Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad ändtligen angar hufvudföremåjet för Herr lundströms mptipn, sorn är förändring i grunderne vid Banquens Sedel r utgifning, så har den yärde Bedarnoten, för att kunna göra sig förvissad pm paera bestämda svar än Banco-Utskottet vid sista Riksdag , i anledning af dess i samma ämne då väckte motion, afgifva, och hvilka han för sin del funnit mindre ti 1 Ifredssta 1- Banco Utskottets Betänkandén, 193 lande och fullständige, uppställt sine anmärkningar och förslag under form af sju särskilde frågor, hvilka Banco-Utskottet nu, enligt samma ordning, får till besvarande upptaga, i:sta Frågan; ”Manne icke Bauquens sedeltransport-räkning kan afskafias samt så kallade större Banco-sediar af vissa valeurer och på jemna tiotal, hvilka, i anseende till text och tryck, är Q sins emellan olika, i stället böra utgifyas?” Svar:
Sådant kunde visserligen låta sig göra, inen fortfarandet af den rättighet, sorn från äldre tider varit allmänheten tillerkänd , att reqvirera Ttansport Sedlar på hvad valeur sorn åstundas, rnedförer för Banquen jnga betydande olägenheter; emedan sedlar på brutna summor i aila fall utgöra ett så ganska ringa antal, i jemförelse med. hvad som reqvireras på jemna tio-tal, Den skilnad emellan Bauquens Transportsedel-formulairer, allt efter olikheten i valeur, som redan %i nes iakttagen, torde val ej hafva undgått Motio nairens uppmärksamhet.
Sedan denna skillnad infördes, har något förfalsknings-försök, åsyftande att förhöja valeuren å ett slags sedlar till likhet med valeuren å ett annat slag, veterligen ej blifvit gjordt, och kunde sannolikt ej eller med någon framgång göras.
Följaktligen tyckes en ny förändring i detta hänseende för närvarande alldeles icke vara behöflig. 2:dra Frågan: ’’Månne-det skulle vara mera betänkligt, att på en gång anförtro Banquens Commissarier så kallade större sedlar, till en summa af 3 ä 400,000 R:dr, än att till dem på en gång jLifyerlemna en summa af 3 ä 4 millioner , till 300 Bancö‘Utskotteis UttHnkändtn. utgifning färdige sedlar på Tre Riksdaler och derunder?
Har icke framfarna tiders erfarenhet visat, att General-Cassan eller stående förrådet af så kallade små-sedlar blifvit tillgripet?’* Svar:
Den möjligheten, att smärre sedlar, likasom större, tilläfventyrs kunde tillgripas, vill Utskottet ingalunda bestrida.
En förfluten tid, då flere controller saknades, som först efteråt blifvit införde, lemnar ock deraf exempel.
Meri antingen något nu i denna del må risqueras eller ej, så är det icke »örliat, att för dagen hinna för. u O 5 O färdiga alfa erforderlige samt annulera alla inkommande småsedlar.
Hvad de större sedlarne beträffar, kan sådant deremot ske, och verkställes oafbrutet, till en betydande säkerhet mot möjliga missbruk.
Resultatet af en förändring häruti vore då intet annat, än att äfventyret för Banquen ökades, i lika förhållande med deri summa, som hem me att i General-Cassan contant förvaras.
Jidje Frågan: ’Kan val inventering af smärre sedlar stycketals ske med mera lätthet än af större sedlar; eller kan väl blotta uppräkningen af sedelbuntarne medföra någon tillförlitlig controfl; eller kan controllen vinnas derigenom, att sedel, buntarne aflemnas till Casseurerne, när. i fall underslef skulle supponeras, man också bör kunna tilltro vederbörande örn så mycken försigtighet, att de icke till Casseurerne utlemna buntar, uti hvilka brist finnes?” Svar:
En inventering efter stycketal fordrar naturligtvis samma möda, antingen sedlarnes va. leur är högre eller lägre.
Meri en betydlig skillnad, hvad säkerheter, angår, mätte val dock ya - Banco Utskottets BetänkäntUn.
