Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den rättighet, som numera tillkommer de fleste civile äfvensom militäre tjenstemän att sedan de uppnått en högre ålder och varit någon bestämd längre tid i Statens tjenst anställde, vid afskedstagandet undfå pension af allmänna medel, denna förmån har uppå skäl, hvilkas giltighet ej kan ifrågasättas, icke blifvit till medlemmarne af Preste-Ståndet utsträckt, men förhållanden kunna dock understundom förekomma, de der, ehvad de betraktas ur synpunkten af det allmännas egen fördel eller den enskildes billiga förväntan, påkalla ett undantag ifrån den allmänna regeln, och så beskaffade undantagsförhållanden synas Kongl. Majrt vara i afseende på Biskop Bergmans omförmälda ansökning för handen.
Enligt hvad det ingifna läkarebetyget utmärker, utgör den sjuklighet, hvaraf Biskopen länge lidit, icke allenast ett hinder för honom att med full styrka bestrida det vigtiga embete han, med hörsammande af den samfälda kallelsen af stiftsbröders odelade förtroende och sin Konungs önskan, för 45 år tillbaka emottog och hvilket han, deråt offrande själens alla krafter, bestridt på ett sätt, som af Kongl. Maj:t med nådigt välbehag ansedt, förvärfvat Biskopen stiftets tillgifvenhet och allmän aktning, utan denna sjuklighet hemtar ock näring af de omsorger embetet pålägger och blifver derigenom utan hopp om förbättring.
De till Biskops-embetet hörande lika mångfaldiga som maktpåliggande värf och åligganden, hvilka äfven äro af beskaffenhet att, vid förfall för Biskopen, i vissa hänseenden icke få och till andra delar icke utan stor svårighet kunna af stiftets
Domkapitel bestridas, taga allestädes, för att kunna på ett rätt tillfredsställande sätt fullgöras, i anspråk sinnets friskhet, men fordra än mera i ett stift med den stora utsträckning, som Hernösands stift eger och med de skiljaktigheter i flere förhållanden som derinom råda, en ovanlig och af sjukdom icke mattad arbetsförmåga.
Med härå fästad uppmärksamhet är det ock som Biskop Bergman, såsom af det föregående inhemtas, tillkännagifvit sin önskan vara att, för den händelse hans helsotillstånd icke i väsendtlig mån förbättras, kunna från embetet afgå.
Då likväl löneförmånerna vid Biskopsembetet antagligen icke varit tillräckliga att, sedan de kostnader blifvit bestridda, som påkallats af Biskopens embetsställning, för hvilken såsom främmande icke kunna anses sådana utgifter, hvilka hafva medellöse studerandes understödjande till föremål, derutöfver bereda någon besparing för kommande dagars behof, och förverkligandet af förenämnda af pligtkänsla och nitälskan för Kyrkans bästa Biskopen förestafvade önskan, hvarförutan någon förbättring i hans betänkliga helsotillstånd ej är att emotse, icke kan ega rum med mindre, åt honom, som, efter hvad anmäldt är, icke af enskilda tillgångar eger betryggad utkomst, varder, såsom någon ersättning för den med Biskops-embetet förenade aflöning, beviljad en årlig pension af allmänna medel, till åtnjutande af hvilken förmån Bergman, derest han icke från den lektorsbefattning, Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o ii4. 27 han förut innehaft, blifvit till Biskops-embetet förflyttad, obestridligen redan varit berättigad, finnér, med hänseende till de särskilda förhållanden, som alltså i detta ärende förekomma, Kongl.
Majit sig böra föreslå Rikets Ständer att Biskop Bergman må förklaras berättigad att från och med ecklesiastikåret, näst efter det, då afsked från Biskops-embetet i Hernösands stift kan varda honom beviljadt, på rikets allmänna indragningsstat uppbära en pension, hvilken Kongl. Majit anser böra bestämmas till lika belopp med det, som på samma stat för Landshöfding beviljas, eller Sex Tusen Riksdaler årligen.
De ärendet rörande handlingar skola tillhandahållas Rikets Ständers Stats-Utskott; och Kongl.
CARL C. J. Thyselius.
Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-Ärenden, hållet inför Hans Maj.t Konungen t Stats-Rådet å Stockholms Slott den 29 Maj 1865.
Närvarandei Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden!
Herr Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup och Reuterskiöld.
