Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Så upställd isar skri velsen ock, såsom redan är nimndt, blifvit i samtliga RiksStm godkänd och försedd med samtlige Talmännens underskrifter till K.
M. redan i Aug. månad förlidne år expedierad.
Lagerbjelke, G ust.:
Den votens-propos., som här blifvit af StatsUtsk. framställd, är så mycket mera uppenbart riktig, söm just här på Riddarhuset den förändring, efter en lång diseussion, gjordes, som föranledt en del af nu framställde votens-propos., och då Ståndet med afsigt, och för att kunna använda anslaget, gjort förändring i de föreslagne vilkoren till anslag, är det gifvet, Den 27 Januari.
131 att en viss summa blifvit af R.
St:r beslutad, men icke vilkoret! för densammas beviljande.
Det var då alldeles riktigt af StatsUtsk.
, att vid sådant förhållande upställa votens-propos., men emellertid har redan Exped.Utsk. upsatt förslag till underd. skrifvelse.
Detta var val något tidigt, men då alla 4 Stånden godkänt densamma och således sanktionerat åtgärden, kan icke någonting, i det skick frågan nu befinner sig, vidare åtgöras.
Uppå härefter framställd propos. fann E. o.
Ad. för godt att lägga StatsUtsk:s ifrågav:de Mern. till handlingarne.
Föredrogos men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, StatsUtsk:s den 23 dennes på bordet lagde nedannämnde CJtlåtm: N:o 230, i anledn. af K. M:s Nåd.
Förslag om förhöjning af det å 9:de Hufvudtiteln upförda anslag till ersättning för mistade löne-innehållningar; N:o 231, i anledn. af väckt motion om ett årligt anslag af 5,298 Itdr Rint åt LiI Be vä rings.
Reg: tet; och N:o 232, i anledn. af väckt motion om ett årligt förslagsanslag å 1 50,000 Edr för att användas till ersättning åt Statens embets- och tjenstemän för ökade utgifter i följd af den förhöjda skjutslega!!.
Föredrogs och bifölls StatsUtskis den 23 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 233, angide ifrågastäldt anslag af allmänna medel till anläggande af en vattenledning i Carlskrona.
Föredrogs men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, 8tatsUtsk:s den 23 dis på bordet lagda Utlåt.
N:o 234, i anledn. af väckt fråga om anvisande af nytt boställe åt Komministern i Botkyrka och Salems församling i st. f. hemmanet Nedra Tumba eller Tumba N:o 2, samt detta sednares öfverlåtande till Tumba pappersbruk.
Föredrogs och bifölls RiddarhusUtsbs den 23 d:s på bordet lagda Utlåt.
N:o 26, ang:de förändrad redaktion af 10 §:n i EiddarhusDirektionens Instruktion.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utskin inkomne Utlåtin, nemi. från SlalsUIskottet: N:o 235, angide begärda statsbidrag för enskilda Jernvägsaidägguingars företagande; Sammansatta Stats- och IievillningsVtskollet : N:o 44, i anledn. af väckt motion att Kronobrefbäringsskyldigheten måtte på Postverket öfverflyttas; isa Den 27 Januari.
Sammansätta Stais- samt Allm. Bcsv.- och Ekon.Utskollet: N:o 45, i anleda, af väckte motioner om befrielse för Roteliållare på Gottland att anlägga Båtsmanstorp; X:o 48, i anledn. af väckte motioner rörande rust- och rotehållares befriande från deras befattning med rekrytering och remontering samt underhåll af beklädnad, mundering m. m., emot det att de åtaga sig en gång för alla bestämda, mot omkostnaderne vid berörde åliggande svarande årliga utskylder, samt dermed gemenskap egande ämnen; LaglUskoltet:
Nio 61, i anledn. af gjorde anmärkmr emot vissa delar af Utsk:s Betänk.
N:o 46, öfver ej mindre K. M:s Nåd.
Propos., angide utvidgad religionsfrihet och vissa dermed gemenskap egande ämnen, än äfven särskilda inom BiksStin väckte motioner.
