Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderfkapet och Adeln- wid Urtima Riksdagen i örebro deri 17 Junii i 812° S- §)- Efter förnyad föredragning af Riksens Ständers, til beredning af Konungens Nådiga prö« position rörande en ny inrättning af bewäriNgSMaiiskåpet- tilsatte särilkilde Utskotts den t g ftstl- pä bordet la<Hö memorial- blef detsamma af Högloft- Rid» derftapet och Adeln til alla delar gillat och bifallit, endast med den förändring, art wid den g:dje punkten deN önskan mätte framföras, att de soM Möjfigtwis innan de UphunNit bewärinqsäldren ljent tvid fötstärkningsmanskaptt- och nu i sölje af denna nya författning böra taga tjenst tvid bemärittgsmanftkapet, matte för sin förra tjenstetid sa njuta afkortning pä deN förestäende- i följe hwaraf all penningeersättnina för Vent komme att sörswinnä.
Ut supraS- D- I ättledning af ett ifrän det Hederivärda Bonde-Ständet ankommit Protöcolls-Utdrag äf dest ig Junii, instämde Högloft.
Ridderskapek och Adeln r bemälte
Stånds tväckta motion, öck samtclige Riksens Ständer mätte
Med en stör deputation. under Herr Landt-Marskalkens anförande, inför Kongl- Maj.t och Hans Kongl. Höghet Kron» Prinsen betyga deras nnderdäniga tacksamhet för Vett nyligen gjorda inrättning af fri cadett ritm wiv
Kongl- Krigs-Akademien för de Ofrälse Standens Dett r 7 Junti- 6z§ söner; och beslöt Högloft.
Ridderskapet och ÄdelN au denna tacksägelseupMaktning skulle förenäs med dem som i anledning af LandtbrUks-AcavemiettS inrättning förut blifwtt kestuten. lik luxra. ^ l .
Sluteligen anmälte Hekr Landt-Marskalken atk i Stats > Utskottet more en ledighet efter Friherre De 6eer, Llarl^ samt eN i Allmänna Besvärs- och Lecoiiomiä-Utskotttt efter Herr 6^Uenkaa^
Dars ^ hwilka borde älerbesättgs, hwarföre han anmodade Herrar Elettorer» att Med der första sammanträda, för alt i dista Herrars ställe nya ledamöter ulwätja.
Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan ^ til Dt laxra.
In ficke m 6. /r. Lilvekliolxe - Lördagm den 20 Junii.
Plenum klockan ro förmiddagen.
Änmältes och infördes Konungens Hof-Eantz^ ler. hwilken asiemnade twäntte Kongl.
MajitS nådiga propositioner.
Sedan Herr Hof-CantZlekeN, pä wederbötligk sätt Utbeledsaqad, afträde, uplästes: Kongl.
Maj>rs nädiga proposition till Riksens »
Stan - 6^2 Den 17 Ilmi;.
Ständer, angående straff för Smcnffa Undersåtare, hwilka nian Konungens tilstand sokn elser att» taga ljcnst hos främmande Herrffap-Giswen Orebro Slott den iy Junit 1812.
Remitterades til Laq-Utffottet., Kongl.
Maj^s nådiga proposition til Riksens Ständer om inrättande af ett Invalidhus» Gif» WLN Orebro Slott den »9 Juni, 18 l2.
Remitterades lil S ats-Utskottet.
SpnaveS Herrar ElectorerneS mållistor lik ledamot uti StalS-Ulffortet efter Friherre Oe6eer, Larl.
N:o 54 Friherre von Llnr-srn 8terndor§, lrlatliias 06) till Ledamot liti Allmänna Beswärs- och Oecvnomia-Ulffoltet efter Herr Q^llenkLal, Uar8- N o IZZ Friherre 8taei von k^oIlllLin, Lorktrl UustviA.
Sedan friherre
Ltaal von k^oMem'förkla-i rat stn tacksamhet mot Herrar Electorer, men i anseende bertil atl han ej länge wiv
Riksdagen k n» de qrvarblifwa afsagr sig detta förtroende, amnö» bade Herr Landt-Marskalken Herrar Elektorer, atk en ny Ledamot uti Allmänna BeswärS- och Oeconomiä-Utffottet i hans ställe utwälja Föredrogs ä nyo Stats-Utffotkeks, den iz sistl.