Sol ta, om behållningen utgöres af sedelbuntar, hvilka, sedan de behörigen uppräknade inkommit i förvarings-ruin niet, aldrig behöfva, upplösas, utom vid skeende inventeringar och som i flere Cornmissariers samfällde öfvervaro aflemna* hela och till stycketalet orörda, uti Banquens Cassör; eller ock af sådane, som hvarje dag skola genom särskilde personers åtgärd öppnas, skiljas, räknas och completteras; hvilket med buntar af större valeu» rer nödvändigt måste ega ruin. 4:de F'ragan: ”Manne, efter erfarenhetens ledning, man icke skulle kunna uppgöra en approximativ calcul på större sedlar, hvilka förda, gen af allmänheten reqvireras; och månne val total-summan öfver hufvud är större än 3 ä 400,000 B:dr; månne man icke kunde låta i samma man vissa valeurer för dagen utgå, till näst påföljande dag förfärdiga ett deremot svarande antal; och månne verkställigheten häraf bör kunna möta ringaste svårighet?’’ Svar:
Summan af Banquens utgående Transport-sedlar för dagen torde stundom betydligt öfverstiga, stundom åter tilläfventyrs gå något under 400,000 R:dr; sådant är i alla fall likgiltigt; och verkställigheten kan ej vara synnerlig svårighet underkastad, om blott nödig garantie, i afseende på säkerheten, stöde att vinna. 5:te Frågan: ”Månne det skulle vara förenadt med någon betänklighet, örn Banquens hela rörelse skulle besörjas med sedlar med tryckta valeurer; och månne väl någon förfalskning vore att. befara, i fall sedlar af olika valeurer blefve, i anseende till tryckets uppställning och innehåll, /' 3 0 2 Banco■ JJtskoitets
Betänkandefy gins emelian olika, såsom Riksgälds - Sedlarne på loo, 50 och ip 'R:f!r nu äro; eller manne vä} missbruk med ett (ryckt formulair till Banquens stfiire sedlar kan förekoinmas derigenom, att valeuren skrifves, då skrifkonsten, eller förmågan att skrifva stora ziffror, icke är concentrerad in-* pin Banco-husets murar; och månne icke valettfen skrifves endast för det, att sedlar på ailä tänkbara valeixrer nu få reqvireras; och hvartill nyttjas chemiskt bläck, på det förfalskning, så vidt möjligt är, må kunna förekommas ?*’ Svar:
Så okullstötligt detta argument vid för-* sta påseendet må förefalla, har dock erfarenhetett hittills ej visat något exempel, att en Banquens Transportsedel, med skrifven valeur, blifvit så väl eftergjord, att icke bedrägeriet af hvem suni hälst
Utan svårighet kunnat upptäckas; hvaremot åtskilige falske 3 och 2 R:drs-Sedlar „ såsom varande helt och hållet tryckta , funnits med den fullkomlighet förfärdigade, så i afseende på tryck, som stämplar, att Banquens Casseurer gjelfve på dem blifvit bedragne.
Helt nyligen har ock, genom Kongl. Danska Regeringens vaksamhet, en person i Köpenhamn blifvit gripen och till ansvar stäld, sorn bland annat sysselsatt sig med att ef. tc-rgöra Svenska 3 och 2 R:drs-Sedlar, hvaraf vid pass 3,000 R.dr i falska hos honom funnits.
Exemplet af de nu bruklige Riksgälds-Sedlarne bevisar föga emot farhågan för efterapning af tryckta sedlar.
Sällan göres några försök af sådan beskaffenhet, åtminstone i stort, med ett mynt, som blott har ett inskränkt omlopp.
Om deremot Banquens hela sedel-rörelse vöre ställd på blot} Banco-Utsiottets Bttänftanden.
