Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Håde t å Stockholms Slott den fö December 1859.
Herr Justitie-Stats-ministern Friherre De Geer, Hans Exc. Herr Stats-minislern för Utrikes-Arcndena, Frih. Manderström, Stats-råden:
Chefen för Finans-departementet, Stats-rådet Gripenstedt, uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med förut på Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande fattadt nådigt beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om pension på allmänna Indragnings-staten åt Chefen för Telegrafverket i riket, Generallöjtnanten Carl Akrell.
Majit behagade, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, berörde förslag i nåder gilla, samt befallde, att, i enlighet dermed, nådig Proposition, sådan den finnes protokollet bilagd, skulle under denna dag till Rikets Ständer afgå.
Komjl.
Proposition iV.o 70. 9 \:o Anie. till Exp.-Utsk. den 5 Jan. 1860, kl. 0 e. in. KONGL.
MAJ:TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer om pension pä allmänna Indragnings-staten för Öfversten Olof Abraham Bruncronas enka och ogifta döttrar; Gifven Stockholms Slolt den 25 December 1859.
Uti en till Kongl. Majit ingifven skrift har aflidne Öfversten och Chefen för Wermlands Regemente Olof Abraham Bruncronas efterlemnade enka, Christina Charlotta Lagerheim, i underdånighet anhållit, att nådig framställning måtte till Rikets nu församlade Ständer aflåta*, om något understöd af statsmedel för sökanden och hennes två ogifta och sjukliga döttrar.
De handlingar, som finnas denna ansökning bifogade och till stöd derför åberopade, utvisa hufvudsakligen, att Öfverste Bruncrona i lifstiden, född år 1802, ingått i Rikets tjenst år 1819 såsom Fänrik vid Svea Lifgarde och derstädes blifvit, grad för grad, befordrad, slutligen år 1853 till Öfvcrste-löjtnant och Förste Major; att han derjemte vunnit anställning år 1830 såsom Ordonnans-officer hos dåvarande Kronprinsen och 1848 såsom Adjutant hos Hans Majit numera framlidne Konung Oscar I samt varit förordnad till ledamot i särskilda Kommittéer för att utarbeta och granska förslag till Exercis-reglemente för regementena till fots; att Bruncrona år 1856 blifvit utnämnd till Öfverste och Chef för Wermlands regemente, men föga mer än två år derefter, den 21 Februari innevarande Bill. lill R.
Brot. 1839 8; 1860. 1 Sami. 1 Afd. 2 Band. 4 Haft. 2 10 Kongl. Majus Nåd.
Proposition No 70. år aflidit, efterlemnande ofvannämnda enka och med henne två oförsörjda döttrar, Eva Maria Charlotta, född år 1831, samt Ebba Elisabeth Lovisa, född år 1848; samt att dessa, enligt vederbörande presterskaps intyg, föra en hedrande vandel, men lefva i behöfvande omständigheter, hvilket äfven bekräftas deraf att behållningen a( den aflidnes qvarlåtenskap är i bouppteckning upptagen till endast 117 R:dr 8 öre R:mt.
Yäl har sökanden sjelf uppgifvit, att hon, på grund dels af mannens i lifstiden gjorda inbetalningar och dels af sterbhusets medellösa ställning, kommit i åtnjutande af årliga pensioner och understöd till sammanlagdt belopp af 975 R:dr R:mt, hvaraf likväl betydligaste delen synes vara af mera tillfällig beskaffenhet ; men, enär dessa understöd i allt fall, såsom sökanden tillika anfört, icke lemna medel till en någorlunda tillräcklig bergning för henne och hennes två ofvannämnda döttrar; vill Kongl. Majit, med afseende jemväl på aflidne Ofverste Bruncronas städse ådagalagda utmärkta redbarhet och skicklighet i de åt honom uppdragna värf och befattningar, härmed i nåder föreslå, att Rikets Ständer måtte på Rikets allmänna Indragnings-stat anvisa för bemälde Öfverstes enka Christina Charlotta, född Lagerheim, samt döttrar Eva Maria Charlotta och Ebba Elisabeth Lovisa årlig pension af 200 R:dr för hvardera, eller tillsammans Sex hundra (600) R:dr R:mt, att utgå, så länge de ogifta förblifva.