Jnnii pä bordet lagda, betänkande, i anledning af Kongl. Maj:ks nädiga proposition af den r8 April 181?, i hwad som rörer StatSwerkets inkomster sch utgifter samt förwalmingför ären iZrc. och >8i «. 64t -Zerr Landt-Narffalken änmälte, att i ankeöning af be amnärkmngar i sista pleno blifwik gjorda wid detta betänkande, hade han sig bekant» att General Grefwe körner hade nägra »plys» rungar att meddela, hwilka han nu anmodade Herr Grefrven att med RidderPapet och Adeln conrmustieera, hwärefter Grefwe Mörstsr , Larl» stpläste fällande:
Efter upläsningen, inför Högloft- Riddersikapet och Adeln wid dest sista plenum, af Stats- Utsiköttets berättelse vin Statswerkets för walt ning-, är anmärkt, an da denna berättelse först widtagee nred är r 8 «o, utan att uplysa förhållandet
Med föregående eller 1809 ars Medels skall ett hett är hafwa blifwik förbigängit, hwarförutan all underrättelse sikall saknas öm den Revision öfwer förwaltningen as Rikets medel frän iHoo äts Riksdags söm Riksens Stander wid 1809 och igro ärens Riksdag funnit nödig att hos Kongl. Majrt i underdånighet äska.
Såsom Ordförande af Skars-sltstvttet, anser jag mig böra Uplysa, ali Kongl. Majet enligt betz stadiga proposition öfwerlcMnat 1812 och i8ti ärens Riksstatcr kill Stars-UtstvtkrtS genomseende och granskning, pä den grund, att sörstnaMde ärS början ivar beti ridepunet, fran hwilken den Statsreglering och de föreskrifter för Staröwerkets för, wallning borde »vidtaga och werkställas, som Riksens Högloft.
Ständer wid !
§O9 och t 8 io äts Riksdag faststälte.
Till andra Rikesäter har Stats - Ukffottet ej fustnit anledning att sträcka desi befattning, och följaktligen ieke elter desi berättelse. 8«S« DN- 4>.
Air 642 Den 2» Juni!.
För är 1809 tvär Riksstaken reglerad af Kort» tingen innan Riksdagen salima är börjades, och akt denna Skak dä blifwit af Riksens Ständer granskad är sä myckel otwifwelaktigare, som Riksens Ständer i deras sednare plan anslogo sär flkildtetnedel lis godtgörande af det årets Statsbrist.
Hwad af 1809 äts landträntor samt restanlierne frän förre aken l8>o inflöt, utgjorde hus» wudsakelige tillgånger för i8rc> ärs Stars Utgifter, emedan det årets landrräntor m.
M. ej före än långt in uvpä följande äret, kommo till np. börd, hwarom Staks-Contoirets, tvid Kongl. Maj:k proxosilion, bifogade, deruti äbckopade tryckte och lill Rikö'Ständens Ledamöter utdeltc berättelse Pag14 gifwer behörig nplysning.
Beträffande äter det, omnämde ytterligare Revision öfwer förwaltningen af allmänna medlen sedatt I800 ärs Riksdag» sa har StatS.Utskouet om denna revision och huru dermed sig förhällir, ej erhald lit någon underrättelse.
Zetr ff.andt-^7ärskalkett anmälte ytterligark i sammanhang härmed, ali som Friherre Ltael von klolltiein hade gjort anmärkning rörande Revisionen af Skars Förwaltningen frän 78oo till och med 1809, hade han sökt de uplysningar derom kunde afhämtas, och ktinde nu tillkännagifwa, akt Kongl. Maj:t redan under d. 22 Febrliarii 18 H anbefalt Sratsberedningcn att sä föranstalta, att den af Riksens Ständer begärda Revision af Stats medlen sör oswannämde tid mätte kunna werkställas.
Herr Landt-Marskalken kunde äfwen nu meddela det betänkande Stalsbercdmiigeii i följe af den - Deri Zo IiMiu 64Z henna Nådiga befallning »tider de» 2S Maji t 81 t kfgtftvik, hwilkel han »» upläste sä lhdande; Ässtrist.
, , Stormägkiasie Allernädigste KöNUNgi Ilti underdånig strifwelse af den sy Mats Nästlidit är, föl» de» Z2 FebrUani detta äk i näs ber blifwit till StatsberedNingens NNderdäniga ut. tätande remitterad» anhålla Riksens Ständer, dek täckes Eder -Kongl.