203 {ryckta sedlar, skulle en anläggning af cjetta slag Sannolikt kunna, under en längre tid, löna sig, Hvad åter beträffar förfalskning, eller, sorn är detsamma, valeurens förhöjning, så nekas ej, att den lika lätt och kanhända lättare på sedlar med skrifveri än med tryckt valeur, kan åstadkommas, så vida verkställigheten icke genom andra försigtighetsmått är försvårad; hvilket, såsom ofvan nä undt är, finnes, i afseende på Banquens Transport-sedlar, i möjligaste måtto i-akttaget. 6:te Frågan: ’’Månne allmänhetens förmenta (alldeles icke verkliga) beqvämlighet, hör blifva något gällande hinder för transport - räkningens afskaffande , då elentia beqvämlighet endast består deruti, att vid penningars afsändande ifrån Stockholm allena, men ifrån ingen annan ort i Riket, paan kan spara litet postporto?’’ Svar:
Enligt hvad öfver jtsta Frågan är anfördt, ligger förnämsta skälet till Råneo-Utskottets afstyrkande deruti, alt förändringen synes i intet hänseende vara behöflig* Ofelbart måste allmän» hetehs beqvämlighet vara bäst iakttagen., då denna allmänhet sjelf får bedöpama sitt behof af oJika sedel-vajeurpr och derefter afpassa sina reqvisitioner*
Om åter, såsom Herr Lindström längre fram i sitt MemoriaJ tyckes antyda, det skulle kunna förmodas, att någon större dej af allmän» heten vöre road, att onödigtvis förslösa sin egen tid, blott i ändamål att öka Banquens besvär; dä blefve visserligen följden , att äfven med ett mångdubbelt större antal af tjenstemän, än de nu varande, Verket ej allénast med Transportsedels-u{, gifningep, utan i flere andra afseenden, niåsfg 2*4 Banco-ZJts&etiets
Éct än i an cl en. lomma till korta.
Deribland kari exempelvis nämnas; Om. rättigheten , att öppna räkning i Vexel-Banquen, eller att i Banquens vård inlemna Deposita, skulle begagnas af alla eller de fleste personer i Sveriges Rike; om smärre afbeialningar på hvart och ett af Banquens lån gjordes hvarenda dag eller vecka, med mera af dylik beskaffenhet, som, enligt Författningarne. rj kunde vägras.
^Lyckligtvis finne^dock ännu ingen anledning att sådant befara. y:de Frågan: ”Manne Författningar, som ligga i strid med allmänna opinionen , äro nyttige att bibehålla?
Det är väl föreskrifvet, att Banquens större sedlar skola transporteras man från man, men månne väl detta iaktta* ges? eller hafva någonsin Riksgälds-sedlarne, under den tid de utgjorde Rikets rörelse-capita], i följd af någon derom gifven Författning, blifvit transporterade, fastän desse sedlar i allt öfrigt b ifvit utgifne med enahanda controiler» som för Banco sedia rr.e äro stadgade?” Svar':
Huruvida rättigheten, att på viss man transportera Banco-sedlar, mer eller mindre af allmänheten begagnas, beror helt och hållet af döss eget godtfinnande.
Efter hvad inkommande Transport-sedlar visa, sker sådant ej så sällan.
I hvad fall som hälst tyckes dock den säkerhet, att på grund af en gifven Författning kunna, då behofvet så fordrar, transportera en sedel på viss man, och derigenom, åtminstone till betydlig del, göra dess gångbarhet hos andra beroende af rätte egarens samtycke och begifvande, vara af för myc; Banco-TJtskoltda Btldnkenden. *05 lee t värde, att utan allt behof och ändamål afskaffas.
Bemalde Transport Författning, af Banquens Commissarier begagnad, lärer helt nyligen hafva ledt till deri påföljd, att LandsSecreternren , Lagmannsn
Kleman i tarlstad , .just i och för någon brist i denna sä onödig ansedda förrnalité, mäst, enligt vederbörlig
Domstols beslut, träda i häkte.
I afseende pä Vexel Banquens Bokföring, ■ finnas ganska tillförlitliga och väl uttänkta controller införde, hvarigenom hela den vidlyftiga rörelsen för hvarje vecka kan, inom slutet af påföljande veckan, på runstycket controlleras så, att ej det ringaste misstag eiler underslef bör blifva obemärkt.
