Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag vill dervid blott göra honom den frågan, huruvida det icke vore bättre att hans motion finge hvila till den stunden; den skulle i så fall mogna mycket biittre hos en och hvar, och kanske till den tiden blifva mycket klokare och bättre öfvertänkt, än den nu är.
För att bevisa att det går an för Sverige att mäta sig med Ryssland på Östersjön, sade han: om den Svenska arméen kan mäta sig med deti Ryska i Sverige, så måste väl Svenska flottan kunna mäta sig med den Ryska på Östersjön.
Härpå svarar jag, att då den Svenska flottan mäter sig med den Ryska, är den icke i sitt hemland.
Om Sverige skulle mäta sig med Ryssland i Tyskland, så är jag är rädd att den värde motionären skulle få se de olyckliga följderna af en sådan åtgärd.
Jag vill icke försöka, att i denna fråga få sista ordet, och vill ej heller uptaga R. o. Ad:s tid; men när ett förslag, sådant som den värde motionärens, till den grad framhålles och uptager R. o. Adis ganska dyrbara tid, så tycker Bl. '33 514 Den 29 November e. m. jag, att det tillhör hvarje representant, att genast säga sin tanka, på det att man må komma litet på det torra med saken.
Gr. af Ugglas, Carl Fredrik Ludvig:
Min mening är icke att yttra mig öfver sjelfva saken, men då discussionen hotar att uttänja sig, och Ilr Brakels motion genom amendementet blifvit lagd på bordet, så hemställer jag, ora icke det vore mera skäl att upskjuta med hvad som pro och contra kan sägas till nästa plenum, då åtskilliga andra argumenter kunna framställas, hvilka Hr Brakel då på samma gång torde besvara.
Jag inser fullkomligt riktigheten af hvad som Gr. af Ugglas yttrat, men som jag nyss yttrade, att jag skulle mening för mening, ord för ord, bokstaf för bokstaf bemöta de Hrr och män, som upträdde mot min motion, så ber jag E. o. Ad. om ursäkt och om tillåtelse att med några få ord svara på Frih. Eaabs yttrande.
Raab bar först frågat mig, hvarföre jag icke upskjutit min motion till den stund, då den af mig önskade och förespeglade föreningen skulle inträffa.
Jag får då derpå lemna Frih.
Raab det svar, att orsaken dertill är, att för att denna förening skall kunna åstadkommas, för att kunna förena Sveriges och Danmarks kuster, så måste man hafva en flotta.
En flotta är grunden till denna förening, och derföre anser jag icke allenast mig, utan äfven alla andra, som vilja denna förening mellan Sverige och Danmark, böra söka åstadkomma denna flotta.
Raab har vidare sagt, att sjön icke vore vårt element, oell att det vore lättare för oss att möta Ryssland till lands än till sjös.
Jag får då fråga Frih.
P r o t o c o 1 ], hållna hos Högloflige Ridderskap^ och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, År 1854.
Sjuttonde Häftet. stockholm.
Tryckta hos Johan Hörberg , t 835.
Måndagen den i December 1834- Plenum kl. 10 f. m.
Justerades i prot.utdi-. för den 26 sisll. Nov. e. m.
Justerades nedannämnda från Exped.Utsk. inkomna förslag lill R.
JX:o 215. i fråga om städerna Stockholms och Götheborgs befrielse från erläggandet af sterbhusafgift; N:o 216. i fråga om lån af allm. medel till segelfartens skyndsamma förbättrande å Götha Elf och en hamnanläggning vid Götheborg; ]V:o 217. i anledn. af K.
M:s nåd. skrifvelse, ang:de presträttigheternas utgörande på Gottland och dermed sammanhängande frågor om en förändrad indelning af dervar. pastorat, m. m.; N:o 218. ang. inrättande af förmyndarekamrar; N:o 219. ang:de upphäfvande af senare mom. i 3 § 5 cap. Straifb:n.
Upplästes till justering ingressen till riksdagsbeslutet samt 3:ne §§ af detsamma, nemi. ang:de adresser till K. M. i anledn. af cliolerafarsoten, angtde verkställd omröstning om Högsta Domstolens ledamöter, samt ang:de förrättade val af Just.ombudsman och dess suppleant, samt af Committerade till tryckfrihetens vård.