Majit, i anseende till Nödmändigheten af en repistou osmer förtvattningen af ai-> ta Rikets Medel sedan t8vo ärs Riksdals, i näs ber förordna, samt med lämplig instrtictiö» sötse p» särskild
Eomilo af allmänt aktade öjäfwige mätt, Mare stg Embetsmän eller, andre dertill stickelige persotter, söm Edet Kongl Majit t noder bäst sy»es, ät hwitken äslven vett specielle Ztanskttittgett af de allmänna medlens förMaliNfttg, Mid hwarje Upköp, löNförbetniNg öch enskild afhandling, ktlttdö Updragas
Med åliggande, att i den
Män arbetet fram» skridet, förelägga Riksens Ständers OmbUV tes fuitalen as deras pröfning öch grttndertta bertill z öch anse Riksens Ständer, såsom e» följd af deras rätt att reglera öch öswerse Statswerket, det öettä Werks räkningar hädanefter astid böra wara färdige att t likhet med Nikögäldss och ÄantöwerkettS Räkenskaper tvid inträffande Riksens Ständers revtsronek UpwisaS öch östversest Da Stats Beredningen, till fullgörande af de» örhällne Nadigä peMihen, NU i Underdånighet bör förestå sättet till werkställande af be» salunda NödMäNdiga fundne »evistöne» , sär StatöberedniN» Zm j underdånighet anmärka, kttwiöds» af denna gkanD 644 Den 2O Jun!!» " granskning synes öfwerträffa alt hwad » sadan wäg tillförene warit förordnad» och företagit.
För att, ar efter annat-, kunna förrätta en flik revision öfwer förwalkningen af Rikets Medel, och fa »vidt möjcligen ske kunnat, inom hwart ar för sigstrecka den till ett ars alla räkenskaper i fredstid, Har Eders Kongl. Maj.tS KammarRätt pä ordinarie
Stat »näst förses med 4Z reviderande och i revisions arbeten erfarne personer, som jemte
Len ständiga lönen, upmuutras till flit och upmärksamHet »ned wiste procent af de medel, som efter deras anmärkningar inflyta och utan besia reviderande, besiär KammarRättens Cantzli och AdvocatFiscalSContoir af iZ tjenstemän, Rättens Ledamöter oberäknade.
Enär ett sä talrikt och belönadt antal ändock som knappast medhunnit, att inom äret reviders alla redogörelser för ett ar; sä synes deraf följa, art ett fast större skulle erfordras, alt granska alla redogörelser för y är, sä framt denna granskning skall kunna »verkställas till nästa Lagtima Riksdag, svin torde wara den af Riksens Ständer päsyftade aflägsnaste tidepuncten; men hwilken ock synes blif» wa den kortaste om arbetet skall kunna blifwa någorlunda fullständigt.
Dcn Instruktion, som för desie Revisorer kunde blifwa lämpelig, bör wäl egenkeliaen innehålla den generella föreskrift, som Riksens Ständer gif» wik, den neml. att granska redogörelserna för förwaltningen af alla Rikets medel frän iZvo till och med 1809 (efter Riksens Ständer och deras Reviorer lärn öfwerfe förwaltmngen »frän och med är t8ro) Den so Juni;. §45 r8io) samt att sträcka denna granffnlng äfwentill det speciella af de allmänna medlens förwaltning och hwarje upköp, lön fördelning, eller enskild afhandling, samt i den mon arbetet fortskrider, förelägga Riksens Sländers ombud resultaten af deras pröfning jemte grunderne dertill.
Widare synes det böra blifwa Revisorernas bade rättighet och pligt, att öfwer omständigheter som finnas anmärkningsbare, höra wederbörande, och af dem äska och erhålla nödiga uplysningar, fö,r att, pä utredde grunder, pröfwa rätta förhållandet, och förelägga Riksens Ständers Ombud päliteliga resultater, til hwilken ända alla publike werk, embets- och tjenstemän, som förwaltat ehwad allmänna Statens mebel som hälst, lära böra i näder anbefallas, att med uplysningar Revisorerne tilhanda gä; hwarwid liktväl redan reviderade och godkände samt dechargerade redogörelser, lärer komma under särskildt betraktande och behandling.