Möjligheten häraf beror helt och hållet på fortfarandet af den ordning, som nu derstädes iakttages, att hvarje document, vare sig Transport sedel eller Assignation, genast vid ingifvandet till Banquen, annuleras och öfverkorsas, och att nya sedlar, enligt reqvisition, för dagen expedieras.
Den betydande säkerhet, som häruti ligger förvarad, måste, vid de af Herr Lindström foreslagne vexlings- och magazinerings-anstalter för Banquens större Transport sedlar, oundvikligen, om ej aldeles, dock till det mesta, gå förlorad.
På nu anförde grunder, finner Banco
Utskottet sig för närvarande ej ega skäl att tillstyrka vidtagandet af någon bland de förändringar, soto i Herr Lindströms Memorial blifvit foreslagne.
Men Utskottet får icke destoBiindre här bifoga det vördsamma förbehåll, 2o6 Banco Utskottets Betänk a.ndtii. att, derest, i ett. eller annat hänseende, för'® ändrade föreskrifter, rörande Banco - Verkets organisation och den för dess särskilde
Departementet stadgade arbets-ordning, skulle finnas nyttige och behöflige, Utskottet genom detta utlåtande ej anser det vara sig betaget, att, efter då förevarande omständigheter, deröfver med förslag till Rikets Hög!ofl. Ständer inkom ma.
Enligt förbehåll, bifogas reservation äf Ledamöter, sorn med pluraliteten ej i alla delar instämt.
Stockholm den 2ö Maji 182 3, Utdrag af Protocotlet, hållet hos ilikets Utöglofl.
Ständers BanCO - Utskott den std Maji 1823.
S. D. Efter skédd justering af Högloft.- Utskottets Betänkande, 1 anledning af Herr Lindströms Motion, rörande förändringar t Banquens inre administration rn. rn., anförde Herr Borgmästaren Monthan: ”Hå Högh Utskottet, i anledning Herr Lindströms motion, förklarat det vara af vigt och nytta, att eri Samling och sammandrag göres af alla nu gällande Författningar, Banco-Verket angående, och uti hvilket beslut jäg för min del instäm® mer, har jag ansett det Vara Högh Utskottets skyldighet, att hos Rikets Högh Ständer föreslå sättet, huru ett sådant nödigt ansedt sammandrag måtte kunna Uppgöras, enär det ej kan ske under närvarande Riksdag, Banco-Utskottets Bttänkanden. 2ojt I afseende på Höglofl.
Utskottets yttrande, huruvida Transport-sedlar må utfärdas å Ojernna Riksdaler-tal sam sk. och r:st., så har jag icke kunnat finna mig öfvertygad af de Skäl Höglofl.
Utskottet förebragt.
Då ändamålet af alla Banquens sedlar är, att de skola vara löpande och för allmänhetens beqvämlighet t jeni ige, har jag ansett det allmännas förmån böra föredragas framför någre enskildes
Utur denna synpunct, och då endast deri första person, sora uttager en på ojernna tal Ställd Banco-Sedel, deraf i afseende på postporto, kan hafva någon förmån, hvaremot enär denne sedel sedan göres löpande, det ganska sällan passar för någon annan, att den använda, utan att med. mindre sedlar och skiljemynt fylla det ojernna i Riksdaler-talet, så kan jag ej annat finna, än att allmänheten, bland hvilke denne sedel circulerar, igenom denne anstalt, ehuru beqvämlig för afsändaren, gene ras, och hvarföre jag ansett mig böra tillstyrka bifall å MotioUairens förslag, att inga Transportsedlar ml få utgifvas annorlunda ställde, än å jemna 5 och 10 Ruir.
Hvad åter angar den sista frågan, angående befordrings-rätt inom Banquens betjening efter meriter, och utan afseende på stånd, så har väl Högl.