Ofvanberörda ansökning och dertill hörande handlingar komma att tillhandahållas det Utskott, till hvars handläggning Rikets Ständer öfverlemna detta ärende; och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
År och dag, sorn ofvan.
CAUIr. ./. A. Gripenstedt.
Proposition N:o 70. 11 Utdrag af Protokollet Öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Majit Honungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 23 December 1859.
Herr Justitie-Stats-ministern, Friherre De Geer, Hans Exc. Herr Stats-ministern för Utrikes-Årendena, Frih. Manderström, Stats-råden: Wallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten.
Chefen för Finans-departementet, Stats-rådet Gripenstedt, uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med förut, på Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, fattadt nådigt beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om pension på allmänna Indragnings-staten för Öfverste Olof Abraham Bruncronas enka och ogifta döttrar.
Maj:t behagade, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, berörde förslag i nåder gilla samt befallde att, i enlighet dermed, nådig Proposition, sådan den finnes protokollet bilagd, skulle under denna dag till Rikets Ständer afgå. « Ex protocollo L. L. Fries. 12 Kongl. Majlis Nåd.
Proposition N:o 7 i.
\:o 7É. Ank. till Exp.-Utsk. den 5 Jan. 1860, kl, 6 e. m.
MAJ:TS Nådiga Proposition till Rikets Stunder, angående pension å Rikets allmänna I rut ragn ing s - s tu t åt Förvaltaren vid Nyköpings Krono-magasin G.
Meurk; Gifven Stockholms Slott den Hl) December 1859.
Uti en till Kongl. Majit ställd, af Dess Befallningshafvande i Södermanlands län insänd och förordad ansökning har Förvaltaren vid kronomagasinet i Nyköping Gustaf Meurk, sorn. född den 29 December 1793, blifvit, genom konstitutorial den 28 December 1820, frän kanslist-tjenst. hos dåvarande Allmänna Magasins-direktionen, befordrad och förordnad till sin förstnämnda, nuvarande befattning, underdånigst. anhållit att, i anseende till behörigen vitsordad sjuklighet, varda från magasinsförvaltare-beställningen entledigad, med rättighet att under sin återstående lifstid få uppbära de samina tjenst åtföljande årliga löneförmåner, utgörande arfvode, stort 250 Ridr, och hushyres-ersättning 50 R:dr Runt; öfver hvilken ansökning jtmväl Kongl. Majifs och Rikets Stats-kontor sig i underdå nighet utlåtit; Och då, enligt hvad upplyst blifvit, Magasinsförvaltare!!
Meurk i mer än fyratiotre år varit anställd i Statens tjenst och nu, vid nära sextiosex års ålder, befinner sig till helsan så försvagad, att han icke, utan fara för lifvet eller äfventyr att. förvärra sin sjuklighet, kan med utöfningen af sin tjenst fortfara; vill Kongl. Majit härmed i nåder föreslå, det Rikets Ständer måtte medgifva, att be - Kongl. Majus Nåd.
Proposilion N:o 71. 13 malde Gustal' Meurk, oaktadt han endast medelst konstitutorial blifvit till Magasinsförvaltare antagen och förordnad, må från och med månaden näst efter den, hvarunder han, efter derom gjord ansökning, af Kongl. Maj:ts och Rikets Statskontor erhåller afsked från samma befattning, på Rikets allmänna Indragningsstat åtnjuta en årlig pension af Trehundra R:dr R:mt, motsvarande det sammanlagda aflöningsbelopp, han vid magasinsförvaltare-tjensten uppbär.
