Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men, äfven om särskild föreskrift i afseende härå uti lii Idarhus-Ord ningen icke införes, torde väl uppenbart vara och vid tillämpnin gen äfven komma att iakttagas, det en sådan afgift icke rimligen kan erfordras för längre tid tillbaka, än densamma till följd af den fönläuade värdigheten bonit utgå. och att ett uteslutande itråu sammankomsterna af antydda anledning icke helter må ega rum.
Rddarhus-Direktionen har uti sitt utlåtande öfver det af komiterade uppgjorda förslag ansett att de i montina 3 7 af § 7 i nu gällande Riddarhus-Orduing upptagna bestämmelser kunde utbytas emot föreskriften: »att vara svensk undersåte» samt »linnas upptagen å ättens i Riddarhus-arkivet förvarade stamtafla»; äfvensom att dessa stadganden lämpligen kunde intagas i början af § 8 i förslaget näst elter orden: »För rättighet alt i Ridderskapet Riildarhus-Utskottcts Betänkande N;o 8. 5 och Adelns sammankomster deltaga erfordras att»; lill följd hvaraf sednare delen af § 9 i törslaget skulle utgå.
Då likväl det förra af dessa stadganden icke till fullo motsvarar och upptager hvad af de uti inomu.a 3—6 uti förstnämnda § innefattade bestämmelser kan vara skäligt att bibehålla, såsom till exempel föreskriften att en viss tid halva varit i riket mantals- och skattskrilven, innan deltagande i sammankomsterna får äga rum, samt att i vissa fall Konungens tillstånd derför erfotdras, har Utskottet antagit det af komiterade uppgjorda förslag till en förändrad redaktion af nyssnämnda bestämmelser samt äfven låtit stadgandet i mom. 7 få med allenast en mindre förändring qvarstå.
Uti § 10, som motsvarar § 8 uti nu gällande Riddarhusordning. har till följd af den med Ridderskapet och Adelns representationsrätt inträffade förändring samt till undvikande af den obestämdhet, som förefinnes uti nuvarande redaktion i afseende å det deri omförmälda hinder att representationsrätten utöfva, en förändring uti berörda redaktion blifvit vidtagen på sätt förslaget utvisar.
De uti § 13 upptagna föreskrifter, angående utlemnande af pollett, hvilka icke finnas uti nuvarande Riddarhus-Ordning, hafva blifvit föreslagna såsom ett förtydligande och en tillämpning af de uti g 7 i afseende å representationsrätten stadgade grunder.
De tillkännagifvanden angående ordningen och sättet för pollettutdelningen, som Riddarhus-Direktionen hittills före hvarje riksdag låtit i tiduingarne införa, torde utgöra tillräckligt bevis för behöfligheten af dessa föreskrifter.
Då numera icke finnes någon skälig anledning dertill, att
Ordföranden skulle vara utesluten från rättighet att uti Ridderskapet och Adelns öfverläggningar och beslut deltaga, har Utskottet till undvikande af all tvetydighet i afseende härå ansett ett bestämdt stadgande härom böra meddelas, enligt hvad g 19 i förslaget innehåller.
Uti g 20 har Utskottet försökt sammanfatta de ämnen, som kunna utgöra föremål för behandling vid Ridderskapet och Adelns sammankomster.
Det obestämda uti orden »Ridderskapet och Adelns gemensamma angelägenheter», hvarmed dessa ämnen finnas uti g 37 af Regeringsformen angifna, har, enligt hvad Utskottet föreställt sig, gjort det nödvändigt att, såvidt möjligt är, närmare bestämma desamma.
Huru svårt och vanskligt detta varit torde tillräckligt ådagaläggas deraf, att Utskottet vid uppräknandet af de frågor och ämnen, hvarom det skulle tillkomma medlemmnrne af Ridderskapet och Adeln att väcka motion, funnit sig föranlåtet att hänvisa tdl just samma uttryck, Utskottet hade afsett få närmare bestämda.