Frih. von Schwerin, Carl Julius:
Den egentliga motionstiden är visserligen längesedan förbi, men då den penningekris, hvars följder och verkan gjort sig kända här i landet, under Riksdagens lopp inträffat, täger jag mig friheten att, med anledn. af denna vigtiga händelse, väcka följande motion: Emedan HypotheksFöreningarne hafva till egentligt föremål att befrämja jordbrukets förkofran, genom att småningom befria landets jordegendomar från den skuldsättning, hvarmed de finnas besvärade, och detta föremål sålunda är af en stor, allmän nyttig beskaffenhet, böra dessa Föreningars fortgång och verksamhet icke vara likgiltige för R.
St:r, som, i anseende till den penningebrist, hvilken i sammanhang med den inträffade svåra handelskrisen uppenbarat sig, vidtagit kraftiga åtgärder till näringarnes understödjande.
Jordbruket är landets vigfigaste näring, och den förlägenhet, som penningebristen samt svårigheten i öfrigt att få jordbruksalster afyttrade förorsakat, har redan sträckt sig till den jordbrukande klassen, så att HypotheksFöreningarne hafva farhågor att de ränteinbetalningar, sorn låntagare hos Foreningarne böra verkställa, icke hädanefter såsom hittills i behörig tid och ordning komma att fullgöras.
Då emellertid HypotheksFöreningarne åligger att, oberoende deraf, på bestämda terminer göra stadgade afbetalningar å deras in- och utländska skulder, och dertill påräknas de ränteinbetalningar å hypothekslånen, hvartill dessas innehafvare förbundit sig; så, i den mån sådant uraktlåtes eller fördröjes, kan en tillfällig brist upkomma för HypotheksFöreningarne, hvilken brist sålunda genom uplåningar på kortare tid måste fyllas.
Svårigheten, stundom omöjligheten att, under nuv:de förhållanden, erhålla sådana lån, torde vara tillräckligt känd äfven inom representationen; och jag hemställer fördenskull att HypotheksFöreningarne, till lättnad i deras allmännyttiga verksamhet, måtte beviljas, i mån af tillgångar och behof, hvardera högst 100,000 Rdr Ernt kreditivrätt i Den 29 Januari. 13» Rikets Ständers Bank, emot ränta, samt anhåller att denna min motion måtte remitteras till BankoUtsk.
Denna motion begärdes på bordet. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. på 3 e. m.
Fredagen den 29 Januari 1858.
I anseende till Hr Gr. o. Landtnäs fortfarande sjukdom, intogs Ordförande-platsen af främste närvarande ledamoten Frib.
Åkerhjelm, Johan Carl.
Justerades 6 prot.-utdrag för den 27 dennes samt pleni-prot. för den 20 sisth November f. m.
Föredrogs ånyo StatsUtskis d. 23 och 27 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 230, i anledn. af K. M:s Nåd.
Förslag om förhöjning af det å Nionde, FIufvudTiteln upförde anslag till ersättning för mistade löne-innehållningar.
På grund af de utaf reser vanten anförda skäl anhåller jag om bifall till hans förslag, som är lika med utgifts-afdelningens.
Efter först till bifall å Utsk:s Utlåt, framstäld propos., som besvarades med Nej, hemstälde Hr Frih. o. Ord fidén om R. o. Adin, såsom Hr af Klint föreslagit, behagade bifalla hvad Utsk.-s UtgiltsAfdelning, på sätt de Utskis Utlåt, bifogade reservationerne utvisade, hade tillstyrkt, och ropades härvid starka
Ja jemte ett eller annat Nej, hvarpå Hr Frih. o. Ordfiden förklarade sig hafva funnit
Ånyo föredrogs StatsUtskis d. 23 och 27 dennes på borde lagda Utlåt.
Nio 231, i anledn. af väckt motion om ett årligt an slag af 5,298 Rdr Rmt åt LifBeväringsRegemit. m D « n 29 Januari.