De till ärendet hörande handlingar skola tillhandahållas det Rikets Ständers Utskott, till hvars åtgärd denna nådiga framställning varder öfverlemnad; och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Ar och dag, som ofvan. CARL. J. A. Gripenstedt, Utdrag af Protokollet Öfver Finans-År enden, hållet inför Hans Maj: t Konungen i Siats-Rådet å Stockholms Slolt den 25 December 1859.
Herr Justitie-Stats-ministern, Friherre De Geer, Hans Exc. Herr Stats-minisfern för Utrikes-Ärendena, Frih. Manderström, Stats-råden : IVallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten.
Chefen för Finans-departementet, Stats-rådet Gripenstedt, uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med förut, på Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, 14 Kongl. Majus Nåd.
Proposition N:o 7i. fattadt nådigt beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående pension på allmänna Indragnings-staten åt Förvaltaren vid’Nyköpings kronomagasin G. Meurk.
Maj:t behagade, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, berörde förslag i nåder gilla samt befallde, att, i enlighet dermed, nådig Proposition, sådan den finnes protokollet bilagd, skulle under denna dag till Rikets Ständer afgå.
KONGL. MAJiTS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående anslag af kronotionde, till fyllnad af bristande pros le tunn or inom Olands och Frösåkers kontrakt af Upsala stift; Gifven Stockholms Slott den 23 December i859.
Majit har Prosten i Olands och Frösåkers kontrakt af Upsala stift Fredr, von Friesen i underdånig skrifvelse den 29 September 1858, anhållit, att som nämnde kontrakt bestode af 15 särskilda församlingar, deraf 2 utgjordes af städerna Öregrund och Östhammar, men sökanden uppbure allenast 11 prostetunnor, och således 4 mindre än hvartill han vore berättigad, Kongl. Majit Kongl. Majus Nåd.
Proposition N:o 72. 15 matte i nåder antingen bevilja ett anslag af ytterligare 4 prostetunnor, att från och med år 1845, då prost-embetet i detta kontrakt af sökanden tillträddes, till samma embetes innehafvare årligen utgå, eller, om kronotionde-spanmål icke funnes dertill disponibel, till Rikets Ständer aflåta nådig proposition om det sökta anslaget i spanmål eller deremot svarande penningar efter medelmarkegång såsom fyllnad i bemälde Kontraktsprosts aflöning.
Öfver denna underdåniga ansökning, som af Konsistorium i Upsala blifvit med dess förord till Kongl. Maj:t insänd, har Kongl.
Maj:t infordrat underdånigt utlåtande af Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-kollegium och Stats-kontor, hvilka, sedan Landshöfdinge-embetena i Upsala och Stockholms län med egna samt vederbörande Kronofogdars och Häradsskrifvares infordrade yttranden i ämnet inkommit, för egen del i underdånighet anfört, att 24 § i åberopade Kongl. Resolution på presterskapets besvär den 10 Mars 1719 tillerkänner Kontraktsprost en prostetunna för hvarje församling inom prosteriet, endast i det fall, att derstädes finnes kyrkoherberge med odisponerad kronotionde, hvadan och då enligt räkenskaperna dylik tionde af städerna Öregrund och Östhammar icke utgår, sökandens arspråk att för dessa till Frösåkers kontrakt lydande stadsförsamlingar, hvilka icke äro med kyrkoherbergen försedda, icke kunde, i strid med berörde lagrum, af Kollegierna till nådigt bifall understödjas; att, då upplyst är, att för tvänne af de till nämnde kontrakt hörande 7 socknar, nemligen Bladåkers och Gräsö, någon prostetunna icke finnes anordnad, ehuru Kronan inom dessa socknar eger behållen tiondespanmål, i den förra 4 tunnor 10u/i5 kappar och i den sednare 9'Vm kappar, Kollegierna ansågo sökanden berättigad att af Bladåkers sockens kyrkoherberge erhålla årligen en tunna kronotionde; men att, enär Kongl.