Slutligen uppläste till justering
Departements-chefen, Statsrådet Thyselius, ett i öfverensstämmelse med af Kongl. Majit, uppå Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, 28 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 114. förut under denna dag fattadt beslut uppsatt förslag till nådig Proposition till Rikets Ständer, angående rätt för Biskopen i Hernösands stift ra. m. Doktor Israel Bergman att, vid afskedstagandet, på rikets allmänna indragningsstat uppbära pension.
Och fann Kongl. Maj:t, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, godt berörda förslag i nåder gilla samt befallde att nådig Proposition i enlighet dermed, af den lydelse bilagan till detta Protokoll upptager, skulle till Rikets Ständer expedieras.
Ex protocoilo C. A. Th.
Adelgren.
Stockholm, tryckt hos Sam.
Rumstedt, isca.
Proposition M 115. 1 Y:0 115.
Ank. till Exp.-Utsk. den 6 Juli 1863, kl. G e. m.
Maj-.ts Nådiga Proposition till Rikets Standerangående pension får framlidne f. d. Landshöfdingen m. m. L. A.
Prytzs enka; Gifven Stockholms Slott den 5 Juli 1865.
Sedan f. d. Landshöfdingen i Gefleborgs län, Kommendören af Kongl.
Nordstjerne- och Wasa-orden, Riddaren af Kongl. Svärds-orden, Lars Adolf Prytz den 28 sistlidne Mars aflidit, har hans enka, Fredrika Elisabeth Prytz, född Rosenberg, hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit, att nådig framställning måtte till Rikets nu församlade Ständer aflåtas om pensions beviljande åt henne.
Af de till stöd för denna ansökning bifogade handlingar inhemtas hufvudsakligen, dels att f. d.
Landshöfdingen Prytz, född år 1792, såsom militär varit anställd i Statens tjenst åren 1812—1832, hvarunder han deltagit i Norska fälttåget, samt alt han blifvit sislberörda år utnämnd till Chef för södra Tulldistriktet och 18S3 lill Landshöfding i Gefleborgs län, från hvilket embete han år 1861 erhöll nådigt afsked rned pension; dels ock att vid hans död boets skulder öfverstigit tillgångarne, i följd hvaraf hans enka icke egde andra tillgångar till sitt uppehälle, än de henne tillagda särskilda årliga pensioner af 4S0 R:dr från Tull-statens Pensions-inrätlning och ISO R:dr från Arméens Enke- och Pupill-kassa.
Med afseende på f. d. Landshöfdingen Prylz’s under en lång tjenstetid ådagalagda redbarhet och förljenster i flera honom uppdragna vigtiga befattningar samt å de torftiga omständigheter, hvari hans enka, som är sjuklig och snart uppnår 63 års ålder, sig befinner, vill Kongl. Maj:t härmed i nåder föreslå Rikets Stän der, att en årlig pension af Sexhundra Riksdaler Riksmynt måtte henne tilläggas och på allmänna Indragnings-staten uppföras.
St. Brot. 1862 & 1863. 1 Sami. 1 Afd. 2 Band. 24 Häfl. 1 2 Kongl. Mgj:ts Nåd.
Proposition M 115.
Handlingarno i detta mål skola tillställas det Utskott, till hvilket frågan varder af Rikets Ständer öfverlemnad; och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 3 Juli 1863.
Hans Excellens, Herr Justitie—Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr-Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle och Malmsten.
Chefen för Finans-departementet, Statsrådet, Herr' Friherre Gripenstedt uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl.?Maj:ts på Siats-Rådets enhälliga tillstyrkande fattade beslut, uppsatt förslag till Kongl.
Maj:ts nådiga Proposition angående pension för framlidne f. d. Landshöfdingen L. A. Prytz’s enka.
Majit behagade, enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt, och befallde att. i enlighet dermed, nådig Proposition skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Ex protocollo Axel Ädelgren.
Proposition M 116. 3 \:0 116.
Ant. till Exp.-Utsk. den 6 Juli 1863, kl. 6 e. m. Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående upplåtande af en del utaf kronoängen Tyskhagen i Westmanlands län till byggnadsplats för Kungsbarkarö församlings folkskolebyggnad; Gifven Stockholms Slott den 3 Juli 1863.