Andra och stera föreskrifter synas ej blifwa af nöden för en revisions förrättning, wid hwilken i öfrigt lärer böra iakttagas, hwad allmänna författningar, de Förwaltandes instructioner, Stater, samt serskildt förordnanden och Kongl, befallningar förmå och innehålla.
Om d«tta widlöftiga revisionsarbete, »nedden drift skall kunna färctagaS och fortsättas, att det med »vederbörlig fullständighet pä minsta möjliga tid, i mon af af de reviderandes antal skall kunna fullbordas, sä bör handläggningen blifwa sä oafbruten, att i werkelig tjenst warande ojäfwige civile embets- och tjenstemän icke kunna bertil nytjas, utan 646 Den 20 Imri' ytan att erhålla tjenstledighet, i hwilken händcffb prcarjerne kill systlornaS förrättande mäste kilförordpas och lönas, Andra aktade lyckligt mätt lära wäf icke eller konna Wggas detta arheke utan arfwoden^ pch j alla fall höra Reviforerne biträdas af Eanhli vch Waklbetjening, sorn mast? lönas, För d? Revisorer, hwilka, i anledning af E? ders Kongl, Wajsts Miga proposition, Riksens Ständer nlfttt lil deltaaands i granffningen af krigs» redogörelsen, haswa Riksens Ständer utfart arf-- »voden, akt qodtgöras af deras Riksgälds-Eontoir, Hnruwida lika anstalt blifwit fogad för d?m, som börg förrätta den nu ifrägqwarande repisionen, derpm sörmäles ej i Riksens Ständers yfryannömds Underdaniaa sikrifwelse, Pa Rikets Stal äro ?! medel deytil anstagne, pch htvad Slaten til extra utgifter består, rörd? hädanefter som hittils, blifma til tpgnliga dithörande Utgifter oumbärligt, Hwad Srarsberedningen salunda haft den nä? den anföra och tllkännagifwa, tparder Eder Kongl, Majfts nädigste pröfning och godtfinnande ynderdänigst hemstält.
Slaksberedning?» framhärdar metz djupaste underdånig mördnad, kryhet och nit Siormägljgsle AllkrnZdigge Koliuag Lkkre Kongl, Majus underkHc och trop!:ste tjrnrre »ch »ndersätare L. L. l.^OKAiaLM, L»n, L.?Kessijellrp, p, ^cllsrcrerU^, kks. kpessryeässN, (Ilospelon.
Km, t^iclegren, ^tochhsim den '2Y Maji t8si, h, f-UNst'r>ei» till Kongl. Main nndlidänigst, angående en särskild Lomitö tils scviderandc as aila RitcjL wedel srLy och med rtzoo lisl och metz M-.
, sery Den Juni!- 64?
Herr Landt-Marffalken ermdrade, q« Rid. derskapet och Avel» häras kunde se hwad åtgärd bliswit kagen wid pessurek om redoaöxelsen ifrän är i8Oy til yh med ,809, afl revisioner; warit pä. ränkt, men ingen ting mer blifwit gjordt, än StatSbercdningens betänkande innehäller, Orsakerna sy» lias tydligt af berörde betänkande, men Herr Landt.
Marskalken hade sig äfwen säkert bekant, att ytterligare underrättelser derom skulle akHans Kongl, Maj.r ännu under denna Riksdag Riksens
Ständer meddelas» friherre 8tael von kkollstein, LorsttiL Oust" vi§: Af Herr General Grefwe törners yttrande finner jag, ali Stats-lslskottet sjelf saknar de under, rättelser jag hade ansett,oumgängliga för akt kunna ordentligen xröswa ve räkenskaper som nu siätt tinder revision.
Staksberedningens betänkande sy? nes wilja upkasta swärighetec som nästan göra 0- niöjsigt atf någonsin fä den önskade revision »verkstält».
Wid 1809 äcs Riksdag beslöts wäl, art revisionen öfwer räkcnskapcrne af tilförordnade emhetsman borde göras fran arén 1802 kilaret 1827, men detta förhindrar icke nu warande Ständer, att nu derom annorlunda besiukg.
Det ankommer pä dem just nu, all pröfwa huru granskningen bör ske ifrän
Ven tidepnncren hwartil räkenskaperna wisik finnas framlagda för Riksens Ständer. friherre Ltges von ttoljstein upläste derefter följande?