Brefvet den 28 Maj 1696 icke medgifver, att bristen i ett kyrkoherberge får, hvad prostetunna angår, fyllas med öfverskottet i ett annat, sökandens rätt till prostetunna af Gräsö socken icke författningsenligt kan sträcka sig utöfver nyssnämnda odisponerade belopp 93/j0 kappar; dock som, enligt hvad nådigt Bref till Stats-kontoret af den 16 November 1854, angående regleringen af Riksstatens 8:de Hufvudtitel, visar, Rikets Ständer uttalat den åsigt, att Kontraktsprostarnes rättighet att af hvarje församlings kyrkoherberge uppbära en prostetunna icke bör vara beroende af den tillfälliga omständighet, huruvida någon kronotionde finnes inom församlingen odisponerad, hafva Kollegierna häraf hemtat giltigt skäl till den underdåniga hemställan, att Kongl.
Maj:t måtte i nåder förklara sökanden berättigad till tvänne prostetunnor, att utgå efter årligen gällande medelmarkegång i Stockholms län samt af Rikets Ständer derefter äska uppförande å anslaget till klereciet af 2:ne tunnor oindeld spanmål.
Hvad sålunda förekommit har Kongl. Maj:t i nådigt öfvervägande tagit och vill i nåder föreslå Rikets Ständer, att ett kronotionde-anslag af två tunnor må såsom prostetunnor för ofvannämnde socknar åt Prosten i Olands och Frösåkers 16 Kongl.
Proposition N:o 72. kontrakt från och med början af nästkommande statsreglerings-period vania å Riksstatens 8:de Hufvudtitel och klereci-staten uppfördt.
Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet på Stockholms Slott den 25 December 1859.
Herr Justitie-Stats-ministern Friherre De Geer, Hans Exc. Herr Stats-ministern för Utrikes-Årendena, Frih. Manderström, Stats-råden: Wallensteen, Gripenstedt, Ahnqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten.
Derefter föredrog i underdånighet Departements-chefen, Stats-rådet Herr Grefve Hamilton: 5:o En af Prosten i Olands och Frösåkers kontrakt af erkestiftet samt Upsala och Stockholms län, Kyrkoherden i Hökhufvuds och Skepthammars församlingars pastorat honyl.
Proposition N:o 72. 17 pastorat Magister Fredr, von Friesen gjord och af Domkapitlet i nämnde stift, uti underdånig skrifvelse den 29 September 1858, insänd ansökning, att som betnälda kontrakt bestode af 15 särskilda församlingar, deraf 2 utgjordes af städerna Östhammar och Öregrund, men sökanden uppbure allenast 11 prostetunnor, och således 4 mindre, än hvartill han, enligt 24 § i Kongl. Resolutionen på presterskapets besvär den 10 Mars 1719, vore berättigad, Kongl. Maj:t måtte i nåder antingen bevilja ett anslag af ytterligare 4 prostetunnor, att från och med är 1845, då prost-embetet i detta kontrakt af sökanden tillträddes, till samma embetes innehafvare årligen utgå, eller, om kronotionde-spanmål icke funnes disponibel, till Rikets Ständer aflåta nådig proposition om det sökta anslaget i spanmål eller deremot svarande penningar efter medelmarkegång, såsom fyllnad i bemälde Kontraktsprosts aflöning; — — — — — — — — — Herr Föredraganden yttrade med anledning häraf: »Hvad nu först angår Prosten von Friesens underdåniga ansökning att af städerna öregrund och Östhammar erhålla prostetunnor, torde skäl tili nådigt bifall derå så mycket mindre förefinnas, som dylik förmån icke för öfriga stadsförsamlingar Kontrakts-prostarne tillkommer, och Eders Kongl. Maj:t icke fann skäl att föreslå Rikets sednast församlade Ständer beviljande af prostetunna för Norrköpings stad, hvarom underdånig ansökning blifvit af Kontraktsprosten gjord.
