Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
.Tåg vill blott göra det vilkor, att Herr Grefven och LandlMarskalken först täcktes föredraga den, emedan åtskilligt torde vara att dervid anmärka, som ej blifvit anfördt.
Hans Excellence Herr Grefven och LandlMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln, på det man måtte komma till slutligt afgörande af de ifrågastäldte ämnen, behagade tillåta, att Friherre Cederströms motion nu finge för Ridderskapet och Adeln föredragas.
I anledning häraf föredrogs å nyo Friherre Cederströms, Jacob, den 12 dennes e. m. på hordet lagde Motion, innefattande hemställan, att de öfrige RiksStånden måtte inbjudas att instämma i Ridderskapets och Adelns i afseende å 2:dra och 3:dje HufvudTitlarne af Statsregleringen fattade beslut.
Hvarefter Hans Excellence Herr Grefven och LandlMarskalken gjorde proposition tili bifall å Friherre Cederströms berörde hemställan.
Innan voteringen anhåller jag få fästa Friherre Cederströms uppmärksamhet derpå, att man, då man går att göra inbjudning i afseende å en sådan massa af beslut, i sjelfva verket begär en ' ohöflighet emot de öfriga Stånden.
I delta Den i3 O c to ber. ögonblick känner jag ej eller, hura långt Friherren utsträckt sin motion.
Jag anhåller derföre, att Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes låta åter uppläsa motionen, och sedan lemna mig ordet, så att jag får yttra mig.
Herr Lefrérij, Johan Pehr: Sedan Herr Grefven och LandtMarskalken redan framstält proposition först på en sak, och nu sedan på en annan, synes det mig, att öfVerläggningen måtte vara slutad.
Det blir nödvändigt, att fästa afseende på ordalagen i motionen.
Jag känner ej, om Friherre Cederström begärt instämmande i alla Ridderskapets och Adelns, rörande Statsregleringen fattade, beslut, eller blott uti de, sorn röra vissa tittlar.
Jag kan således ej frånträda min anhållan, att få höra motionen å nyo uppläsas.
I afseende på Herr Lefrens anmärkning, är den så mycket mindre på sitt ställe, som Herr Grefven och LandtMarskalken icke inhämtat Ståndets tanka, om öfverläggningen vöre fulländad, och någon egentlig discnssion rörande Friherre Cederstroms motion icke eller ännu ägt rum.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken uppläste å nyo utur före - dragningslistan rubriken å Friherre Cederstroms ifrågavarande motion.
Idelina framställning innefattas jemväl Herr Cruseöstoipes förslag till särskild inbjudning i afseende å materielen.
Af hvad Herr Grefven och LandtMarskalken nu utur föredragningslistan uppläst, finner jag med förundran, att Friherre Cederström, som annars så noga tillhåller oss, att följa Grundlagen,, sjelf ännu icke skrifteligen till Protocollet aflemnat sin motion, hvilken dock så väsendtligen beror på ordalagen.
Då fråga är, att göra en inbjudning till de andra Stånden, rörande Andra och Tredje HufvudTitlarne, täcktes Ridderskapet och Adeln, ehuru länge tiden blifvit upptagen, tillåta mig att korteligen föredraga några få omständigheter, hvarföre jag ej kan ingå på den inbjudning Friherre Cederström framställt.
Ridderskapet och Adeln lärer påminna sig, att då öfverläggning förevar om Andra HufvudTiteln, antogo vi allt, som angående LandtStaterne förekom, utan att det blifvit uppläst, än mindre discuteradt.
Flere bland Ståndets Ledamöter, och deribland jag, hade ämnat yttra sig emot åtskillige omständigheter, som voro föreslagne.
Bland annat förekommo ytterligare anslag till Kronofogdar, nyaKronofogdetjenster, ytterligare anslag lill Länsmän, inrättningen af LänsNotariesysslor i alla Provincer, och deras uppförande på Stat med Den i3 October. särskildt lön.