Ånyo föredrogs Bevilln.Utsk:s d. 26 sisth Nov. e. m. på bordet lagda memor.
N:o 43 i anledn. af skiljaktiga beslut inom respectiva RiksSt:n, ang:de stämplade pappersafgiften.
Uppå begäran af Gr. von Fersen, Hans, blef ifrågavar. memor. punktvis pröfvadt.
Borgarebref.
Utsk:s yttrande godkändes.
Folkpass vid inrikes sjöfart.
Den föreslagna voter.‘spropos:n godkändes.
Privilegier eller tillståndsbref.
Då H. Ex.
Gr. o. Landtm, framställdepropos.till godkännande af Utsk:s i denna del afgifna yttrande, anmälde sig 4 Den i D c c c xn b e r.
Ur von II art ma lis dorff, Au g., och anförde:
Enär det just är detta Stånd, som beslutat ifr&gavar. tillägg, torde R. o.
Ad. icke böra härvid annat åtgöra, än endast förblifva vid sitt förut fattade beslut.
Underteckn.
Ridd.Secret: Det lärer vara nödigt, att jemväl R. o. Ad. fattar beslut i afseende å den ifrågavar. framställningen af Utsk., ty den innefattar alternativerna af antingen de öfriga RiksStrns instämmande med R. o. Ad., eller ock, att frågan må förfalla; och huruvida R. o. Ad. godkänner detta sednare alternativ, i händelse af det förras uteblifvande, derom torde R. o. Ad. böra yttra sig.
Utsk. säger, att omröstning i denna fråga icke synes lämplig.
För min del kan jag dock icke finna, hvarföre denna skulle mindre, än andra frågor, vara lämplig för afgörande medelst omröstning i förstärkt Utsk. Gr. von Fersen, Hans:
I anledn. af den sista talarens yttrande, får jag upplysa, att här icke är fråga om bestämmande af bevilln., utan endast derom, huruvida orden: ”handels och” skola intagas i redactionen af förordningen.
Det är så mycket mindre fråga om bevilln:s bestämmande, sorn chartering af tillståndsbref för handel finnes på 2:ne särskilda ställen föreskrifven; hvadan Utsk. icke ansåg det tjena till något att jemväl införa ett sådant stadgande på det 3:dje stället, men icke kunde finna, att den obetydliga omständigheten borde blifva föremål för omröstning i förstärkt Utsk., utan hemställde derföre blott till de öfriga Stånden, huruvida de ville förena sig med R. o. Ad., hvarom icke frågan lomme att förfalla.
Då Utsk. inbjudit de öfriga Stånden att förena sig med R. o. Ad., hemställer jag, om vi väl kunna frångå vårt förra beslut, innan vi känna, huruvida de öfriga Stånden bifallit inbjudn. eller icke.
Jag anhåller derföre om denna upplysning.
Gr. von Fersen:
Jag får äran upplysa, att frågan icke förevarit i de öfriga Stånden, örn icke måhända just i dag.
Om den siste talaren i anledn. häraf skulle vilja begära frågan ytterligare hvilande, anhåller jag, ätt han må derifrån afstå; ty om R. o. Ad. endast vidblifver sitt förra beslut, beror det på de öfriga Stånden, huruvida det ena eller andra af de uppgifna alternativerna kommer att inträffa.
För att icke förorsaka tidsutdrägt, förenar jag mig endast med Hr v. Hartmansdorff i tillstyrkande, att R. o. Ad. må vidblifva dess förut fattade beslut; ty eljest kunde detsamma inträffa, som hände vid en annan riksdag, att nemi. R. o.
Ad. frånträdde ett beslut, hvari S.tåndet nyss inbjudit ett annat Stånd att förena sig.
Den 3 December. 5 Underteckn.
Ridd.Secret.:
Såsom jag fattade Hr Gr. o. Landtnäs framställning, innefattade den hemställan till Ståndet, huruvida det godkänt Constit.Ulsk:s yttrande, hvilket omfattar såväl det alternativ, att de öfriga Stånden må sluta sig till R. o. Ad:s beslut, sorn det, att, i händelse första alternativet icke inträffar, frågan då må förfalla.