I afseende åter å förhållandet inom landsförsamlingarne hemställer jag underdånigst, att Eders Maj:t täcktes förklara Prosten von Friesen författningsenligt berättigad att af Bladåkers sockens kvrkoherberge uppbära årligen en tunna kronotionde samt af Gräsö socken de 93/i0 kappar kronotionde, hvilka inom denna socken voro Kronan behållna, och torde Stats-kontoret erhålla nådig befallning
7 O © att af besparingarne å Riks-statens 8:de Hufvudtitel till Kontrakts-prosten i Olands och Frösåkers kontrakt för åren 1857—60 anordna hvad efter hvarje års medelmarkegång för Stockholms län belöpte å de honom årligen tillkommande en tunna 93/10 kappar spanmål, hälften råg och hälften korn.
Då emellertid den omständigheten, att hel prostetunna af Gräsö socken icke ens kunnat Kontrakts-prosten tilldelas, på sätt Rikets Ständer förut medgifvit, icke lärer utgöra ett hinder lör honom att densamma för framtiden utbekomma, tillstyrker jag lika underdånigt, det behagade Eders Majit föreslå Rikets Ständer, att ett kronotionde-anslag af en tunna må, från och med början af nästa statsreglerings-period, varda för hvardera af Bladåkers och Gräsö socknar till Kontrakts-prosten inom Olands och Frösåkers kontrakt å 8:de Hufvudtiteln och klereci-staten uppfördt.» Hill. lill II.
Sl. Prol. 1859 A 1880. 1 Sand. 1 Afd. 2 liand. 4 Haft. 3 18 Kongl. Maj-.ts K åd.
Skrifvelse N:o 73.
Härjemte uppläste
Herr föredragande
Departements-chefen ett af honom uppsatt förslag till nådig proposition i ämnet till Rikets Ständer, och hemställde, att Kongl. Majit, med gillande af berörda förslag, måtte täckas i nåder tillåta, att nådig proposition linge i enlighet dermed till Rikets Ständer expedieras.
Hvad föredragande Herr
Departements-chefen yttrat och hemställt, och hvari Stats-Rådets öfriga ledamöter instämde, täcktes Hans Majit Konungen till alla delar gilla och bifalla.
Ädelgren.
K:o 73.
Ank. till Exp.-Utsk. den 5 Jan. 1860, kL 6 e. rtt.
KONGL. MAJiTS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer med de af särskilda Kommitterade afgifna underdåniga förslag angående Kommunal-styrelser; Gifven Stockholms Slott den 39 December 1859.
Med anledning af åtskilliga hos Rikets Ständer gjorda framställningar i afseende å förbättrad lagstiftning rörande landets komtnunal-förhållanden och behofvet af kommunal-styrelsens ordnande efter en fullständig och omfattande plan, hafva Rikets Ständer, som icke funnit sig i tillfälle att utarbeta ett fullständigt förslag till kummunal-lag, men voro öfvertygade om vigten af den ifrågasatta in - Kongl. Majus Nåd.
Skrifvelse N;o 73. 19 stitutionen, uti underdånig skrifvelse den 12 Februari 1858 anhållit, att Kongl. Majit täcktes låta genom sakkunnige män ej mindre upprätta förslag till författning om landsting eller en länen omfattande kommunal-representation, än äfven, i sammanhang dermed, öfverse de angående menighets-styrelse så väl på landet som i synnerhet i städerna gällande författningar, samt derefter till Rikets Ständers pröfning framlägga de förslag, hvilka i följd deraf kunde varda utarbetade.