Gr. Adlersparre, Carl:
Som min motion blifvit afslägeti inom 3 Stånd, men PresteStåndet antagit UtgiftsAfdelningens förslag, hvilket återfinnes i den Betänk, bifogade reservation, anhåller jag om bifall å detsamma.
Frih. Creutz, Stephan:
Jag är förekommen af den siste talaren, i hvars yttrande jag instämmer.
Efter först till bifall å Utsk:s Utlåt, framstäld propos., som besvarades med Nej, biföll It. o. Ad:n det af Utsk:s UtgiftsA'delning afgifna förslag, som i de Utsk:s Utlåt, bifogade reservationer var uplaget.
Föredrogos ånyo och biföllos StatsUtsk:s nedannämnde d. 23 och 27 dennes på bordet lagda Utlåtm: N:o 232, i anledn. af väckt motion om ett årligt förslagsanslag å 150.000
Rdr, för att användas till ersättning åt Statens embets- och tjenstemän för ökade utgifter i följd af den förhöjda skjutslegan; och N:o 234, i anledn. af väckt fråga om anvisande af nytt boställe åt Komministern i Botkyrka och Salems församlingar i st. f. hemmanet Nedra Tumba eller Tumba N:o 2, samt detta sednares öfverlåtande till Tumba pappersbruk.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, StatsUtsk:s d. 27 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 235, ang:de begärda statsbidrag för enskilda jernvägs anläggningars företagande.
Föredrogs och bifölls Sammansatta Stats- o.
Bevilln.Utsk:s d. 27 dennes pä bordet lagda Utlåt.
N:o 44, i anledn. af väckt motion att krono-brefbärings-skyldigheten måtte på postverket öfverflytt as.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, Sammansatta Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utslcs d. 27 deunes på bordet lagda Utlåt.
N:o 45, i anledn. af väckte motioner om befrielse för rotehållare på Gottland att anlägga båtsmanstorp.
Föredrogs och bifölls Sammansätta Stats- samt Allm. Besv.- o.
Ekon-Utsk.s d. 27 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 46, i anledn. af väckte motioner, rörande rust- och rotehållares befriande från deras befattning med rekrytering och remontering samt underhåll af beklädnad, mundering ro. m., emot det att de åtaga sig en gång för alla bestämda, mot omkostnaderne vid berörde åliggande svarande årliga utskylder, samt dermed gemenskap egande ämnen.
D en 30 Januari. 135 Vid föredragning af LagUtsbs d. 27 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 61, i anledn. af gjorde anmärkningar emot vissa delar af Utsk:s Betänk.
Propos. ang:de utvidgad religionsfrihet och vissa dermed gemenskap egande ämnen, än äfven särskilda inom RiksStånden viickte motioner, biet' detta Utlåt., på begäran af flere ledamöter, ånyo bordlagdt; hvarjemte yttrades af Gr.
Detta Betänk., af temligen betydlig omfattning och vigt, utdelades först sistl.
Onsdag bland RiksStm.
Det är således icke troligt, att R. o. Ad:ns ledamöter under tiden tills i morgon hunnit egna det den eftertanke det förtjenar.
Jag hemställer derföre, om icke Betänk, bär upföras först på föredragningslistan till förstkommande plenum i nästa vecka.
Uppå i anledn. häraf framstäld propos. beslöts att LagUtsk:s nu ånyo bordlagda Utlåt.
N:o 61 skulle upföras främst å föredragningslistan för första plenum i nästa vecka.
Eöredrogs och remitterades till BankoUtsk.
Frih. von Schwerins, Carl Julius, d. 27 dennes på bordet lagda motion, äng:det beviljande af kreditiv-rätt i K. St:rs Bank för HypotheksFöreningarne.
' Slutligen anmäldes och lades på bordet ett från StatsUtsk. inkommet Utlåt.
N:o 236, i anledn. af väckte motioner om medels anvisande till påbörjande af Stockholms befästande på landssidorne. H. R. o. Ad:n åtskiljdes kl.
J på 8 om aftonen.