Uti en lill Kongl. Majit ingifv.n skrift har Folkskole-styrelsen i Kungsbarkarö församling af Westmanlands län underdånigst anhållit att till byggnadsplats och gårdstomt för ett skolhus samt till planteringsland för lärarens behof och skolbarnens öfning i trädgårdsskötsel måtte få till församlingen upplåtas tvänne tunnland jord invid landsvägen emellan Kungsbarkarö by och Kungsöhr från kronoängen Tyskhagen, som dertill vore synnerligen väl belägen, mot förbindelse för församlingen att lill arrendatorn af samma äng under återstående arrendetiden årligen utgifva en tunna spanmål, hälften råg och hälften korn, för tunnlandet, såsom han betingat sig, men med rättighet att derefter få jordrymden utan afgift behålla, hvarom Skol-styrelsen begärt Wår medverkan genom nådig framställning till Rikets Ständer, helst då den jord, som, till en vidd af 11 tunnland 17>\ kappland, för det närvarande innehades af församlingens Komminister såsom boställe, blifvit helt och hållet upplåten från Kungsbarkarö bys mark, det syntes med billighet öfverensstämmande att till församlingens gagn den till skolgård nu föreslagna arealen lemnades af kronojorden.
Öfver denna underdåniga ansökning har Kongl.
Majlis och Rikets Kammarkollegium, enligt meddelad nådig remiss den 22 Maj 1862, infordrat yttranden af ej mindre Kungsbarkarö socknemän och Kronofogden i orten, än Konsistorium i Westerås och Kongl. Majlis
Befallningshafvande i länet, hvilka sammanstämmande tillstyrkt alt den gjorda ansökningen, såsom afseende ett för folkundervisningens inom socknen ändamålsenliga ordnande vigtigt behof, måtte vinna Kongl. Majits nådiga bifall.
Och har Kammar-kollegium uti sitt den 14 nästlidne April afgifna utlåtande för egen del dels upplyst att kronoängen Tyskhagen, som innehåller i vidd 43 tunnland 2£ kappland, är en bland de flera Strömsholms och Kungsöhrs kungs - 4 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition M 116. ladugårdar tillhörande lägenheter, hvaraf arrendet utgöres till Strömsholms stuteri och hvilka, enligt Kollegii kontrakt den 28 Mars 1844, blifvit på 30 års tid, till midfastan år 1874, utarrenderade samt nu innehafvas af Handlanden C. A. Malmqvist, — dels lika med öfrige vederbörande tillstyrkt att den begärda jordrymden må varda Kungsbarkarö församling upplåten, med vilkor att det öfverenskomna afgäldsbeloppet derför till arrendatorn af nämnda kungsladugårdar erlägges intill slutet af arrendetiden, eller midfastan år 1874.
Derjemte och ehuru det, enligt Kongl. Stadgan den 18 Juni 1842, tillhör lörsamlingarne alt anskaffa lokal till skolhus och planteringsland för skolläraren, har Kollegium äfven, lika med öfrige vederbörande, i underdånighet hemställt huruvida, då annan tjenlig plats icke är att tillgå, Kongl. Maj:t skulle i nåder finna skäligt att till Rikets Ständer framställa nådig Proposition om rättighet för Kungsbarkarö församling att för detta nyttiga ändamål få efter arrendetidens slut ifrågavarande plats, hvilken borde genom församlingens försorg å karta affattas och beskrifvas, för framliden utan särskild afgift disponera.
Med anledning af hvad sålunda förekommit, har Kongl. Majit, som vid föredragning af detta ärende i nåder, bifallit att den begärda jordrymden af 2 tunnland må från kronoängen Tyskhagen till Kungsbarkarö församling under återstående arrendetiden upplåtas, med vilkor att det betingade afgäldsbeloppet derför till arrendatorn af Kungsöhrs kungsladugårdar erlägges intill slutet af arrendetiden, eller midfastan år 1874, nu velat, i öfverensstämmelse med hvad Kammar-kollegium och öfrige vederbörande härvid tillstyrkt, i nåder föreslå Rikets Ständer medgifva att platsen må för det uppgifna gagnande ändamålet efter arrendetidens slut för framtiden utan särskild afgift till församlingen upplåtas.
De till ärendet hörande handlingar skola tillhandahållas det Rikets Ständers Utskott till hvars åtgärd denna nådiga framställning varder öfverlemnad; och Kongl. Majit lörblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Proposition JVs 116.
5 Utdrag af Protokollet öfver Pinans-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 3 Juli 1863. härvarande: Hans Excellens, Herr Justitie-Statsrninislern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle och Malmsten.