Jag hade trott, att innan man gifver nya löner till Kronobetjeningen, man bordt tillse, att accorder icke skulle äga rum, och stifta sådana befordringslagar att missbruk måtte förekommas.
Jag förmodade, att man eljest snart skulle erfara, att den ökning i löner man åt Kronobetjeningen beslutat, endast skall medföra, att de ytterligare tillskotten accordvis försäljas, lika med hvad förut i lön är anslagit, och således endast komma enskildta till godo, utan att Statens tjenst derigenom vinner.
Hvad LänsNotarierne angår, är det samma förhållande.
Dessutom då LandsSecreterarne i flere
Län, till hvilkas biträde dessa skola vara, sjelfve äro högre lönte, än Statens högste embetsman, hade de i främsta rummet bordt bidraga till lönerne, och Staten således icke belastas med nya anslag.
Att inbjuda de öfriga Stånden, att deltaga i sådane beslut, som dem jag nu exempelvis uppgifvit, och hvilka efter min tanka äro skadliga, skulle jag ej anse lämpligt, öfvertygad, att ett onödigt användande af tillgångar, om än man dertill har råd, likväl kan på detta sätt till och med blifva skadligt, i det de gora förmögenheten att kunna köpa en tjenst lill ett nödvändigare villkor för dess erhållande, än skicklighet att sköta densamma.
Jag skall >ej trötta Ridderskapet och Adeln med anförande af de flere skäl, som ännu voro att andraga emot den föreslagna inbjudning, utan nu blott bestrida den.
Den i3 Oetober. 127 Herr Hjerta:
Jag begärde ordet blott för att anhålla, att vi måtte få votera, emedan, sedan votering är begärd, den genast skall verkställas.
Att ingå i discussion öfver ämnet, tycker jag ej detsamma förtjenar.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställde följande voteringsproposition :
Den, som bifaller Friherre Cederströms, Jacob, gjorde hemställan, att de öfrige Respective RiksStånden måtte inbjudas att instämma i Ridderskapets och Adelns, i afseende å Andra och Tredje HufvudTitlarne af StatsRegleringen, fattade beslut, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; •
Vinner Nej, anses Friherre Cederströms berörde hemställan hafva blifvit af Ridderskapet och Adeln afslagen.
Voteringen börjades klockan half till 8 e. m. och slöts klockan half till g e. m.; hvarvid, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne Öppnade, rösterne befunnos hafva utfallit, som följer: Ja — 52.
Nej — 128. ia8 Den i3 October.
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskildt förde protocoll blifvit uppläst , Hans Excellence Herr Grefven . och LandtMarskalkén förklarade, det Friherre
Cederströms ofvanberörde hemställan således blifvit af Ridderskapet och Adeln afslagen.
Hans Excellence gjorde derefter proposition till bifall å Herr Crusenstolpes hemställan, att de öfrige RiksStånden måtte inbjudas att instämma i Ridderskapets och Adelns i afseende å 25:te punkten af 3:dje HufvudTiteln fattade beslut, angående anslaget till FörsvarsVerkets materiel.
Jag hemställer vördsamt, om icke Herr Crusenstolpes motion äfven är afslagen på samma gång som Friherre Cederströms motion.
Herr Munck af Rosenschöld: Genom det nyss af Ridderskapet och Adeln fattade beslut, har Ståndet ej velat gå in på Friherre Cederströms förslag om inbjudning till de öfrige Stånden att förena sig med Ridderskapet och Adeln i alla beslut rörande Andra och Tredje IlnfvudTitlarne.
Det ämne, som nu är under öfverläggning, angår en partiel punkt eller anslag till FörsvarsVerkets materiel.
Den, som afslagit det förra , kan vilja bifalla det sednare, så mycket mera, som vid de särskilta voteringarne om de olika punkterna af Statsreglerin gen, Den i3 October. 129 gen, många tilläfventyrs röstat för de högsta anslag till rnaterielen, men mot de högsta anslag för personalen.