In fidem protocolli, Albert Munck. lördagen den 30 Januari 1858.
Frih- Åkerhjelm, Johan Carl, fortfor att i ans:de till Hr Gr. o.
Landtmts sjukdom föra ordet. 186 Ren 30 Januari.
Justerades 6 prot.-utdrag för den 29 dennes samt pleni-prot. för den 20 sist!. November e. m.
Opnades
Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i StatsUtsk. efter N:o 1712, llr von Nachreij, Fullm.
Leijonhufvud, Abraham; och befanns dertill hafva blifvit utsedd N:o 1702, Hr Törnebladh, Gustaf. Opnades jemväl
Hrr Elektorers lista vid val af en suppleant i LagUtsk. efter N:o 1 969, Hr Gyllensvan, Fullm.
Grefve Posse, Fredrik Fredriksson; och hade dertill blifvit utsedd N:o 396, Frih.
Gyllenhaal till Herlingstorp, Fullm Gr. Taube, Henning Edvard.
Upläste3 till justering och godkändes nedannämnde från Exped.
Utsk. inkomne förslag till E.
St:rs underd. skrifvelser till K. M.; N:o 204, i anledn. af K. M:s Nåd.
Propos., ang:de anslag för geologiska undersökningar samt lifgifvande af derpå grundade kartor; N:o 205, i anledn. af K. M:s Nåd.
Propos., ang:de kostnaderne för anskaffning af mått- och vigt-likare samt modeller åt General- och ProvinsLandtmäterikontoren; oell N:o 206, ang:de uplåtelse åt Calmar Domkyrka och stad af vissa Calmar f. d. fästning tillhörande lägenheter.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från StatsUtsk. inkomne Utlåt:n: N:o 237, angrde det för Linköpings domkyrkas reparerande under sednaste Eiksdag, i egenskap af lån beviljade statsbidrags förändring till anslag utan återbetaluings-skyldighet; N:o 238, ang;de hegardt statsbidrag för en större reparation å Westerås domkyrka; N:o 239, an:de ifrågastäldt statsbidrag för tornbyggnad vid Hedvig Eleonora kyrka i hufvudstaden oall samma kyrkas reparerande; samt N:o 240 i anledn. af väckt motion om löneförhöjning för förste och andre Amanuenserne vid Universitets-bibliotheket i Lund.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande StatsUtskrs den 27 och 29 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 235, ang:de begärde statsbidrag för enskilda jernvägs-anläggningars företagande. lista punkten, ang:de anläggandet af en jernväg mellan Hudiksvall och Dellens vattendrag.
Denna punkt bifölls. Den 80 Jann»ri. 137 2:dra punkten, ang:de beredandet af kommunikalions-led mellan Soderhamn och Bollnäs.
Hr Prytz, Lars Adolf: Jemte det jag får betyga 11. o. Ad:n min tacksamhet för det bifall till denna punkt, som Ståndet synes färdigt att lemna, anser jag mig dock böra fästa upmärksamlieten vid den bestämmelse StatsUtsk. i slutet af förslaget tillstyrkt, nemi. att aktieteckningssumman för de ifrågav:de jernvägs-anläggningarne skulle bestämmas till En mill. ltdr llmt.
Måhända ligger något misstag till grund för denna bestämmelse, ty om Utsk. hade följt samma princip, som iakttagits i afs:de å öfriga, af R.
St:r vid förra och denna Biksdag med lån understödda enskilda jernvägsföretag, skulle teckningssumman ej fastställts till högre belopp än mill.
För utförandet af GefleDala-jernvägen beviljades vid förra Riksdagen ett lån af 1,600,000 Rdr Bko, utgörande g af den beräknade kostnadssumman, och aktieteckningssumman bestämdes ej till högre belopp än lånet.
Vid denna Riksdag hafva R.
St:r beviljat 1,350,000 Rdr, dels såsom lån och dels såsom anslag, till Almunryds-Carlshamns-jernvägen, och för erhållandet af detta lån, som likaledes utgör ungefär j af kostnads-förslaget, bestämdes aktietecknings-summan till ett belopp, som endast med en mindre summa öfversteg statsbidraget.