Utskottet upplyst, hUtu denna fråga vid sista Riksdag' blifvit behandlad och beslutad; och att den blifvit hvilande af deri Orsak, att 2:ne
Stånd stannat emot hvarannan, både i hufvudsaken och uti det yttrande, att den vöre en priVilegii sak ; men då Grundla* qo8 Banco-XJtskottets Bctiinkanden. gen icke förbjuder, att vid påföljande Eilesdag åter väcka fråga, om ändring uii de Beslut, hvilka vid den föregående Riksdagen blifvit fastställde, oell annu mindre det bör kunna anses Consiilutions* stridigt, att å ny o lill öfverläggning framställa en fråga, som icke blifvit afgjord, utan genom paria vota blifvit livilande, och således endast vid förre Riks. dagen, utan decision , förfallit, så har jag ansett det vara Höglofl.
Utskottets pligt, att, i anledning af den nu väckte motion, denna fråga å nyo upptaga, besvara och Beslut deröfver till Rikets Ständer föreslå.
Biiligheten och rättvisan deraf, att inom ett Statens Verk, alla Stålens medlemmar böra elier förtjenst vara lika berättigade till befordran, ulan afseende på stånd vare sig Adel eller Ofrälse, synes mig vara så uppenbar, att den af ingen kan eller bör bestridas.
Många casus sku le kunna uppgifvas, huruledes det närvarande stadgandet, att ^:del af Banquens Commissarie]- böra vara Frälse, möjligen kan fötanleda, icke allenjst till förfång för mången förtjent Tjensteman inom Verket, utan äfven till skada för hela Verket och Staten i det hela, då man icke kan neka, att så af Ridderskapet och Adeln, som Ofrälse, flere individuel- kunna finnas, hvilka vid et t
Ä tnbets-verk väl kunna vid de lägre tjenstegraderne ernployeras, men sakna nog förmåga och ordentlighet att deltaga uti Verkets styrelse, men hvilke i brist af skicklige ämnen, inom ett dera. Banco-Utskottets Betänkanden. stotj dera af Slanten, för möjliga tillfällen, ovilkor. ligen mäste derifrån antagas och befordras.
Ridderckapet oell Adeln, som alltid förelyst de andre Riks-Stånden med handlingar, utmärkte af en sann känsla för Fosterlandets val, hvaribland ock må räknas omsorgen för betryggandet af Rikets penninge* verk, och som, vid denna Riksdag, i afseende på "Ofrälse
Stånds-personers rätt till deltagande Uti Stundernes öfverläggnirtgar om Rikets angelägenheter, vidtagit ett Beslut, som ännu mera vittnar om dess ädla, liberala och rättvisa tänkesätt, har, på det sätt denna motion af Höglofl.
Utskottet nu är heiiandlad, blifvit betaget rättigheten och tillfället, att fa yttra sig öfver ett ämne, deruti tidens anda, billighet och Statens väl tyckas fordra en rättelse, äfven om den skulle ske med eftergift af någon privilegii-rätt, och det är således ingen anledning förmoda, att denna sak, för Riksens Ständer rigtigt framställd, vid denna Riksdag icke skulle bifallas, ej mindre af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln än Högvördige PresteStåndet, hvilket sednare, äfven i afseende på sin egen representation och privilegier vid denna Riksdag, gifvit öfvertygande bevis om enahanda åsigter.”
Uti hvad Herr Borgmästaren Monthan anfört, rörande den stadgade Ordningen, att -j-.del af Banquens Comrnissarier böra vara Frälseman', förenade sig Herr Bruks-Patron Bjuhr.
.Bihang till Riks* Sh fctc S.eml* Sio Banco-XJtsköttets Betänkande!:, Och skulle desse Herrar Ledamöters silf* skilde tankar, enligt gjordt förbehåll, till de Respective Stånden åtfölja Höglofl.
Utskottets ^Betänkande* Ut supra.
In fidem Protocollh G.
Helsingius*
N:o i gi Ankom den 27 Maji I8i3‘ Memorial till Rikets Högloft- Ständer, med ut* följande Tableauer öfver Banco-Verkets hela. ställning, upprättade enligt dess Räkenskaper frän och med år 1776 till och medar 1823.