Jag är således af den 'öfvertygelse, att vi, oberoende af det sista beslutet, kunna nu votera öfver Herr Crusenstolpes motion.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förnyade den af honom sist gjorde proposition.
Hvarefter Hans Excellence frågade, om Ridderskapet och Adeln behagade afslå Herr Crusenstolpes ifrågavarande hemställan.
Ja och Nej. Herr Crusenstolpe hegärde votering.
Den, som bifaller Herr Crusenstolpes, Magnus Jacob, hemställan, att de öfrige Respective RiksStånden måtte inbjudas, att instämma uti Ridderskapets och Adelns, i afseende å a5:te punkten af Tredje HufvudTiteln, fattade beslut, angående anslaget till FörsvarsVerkets materiel, voterar Ja; Den det ej vill, voterar .Nej; Vinner Nej, anses Herr Crusenstolpes berörde hemställan hafva blifvit af Ridderskapet och Adeln afslagen. 45 H. 9 i3o D e i» 13 O c t o b e r.
Voteringen Börjades klockan tre qvart till g e. m., och slöts klockan tre qvart till io e. m., hvarvid, sedan en Voteringssedel Blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige Voteringssedlarne öppnade, rösterne befunnos hafva utfallit, som följer: Ja — 73.
Kej — ‘72.
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskildt förde protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LancltMarskalken förklarade, att Ridderskapet och Adeln således bifallit Herr Crusenstolpes ofvanberörde hemställan.
Herr Hjerta uppläste följande:
Jag har ej kunnat instämma i Ridderskapets och Adelns beslut.
Jag har förgäfves bemödat mig, att inom detta Stånd yrka hejd i anslag, och besinning af folkets redan allt för stora skattebördor.
Förgäfves skulle jag hafva bemödat mig, att rädda ifrågavarande ökade anslag af 70,000 R:dr B:co; och jag har alltså lugnt afvagtat resultatet af de andre Ståndens beslut, i hopp, att desamma skulle mera afse de skattdragandes fördel, än den statsluxe, som behagar magten, förbländar okunnigheten och beviljas af tjénstfärdigheten.
Men, då man nu öfverflytta!' resultaterna af våra, som mig
Den i3 October. synes, icke så mycket på skäl, som på voteringsmassorna, grundade öfverläggningar, till föremål för särskild pröfning inom de 3 andre Stånden; då man vill försöka, att sålunda äfven hos dem göra hemmastadd den slags välvilja för det allmänna, som visas i ökade anslag; då man sålunda söker att äfven på denna väg öka skattebidragen, af ett folk, för hvars hildning, trefnad och frihet, nian deremot, som mig synes, gör föga eller intet; då man genom ett dylikt inflytande, som en Ståndsinbjudning, vill lemna ökade Statsbidrag till en Styrelses disposition, som på i/f års tid låtit våra dyrbara och fullständiga förråder oupphörligt förskingras, oagtadt de betydliga anslag för 3:dje Titeln, hvilka på alla upptänkliga sätt blifvit använda till personalen; då man, oagtadt alla de hittills i frgd oerhörda, till nära 4 millioner uppgående, extraordinarie anslag, som Regeringen särskildt begärt, och oagtadt de anledningar, som i StatsUtskottets Betänkande deröfver förefinnas, att äfven största delen deraf blifver beviljad, likväl nu vill söka, genom en Ståndsinbjudning, förmå MedStånden att äfven öka KrigsCollegii årliga anslag; och detta, fastän Regeringen icke värdigals till Rikets Ständers pröfning framlägga fullständiga kostnadsförslag för de materiella behofvens anskaffande, måhända ej en gång underskrifne allegater vid de uppgifter, som till StatsUtH.