För att, såvidt sådant genom föreskrifter och bestämmelser later s;g göra, söka bidraga till upprätthållandet af den institution, som med ifrågavarande stadga afscs, har Utskottet uti g 26 föreslagit, att för afgörande af åtskilliga uti gm uppräknade frågor, som för institutionens bestånd och verksamhet kunna vara af större vigt, skulle erfordras, att två tredjedelar af de afgifua rösterna om 6 Riddarhus-Utskottets Betänkande N:o 8. beslutet s'g förenat.
En särskild anledning härtill har Utskottet velat hemta deraf, att uti Kongl.
Förordningen angående kyrkomöten den 16 November 1863 en sådan röstpluralilet finnes föreskrifven för afgöraudet af åtskilliga frågor och angelägenheter, sorn kunna anses företrädesvis böra angå Presteståndet och dess embets- verksam het.
Då tankarna väl ieke kunna vara delade derom, att den omständliga protokollsföring, som hos Ridderskapet och Adeln nu äger rum, hädanefter icke kan vara erforderlig, har Utskottet sökt införa en förenkling i detta afseende, såsom af § 28 närmare utvisas.
De uti slutet af § 3 7 uti nu gällande Riddarhus-Ordning förekommande inskränkningar i afseende å val af Ordförande och ledamöter uti Riddarhus-Direktionen, hafva af Utskottet ansetts numera vara öfverflödiga och otjenliga och derföre äfven blifvit i förslaget utelemnade.
I fall det förslag till Riddarhus-Ordning, som af Utskottet härmed afgifves och hvarigenom Herr v.
Franckens ofvanomförmälda motion äfven blifvit besvarad, varder af Ridderskapet och Adeln antaget, torde Ridderskapet och Adeln, under förutsättning att den föreslagna Riddarhus-Ordningen äfven skall vinna Kongl. Mtijtts
Nådiga stadfästelse, besluta, att Ridderskapet och Adelns första allmänna sammankomst enligt denna Riddarhns-Ordning skall taga sin böljan den 15 Februari 1869; Äfvensom Ridderskapet och Adein, vid öfverlemnandet till Kongl. Majit af nämnda Riddarhus-Ordning för att a densamma vinna nådig stadfästelse, torde i underdånighet hemställa, att, derest sådan varder meddelad å hvad i 2 momentet af § 2 finnes i afseende å introduktionsalgifterna föreslaget, Kongl.
Majit måtte i sammanhang dermed äfven upphäfva Kongl. Kungörelserna den 21 Juni och den 8 Augusti 1815, hvarigenom, enligt hvad ofvan berördt nr, de nuvarande beloppen af nämnda algifter äro bestämnda.
Stockholm d. 20 Mars 1866. Riddarhus-Utskottets Betänkande Nio 8. 7 Forsla" till Hiddarhus-Ordning. § i Sveriges Ridderskap och Adel utgöres af de Grejliga, Fri- Motsvaherrliga och Adeliga ätter, som på Riddarhuset äro introducerade; ramkg dock, hvad angar de efter den 6 Juni 1809 tillkomne ätter, med j’n^ den inskränkning § 37 Regerings-Formen bestämmer.
Hvarje ätt mls.o. eger efter den vid 1809 års riksdag stadgade nummerföljd säte och stämma på Riddarhuset i enlighet med hvad här nedan föreskrifves. § 2.
Den, som af Kongl. Majit varder till Greflig, Friherrlig eller d:o § 2 Adelig värdighet uphöjd, bör inom två år derefter hafva sig till Rhs-O. vinnande af introduction å Riddarhuset anmält och de derför föreskrifna vilkor fullgjort vid äfventyr att hafva förlorat rättigheten att vidare söka introduction och följaktligen äfven, på sätt i Kongl. Förordningen den 8 Maj 1775 och Kongl Brefvet den II Februari 1800 förrnäles, alla med uphöjelsen åtföljande förmåner och rättigheter, så framt ej Kongl.
Majit täckes genom särskild resolution den försutna tiden återställa.