Chefen för Finans-departementet, Statsrådet, Herr Friherre Gripenstedt, uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med^Kongl.
Maj:tsjpå Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande fattade beslut, uppsatt förslag till Kongl.
Maj:ls nådiga Proposition angående upplåtande af en del utaf kronoängen Tyskhagen i Westmanlands län till byggnadsplats för Kungsbarkarö församlings folkskolebyggnad.
Maj:t behagade, enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt, och befallde alt, i enlighet dermed, nådig Proposition skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Ex prolocollo Axel Ädelgren c Kongl. Maj.ts Nåd.
Proposition JVs 117. %:o 117.
Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer om anslag för National-museibyggnadens inredning, jemte andra i sammanhang dermed erforderliga kostnader; Gifven Stockholms Slott den 3 Juli 1863.
Sedan Rikets Ständer i underdånig skrifvelse den 28 Oktober 1860, — jemte anmälan, att till fullbordande af National-museibyggnaden samt till verkställande af den del utaf dess inredning, hvilken i sammanhang med det egentliga byggnadsarbetet borde utföras, en summa af Trehundra Åttatio Tusen Riksdaler
Riksmynt blifvit för nu löpande statsregleringsperiod anslagen, — i underdånighet anhållit, det Kongl. Maj:t täcktes åt sakkunnige personer uppdraga att utarbeta fullständigt förslag i afseende på de återstående arbeten, som erfordrades ej mindre för byggnadens inredning och försättande i fullständigt skick, än för samlingarnes inrymmande och omgifningarnes ordnande, samt att deröfver uppgöra noggranna kostnadsberäkningar med iakttagande af all den sparsamhet, som kunde stå i förening med ett ändamålsenligt utförande af ifrågavarande arbeten, och Kongl. Maj;t, med bifall till denna Rikets Ständers anhållan, under den 12 April 1861 förordnat en Komité, bestående af Öfver-intendenten G.
Söderberg, Riks-antiqvarien B. E. Hildebrand, Professoren vid Akademien för de Fria Konsterna J. C. Boklund, vice Bibliothekarien i Kongl Bibliotheket G. E.
Klemming och Lektorn vid högre Elementarläroverket i Skara G. Wennerberg, att uppgöra berörda förslag, hvarvid Komiterade, i händelse af behof, finge sig till biträde och till deltagande i öfverläggningarne tillkalla andre sakkunnige personer; så hafva Komiterade, som, till följd af denna nådiga tillåtelse, vid några tillfällen under fortgången af sina arbeten inhemtat råd och upplysningar af Intendenten öfver Kläd- och Lifrustkammarens samlingar Friherre G. Fleetwood samt Professorerne vid Akademien för de Fria Konsterna C. G. Qvarnström, F. W. Scholander och J. P. Molin, den 18
December nästlidet år afgifvit sitt, utaf plan- och modellritningar samt särskilda kostnadsförslag åtföljda, underdåniga betänkande i ämnet, hvaraf inhemtas, bland annat: att, ehuru, enligt nådiga Brefven den 19 Mars 1846 och 24 Februari 1847 i fråga om uppgörande af ritningar till National-museum, följande samlingar blifvit Kongl. Maj:ls Nåd.
Proposition JY2 117. 7 afsedda att i denna byggnad inrymmas, nemligen de till Kongl. Museum hörande konstverk i målning och bildhuggeri, Kongl.
Bibliotheket, Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets-akademiens samling af fornsaker, jemte Myntkabinettet, samt Kongl. Kläd- och Lifrustkammarens förråder, hvarförutan varit åsyftadt alt derstädes erhålla en hörsal för populära föredrag i vetenskapliga ämnen, — och ehuru till följd häraf plats för hvarje af dessa ändamål blifvit beräknad i de utaf Preussiska Geheime-Öfver-byggnadsrådet A.