Deri 13 Oetober, slottet Blifvit lemnade; då Rikets
Ständer icke ansetts böra erhålla en fullständig uppgift på det användbara, som i förråden finnes; då ingen plan blifvit framlagd, för att betrygga oss, att ett bättre anskaffningsoch underhållssätt af våra för rådspersedlar för framtiden kommer att äga rum; då jag sålunda icke ser annat än samma afskräckande syn, som hittills framställt sig för det skattdragande Svenska folket, nemligen att nödgas anslå utan plan, granska utan rättelses vinnande, och betala utan skonsamhet och utan gagn; —- då mäste jag skilja mig ifrån Ståndets inbjudningsbeslut, och anropa de öfriga Stånden, att behjerta våra medborgares belägenhet, och framför allt deras, som af ett icke lönande jordbruk skola utprässa de drygaste skattebidragen; samt uppmana dem att icke, genom frångående af de beslut dessa Stånd på goda skäl fattat, låta Rikets Ständer samfält uppbära den ovilja, hvarmed, vid denna tid, hela Sverige ser sine Ombud under denna Riksdag öka skattebördorne.
Beslutet i denna del är stridande mot landets väl, mot vårt försvars verkliga behof, och mot den princip, som bör ligga till grund för en vis Representations handlingssätt: alt ej bevilja till föremål, öfver hvars föregående behandling man har full anledning att beklaga sig.
Jag anhåller, alt denna min särskilta mening må till de öfriga Stånden medfölja.
Den 13 0 c t o b e ». i33 Hans Excellence Herr Grefve Löwenhjelmx Carl Axel: Det af Herr Hjerta nu uppläste anförande innehåller sådane förnärmande yttranden så väl mot Regeringen,, som mot Ståndet, att jag nödgas anhålla, att detsamma mätte blifva på bordet lrvilande.
Herr von Schulzenheimx David, förenade sig med Hans Excellence Herr Grefve Löwenhjelm.
Ehuru jag tror, att Herr Hjerta till en del redan är besvarad genom de anföranden jag önskade skulle medfölja inbjudningen till de öfrige Stånden, tager jag mig dock friheten fästa Herr Hjertås uppmärksamhet derpå, att om skattebördorna nu okas för anslaget till materielen och Rikets försvar, så torde Herr Hjerta, Staten och Folket få sitt igen, då här blir fråga om anslaget till Götha Canal.
Herr Hjertås anförande lades på bordet.
Frem ConstitutionsUtskotlet:
Åf den 3 dennes: N:o 5o.
Med Utlåtande öfver Konungens Nådiga proposition om förändringar i 19, i\ och 88 §§. af RegeringsFormen. 134 Den 13 O c t o b e r.
Från StatsUtskottet.
Af elen 17 sistlidne September: N:o 258.
I anledning af återremiss å Utskottets under N:o 181 förut afgifne Betänkande, rörande Majoren von Steijerns underdåniga anhållan bos Kongl.
Maj:t om evärdelig skattemannarätt å 2:ne under Starby Kungsgård lydande lägenheter.
]\T:o a5c).
-I anledning af väckt motion om fritt spelsätt å NummerLotteriet, i händelse denna inrättning lomme att bibehållas.
I anledning af Herrar Fullmäktiges i RiksgäldsContoret hemställan, att uppkommande Lönebesparingar under vacancer måtte få användas till understöd för Enke- och PupillCassan derstädes.
Ledamöter måtte utan betalning erhålla 125 exemplar af Ståndets tryckta protocoll för innevarande Riksdag.
Öfver väckt motion om pension för aflidne ÖfverCommissarien vid GeneralAssistanceContoiret P. A. Heyderichs efterlemnade Enka.
Af den rt) sistlidne September: N:o 263.
Angående ifrågaställd pension för nu mera framlidne En af Rikets
Her rar JnstitiaeStatsMinistern 111. m.
Den i 3 O c t o b e r. 135 N:o 264.
Majrts Nådiga Remiss å Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes i Westmanlands
Län underdåniga hemställan, angående afskrifning af ettLandtRänteriets förskott till Kurhus-anstallerne derstädes.