Skulle R. o. Ad. nu endast besluta att vidblifva sitt förra beslut, hade något yttrande af Ståndet, huruvida det godkände den af Utsk. uppställda casus, hvari beslutet komme att förfalla, icke blifvit afgifvet, och fråga kunde möjligen af någon framställas, om icke saken borde i förstärkt Utsk. afgöras.
Gr. von Fersen: I anledn. af Hr Ridd.secret:s yttrande får jag ånyo erinra, att här blott är fråga om en redaction och icke om bestämmandet af bevilln.; och jag vet då icke, huru votering kan ifrågasättas. Om 2 Stånd stadna emot 2, förfaller frågan, och ännu ovilkorligare, om 3 Stånd stadna emot ett.
* Frih.
Cederström, Jac.:
Jag anmälde mig i anledn. af Gr. v. Fersens yttrande.
Stadna två Stånd mot två, förfaller frågan; men instämma två Stånd i R. o. Ad:s beslut, uppkommer ett annat förhållande än det, som genom 3:ne Stånds beslut redan var gifvet.
Utsk. hade således bort endast tillkännagifva de 3 Ståndens beslut, och att R. o. Ad:s deremot stridande altså komme att förfalla.
Jag instämmer altså deruti, att R. o. Ad. må vidblifva sitt fattade beslut och för öfrigt låta saken gå sin gäng, helst den rätteligen redan hort anses afgjord.
Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade godkänna Bevilln.Utsk:s yttrande i denna punkt.
Jag anhåller om propos. till vidblifvande af det fattade beslutet,. och anser denna punkt för öfrigt icke erfordra någon åtgärd.
Uppå derom framställd propos. beslöt R. o.
Ad. alt förblifva vid sitt i afseende på denna punkt förut fattade beslut.
F1111 tu a g t e r. R. o.
Ad. förblef vid sitt i denna del förut fattade beslut.
Contract emellan jordägare och torpare eller a lidra personer om några tunnland jord, dervid städja erlägges. R. o. Ad. fann denna punkt ej erfordra någon åtgärd af R. o. Ad.
Arrende- och andra contract emellan enskilda personer, a n g: d e egendomar, hus, rum, & c.
Den föreslagna voter:spropos:n godkändes.
6 Den i December.
Lysningssedel’.
Den föreslagna voter:spropos:n godkändes. 4 § 3 afd. af Utsk:s förslag. R. o. Ad fann Utsk:s yttrande, rörtde denna punkt, ej erfordra någon åtgärd af R. o. Ad.
Föredrogs ånyo Constit.Utsk:s d. >9 sistl.
Nov. på bordet lagda wernor.
N:o 4*3 nied utlåt, öfver återreniisserna på förslaget i meraor.
N:o 34 till en ändamålsenligare organisation af Statsrådet. R. o. Ad. beslöt, att detta rnemor. skulle punktvis pröfvas. 5 § Reg.F. R. o. Ad. förblef vid sina i afseende härå fattade beslut, samt godkände voter:spropos:na litt.
A. och B. 6 § Reg.F.
BorgareStts anmärk n. örn två Departementers sönder klyf ning till tre.
Jag anhåller att få veta, huruvida BorgareSt. frånträdt sitt beslut i denna fråga, i hvilken händelse voter:spropos:n under lit.
C. är öfverflödig. lindert.
Secret.:
Någon underrättelse, huru Constit.
N:o 4*3 hos de öfriga Stånden blifvit afgjordt, har ännu icke ankommit.
Voter:spropos:n lit.
C. godkändes.
BorgareSt:s an märk n. om två andra Departement e r s sammanslående till ett.
D. godkändes, Departenternas benämning samt fördelningen af åren der na Departementerna emellan.
Utsk. har föreslagit den förändring i R. o. Ad:s beslut, att
Departementet för handeln och näringarna skulle i stallet kallas Civildepartementet.
Detta namn har det fel, att det icke uttrycker, hvad som menas.