Wördsamt
Dä nn Slars-UtskotteiS betänkande äler framkommer til öfwerläggning, sär jag ytterligare förslg. 648, Ben 2p, Innik. klara anledningen hwarföre, jemte flera andra, äfs ryen jag begärde dxt pg bordel i förra plcyo.
Enligt grundlagen later Konungen n?id hwarje Riks» dag för Riksens Ständer upwisa SratSwerkeis tjl-r stand.
Wd 1809 ars Riksdag, skedde sadank alt ifrån ;8oc>, kil ochckney i8o?, längre kunde det icfe ga,, ty- r8og arg urborr) fantz xedowisuinq der«l före Mv Lands-Contoicen kunde ej lil SratS-Contoiret nikona ma förr än niet flutet as äret t 809.^ Huruwida sedermera under Riksdagens lopp som wara Se lil igro., redowiöningen för 1808 inkomnfll, lemnar jag derhän, emedan jag icke til flitter biwistadc Riksdagen, men att 1809 ars räkenjka» per icke wid denna Riksdag kunnat framläggas^ sadant bcwjses deras, att upbördstiden ännu warade wid Riksdagens flut ; wid fifla urtima Riksdagen beslöts, att icke widröra detta ärende, emedan Riksvägen inträffat sä nära pä den förra; det hade således bordt wara wid denna Riksdag, som för Riksens Ständer byrdt föreläggas t809 ärs symt tills afwentyrs jemwäl r8«8 ärs, men dcha saknas, och början sser med t8io ärs, hwadan det öfwerffolt, som upkomiyei pä förwandtingen ak Kronyränior och Tionde ur, m. fakuaä, 19 flehito-, äfwensom den revision af förra circus räkenskaper, hwttkeu enligt Ständernas beflnr 1.8 ro borde afembeksmän, dertil af Konungen i nader Utsedde, förrättas, men sadant icke skall gatt i »verkställighet och följakteli-- gen hwarken räkenffaperna frän 1800 til 1807 granskade och således ännu icke godkänds, samt de sed» nars ännu icke ens framlagds..
Stats-Ulfkoitec äp ^ tilfaUe grt »plysa dkl
Mch hvarföre M sär an - Den 20 Junis, 649 hälly, att det härom mätte anmodas; hwatz föröfrigt Stals-UiskottctS betänkande aygär, sä är det märkhyrt, att gjorde anslag befinnes warit otilräefeliga, sädant som ä nyo fordras, högt uptagit; akt qf hrr skäl, att warupriferna blifwit fä högt upsteg, ratz? emot förra tider, hwad är bertil ordsaken?
icke har »varumängden förminskats, Nej pappersMyntets mulriplication hwarigenom deltas wärde har förminskats; hur skulle man indraga det öfwerflödiga deraf, och rvaruprifet skall falla; denna in, dragning bör ske genom
Discontasiignationernes förbud s allmänna rörelsen, äfwensom flera privata, hwilka icke stälda til wist man, utan til fedelhafWgren och derigenom circulera säfom mynt, hwjlket alt genom lagarne är strängeligen förbudit; mag dan derom widare se nya Lagsamlingen Miflgyrnings-Balken 7 Cap, Jag har wäl intet dä fä orätt deruti, akt derest Riksens Ständer icke fästa sin upmärksamhet tvid hetta ämne och skaffa rättelse, skyll en oförutsägelig oreda häraf upstä; allmänt rop höras frän den penninge löntaqande Embelsmanna-corpsen, om un, bergäng, derest ej deras lidande behsertaS- Stats, behvfweu kunna icke fyllas, ty dä warupriset ej kair y,cr förflagswis bestämmas, när myntstockens storlek beror af enskilde personers behag, sä skall alkid brist och behof upstä, ja stelfwa Konungens inkomst skall bljsivq orillräckelig, jag har wäntat hmar dag fä höra någon proposition derom, »y om 27a,ooe» R:dr som bestämde- för Konungen är 18VY. ej spore dä öfwerflödige, sg mätte d, «t» wara aldeles vtilk - ös« Den 20 Juni;. ytillräckelige; tväl har Kpnungen en urwäg, a« af standsfaderljg ömhet för trogne, men med drygq skatter tungt belastade undersatarcs lindring, i wisig pelar inffränka sin hofhällning såsom fordom f, d° Konung gjorde, men derrq är i het helg pock otillräckligt, besparing af någre ljensiemäns löner, som dock ej kqn ffe förr än efter deras afgäng ester befordran gr ej bok för det onda.
