottets under N:o 101 förut afgifne Betänkande, rörande yrkadt förbud mot införsel af Danska hästar.