Skulle man deremot önska, att blott ett ord uttryckte benämningen, så skulle jag föreslå Näringsdepartement, ty handel, såsom ock varande en näring, är deruti inbegripen; men vill man icke antaga detta, så tillstyrker jag, att Ståndet måtte vidblifva sitt förra beslut.
' Hr von Troil, Emil: Jag tror icke, att Ståndet vid detta tillfälle äger rättighet besluta annat, än vidblifvande af sitt förra beslut eller antagande af Utsk:s förslag. R. o. Ad. förblef vid sitt redan fattade beslut samt godkände voter:spropos:n lit. E, L A-ntalet af Statsråd utan departement. R. o. Ad. biföll Utsk:s jemkningsförslag, att de skola Deni December. 7 vara tre, hvaraf minst två böra hafva f ö r v a 11 a t c ivil beställning, saint godkände voter:spropos:n lit. F. Voteringspropositionen lit. G. Ilr von Hartmansdorff:
Försatsen till denna voter:spropos. säger:
"I händelse alla Stånden afslå jemnkningen.
” Nu har R. o.
Ad. antagit den, således lärer voteringen vara öfverflödig.
Endast i den händelse alla Stånden antaga jemnkningsförslaget, kan voter:spropos:n komma att förfalla.
Jag tror, att voter:spropos:n är nödvändig äfven sedan R. o. Ad. antagit jemnkningen; men om försatsen dertill likväl är riktig, det lemnar jag till afgörande åt Frih.
Cederström eller någon annan, sorn har lätt för att finna sig och att genast göra upp tillfredsställande redactioner.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade godkänna voter:spropos:n lit. G.
Ropades ja och nej. H. Ex. hemställde, om R. o. Ad. ansåg, att samma voter;sproposition borde förfalla.
Skulle Ståndet icke bifalla den föreslagna voter:spropos:n, så måste någon annan uppgöras.
Dertill har jag likväl icke hört förslag.
Hartmansdorffs anmärkt), är så vida riktig, som det hort heta n åg o t i stället för alla Stånden.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg voter:spropos:n lit.
G. böra återremitteras. Hr von Hartmansdorff:
Saken är af ringa vigt, men Utskls framställning innebär en omening, som ej bör bifallas.
Den ändring, som bör ske, synes mig vara, att ordet något sättes i stället för alla; men dertill fordras återremiss.
Om det vore fråga om att votera öfver det anmärkta ordet, hade Hr v.
Hartmansdorff rätt; men nu är det alldeles indifferent, ty ingen anmärkn. har blifvit gjord emot sjelfva votertsproposm.
Hr von Troil: Jag tror, att R.
St. hafva annat att göra, än att sysselsätta sig med onödiga återiemisser.
Utsk. har sagt: 1 fall något eller flera Stånd godkänna jemnkningen, är voter:spropos:n nödig, men om alla godkänna den, behöfves ingen votering; men då har Utsk. också icke sagt, att det skulle voteras.
Jag yrkar bifall på Utsk:s förslag.
Den siste talaren har uppläst inledningen till punkten G.;, men här är fråga om punkten H. 8 Den i December.
Hr Hjarne, Harald:
Jag instämmer med Hr v. Troil, att vi hafva annat att göra, än att discutera om ord, hvarpå ingenting egentligen beror.
Här är fråga oin vöter:spropos:r.
Mot den ifrågavar. har någon anmärkn. icke blifvit gjord, och jag kan då icke finna, att det är skäl uppehålla med en återremiss, för att få ett ord uti ingressen andradt.
Jag får framställa det jemnkningsförslag emellan de skilda meningarna, att den ifrågavar. raden må förbigås och propus, endast göras på sjelfva förslaget till voter:spropos.
Votcr:spropos:na äro alternativa under litt.
F. och G.
Het förra afser den händelse, alt något Stånd godkänner jemnkningen; det andra, att icke alla Stånd antaga densamma.
Nu liar R. o. Ad. antagit jemnkningen, och då är det klart, att R. o. Åd:s beslut icke hindrar, det voteringen blir öfverflödig, så vidt de öfriga Stånden fatta ett lika beslut.