Jag wggar derföre förestå til!
Riksens Ständers ompröfwande, om icke asta utbetalningar till Kongl. Husets penmnge löntagare embetomän samt Geatsbehofwen, mätte ske efter en bestämd xours, den nemligen som existerade wid Staternas nya bestämmande ar t 829, med det förbehåll liswäl, att sädant jakltages wid coursens stigande men jfke tvid desi fallande, N) rätteligen borde en R:dr beräknas til 48 si. men mid r8og war den omkring 70 och blefwe det således likwäl ^ förbättring, som dock icke smarar emot närwarande lids dyrhet, Wid de «f Stars Utskottet föreflaqne nya utgifter, får jag yttra, sitt derest Riksens Ständer fstulle widtaga den yn af mig framstälda utwäg, tror jag ökade anflag trf lysningen gf stonet, inköpspriset af hö för stallet m, m, böra förfalla och bli wid det gamla.
— Rörande nya stukhusinrättningen, hwartil en ganska kostsam nybyggnad förestås, samt en icke obetydlig kostnad pq reparationen as de gamla trähusen pa Jongoholmen, hwilket kan anses sym bortkastade penningar, synes mig Fredrichshof, til en sädan inrättning wara ganska tjenlig, friskt wgtten, frisk fust, en plars til plantering och promenad för de rilftiffnqde samt fäcdigg byggnader funnos.
Alt Ken 20 Junti, 6Zi sfibjnder att wälin deksg stall?; hindrek» alt det för Uarwarqnde är Easern , är lätr uyvanröjdk; pä sam. nia särr soiir der för Andra Gardiet är arrangeradr, kund?
ste för der första.
— God diftipline hösts äf?
Ml, ibland de Tysta Regemenker, oaktadt de wo« ro hos Borgevstapet inqwarrergye; i alla fast kan kostnaden til en ny arrangement, lii de rq behof , aldrig h!i sq stor, som den nn förestagne sjukhusbyggnaden, och tjenstgör? loeal, til denna inrättning tror jag icke kan finnas, Sorn det mästa af St,usflrstoiteks öfriga betänkande gar ut vä arr austaffa medel lil betalning af reda,, gjorda skulder, och sadan?
mäste betalas om man wiil bibehålla erehn, om man wist sörwgra äran och tro, fordom ett hufwuddrag i Ewensta nationens lynne, och lom jag önstade de wiste bemöda sig bibehålla, ty ost ynnar kan färlorgs, men äran icke, om mo>, sjelf mist warda densamma, Äng tär dock st»'e igen tistäqga, att da Konungen i berättelsen om Rikets tillstånd sedan sista Riksdag, omnämner, alt ull Starsbehofrven sunnits understöd yti de fögalde sylonialwaror och någon redow'.sning härföre.icke kunnat inga i SraiS-CUitoirot0l>»gister,.uplnmti'ng hä'vng yf Sratö-sttstottec mätte begäras, äfwensom, ur erhälla, liksom wld i8c-y ärs R'ksoag, ittdrggnings staren genom tryck Utgifwen.
Också är anmärkwärdt, ytk den enbg utgift Srats-Nrstotlel afstyrker, är gterbetakning af de innehästne löner för fänqne Krigsmän.
Det är hqroc och söga upmnntrgnde för ycn, som ivägar liswet och blottställer sig för asty krigers faror och olägenheter, för gtk förswarq Zadcrneölandet och hemma strkgnde medborgare - Sz2 Den 20 Junil. att med otack blifwa lönt. dä han
Hat den ölyckan blifwa fängen utan begänget fel och egit sörwällande; att wara en fänge är i allmänhet en swart öde, ehuru det kan wara mer och mindre olyckligt, mey raga pä olyckan är, atl den oskyldjge skall bli behandlad som den skyldige, det borde derföre först !vid krigs Domstol undersökas, om den fättgne, ge» nom eger straffbart förhållande ädragit sig fängen, skapen, dä den efter krigsartiklar»,» bör anses, me,» deremot den oskyldige icke försättas i större lidande och således pligt» för andras fel.