Stiller uppgjorda planer och ritningar för Museibyggnaden, — Komiterade likväl, efter tagen kännedom af den nu till större delen fullbordade byggnadens konstruktion, utrymme och beskaffenhet, samt efter noggrannaste möjliga uppskattning af ifrågavarande samlingars nuvarande omfång, kommit till öfvertygelse om nödvändigheten deraf, att någon bland dessa samlingar blefve från National-museum afskild, så vida nemligen det borde anses nödigt att åt hvarje samling genast från början skaffa det utrymme och deraf följande utseende, som en vetenskaplig och för den besökande allmänheten lärorik uppställning gör önskvärdt och samlingarnes framtida tillvext kräfver; hvadan Komiterade funnit sig böra tillstyrka en sådan afskiljning, hemtande stöd för detta tillstyrkande jemväl deraf, att Kongl. Majit i nådiga Brefvet den 19 Mars 1846 förklarat sig vilja, i händelse af bristande utrymme inom Museibyggnaden för alla de nämnda samlingarne, framdeles bestämma hvilka af dem skulle uteslutas; att, då så väl Kongl.
Musei samling af dyrbara och fäderneslandet hedrande konstverk, som äfven de under Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets-akademiens vård ställda histoiiska samlingar af till en stor del fosterländska minnesmärken, väl utan all fråga borde i främsta rummet vara afsedda att i National-museum inrymmas, och ehuru, hvad Kongl. Bibliotheket och Lifrustkammaren angår, Komiterade icke hyste någon tvekan, hvilken af dessa båda lämpligast skulle från bemälda Museum afskilja®, helst den sistnämnda obestridligen stöde i helt nära samband med de historiska och konstsamlingarne, hvaremot ett bokförråd, om än aldrig så dyrbart, icke vore på sin rätta plats i en byggnad, som både nämnes och anses för ett Museum, Komiterade dock, i betraktande deraf att Kongl. Bibliothekets värderika och snabbt lillvexande samling länge varit i behof af en ny, rymlig lokal och att detta behof för hvarje år visat sig allt mera kännbart, ansett sig böra framställa två alternativa förslag till inrymmande och väsendtligt ordnande af ifrågavarande samlingar, med undantag likväl i det första förslaget af Lifrustkammaren och i det andra af Bibliotheket; — allt under förutsättning att, i händelse af det första förslagets antagande, Lifrustkammaren, och, i händelse af det sednares, Kongl.
Bibliotheket finge lämplig lokal annorstädes sig anvisad; att Komiterade icke i något af dessa förslag afsett plats lill ofvan omförmälda, i byggnadsritningarne beräknade hörsal för vetenskapliga föredrag, utan trott den härtill ämnade lägenhet böra anvisas för ändamål, mera motsvarande Museibyggnadens egentliga bestämmelse; — ej heller lill den i ritningarne jemväl be - 8 Kongl. Maj:ts Nåd.
M 117. räknade bostad för en Kamererare (»Kastellan») vid Museum, enär Komiterade ansett inga andra lägenheter i byggnaden böra till bostäder användas, än några rum i källarevåningen åt portvakt och åt eldare vid värmapparaten, hvarföre Komiterade ock redan i underdånig skrifvelse den 19 April sistlidet år hos Kongl. Maj:t anhållit, att den tillämnade åtgärden för kamererarebostadens inrättande icke måtte komma till verkställighet; att, enligt förslå förslaget, den erforderliga kostnaden skulle utgöra följande belopp, nemligen : för inredning 180,046: 4. » målning » samlingarnes inflyttning » omgifningarnes ordnande, inberäknadt 70,400
R:dr för en quaibyggnad med trottoir utefter Ladugårdslandsviken från Skeppsholmsbron till Sillhofstomten, i händelse detta arbete icke blefve genom
Stockholms stads föranstaltande och på dess bekostnad utfördt, hvartill komme dessa särskilda afgifter: för åtskilliga till Museibyggnadens invändiga fullbordan återstående gipsornerings- med flera arbeten, uppgifna af Byggnads-chefen, Generalmajoren J. af Kléen, ett af Komiterade nedsatt belopp af för åskledare 4,180: 60. » vattenledning 11,328: 92. » ställningar och instrumentalier . 6,000: — till aflöning åt den arkitekt, som erhölie närmaste bestyret med att anskaffa och bringa till verkställighet hvad till de återstående arbetena hörer 5,000: — tili oförutsedda omkostnader . . 15,000: — till den med anledning af Kongl. Brefvet den 19 Juli 1850 utafStockholms stads Magistrat och Borgerskapets Äldste, enligt beslut den 3 Oktob er 1851, fordrade ersättning Transport 40,509: 52. 43,639: 56. 368,755: 55.
Trans - 83,551: 9,500: 76. 95,657: 75. ges,755: 55. 43,639: 56.