Sedan Kongl. Majit, i följd häraf, förordnat en Kommitté att fullgöra det i Rikets Ständers nyssberörda skrifvelse omförmälde uppdrag samt denna Kommitté utarbetat särskilda förslag till förordningar: l:o om Kommunal-styrelse på landet; 2:o om Kommunal-styrelse i stad; 3:o om Kyrkostämma samt Kyrko- och Skol-råd; och 4:o om Landsting; med redogörelse uti särskildt betänkande för de grunder och skäl, sorn bestämma innehållet i hvartdera af dessa förslag; så vill Kongl. Majit i öfverensstämmelse med hvad Rikets Ständer begärt, och då Kongl. Majit, med afseende å ämnets beskaffenhet, funnit sig böra inhemta Rikets Ständens yttrande öfver förslagen, innan desamma hos Kongl. Majit komma under vidare skärskådan, och jemväl ansett deras framläggande för Rikets
Ständer icke böra genom andra vederbörandes föregående hörande fördröjas, härmed till Rikets Ständers pröfning öfverlemna ifrågavarande betänkande och förslag.
Ludv. älmqvist. 20 Kongl. Maj:ls Nåd.
C/drag af Protokollet lifver Civil-Ärenden, kallet inför Hans Maj:t Honungen i Siats-Rådet å Stockholms Slott den 30 December 1859.
Närvaran de: Hans Exc. Herr Justitie-Stats-ministern, Friherre De Geer.
Hans Exc. Herr Stats-ministern för Utrikes-Arendena, Frih. Manderström, Stats-råden: Wallensteen, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna, och Malmsten.
Stats-rädet
Gripenstedt anmäldes vara af sjukdom hindrad att närvara.
Departcments-chefen, Stats-rådet Almqvist anmälde derefter i underdånighet, att, sedan Rikets sednast församlade
Ständer i underdånighet anhållit om utarbetande, genom sakkunnige män, af förslag till förordning om landsting, eller en länen omfattande kommunal-representation äfvensom om öfverseende af de angående menighets-styrelse såväl på landet som i städerna gällande författningar, de, för verkställande af nämnde utredning och uppgörandet af de förslag, Rikets Ständers berörde skrifvelse afsåge, den 19 Juni 1858 i nåder förordnade Kommitterade under den 31 sistlidne Oktober till Kongl. Maj:t i underdånighet inkommit med särskilda förslag till a) Förordning om Kommunal-styrelse på landet; b) Förordning om Kommunal-styrelse i stad; c) Förordning om Kyrkostämma samt Kyrko- och Skolråd; samt d) Förordning om Landsting; Kongl.
Maj:ls i\'åd. Skrifvelse A’.-o 73. 21 med redogörelse uti särskildt betänkande för de grunder och skäl. sorn bestämma innehållet i hvartdera af dessa förslag.
Efter redogörelse för hufvudgrunderna i berörde förslag och betänkande hemställde
Departements-chefen i underdånighet att, enär Kongl. Majit, med afseende å ämnets beskaffenhet, torde vilja inhemta Rikets Ständers underdåniga yttrande öfver förslagen, innan desamma, hos Kongl. Majit kommit under vidare skärskådande, samt förslagens framläggande för Rikets Ständer icke synes böra genom andra vederbörandes föregående hörande fördröjas, Kongl.
Majit måtte täckas till Rikets nu församlade
Ständers pröfning öfverlemna ifrågavarande betänkande och förslag
Till hvad föredragande
Departements-chefen sålunda hemställt, och hvaruti Stats-Rådets öfrige närvarande ledamöter instämde, behagade Kongl. Majit lemna nådigt bifall, i följd hvaraf omförmälde underdåniga Betänkande och författnings förslag skulle, jemte nådig skrifvelse, sådan den finnes detta protokoll bilagd, till Rikets Ständer öfverlemnas.
Ex protocollo W. Th.
Strokirk. i Kongl. Majus Nåd.
Proposition N:o 74.
Ant. till Exp -Utsk. den 5 Jan. 1860, kl. 6 e. m. KONGL.