D e Respective Stånden hafva genom Utdrag af Protocollet, hållet hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, Vällofl.
Borgare-Ståndet och Hederv.
Bonde-Ståndet den 7:de, samt hos Högv.
Preste-Standet den i2:te uti innevarande Maji månad, lemnat Banco-Utskottet del af deras fattade Beslut i fråga om publicitet af Banquens angelägenheter; hvilka Beslut i så måtto sins emellan öfverensstämma* att Banco-Utskottet fått sig anbefaldt, att ofördröjligen öfver Banco-Verkets tillstånd i alla delar, med undantag af hvad som rörer enskilde personers förhållanden, till Rikets Ständer inkomma med en uppgift, grundad på sednast afslutade Räkenskaper, och åtföljd af de Ex - Banco Utskottets Betänkanden.
211 tracter och Tableauer från år 1776 (ill närvarande tid, hvilka, enligt hvad i Utskotiets Betänkande N;o 10 omförmäles, finnas upprättade.
Utskottet får till vördsam åtlydnad häraf nu öfverlemna! 1:0 Specificeradt Sammandrag utur Banquens General-Hufvud-Böcker för åren 1776 och 1777- 2'.o Sammandragen Tableau Öfver Banquens Tillgångar, Fordringar, Skulder, årliga Vinst och totala Öfverskott, enligt Verkets Räkenskaper för åren 1778 till och med 1822; och 3:0 Specificerad Uppgift, enligt nyss upp. tättadt Bokslut, öfver de i samma Tableau summariskt upptagne Tillgångar samt Fordringsoch Skuld • poster, för det sist förledne året 1822.
Banco - Utskottet anser sig i sammanhang härmed böra vördsamt omnämna följande sedan innevarande års början inträffade hufvud-’ sakligare förändringar, nemi.: att Stats-Verkets Capital - skuld , genom sednast skedd inbetalning vid Martil månads slut, blifvit nedsatt till Rulr 5,516,739: 7 sk. 9 rst.; att deremot summan af Götha Ganal-Verks Byggnads-biträ* den, är ökad genom lyftandet af innevarande års anslag, så att Banquens åt detta Verk lem. nade biträden nu uppgå till ett belopp af R:dr 2,700,000 i ett för allt! dock innestå ännu af sednaste anslag något öfver 130,000 R:dr obegagnade på Canal-Directionens räkning i Vexel - Bat quen; och ändtligen, att Banco* ISJS Banco-Vtskottcts Bet’ånk enden.
Discont-Verkets utlåning, under loppet af innevarande år, gått i jenan förökning, hvarigenom Banquens förlag till detta Verk nu utgör om® kring 5,225,000 R:dr; ledande desse förän» dringar i hufvudsaken till det resultat, att summan af Vexel-Banco Skulden, eller BancoSedelstocken, vid närvarande tid kan antagas vara vid pass
En half million högre, än det belopp densamma vid 1822 års slut, enligt hosföljande Tableau, utgjorde.
Banco-Utskottet har vid detta tillfälle ani sett sig böra fästa Rikets Höglofl.
Ständers uppmärksamhet på nyttan och behofvet deraf, att någon anstalt af Rikets Ständer vidtages, hvarigenom de nu från Utskottet meddelade uppgifter om Banquens ställning, sa fort ske kan, måtte blifva befordrade till trycket, för att utdelas till samtlige .
Eedamöter af RiksStånden.
Ett Protoeolls Utdrag, innefattande särskild, framställning af en Eedamot, bifogas härjemte på begäran.
Stockholm den 24 Maji 2853» Utdrag aj Protocollét, hållet hos Rikets Hög' loft.
Ständers Banco-Utskott den 24 Maji 1823. 5>.