Då introduction begäres, åligger det sökanden att inför Riddaihus-Directionen upvisa Konungens nådiga diplom i hufvudskrift äfvensom förete vederbörligt bevis, att han erlagt lill Riddarhuskassan 500 R:dr, till adeliga Kadettskolefonden 250 R:dr och till adeliga Jungfru-Stiftet likaledes 250 Rulr, allt Riksmynt; hvarefter och s-dan sökanden jemväl aflemnat afskrift af sköldebrefvet samt vapenplåt och fullständig biografisk genealogi öfver sin ätt, introduction honom meddelas. § 3. <3:0. fl 3 Ej må någon uptaga annan ätts nummer, namn eller vapen, jj^.q § i.
Alla de commendörs-ätter. hvilka tillkommit före den 6 Juni d:o g 4 1809, bibehålla det högre säte å Riddarhuset de nu innehafva; Rhs-O. dock må icke någon ny sådan ätt bildas ej eller någon ätt ur sin ordning flyttas. § 5.
Stamfader för en ätt är den, som till samma ätts värdighet d;o § 5 först uphöjd blifvit, och ättemän hvar och en, som deraf seder- Eiis-O. mera är lagligen delaktig vorden och som sjelf ej innehar högre värdighet på Riddarhuset.
Hufvudman är stainfadren och efter honom äldste ättemnnnen af den ättegren, som i hvarje led varit äldre, än någon af de öfrige lefvande grenarne af ätten. 8 Riddarhus-Utskottets Betänkande N:o 8.
Motsv. § r> Rhs-O. d:o § : Rhs-O.
Äldre ättemän är den, som förr, och yngre ättemän den, som sednare kan ärfva liufvudmannarätten. § 6.
Ridderskapet och Adeln skall sammanträda å Riddarhuset hvart tredje år den 15 Februari eller, om helgedag då inträffar, nästföljande söcknedag till allmän Sammankomst för att angående sina gemensamma angelägenheter öfverlägga och besluta.
Skidle Ridderskapet och Adelns sammanträdande å annan tid, än nu sagdt är, af Konungen påkallas eller af Riddarhus-Directionen anses nödvändigt för afgörande af något ärende, som ej tål upskof, skall särskild Sammankomst ega rum å dag, som i förra fallet af Konungen och i sednare af Directionen bestämmes samt i den officiella tidningen sist tretio dagar före den utsatta dagen kungöres; dervid tillika bör upgifvas det eller de ärenden, som föranledt Ridderskapet och Adelns sammankallande. § 7. Vid nämnda Sammankomster eger hufvudman, som sig vid de i §§ 19 och 13 omförmälda anteckningar anmäler, rätt att säte och stämma för ätlen intaga och, der hufvudman sig icke infinner, ättemän med företräde för den, bland flere, som är hufvudmannarätten närmast.
Har icke eller ättemän sig anmält, må säte för ätten intagas af den, som dertill af hufvudman eller den hans rätt, på sätt här nedan förordnas, utöfvar, befullmäktigad är.
Under loppet af Sammankomsterna vare hufvudman, ättemän eller fullmäktig, som sig först anmäler, berättigad att säte för ätten intaga, och, der de sig på en gång anmäla, hufvudman framför ättemän, äldre ättemän framför yngre samt ättemän framför fullmäktig.
Ej må någon till såte och stämma på Riddarhuset berättigad medlem af Ridderskapet och Adeln kunna förmenas att dess Sammankomster bevista; dock gäller under krigstid undantag härutinnan för militär-personer, då de af Konungen i rikets tjenst beordras. § 8.