Gå vi nu till det här ifrågavule förslaget, så finna vi, att kostnaden för jernvägsanläggningarne är beräknad till 800,000 Rdr, lånet bestämdt till 500,000 Rdr, men aktieteckniugs-summan föreskrifven att utgöra 1,000.000 Rdr, d. v. s. dubbelt så stor som lånesumman och 200,000 Rdr större än kostnadssumman.
Jag förmodar således, att denna bestämmelse tillkommit af ett misstag, men om sådant ej är fallet, tror jag, att bolaget ej deraf skall förhindras att utföra sitt företag, ty aktietecknings-summan upgår redan till 829,600 Rdr.
Jag anhåller, att någon af StatsUtsk:s
Hrr ledamöter benäget ville uplysa, huruvida det verkligen är meningen, att aktietecknings-summan skall upgå till 1 mill., eller om, i likhet med hvad för de öfriga bolagen finnes stadgadt, den endast behöfver vara lika stor med lånet, d. v. s.
A mill.
Skulle något misstag vara begånget, anhåller jag, att R. o. Ad:n ville bestämma aktietecknings-summan till sistnämnde belopp.
Zifferupgifter till mitt anförande (i slutet af Jan.) hos R. o. Ad:n vid föredragning af StatsUtsk:s Utlåt.
N:o 235, angule begärda statsbidrag för enskilda jei vägs-anläggningars företagande, 2:dra punkten, ang-.de beredandet af kommunikations-led mellan Söderhamn och Bollnäs.
För Carlshamns Almunryds-vägen uptager kostnadsförslaget Bko Rdr 1.524.000. beviljadt anslag Rmt Rdr 525,000. och lån „ ,. 825,000.
1,350,000. den föreskrifna aktieteckningen ....
Rdr 1,500,000. således icke fullt J-delar af kostnadsbeloppet.
P"ör Hudiksvalls-vägen utvisar det uprättade kostnadsförslaget Rmt
Rdr 560,000; beviljadt lån till inemot |-delar häraf eller 138 Den 30 Januari Ernt
Edr 370,000, och föreskrifven aktieteckning
Ernt Kdr 400,000, således något öfver |:delar af kostnadssnmman.
För Söderhamns vägen äro icke enahanda vilkor, i afs:de på ansvarighets-teekningan löreskrifna, Der är kostnadsförslag^^ summa Ernt lidr 800,000 ; beviljadt lån inemot | delar hära! eller Ernt Edr 500,000, men den af Utsk. föreslagna aktieteckningen upgår till lånets dubbla belopp eller Ernt Edr 1:000,000; således hela kostnadssnmman oell nära -Jolel derutöfver.
Hade samma princip iakttagits för denna väg, som för de andra Irine vägarne (oell sorn äfven följts i afseende på Gefle-Dala-vägen), vid bestämmandet af aktietecknings-summan, så hade den bordt föreslås ungefärligen lika med låne-understödet, eller 509,000 Edr Ernt.
Då den siste värde talaren till SlafsUtskis ledamöters besvarande framställt den frågan, huruvida det vore ett misstag, att aktietecknings-summan för den nu ifrågavarande jernvägs-anläggningen blifvit föreslagen högre än de för öfriga enskildta jernvägs-arbeten bestämda dylika summor, anhåller jag att härpå fä lemna det svar, att sådant ingalunda skett utaf misstag.
Om man med upmärksamhet genomläser detta Utlåt., så skall man finna, att StatsUtsk. funnit sig, af brist på tillgångar, nödsakad att afstyrka Statens understöd för ett af de vackraste enskildta jernvägs-företag, som vid denna Eiksdag blifvit ifrågasatta, jag menar bibanan emellan Borås och vestra stambanan.