D. Herr Kammarherren Hammarhjelm yttrade: ”Då Rikets Höglofl.
Ständer under detta Riksmöte funnit för godt besluta, att den hemlighets slöja skall aftäckas, sorn, sedan 150 |r tillbaka, omgifvit Rikets Banque, föreställe* ‘B»neo'Utii'ottels B(ttån%an$»n/ **3' jag mig detta Beslut vara fattadt i afsigt, att hela Nationen skall vinna kännedom och korn” ma 1 til fälle att bedömma
Rikets penningo* Hällning och finansiella angelägenheter.
Om, till följe af detta beslut, taflan ofver Banquens ställning ifrän år 1776 intill närvarande tid isolerad framlägges, så anser jag den åsyftade kännedomen endast till hälften blifvit vunnen.
Under den passerade epok hafva Riksgålds-sedlarne och de nu mera upphörde Götha Canals, Götheborgs samt
Disconters utelöpande papper intagit ett vigtigt rum i Rikets rörelse-capital.
Det synes mig fördenskull angeläget , att desse Verkens penninge rörelse, under den sednast t i 11 - ryggalagde tidrymd, i ett sammanhang med Banquens ställning, bör komma till Rikets Ständers och A lmänhetens kännedom. —— Jag anhåller fördenskull om Höglofl.
Utskottets tillåtelse, att bifogade Tabell, som innehåller en sammandragen uppgift öfver Riksgälds-Sedelstocken och f. d. Filial- Disconternes penninge-rörelse, sedan 1800 intill närvarande tid, måtte, för min räkning, få åtfölja Betänkandet till Rikets Höglofl.
Ständer.’5 Till Herr Kammarherren Hammarhjelms salunda yttrade önskan, fann Höglofl.
Utskottet skäligt lemna bifall.
Ut supra. if) In fidem Protocolli G.
Helsingius. *) Till detta utlänande bifogas fyra särskildt, genomBaneOUt}jjott»ts försorg, tryckta Tabells», 2i4 Banko-Utskottets Betiinkandett, N:o 16, Ankom don 27 Maji 1823, Memorial till Rikets Högloft.
Ständer, angåen.- de den af Banquens Tjenstemän pä extra stunder besörjde Småsedels ■ skrifning samt Commissarierneg extra befattning, att slutligen granska och öfverkorsa förslitne smärre Sedlar, sorni Banquens Cassör blifva inlöste. et inom Banquen under benämning af smärre Transportsedels- och Afräknings- Contoir befintlige Departement tillhörer, dels att dagligen tillverka smärre sedlar, hvartill räknas valeurerne fran och med 3 Frdr till och med 8 sk. och dels att från Banquens Cassör till uppräkning och bokföring emottaga alla invexlade dylike sedlar, som äro så förslitne, att de ej kunna i rörelsen åter utgifvas.
— Un» der de tider, då en vidsträcktare sedelrörelse eger rum, är Småsedels-Contoirets högsta möjliga tillverkning af Sedlar icke ens, hvad 3 och 2 ICdrs - va eurerne ensamt beträffar, på långt när tillräcklig för behofvet.
För att, vid slikt förhållande, till märklig besparing i Verkets aflönings - stat, kunna undvika en mångdubblad personal inom Småsedels-Contoiret, har den anstalt redan från äldre tider m|st vidtagas, att så väl till verkningen af det qvantum 3- och atfhdrs-Sedlar, hvilket derutöfver i mån af åtgången fordras, sorn hela fabricationen af 16, 12 och 8.'skiilings-sedlar blifver fördelad på Banquens alla tjenstemän, så vidt Banco-Utikottets Betänkanden. jij de dertill finnas villige, med undantag endast af Casseurer och Fiicaler, att besörjas på extra stunder -emot särskild fastställd betalning för hvarje tusende sedlar.
En, efter nu varande förhållanden lämplig och afpassad förhöjning i beloppet af den , härföre sednast bestämde ersättning har uppå derom af Banquens Commissarier hos Herrar Banco Full. rnägtige gjord anmälan, blifvit föremal för Utskottets pröfning.
Utskottet har dervid inhemtat, att år 1756, då en forcerad tillverkning af Sedlar på