För rättighet att i Ridderskapet och Adelns Sammankomster deltaga erfordras att hafva upnått 25 års ålder samt för de tre näst före Sammankomsten förflutna år, för hvilka upbörden i riket afslutad är, erlagt den eller de afgifter, som för Riddarhusets underhåll och dermed sammanhängande ändamål åro eker framdeles kunna varda af Ridderskapet och Adeln beslutade samt af Kongl. Majit till efterrättelse kungjorda. § 9. / Från utöfning af nämnda rättighet äro uteslutna: l:o) Den, som, ehuru 25 år gammal, är under förmyndare ställd; Riddarhus-Utskottets Betänkandn N:o 8. 2:o) den, som sin egendom till borgenärers förnöjande afträdt och icke gitter visa, att, på sätt gällande konkurslag föreskrifver, konkursen blifvit nedlagd eller afslutad eller ock ackord faststäldt. 3:o) den, som för vanfrejdande brott är under tilltal eller blifvit för sådant brott till avsvar dömd eller under framtiden ställd; och i-,o) den, som är förklarad förlustig medborgerligt förtroende eller ovärdig att inför rätta föra andras talan.
Säte och stämma må ej heller tillkomma: l:o) Adelsman, som ur riket afvikit eller derifrån flyttat och sig i främmande land bosatt, äfvensom afkomling af sådan adelsman, förr än han till riket åter inflyttat och visat, det han är Svensk medborgare och under de tre sista åren, förr än hen till säte och stämma sig anmäler, i riket skattskrifven varit äfvensom, derest han är afkomling i fjermare än första led, det han erhållit
Konungens tillstånd att i sina förfäders rättigheter inträda; och 2:o) Adelsman, hvars älteledning från stamfädren ej af Riddarhusets genealogiska tabeller tydligen utvisas eller, der dessa befinnas bristfälliga, ej styrkas kan. § 10.
Hufvudman, som fyllt 21 år och, utom hvad åldern beträffar, Motsv sjelf vore berättigad att säte och stämma å Riddarhuset inlaga, § 8 må kunna dertill annan Adelsman för alten befullmäktiga. Rhs-O Ar äter hufvudman, enligt hvad nu sagdt är, ej till ingifvande af fullmakt behörig, då inträder för tillfället närmaste ättemän, för hvilken något af ofvannämnda hinder icke möter, i hufvudmannens ställe att fullmakt för ätten utfärda.
Fullmakten skall vara med utgifvarens stil öfverallt skrifven och underskrifven eller af vittnen bestyrkt samt författad efter följande formulär: »Till Ridderskapet och Adelns allmänna (särskilda) Sammankomst, som börjas (börjats) den 15 Februari (innevarande eller nästkommande är) — (för särskild Sammankomst den dag, som i kallelsen är bestämd) — befullmäktigas härmed (titel och namn) att för Grefliga 1 Friherrlig» \
~Uen N_ N N.Q fl() Commendors- I Adeliga 1 intaga säte och stämma på Riddarhuset, hvarvid han förpligtas att ställa sig Riddarhus-Ordningen till efterrättelse.
Ort och datum Namn.
Titel. 10 Riddarhus-Utskottcts Betänkaude N-.o 8. § 11.
Motsv Bänkarnc i Riddarhussalen numereras så, att forsta bänken § 9. blifver den främsta till tioner om Ordförandens plats, andra den Rhs-O. framsta till venster, tredje deri andra till höger o. s. v. Vid början of hvarje
Sammankomst bestämmes alla lefvande ätters säten å Riddarhuset, så att de främste intaga första bänken, de derefter följande andra o', s. v. § 12. d:o§10.
Adelsman, som uti Ridderskapet och'' Adelns Samman Rhs-O. komster vill taga del och, enligt hvad här ofvan sägs, är dertill berättigad, bör för sådant ändamål sig personligen anmäla vid de anteckningar, som inför Riddarhus-Directionen skola ega rum å den för Sammankomstens början bestämda dag samt den derpå nästföljande helgfria.
Pröfningen af gjord anmälan tillkommer RiddarhusDirectionen.
Upstå skiljaktiga meningar, afgöra de flesta rösterna, men äro för särskilda meningar lika många röster, gäller den, som bilrädts af Ordföranden eller, der han ej är tillstädes, den för tillfället närvarande främste ledamot.