När Utsk. således varit tvungen att afstyrka beviljandet af lån till denna bana, men deremot ansett sig böra tillstyrka låne-understöd tilt andra enskildta jernvägs-anläggningar, så har Utsk. dervid måst tillse, att det funnes säkra garantier derför, att de med lån understödda arbetena verkligen skulle blifva utförda lindel nu ingångna statsregleringsperiod.
Nu kan man visserligen invända, att man i de vilkor, som blifvit bestämda för t. ex.
Gefle-Dala-jernvägsföretagets understödjande, icke har en sådan säkerhet, men härpå svaras, att detta företag redan så långt framskridit, att dess snara fullbordande är af aktieegarnes eget intresse förestafvadt, under det att man deremot, hvad denna jernvägs-anläggning beträffar, måste skaffa sig full garanti för bolagets verkliga förmåga att utföra det tillernade arbetet.
Det förhåller sig nemi. så, att det redan finnes en jernbana i den ifrågav;de orten, nemi. den af Hr
Diekson anlagda emellan sjön Marman och hafvet, och nu är fråga om att anlägga en ny jernväg parallelt med den redan anlagda, men med längre sträckning, nemi. från Bergvikssjön till Söderhamn, hvarigenom de strida forssarne emellan sjöarne Bergviken och Varpen skulle undvikas.
Man vet äfven, att bolaget underhandlat med Hr Dickson om uplåtandet af hans jernbana för den allmänna rörelsen, men att dessa underhandlingar afstanna!, enär de af Hr
Dickson upstälda vilkoren befunnos oantagliga.
Han fordrade nemi. icke allenast att hans varor skulle i främsta rummet på jernvägen transporteras, utan äfven att den trafikerande allmp.nheten ej skulle få begagna hans lastageplats, som iian för sina egna varu-uplag behöfde.
Då man måste antaga, att en jernvägsrörelse från det Den 80 Januari. 13# inre landet till hafvet ovilkorligen fordrar en lastageplats, är det klart, att Hr Dicksons vilkor betydde detsamma som ett afslag, men det torde å andra sidan ej böra förbises, att då ett enskildt bolag vill taga i anspråk
Statens medverkan för anläggandet af en jernväg i en del af landet, der en annan jernväg redan finnes, så har Staten äfven rätt att fordra full säkerhet derför, att bolaget upfyller sina åtagna förbindelser.
Bolaget har tecknat sig för omkring 829,000 ltdr, roen StatsUtsk. har föreslagit att summan skall npgå till 1 mill., så att full säkerhet finnes för arbetets utförande.
Och om detta arbete är så fördelaktigt, så är det äfven gifvet, att det ej kan vara någon förlust för aktietecknarne att anteckna sig för en större summa än den, som verkligen kommer att utgå.
Kommer deremot denna större summa att utgå, så är det ju påtagligt att det varit nödvändigt att bestämma teckningssuroman till detta högre belopp, så att Staten ej nödgades att ytterligare understödja arbetet.
Otn den summa, som från Statens sida erfordrades lör en järnvägsanläggning emellan Borås och vestra stambanan, ej vore större än den summa, som nu föreslagits för jernvägen emellan Söderhamn och Bergvik, så kunde det, i min tanke, ej blifva någon tvist derom, att den förra anläggningen borde framför den sednare understödjas, men då så ej är fallet, har Utsk. sett sig nödsakad att afstyrka det förstnämnde företagets understödjande vid denna Riksdag, och ansett, att då det sistnämnda företaget kunde under denna statsregleringsperiod utföras medelst ett låne-understöd af 500,000 ltdr, borde detsamma beviljas.
Men ehuru Staten således är i stånd att lemna detta understöd, är likväl penningeställningen i denna stund sådan, att det verkligen är tvist derom, huruvida Statens tillgångar skola komma att förslå till de beviljade lånens utbetalande.
Hade den åsigt, jag i detta afs:de hyser lyckats att inom Utsk. göra sig gällande, skulle något låne-bidrag ej blifvit beviljad t hvarken åt denna eller den i förra punkten afhandlade jernvägs-anläggningen, men StatsUtsk.-s majoritet följde en mera rundelig beräkning af de blifvande tillgånga rne och grundade derpå sitt tillstyrkande.