MAJ:TS Nådiga Proposition lill Riku Is Ständer, angående anslag för inrättande af bildnings-anstalter för Lärare vid Elementarläroverken; Gifven Stockholms Slott den 30 December 1859.
Sedan hos Rikets sist församlade Ständer framställning blifvit gjord om nödvändigheten af bildnings-anstalter för lärare vid elementar-läroverken, yttrade Rikets Ständer, i underdånig skrifvelse den 25 Februari 1858 angående reglering af utgifterna under Riks-statens Åttonde Ilufvud-titel, det ostridigt vore, att läraren måste hafva klart fattat de vetenskapliga grunderna för hvad han meddelar, om detta skall kunna göras tydligt och lefvande för lärjungarne, samt att läraren måste känna lagarne för denna undervisnings meddelande, så väl i allmänhet som särskildt med afseende å det kunskapsämne han behandlar, äfvensom vara öfvad i konsten att leda den späda tankekraftens utveckling, innan han inträder i en lärare-beställning; och anhöllo Rikets Ständer med afseende härpå, samt under fullkomligt erkännande af vigten af ändamålsenliga bildnings-anstalter lör lärare vid elementar-läroverken, det täcktes Kongl. Maj:t låta uppgöra och till Rikets nu församlade Ständer aflemna nådigt förslag till inrättande af sådana bildnings-anstalter.
Med anledning häraf anbefallde Kongl. Maj:t, genom nådig remiss den 29 Oktober 1858, den för granskning af Kongl.
Stadgan för elementar-läroverken nedsatta Kommitté att inkomma med underdånigt utlåtande och förslag till of - Kongl. Majlis Nåd.
Proposition N:o 74, 23 varnumn de bildnings-anstalter, till åtlydnad hvaraf Kommitterade dels i sitt den 17
December samma år afgifna betänkande rörande den verkställda granskningen af Skolstadgan, inkommit med förslag till de ändringar, som i nämnde nådiga författning blefve erforderliga, i händelse Kommitterades åsigt i ämnet vunne Kongl.
Maj:ts nådiga bifall, dels den 21 i samma månad afgifvit särskildt underdånigt yttrande i denna för elementar-läroverket högst vigtiga fråga.
Öfver detta yttrande har Kongl. Maj:t infordrat så väl de akademiska Myndigheternas som Läroverks-styrelsernas och samtlige
Läroverks-kollegiers i riket underdåniga utlåtanden, hvilka blifvit till de ånyo sammankallade Kommitterade öfverlemnade, hvarefter Kommitterade tagit ärendet under förnyad pröfning och den 18 sist— lidne November slutligt utlåtande i ämnet afgifvit.
Sedan detta ärende sålunda erhållit den sorgfälliga utredning, som af dess inflytande på den offentliga undervisningen inom fäderneslandet varit påkallad, har Kongl. Maj:t tagit detsamma i öfvervägande, och dervid funnit skäl att hufvudsakligen godkänna de åsigter, som af Kommitterade blifvit uttalade.
Om nemligen hvarje gagnelig verksamhet till grundval behöfver en säker kunskap, måste detta företrädesvis gälla för dem, hvilkas uppgift det är att meddela kunskaper åt andra, och torde således meningarne knappt kunna vara delade i afseende på vigten för ungdomens lärare att vara, både i theoretiskt och praktiskt hänseende, grundligt bildade för sitt kall.
Också hafva sedan flere år tillbaka och från olika håll lämpliga anstalter för vinnandet af detta ändamål blifvit föreslagna och förordnade.
Den sista Skol-revisionen tillstyrkte på det högsta, att någon åtgärd i detta hänseende måtte vidtagas, såsom varande en af de mest maktpåliggande för läroverkens förbättring, och vid de lärare-möten, hvilka sedermera flera gånger varit samlade, hafva lärarne sjelfve enhälligt uttalat samma åsigt.