Proposition JVi 117. 9 Transport 40,509: 52. 45,659: 56. 568,755: 55. dels för kyrkholmskanalcn, dels lör den sindén tillhöriga mark, som jemte kanalen ansetts erforderlig till utvidgande af det för National-museibvgguaden först bestämda område, dels ock för det så kallade Krönerihuset samt Fiskaregången . 15,000: •— gggno; 52. 99 14g. g tillsammans R:dr R:mt 467,904: 65. och, enligt andra förslaget: för inredning 157.522 55. 41. » målning 85548: » en konsthistorisk gipssamling 20.000: — » samlingarnes inflyttning 8,500: — » omgilningarncs ordnande (lika med första för— slaSel) 95,657: 75. 54s 028: si. hvartill komme särskilda utgifter: för gipsornerings- med llere arbeten, hufvudsakligen lika som vid första förslaget 42,725:56. samt för åskledare, vattenledning m. m , likasom enligt första förslaget, tillsammans 55.509:52. 98 255: 8 Summa R:dr R:dr 445,261: 59.
Anförande Komilerade, i afseende på den upptagna kostnaden för en konsthistorisk gipssamling, eller gipsafgjulningar efter de märkvärdigaste och skönaste skulpturverk från äldsta till nuvarande tid, att, då Staten icke för närvarande eger en dylik samling, emedan de få gipser, som redan finnas, ej med skäl kunde anses annorlunda än såsom en högst ofullständig del af en sådan; då drt numera vore nästan omöjligt att erhålla orginalarbeten af annat än modern skulptur, och lill följd deraf den Svenska vetgiriga allmänheten skulle, i saknad af en sådan gipssamling, till sin aldra största del gå miste om att någonsin !å se eller göra sig en klar föreställning om de mästerverk, som den äldre bildhuggarekonslen frambragt; — då den lätta tillgången lill en dylik samling vore af stort värde icke blott för vetenskapsmannen och konstnären, utan äfven för handtvcrkarea, hos hvilken sinne för sköna former och proportioner skulle väckas och hvars smak skulle bildas och underhållas genom åskådandet af arbeten, hvilkas ädla och karakteristiska skönhet ingen lid förnekat; — då den stora, praktfullt anlagda trappan i National-museibyggnaden icke kunde, i anseende till bristen på tillräckligt antal Bih. till 11 St.
Prot. 1862 & 1863. 1 Sami. 1 Afd. 2 Band. 24 Höft. 2 10 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition JY3 117. originalskulpturer af större dimensioner, pä iindamålsenligare och med arkitektens mening mera öfverensstämmande sätt orneras, än just med en dylik, väl vald och ordnad samling; — samt då anskaffandet af denna samling vore jemförelsevis föga kostsamt:
Komiterade ansett sig ega grundad anledning att föreslå dess inköpande; — hvarjemte, såsom skäl till de föreslagna utgifterna för åskledare och vattenledning, blifvit anfördt, alt, då tredje våningen of National-museum dels är försedd med takbelysning genom lantcrniner, som hafva sin utsträckning öfver större delen af byggnaden, dels står med de två öfriga egentliga våningarne i omedelbar förbindelse genom det stora öppna trapphuset, hvadan byggnaden icke för faran of eldsvåda å vinden kan på vanligt sätt bevaras genom brandbotten brandkupor och jerndörrar, Komiterade ansett af synnerlig vigt att andra åtgärder blefve vidtagna, för att, så vidt möjligt, mot eldfara skydda de dyrbara och i flera hänseenden oersättliga samlingar, som vore ämnade att i Museum inrymmas; — och hafva Komiterade, som i sina beräkningar upptagit innanfönster för de i byggnaden varande arbetsrum, deremot förmält, alt någon utgift för anskaffande af dylika fönster i salarne och gallerierna icke blifvit uppförd, emedan dessa rum ansetts skola, äfven utan dubbelfönster, under den kallare årstiden erhålla en lör sådana lägenheter tillräcklig uppvärmning genom derinom anbragt värmeledning; kunnande, i händelse dock anställda försök med värmeapparaten skulle ådagalägga, att innanfönster i nämnda rum blefve nödvändiga, den för della ändamål erforderliga koslnadssumma, beräknad tili Tjuguett Tusen Riksdaler, likväl, enligt Komiterades tanke, icke behöfva att vid innevarande riksdag anvisas.