Då man på detta sätt, för att så säga, ihopskrapat den här tillstyrkta summan, synes det mig i sanning vara högeligen af behofvet påkalladt, att man tillser, att något tvifvel om arbetets utförande ej kan förefinnas.
StatsUtsk. öfverlade ganska länge, huruvida banan emellan Hudiksvall och Dellen eller banan emellan Söderhamn och Bergvik borde understödjas och man stannade slutligen i den åsigt, att den förra var vigtigare än den sednare och borde i främsta rummet komma i åtanka.
När man sedermera kom till den här ifrågav:de banan-,- tvekade man mycket att tillstyrka densammas understödjande, emedan man tyckte sig hafva gjort nog för denna del af landet, då man redan tillstyrkt statsbidrag till en jernbana derstädes, och det tillstyrkande beslutet fattades först efter votering med en rösts majoritet.
Vid betraktande af alla dessa omständigheter tror jag, att den, som vill befrämja sakens framgång, bör inskränka sig till att yrka bifall till det förslag Utsk. här afgifvit. 140 Den 30 Janusrf. Hr Prytz:
Efter (le uplysningar, som blifvit af Hr Bildt meddelade, vill jag ej begära någon nedsättning af aktieteckningssumman, men, beträffande de betänkligheter, som, enligt samma värde talares utsago, skulle hafva upstått emot lånets beviljande, ber jag att få fästa upmärksamheten derpå, att både denna bana och den emellan Hudiksvall och Dellens vattendrag utgör delar af ett och samma system, enligt hvilket de inre delarne af provinsen Helsingland skola sättas i förening med hafvet, för att dymedelst de rika skogstillgångarne och bergsbrukseffekterne i det inre af landet måtte lättare och billigare än hittills kunna nedlöras till städerne Hudiksvall och Söderhamn med deras förträffliga hamnar.
Hedan år 1853 bildade sig ett bolag för anläggandet at en jernväg emellan Bergvik och Söderhamn, och ingick till K.
M. med en underd. ansökan om understöd af statsmedel, men saken var då ännu ej så utredd, att K.
M. fann för godt att framställa någon Prop. till It.
Sedermera har bolaget allt mer och mer utbildat sig och fullständiga undersökningar blifvit verkstälda m. m.
Under tiden har Hr Dickson anlagt sin enskilda jernväg och för att förena de båda intressena erbjöd bolaget honom att träffa öfverenskommelse om denna banas uplåtande åt allmänna trafiken, men hans vilkor voro så hårda, att de omöjligen kunde antagas.
Bolaget har derföre framhärdat i sitt bemödande för dess tilliimnade jernvägs-anläggning och jag hoppas, att detsamma kommer att af B.
St:r understödjas.
Jag medgifver gerna, att det finnes en annan mycket vigtig bana, som är väl förtjent af understöd från det allmänna, nemi. den af Hr Bildt omnämnda från Borås till Herrljunga, och jag är äfven villig att med min röst söka bidraga till densammas befrämjande, helst Hr Björck gjort en beräkning af Statens tillgångar, utvisande ett öfverskott af omkring 1,800,000 lidr.
Jag vill icke längre uptaga R. o. Ad:ns tid, utan inskränker mig till att anhålla om bifall till punkten.
Den härefter till bifall å förev:de punkt framställda propos:n besvarades med starka
Ja jemte ett eller annat Nej; hvarpå Hr Frih. o. Ordfm förklarade det han funnit
3:dje punkten, Dalelfven sami uprensningsarbelen i denna eif.
Denna punkt bifölls. 4:de punkten, ang;de jernvägs-anläggning mellan Linde och Köping-Hull-jernbanan i närheten af Näsby kyrka.
De tvenne punkter, som nu i detta Betänk, förekomma, äro tyvärr ett resultat af det beslut, som B.
St:r fattat i den stora jernvägsfrågan.