Om remisi till Skats-Utffottet af detta memorial anhalles wördsammeliqen. Widare tiklqde Friherre Lisei von l^ollKeil, mnnteligen, att hwad fängne Officerare Ne beträffade, ansäge han otacksamt, att förhälla Lcy, deras halima lön.
Hade någon ibland dem genom drottflighct ftelf warit orsaken till sin fångenskap, funnes det domstolar hwilka kynde en sädan brottslighet Utreda.
Dä wors ett sadant straff billigt, men i annat fall wore wäl onekligt, att en sädan. officer blifwik utan sitt förwätlande illa behandlad.
Serr Landt-M-rffalken erinrade, art Friherre LtapI von ttollliein nu ginge »vidare än det betänkande som wore föredragit- han önskade, atk Friherre
Ltael von hollstein wid hwarje särskildt ämne wille anföra sina serskilda anmärkningar, och frägade NN Ridderstkapet och Adeln VIN förewaranr de betänkande, som förut för R^dderskapet och Adeln twenne gänger w^rit "vläst, äter behöfde förcläsaS, Som meningarna yäeom wore delade blef, pä Friherre cederlftönw, 7acod, yrkande, betänkandet äftr uptäst.
Eft Den sv Juni!. §5Z Efter siutäd läsning af den delen af betänkandet font angeck Stats inkomsterna, gjorde Herr Landl-Marffalken proposition tili bifall dera, men 8riherre Legerström, ^rcob, anmälte sig och anförde:
Ehuru swart för den som ej är ledamot af Siats-Utskottet akt kunna följa och granska de af Utskottet ingifne cqlculer öfwer Statewerkets tillgängar och behof, har jag likwäl fästat min upmärksamher wid den af Ukffoltet
Upgifna odisponerade fondiRiksgälds-CöUtoiret af omkring 52 t,sos R:dr, hwaraf, uppå ett föregående förslag af Utskottet, Riksens Höglofl.
Ständer redan beslutit, att nägot öfwer 400,000 R.dr af Riksgälds-Contoiret pä Stats-werkets anordning genast borde utbetalas till fyllande af Millionen (för de rure sist förs siutne ären) som Riksens Ständer anordnat till Konungen för KrigSbehosweN och Uti htvilken, nämde ftrmma brustit.
Wi se af litskottets berättelse, att Statswerket för ar 1816 frän Riksgälds-Eontoirer upburit
Len till fyllande af SlatSbristeN af allmänna bewillningen anslagna summa af omkring 569,000 R:dr.
Deraf inhämtas äfwen, att Rikegälds-Contoiret till StarSwerket utlänat de 199,000 R:de för begge ären som af Eonroiret skulle betalas, seLan desi egna fonder till interetzens och afbetalningars bestridande genom bewillningett blifwil fylda.
Wi wela alla, alt uti läro ärs bewillning är en brist af omkring 600,000 R:dr, och att procenten mäst af Riksens Ständer- Fkttlmägtige LkaS med 36 proeentt Af LZ4 Dett -c, Zuttnö Uf r8i! ars bcwillning taftrej
Merä äst smkring 402,006 R:dr wara influtna!.
Banker har fäkt sina itileretzeN.
Riksgalv-Conthiret inäste således, esler ett tnNdt öfwer fia g.- hofwa Ml i förstått för om kr i na 690,006 R:dn
Dett sipgifnci vdisponrradc tillgängen Mäste således antMocN bestå j medel soM af Stalswerket i Riksgälds-Cötiloirei arv deponerade, och dertill finNes ingeli anledning af betänkandet/ eller också aldeles icke finnas, tide Z6y,dc>o R:dk som Otaiswerköt af .i8tt akS böwilming tillkommer, till fhllande af StatsbristeN kunna sä Myckel Mindre säfoM ddisponerade anses, som de af Riksens Stander redaii i sörwäst ärö disponerade och emedan de iNnaii bewillNitigkii ist» flutit.icke fuNnös i RiksMds-Contoireli Jag fak derföre anhäitN, att Ridderstaflet och Adeln Mäkkö af Stats-sttstotiei infordra Nplhsnittg, hwarigenoM och af hwad Medel den NpgifNa döis» ponerade fNMMan af omkring Hg t,osa R:dt kotN» Mit RikSgäldS-Conloiret tillhanda!