Möler för Adelsman, som sig sålunda anmält, icke något hinder att säte och slämma pä Riddarhuset under Sammankomsterna intaga, varde hans namn och värdighet antecknade uti en för sådant ändamål inrättad upropslista och honom tillställd en med Riddarhusets sigill påtryckt pollett med påskrift af ättens nummer och namn, den antecknades förnamn samt nummer på den bänk, hvarest säle /ör ätten är anordnadt. §. 13.
Vid den första af dessa anteckningar utlemnas pollett allenast lill hufvudman och, der hinder enligt denna Riddarhusordning befinnes för honom möta alt säle och stämma för attén inlaga, afven åt närmaste dertill oförhindrade ättemän.
Vid andra anteckningen ega jemväl öfrige, ättemän äfvensom fullmäktige, på sätt och i den ordning g 7 bestämmer, sig anmäla och polletter erhålla. drog. 11.
Derefter må anteckning verkställas och polletter utdelas af Rhs-O.
Riddarhus Utskottet, hvilket den i näst föregående g omförmälda pröfning då tillkommer; börande nämnda Utskott för sådant ändamål sammanträda en half limma före början uf hvarje Ridderskapet och Adelns sammanträde. §. 14- d:o§ 12.
Har ättemän i behörig ordning antecknad blifvit, ege i såRhs-O. dant fall hufvudman rättighet att, på grund af behörig fullmakt, säte för annan ätt intaga.
Har hufvudman fullmakt utgifvit, vare han för den Sammankomsten skiljd från rättigheten all deruti taga del, sä framt icke fullmäktig aflidit, sin rätt förlorat eller sin pollett till Riddarlius-Utskottet äterlemnat.
Riddarhus-Utskottets Betänkande N:o 8. 11 Dör den, som fullmakt utgifvit eller blifver han nämnda rättighet förlustig, lernne fullmäktig det säte, han på grund af samma fullmakt innehaft. §. 15.
Upvisas vid en och samma anteckning två eller flera full- Motsv. makter för samma ätt, varde alla, ehuru af behörig man utgifne, 8^14. ogillade.
Anmälas sådana fullmakter vid olika anteckningar, galle den, som först upvisad blifvit. §. 16.
Den, hvilkens anhållan om pollett icke blifvit beviljad, eller d:o g. 15. som anser sig ega anledning klaga deröfver, att pollet blifvit Rhs-O. obehörigen utlemnad, vare berättigad, om han det äskar, att få förhållandet genom Ordföranden i Riddarhus-Directionen eller Riddarhus-Utskottet anmäldt vid först inträffande sammanträde hos Ridderskapet och Adeln, på hvars afgörande frågan beror. §. 17.
Dagen efter andra anteckningen eller, ifall af helgedag, dagen derefter skola Ridderskapet och Adelns ledamöter, som antecknade äro, sammanträda på Riddarhuset för val af Ridderskapet och Adelns Ordförande under Sammankomsten.
Vid valet föres ordet af den fiämste närvarande ledamoten af Ridderskapet och Adeln, hvilken äfven vid tillfällen, då den valde Ordföranden är förhindrad, dennes stulle företräder. §. 18.
Sedan Ordförande under sammankomsten vald är, skallå:0 S-36. senast å andra dagen derefter af Ridderskapet och Adeln RI‘s-0. utses 1‘2 ledamöter och 4 suppleanter till ett Utskott, som det åligger ej mindre att meddela yttrande öfver de ärenden, som af Ridderskapet ock Adeln till detsamma öfverlemnas, än äfven att öfverse Riddarhus- och Adeliga Jungfru-stifts-ärendenas förvaltning, revidera Riddarhuskassan och Adeliga Kadett-skolefonden, såsom ock alla öfriga under Riddarhns-Directionens styrelse ställda kassor, donationer och legater, samt öfver allt detta äfvensom den berättelse, som vid början of hvarje allmän Sammankomst skall af Directionen angående nämnde ärenden afgifvas, till Ridderskapet och Adeln meddela utlåtande, innefattande jemväl förslag till de förändringar, hvilka Utskottet i något afseende kan finna nödiga, äfvensom yttrande, huruvida Riddarhus-Directionen sina åligganden rätteligen fullgjort.