Jag medger, att proposln under lil.
G. är för R. o. Ad. öfverflödig; och jag yrkar derföre bifall till lit.
F. samt alt lil.
G. må läggas till handlarn, H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, erinrade, att voter:spropos:n lit.
F. redan blifvit af R. o. Ad. godkänd.
Uppå derefter framställd propos. godkändes voterispropos:n lit. G. Statsrådets ledamöters benämning eller t i t u 1 a t u t: Gr. Morn, Claes Fredr.:
Det är möjligt, att jag misstager mig i den förutsättning, hvartill mitt minne vill leda mig, som skulle meningen af R. o. Ad:s gemensamma tanka hafva varit, att icke någon benämning å departementscheferna borde i grundlagen utsättas, utan att det måtte öfverlämnäs till K.
M. att i detta fall bestämma, hvad honom tjenligt synas, kunde.
Är denna min förutsättning riktig, så kan den under nu förevar, lit.
II. föreslagna voter:spropos. icke godkännas, enär, enligt densamma, benämningen antingen af Minister för tvenne och Statsråd för de öfriga, eller ock benämningen af Minister för alla eller Statsråd för alla departementscheferna blefve resultatet af voteringarna, och hvarigenom det altså icke, på sätt jag tror att R. o. Ad:s mening varit, blefve
Konungen öfverlåtet att åt ledamöterna gifva hvilken benämning honom godt synes.
Enligt de till Utsk. ankomna prot.- utdr. hafva, på sätt Utsk. jemväl uppgifvit, R. o. Ad. samt BorgareSt. beslutat, att Statsrådsledamöterna samtliga skola benämnas Statsråd, och sålunda uteslutit ministerstitulaturen.
PresteSt. har beslutat, att blott två bland bemälda ledamöter - Den !
December. 9 ter eller Justitie- och Utrikes Departemenls-cheferna tillägges titeln af Statsministrar; BondeSl., att alla ledamöterna må uttryckligen benämnas ministrar.
Den ordning har vid sa mina n jern nk nin g af olika beslut alltid blifvit följd, att det alternativ, som öfverensstämt med eller mest närmat sig intill Utskts eget förslag, blifvit framstäldt i första rummet.
Så har jemväl nu förhållits, och Gr.
Horn torde finna, att icke något Stånds mening blifvit i voter:spropos:na utesluten.
Uti det expedierade prot.- Utdr. af d. 9 sisth Oct. finnas inga andra ställen, som på det nu förevar, ämnet kunna hafva afseende, än följande såsom Ståndets gemensamma tanka förklarade anmärkningar, nemi.: 2.‘dra punkten lit.
C ”att benämningen Minister höride utgå utur förslaget till 1 och 2 raomJn af 6 § Reg.F.” samt sista mom. i den af Ståndet i följd af anmärkningarna uppgjorda redaction af 6 § Reg.F., hvilket mom. lyder sålunda : ”Bland de två Statsråden utan departement bör minst ”ett hafva förvaltat civil beställning.” Gr.
Enligt de upplysningar, som Hr cret. utur prot.utdr. meddelat, finnes, att R. o. Ad. ingalunda förklarat dess gemensamma tanka vara, att Statsrådsledamöterna skola kallas Statsråd.
Jag måste således antaga, att den felaktiga uppställningen af voter:spropos:na antingen härleder sig från en oriktig uppfattning hos Utsk., eller ock från någon möjlig oriktighet i det utskrifna prot.- utdr. i ämnet.
Rättelse måste i båda fallen äga rum; och jag förnyar uttrycket af den tanke, jag vid sjelfva frågans pröfning yttrade, att man icke bör binda Konungen i afseende å rättigheten att gifva departementscheferna hvilken benämning som helst. R. o. Ad:s tanka var också aldrig den; och jag yrkar således, att Ståndets verkliga tanka må intagas i voter:spropos:n, på det densamma icke må sakna tillfälle att i votering göras gällande.
Återremiss är för detta ändamål nödig.
Enligt prot.utdr. har R. o. Ad. förklarat dess gemensamma tanka vara, att ministertiteln borde försvinna; men i afseende å benämningen Statsråd har något sådant beslut icke blifvit fattadt.