I anledning af verkställd granskning af Räkenskaperna och förvaltningen af de till Flottornes behof utaf Förvaltningen af Sjöärenderna år 1826 uppburne Statsanslag, Frän Bevillning- samt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotten:
Af den 1 dennes: N:o 21.
Rörande Paketpost och Forvagnsinrättning, N:o 22.
Angående åtskillige motioner om Postinrättningen i Riket.
Af den 3o sistlidne September: N:o 107.
Öfver väckt motion om ändring af 5 §. i 24 Cap. RättegångsBalken, i hvad den angår anslag till Doms utgifvande i UnderRätt, N:o 108.
Öfver väckt motion, att, med ändring af 8 §. i 27 Cap. RältegångsBalken och särskilte dit hörande Författningar, ÖfverRätter må åläggas, att i alla mål, som till deras handläggning höra, låta svarande parters förklaringar genom Konungens Befallningshafvandes försorg infordra. i36
Den i3 October. N:o iot).
Öfver väckt motion om nppliäfvande af Kongl. Brefvet den 17 October 1778, angående förekommande af Barnamord.
Lades på bordet, ' Högloflfge Ridderskapet och Ådeln åtskiljdes klockan 10 om aftonen.
Onsdagen den r4 Oct. 1829.
Fortsattes pröfningen af StatsUtskottets ej mindre den 18 sistlidne April under N:o 147 afgifne, och den 7 derpå följde Maji e. m. på bordet lagde, Betänkande angående RiksStateris Åttonde HufvudTitel, för Allmänna och Extra Utgifter; än ock under N:o a5o meddeldte,, och den 14 sistlidne September f. m. på bordet lagde, Utlåtande, öfver de vid berörde Betänkande gjorde anmärkningar. äf:sta Punkten.
Barnmorskors underhåll.
Uppå derom af Hans Excel!ence Herr Grejven och LandtMarskalken framställd proposition, blef denna punkt af Ridderskapet och Adeln bifallen.
Den 14 O c t o b e r f. m.' 22: dr a Punkten.
Strömsholms Stuteri. 23:dje Punkten.
Angående Herr Hjertas j Gustaf Adolph., motion om åtskilliga åtgärder till Hästafvelns förbättrande.
Her)'
Hjerta_, Gustaf: Hvad först angår den af Utskottet föreslagne underdåniga Skrifvelse om K ungsgårdar nes vård, så instämmer jag helt och hållet med Utskottet.
Jag tror visserligen, att anslagen af 7000 R:dr till hästafvelns förbättrande, och 1000 R:dr till löneförhöjningar åt Stuleristaten vore lämplige att bevilja, om någon plan att förbättra hästafveln blifvit till Rikets Ständer öfverlemnad, såsom den, hvilken framdeles skulle följas.
Men enär 7000 R:dr i en sak, så kostsam som denna, ej kunna anses lillräcklige i någon mån, samt 1,000
R:dr äro för obetydlige till löneförhöjningar, anser jag olämpligt bevilja dessa anslag af 8000 R:dr.
— Ottenby Kungsgård finnér jag deremot böra till Stuteri anslås, och är detta ett ganska betydligt anslag, samt kan blifva ännu betydligare .genom Kungsgårdens bättre vårdande.
Jag får derföre anhålla om afslag å de föreslagne 8000 R:dr, med anhållan örn bifall å de af Utskottet tillstyrkte försigtighetsmått vid Kungsgårdars utarrenderande.
Vid StåtsUtskottets första Betänkande angående regleringen af 8:de HufvudTiteln gjorde jag Den Oe löher f. m. några anmärkningar, i hvad det rörer anslaget till Hästafvelns upphjelpande.
Utskottet har ansett dem innefatta deta il-omständigheter, med hvilka Rikets Ständer ej borde befatta sig.
Jag kan i detta afseende icke dela Utskottets öfvertygelse, och får således förnya mina anmärkningar.