Delta Utskott, som benämnes Riddarhus-Utskottet, eger äfven att, på sätt i §.
13 förmäles, utlemna polletter till dem, som efter andra anteckningen sig anmält. 12 Riddarhus-Utskottets Betänkande N:o 8.
Skulle Ridderskapet och Adeln anse nöd:gt att för särskild behandling af någon eller några frågor annat Utskott tillsätta, må sådant äfven kunna ske.
I Utskott föres ordet af den främste närvarande ledamoten. §. 19.
Motsv. §§ Ordföranden åligger att låta utfärda kallelse till Riddcrska45 46. pef R' uptaga, reda och framställa de yttrade meningarne, att göra pro position för besluts fattande och alt vidmakthålla ordning vid sammanträdena, allt efter hvad i denna Riddarhus-Ordning är vordet föreskrifvet eller kan varda öfverenskomma och beslutadl; ej må han kunna ulan Ståndets samtycke ett sammanträde uplösa.
Ordföranden eger att i öfverläggningarne och besluten deltaga. §• 20. (ko §. 50.
Hvarje ledamot eger att från sin plats fritt tala och yttra R.
O. sig i alla de frågor, som under öfverläggning komma.
En hvar yttrar sig i den ordning, han dertill sig anmält och upropad d:o §. 30.blifver.
Ingen må tillåta sig personligen förolämpande uttryck; Rhs-O. sier det, eger Ståndet pröfva, huruvida den ledamot, som sålunda sig förgått, må af Ordföranden erhålla tjenlig föreställning och varning. §. 21.
Utom de i § 16 omfärmälda frågor äfvensom sådana, hvilka angå bestämmandet af arbetssättet, må under de allmänna Sammankomsterna till öfverläggning och beslut förekomma alhnast: ho Framställningar, som af Konungen till Ridderskapet och Adeln a flåt as; 2:o Frågor, som föranledas af den utaf Riddarhus-Directionen afgifna berättelse angående förvaltningen af Riddarhus- och A del i ga Stifts-ärendena äfvensom framställningar, hvilka i öfrigt må af Riddarhus-Directionen göras angående nämnda samt andra dermed sammanhang egande ärenden; 3:o Riddarhus-Utskottets eller serskildt tillsatt Utskotts utlåtande och förslag enligt hvad i § 18 säges; och 4:o Motion, som af någon ledamot väckes angående ej mindre förenämnda ärenden, än äfven frågor, sorn afse dels de Ridderskapet och Adeln tillkommande privilegier, förmåner rättigheter och friheter, dels förslag till ändring i denna Riddarhus-Ordning dels ock hvad i öfrigt till Ridderskapet och Adelns gemensamma angelägenheter är att hänföra.
Å serskild Sammankomst må, förutom först omför malde frågor-, förekomma allenast det eller de ärenden, som föranledt Ridderskapet och Adelns sammankallande. §• 22.
Motion må ej väckas under längre tid än till och med den 4:de' dagen efter valet af Ordföranden, så framt den ej af något Riddarhus-Utskottets Betänkande N:o 8. 13 fatladt beslut eller annan under sammankomsten inträffad tilldragelse omedelbarligen föranledes.
Motion bör alltid skriftligen till protokollet af lemnäs; och må i en skrift ej flera mål af olika beskaffenhet sammanföras. §• 23.
Framställningar af Konungen äfvensom frågor, hvilka föranledas af Riddarhus-Directionens förenämnde berättelse eller i öfrigt af Directionen till Ridderskapet och Adeln hemställas, må ej till afgörande företagas, innan Utskott deröfver sig yttrat. §. 24.
Då de i nästföregående § omfärmälda ärenden första gången hos Ståndet förekomma eller motion väckes, böra de, så framt ej remiss deraf till Utskott enhälligt beslutes, hvila på bordet till nästa sammanträde, då remiss skall ske, derest ej, hvad motion angar, densamma återtages eller afslås.