Utsk:s förslag i denna del qvarstår altså; och denna uppfattning af R. o. Ad:s mening har vunnit ytterligare styrka derigenom, att R. o. Ad. uti ett sednare mom. af prot.utdr. sjelf omtalar de ifrågavar. ledamöterna med benämningen Statsråd.
Jag tror således, att
Utsk. i sammanjemnkningsväg icke kunnat annorlunda tillvägagå, än som skett. 17 H.
a Den i December.
För min del instämmer jag i Gr.
Horns begäran oni återremiss, och linner ett ytterligare skäl dertill lili den omständighet, att Utsk., för den händelse, som inträder, i fall nej vinner i första voteringen, väl ansett votering böra äga rum, men icke framställt någon formlig votertspropos.
Måhända har Utsk. längre fram i memor. godtgjort den anmärkta uraktlåtelsen; men sådant »om mom.
H nu befinnes, visar det sig, att Utsk. föreslagit en omröstning, hvartill det likväl icke framställt propos., och sådant är en obestridlig felaktighet, som genom återremiss måste rättas.
Utsk. hade i sanning icke väntat sig en så beskaffad anmärkn., sorn den Gr. v. Fersen nu afgifvit.
Utsk. har sagt, att om nej vinner, anställes omröstning, huruvida antingen alla Statsrådets ledamöter må benämnas Statsråd, eller ock samtliga departementscheferna hära titeln af ministrar.
Mig synes alternativerna för voteringen vara alldeles oförtydbarligen utmärkta. R. o. Ad:s tanka, såsom det första Ståndets, är ställd i första och BondeSt:s i andra rummet.
Sålunda uppställda hafva de föregående voter:spropos:na blifvit af R. o. Ad. godkända.
Utsk. har verkligen icke kunnat ana, att någon villrådighet i denna del skulle kunna uppstå, än mindre bibehålla sig.
Jag hemställer, om en ordförande i förstärkt Utsk. äger rätt framställa andra, än sådana propos:!', som redan äro af RiksSt:n gillade.
Om detta gillande skall kunna äga rum, måste en i ordentlig votertsform upprättad propos. vara Ståndens pröfning underställd.
Det är således Constit.Utsk:s skyldighet att uppställa voterlspropostn för den händelse, att nej i första voteringen vinner, på det denna må i Stånden undergå behörig justering.
Jag tager för afgjordt, att Constit.Utsk. kommer att få uppbära flera anmärkntr, som det icke torde hafva väntat sig.
Uti ifrågavar. fall är den af Gr.
Horn framställda fullkomligt riktig, emedan R. o. Ad., om det också icke blef föremål för ett särskildt förklarande, likväl genom discussionen uttryckte, att icke någon viss benämning å departementscheferna borde i grundlagen utsättas.
Emedlertid, och då jag icke tror, att en återremiss komme att leda till någon ändring i sjelfva saken, anser jäg del vara sä godt att nu bifalla votertspropostn.
Jag kan för min del icke bidraga till utvidgande af prerogativerna hos ett Utsk., hvilket redan tyckes hafva sig dem nog högt förbehållna och vilja föreställa sig dem vida derutöfver.
Här måste Utsk. åtminstone icke äga någon annan rätt, än att sammanjenmka Ståndens skiljaktiga beslut. R. o. Ad. har aldrig beslutat, att departementscheferna skola heta Statsråd, och jag skulle vilja för - Den i December. ii moda, att förhållandet är enahanda med BorgareSt.
Utsk:s upptagande i jemnkningsförslaget af en sådan tanka är altså en tillegnan, som Utsk. sjelf behagat gifva åt Ståndets mening.
Ett är att tala om ledamöter af Statsrådet, och annat att förklara, det dessa böra kallas Statsråd.
Jag kan icke frångå min öfvertygelse, att Utsk. förfarit oriktigt, och mitt yrkande, att rättelse deri må beredas.
Jag har redan tillkännagifva orsaken, hvarföre Utsk. icke kunnat fatta R. o. Ad:s mening annorlunda, än som skett.