Utgående från den princip, att landet förnämligast var i behof af ett StamStuteri, och att detta borde utgöra grunden, hvarpå man kunde bygga hoppet om hästafvelns möjligen tänkbara förbättring inom landet, yrkade jag anslagets förhöjande till 10,000 R;dr årligen, på det att med dessa 5 årens anslag eller 5o,ooo R:dr, ett litet men godt StamStuteri hade kunnat bildats, hvarigenom LandtStuteriet med tiden kommit att utgöras af beskälare af ädel fullblodsrace.
Ehuru jag ej hyser den öfvertygelse, att de Statens medel, hvilka användas till landets upphjelpande i ekonomiskt hänseende, böra med sparsamhet utminuteras, frånträder jag dock yrkandet om förhöjning af de föreslagne 8000 R:dr; dock under vilkor, att detta anslag uteslutande måtte utan afdrag användas lill ett StamStuteris inrättande.
För mig synes det att, då man ej kan till en för landet i ekonomiskt och militäriskt hänseende så vigtig näringsgrens upphjelpande anslå större summa, afdråget af i till löneförhöjningar är disproportionerad!.
Af Utskottets sednare Utlåtande skulle möjligen den slutsats kunna dragas, alt de af mig Den !
4 O c t o b e r f. m. föreslagne vilkors fästande vid anslagets användande voro mindre tillbörliga, eller onödiga, enär Utskottet ställt de anslagne medlen till Ivongl.
Maj:ts disposition.
Jag får då förklara, att raina motiver dertill ingalunda härflyta från bristande förtroende.
Samma oinskränkta förtroende, sora Utskottet yttrat, hyser äfven jag för Konungens visa ompröfvande; men då detta anslag är en följd icke af den Nådiga propositionen, utan af Herr Hjertås enskiidta motion, inser jag ej, med hvad skäl Utskottet, utan att antyda sättet, huru, och hvartill, föreslagit Rikets Ständer att till Kongl. Maj:ts disposition ställa en anslagssumma, otillräcklig att verksamt befordra ändamålet.
Herr r lo
Hjertås motion upptager en mängd åtgärder, såsom löneförbättringar, landtbeskälare, antalets ökande, premiers utdelande, FilialStuteriers inrättande, och Ottenby Stuteris återuppsättande.
Det må således anses ursäktligt för den, som ej delar Herr Hjertås åsigter, att söka göra en motsatt åsigt gällande, och långt ifrån, att, såsom Utskottet ansett det, vara en detail-omständighet, anser jag det snarare vara en principfråga, om qvantiteten skall ökas, eller qvaliteten förbättras; och denna fråga synes mig Rikets Ständer, såsom bekanta med landets ekonomiska behof, både kunna och böra afgöra.
— På samma grund som ti 11 törne, då detta ämne var föremål för öfverläggning, bestrider jag ökandet af qvantite - Den 14 Qctobcr f. m. ten, innan medel blifvit använde till qvalitetens förbättrande.
Ehuru antalet af för allmänna medel underhållne beskälare ej uppgår till mera än omkring 1.46, synes mig likväl
Staten med dess knappa tillgångar något hafva uppfyllt hvad individen kunde fordra, örn landtbeskälarne voro af ädel race.
Men hvad vi ej äga, och som i andra Länder, der häst-culturen är drifven till höjd och nytta för landet, ansedts, så-, som det nödvändigaste och första reqvisitum till hästafvelns upphjelpande och förbättrande, det är en fullblodsrace.
I följd deraf föreslog jag inrättandet af ett S.tamStuleri, och i följd häraf anhåller jag nu vördsammast örn proposition, att de föreslagne 8000
R:dr måtte uteslutande användas till bildande af ett StamStuteri af ren ädel fullblods-. race vid det af våra nuvarande Stuterier, hvars local för ändamålet är bäst passande.
Då jag nu erhållit ordet, skall jag utbe mig få besvara några af en föregående talare gjorde anmärkningar.