Likaså skall efter första föredragningen af Utskotts betänkande, detsamma hvila på bordet till nästa sammanträde, då det bör till afgörande företagas, derest icke uppskof dermed till ett på ■ följande sammanträde af flere ledamöter begäres. §. 25.
När ärende till afgörande förekommer, bör Ordföranden, sedan Motsv. öfverläggningen förklarats slutad, framställa proposition, så affat- ^ tad, att den kan med ja eller nej besvaras.
Ordföranden tillkånnagifver, huru efter hans upfattning svaret utfallit; och skall dervid bero, derest icke omröstning begäres, hvilken då, efter förut upgjord och justerad proposition samt contra-proposition, skall verkställas med tryckta och omärkta, enkla, slutna och hoprullade sedlar.
Före öppnandet af sedlarne skall uti frågor, som genom enkel röstöfvervigt afgöras, en sedel förseglad afläggas för att, derest rösterna utfalla lika, bestämma beslutet.
Likaledes skola alla val verkställas med enkla och slutna sedlar, fria från all tvetydighet i anseende till personernas namn äfvensom från oriktighet i anseende till deras antal.
Der två eller flera erhållit lika många röster, skiljes dem emellan genom lottning. §. 26.
I frågor, som angå Ridderskapet och Adelns privilegier och andra förmåner, eller förslag till ändring i denna Riddarhus-Ordning, eller ock afse afhändande eller användande af Ridderskapet och Adelns gemensamma fasta egendom, erfordras för bifall till hvad i afseende derå år föreslaget två tredjedelar af de afgifna rösterna. §• 27.
Under hvarje
Sammankomst skall ett fullständigt diarium öf-<ho§. 28. ver alla vid densamma förekommande ärenden föras och i Rid- Rhs-O. darhuskansliet vara att tillgå.
För hvarje sammanträde upgöres 14 Riddarhus-Utskottets Betänkande N:o 8. en föredragningslista, hvaraf en afskrift bör vara i Riddarhus-salen upsatt, derå alla förändringar i föredragnings-ordningen, hvarom Ståndet raå öfverenskomma, genast skola anmärkas. g. 28.
Protokollet vid sammanträdena skall i korthet angifva hvarje föredraget ärendes beskaffenhet och det deraf föranledda beslut samt, der omröstning egt rum, upgift om, huru många röstat för eller emot.
I protokollet må muntliga yttranden icke inflyta, derest icke i. någon fråga af större vigt liidderskapet och Adeln annorlunda beslutar; dock äger ledamot, som vid ett besluts fattande tillhört minoriteten, rätt att få sådant till protokollet antecknadt; äfvensom det står hvarje ledamot öppet att senast vid protokollets justering skriftligen anföra de skäl, på hvilka han sin mening stödjer.
Sådana anföranden skola såsom bilagor åtfölja protokollet.
Det vid ett sammanträde förda protokoll skall vid början af det nästföljande justeras. g. 29.
Motsv.
Vid val och voteringar skall upprop ske efter anteckningsli|- stan.
De som till en och samma bänk höra, träda inom skrans" ' ket, när deras bänknummer upropas; och en hvar framlägga vid uprop af dess namn sin val- eller voterings sedel på det pappersark som hålles af Ordföranden eller en ledamot vid bordet.
Ordföranden eller den hans ställe företräder anmode sex ledamö ter af liidderskapet och Adeln att jemte honom vid bordet sitta för att vid val- och voterings-sedlarnes öpnande och granskande biträda samt deröfver föra protokoll. g. 30.
Vid hvarje allmän Sammankomst utser Ridderskapet och Adeln d:o §. 37. en af sju ledamöter bestående Riddarhus Direction, genom val Rh3-0. särskildt till Ordförande och hans suppleant, och särskildt till Öfrige ledamöter jemte tre suppleanter; hvarvid å vallistorna jemväl särskildt utmärkes, hvilka väljas till ordinarie Ordförande och ledamöter eller till suppleanter.