Ståndet har nemi. icke förklarat, att Statsrådstiteln borde borttagas.
Den fanns intagen i Utskrs förslag; och i de delar deraf, hvaremot anmärkntr icke göras och till gemensamma tankar antagas, anses Utsk;s förslag godkändt.
Beslutas altså återremiss, så kan, i det skick frågan nu står, någon ändring derigenom icke vinnas.
Skulle R. o. Ad. deremot nu vilja förklara, det meningen med dess beslut varit sådan, som Gr.
Horn velat tyda den, så måste deröfver fattas särskildt beslut, hvilket då ina tjena Utsk. till efterrättelse.
Cederströms anmärkt!, är deruti riktig, att R. o. Ad. beslutat, det Statsministerstiteln skall utgå; men Hr Frih. har fullkomligt orätt uti, att R. o.
Ad. ansett, det någon annan titel för departementscheferna borde i grundlagen bestämmas.
Jag anser således fortfarande, att full anledn. till återremiss förefinnes. Utsk:s ifrågavar. yttrande tillika med voter:spropos:n lit.
II återremitterades.
BondeSt:s anmärkn., a 11 f ö re d ra g a n de a f K ri g särendet' i Statsrådet icke derjemte genom grundlagen borde förordnas till Konungens rådgifvare i c o m m a n d o m å 1. Voter:spropos:n lit.
I godkändes. 8 och 9 §§ Reg.F. De under litt.
K och L föreslagna voter:spropos:r godkändes. io § Reg.F. Hr Rosenblad, Bernh.:
Jag anhåller hos Hr Gr. o. Landtm, om propos. till antagande af den föreslagna inbjudningen, hvartill jag för min del är benägen.
Uppå derom framställd propos. biföll R. o. Ad.
Utsk:s hemställan, att
Ståndet måtte nedlägga sin emot förslaget till förändring af o'enna § gjorda anmärkn., samt ansåg, att i anledn. af detta beslut voter:spropos:n lit.
M måtte rättas och således återremitteras. i5 § Reg.F. R. o.
Ad. biföll Utsk:s hemställan, att Ståndet måtte i) Den i December. godkänna BorgareSi:s redaction af denna § i irsta punkten, eller t. o. m. orden ”ärendet hörer”, samt godkände voterrsproposm Ii t. N. 24 § Reg.F. Utskrs hemställan, att benämningen ”Konungens Nedra Justitie-Re vision” måtte i denna § oförändrad qvarstå, bifölls af R. o. Ad. 26 och 34 §§ Reg.F.
Voterrsproposma litt.
O, P, Q och R godkändes. 35 § Reg.F. Då II.
L a n d t m. började framställa propos. till godkännande af hvad Utsk. rörrde denna § yttrat, anmälde sig Hr von Hartmansdorff och yttrade:
Jag finner icke någon annan åtgärd att här besluta, än att R. o. Ad. vidblifver dess förut i ämnet fattade beslut; ty det är till de öfriga Stånden, sora inbjudn. är ställd.
Landtm, framställde propos. till godkännande af Utskrs yttrande, rörrde denna §.
Uppå derefter framställd propos. beslöt R. o. Ad. att qvarblifva vid sitt i ämnet fattade beslut samt godkändevotertsproposm lit. S. 38 § Reg.F. Utskrs tillstyrkan om antagande af PresteStrs redaction af denna § blef af R. o. Ad. bifallen, och voterrsproposm lit.
T godkänd. 43 § Reg.F. Det af Utsk. framställda jemnkningsförslag bifölls och voterrsproposm lit.
U godkändes. 99 § Reg.F. Hvad Utsk. rörrde denna § yttrat, fann R. o. Ad. för det närvar, ej erfordra någon åtgärd af Ståndet. 106 § R e g. F.
Voterrspropos. lit.
V godkändes.
4i § Riksd.Ordn. R. o. Ad., som fann, att samma beslut, som i afseende på 35 § Reg.F. blifvit fattadt, äfven borde här vära gällan de, vidblef altså sitt förut rörrde 41 § Riksd.Ordn. fattade beslut. 2 § 4 morn.