Herr Hjerta har sagt, att han ej ville medgifva några medel till detta ändamål, emedan han ej såg någon plan, hvarefter de skulle användas.
Det tillkommer egentligen icke mig, att besvara denna anmärkning; men då jag afgifvit några upplysningar i ämnet, skall jag upptaga detta, som synes mig nödvändigt att besvara.
Jag för min del anser planen innefattas i Chefens för StuteriStyrelsen motion, Jag instämmer väl icke i det system
Den 14 Q c t o b e r f. m. denna motion innehåller, men tror mig likväl deruti finna ett system framlagdt, nemligen att öka antalet af låndtbeskälare.
Jag delar ej denna åsigt, ty jag utgår från en helt annan synpunkt, nemligen förbättrandet af qvaliteten.
Äfven jag tror, att 8000 R:dr är en för liten summa, för att dermed kunna uträtta något betydligt; men med 40,000 R:dr på 5 år, rätt använda, tror jag några goda hingstar och moderston skulle kunna anskaffas, och ett litet, men godt, StamStuteri slutligen kunna hildas.
Om, såsom jag föreslagit, 5o,ooo R:dr på 5 år dertill blifvit använde, hade väl verkningarne blifvit större, men jag afstår dock från yrkandet af proposition derpå, enär Utskottet ej trott sig kunna uppge tillgångar dertill.
Jag har ej af någon hört bestridas, att Ottenby Kungsgårds användande till Stuteri vore nyttigt och nödvändigt, men jag tror, att, om Ottenby ock kan erhållas utan någon ersättning, emedan Arrendatorn ej fullgjort Contractet, så behöfves dock anslag till omkostnader och förlag för Stuteriet, hvarföre jag anser bifall till StatsUtskottets förslag vara oundvikligt.
Om ej förlag erhålles, åtgå flera år, innan Kungsgården såsom Stuteri kan blifva nyttig.
Jag anhåller derföre om bifallå Utskottets Utlåtande, med det tillägg, att medlen må efter Kongl.
Maj:ts höga godtfinnande disponeras.
Den 14 October f. m. Herr Danckwardt, Magnus Georg:
Det är visserligen sant, att Kongl. Maj:t i sin Proposition om StatsVerkets tillstånd och hellof icke af Rikets Ständer hegart några tillökade medel för hästafvelns befordrande; men sådant skedde icke derföre, att ju icke ytterligare medel härtill behöfdes, utan emedan Kongl. Majrt icke ansåg sig höra härutinnan föreslå tillökning i anslagen, då så manga andra stora och angelägnare behof borde fyllas.
Enär nu likväl Chefen för StuteriStyrelsen hos Rikets Ständer gjort motion i ämnet, och StatsUtskottet tillstyrkt ett förskotts-anslag af 8000 Il:dr, så kan jag icke underlåta att begära bifall derpå.
Tjenstemännen vid Stuterierna äro ganska illa lönta, och den tillökning i deras löneförmåner, som uppkommer genom de härtill föreslagne 1000 ll:dr, är högst billig; sedan äro blott 7000 R:dr öfrige till hästafvelns upphjelpande.
Den reorganisation af Strömsholms Stuteri, och den kringföring af dess hingstar till betäckning i landet, som nu årligen sker, och hvarigenom en större inverkan på hästafveln åstadkommes, har icke kunnat verkställas med det anslag, som dertill varit anvisadt, utan Kongl. Majrt bar årligen måst af egde HufvudTiteln dertill anslå 4ooo Rrdr.
Styrelsens mening är, att utsträcka denna anstalt, så mycket möjligt är, och att ifrån Flyinge Stuteri hingstar på enahanda sätt skola till betäckning kringföras; men någre medel dertill finnas icke, Den 14 October f. in. >43 sedan Rikets Ständer bestämt, att alla tillgångar på egde HufvudTiteln skola till utflyttningshjelp vid ägoskiflen och afyittringens fortgående i de Norra Provincerne användas.