Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Denna kommun är så liten som en stadskommun gerna kan vara, och har således ej tillfälle att sjelf betäcka de erforderliga kostnaderna.
Huset är dessutom så dåligt och förfallet att det för de besökandes helsa är i högsta grad menligt att der vistas.
Detta var ett undantagsförhållande.
Fästa vi åter afs:de på den stadskommun, för hvilken anslag nu är begärdt, så finna vi att denna är en bland de rikaste i Sverige, så att den gerna Den 19 September f. tn.
237 kan bekosta sjelf sina skolhusbyggnaders upförande.
För konseqvensens skull får jag således yrka, att R. o. Ad. ej måtte bevilja den till Orebro läroverk begärda anslagssumman.
Om några nya skäl i detta Utskrts Betänk, förekommit, så hade jag kunnat fatta, hvarföre R. o. Ad. skulle frångå sitt en gång fattade beslut; men då några sådane ej förefinnas, inser jag sannerligen icke, hvarföre icke R. o. Ad. skulle vidblifva sin förut uttalade åsigt.
Det är verkligen med ganska smärtsamma känslor som jag vid detta tillfälle ser mig nödsakad afstyrka R. o. Ad. från att bevilja den begärda anslagssumman till Orebro läroverk, emedan detta läroverk verkligen år från år allt mer och mer tillvinner sig allmänhetens förtroende.
Men jag tvingas till detta steg, emedan jag i högsta grad är angelägen att den grundsatsen vidbålles, att statsverket ej må ikläda sig skyldigheter, som helt och hållet tillkomma kommunerna att fullgöra.
Det iir hufvudsakligast af detta skäl jag anhåller att R. o. Ad. måtte afslå Utsk:ts i detta hänseende gjorda hemställan om anslags beviljande till ifrågav:de läroverk.
Jag tror den siste värde talaren betyd ligt misstagit sig, då han sagt att några nya skäl för bifall till den begärda anslagssumman i detta Betänk, ej förefinnas.
Det finnes dock ett enl. mitt förmenande ganska väsendtligt skäl, som tillkommit, nemi. det i afs:de på tillväxten i lärjungarnes antal.
Förliden termin utgjorde lärjungarnes antal 411; det har nu upgått till 443, således en tillökning af 3 2 lärjungar.
Detta måtte väl vara en omständighet, som framför alla andra talar för utvidgningen af skolan medelst förbättrad läroverkslokal.
Hr Ehrenheim har framkastat den anm., att R. o. Ad. för konseqvensens skull ej kunde bevilja ifrågav:de anslag.
— Hr Ehrenheim utgick nemi. från den synpunkten, att då R. o. Ad. ej beviljat anslag till Strengnäs läroverk, ehuru denna stadskommun vore så fattig, att den omöjligt kunde sjelf bekosta ny skolhusbyggnad, så kunde anslag för ifrågav:de ändamål ännu mindre beviljas Orebro stadskommun, som vore en bland de rikaste i landet, men jag tror att tankarne derom kunna vara delade.
Först och främst är antalet lärjungar i Strengnäs läroverk betydligt underlägset det i Orebro, ■— det förra räknar blott ungefär 13 6, under det att det sednare räknar ända till 443, — och för det andra har det. visat sig, att lärjungarnes antal vid det förra läroverket ökats ganska långsamt, då deremot progressionen i det sednare varit mycket stor.
För min del tror jag således, att skäl ej saknas att bevilja det begärda anslaget, och får jag således fortfarande anhålla om bifall till Utsk:ts i dess förra Betänk, i detta hänseende framställda förslag.
Om man i allmänhet stadgar principer, hvilka man med alltför mycken envishet vidhåller, kommer man lätt på afvägar.
Skillnaden mellan 238 Den 19 September f. m. detta och det i föreg:de punkten framställda förslaget är den, att i förra fallet begärdes en anslagssumma af 136,000 rdr; här blott 70,000 rdr; der var fråga om att bispringa ett läroverk, som först i en aflägsen framtid kan komma att nå någon väsendtligare utveckling, här igäller deremot att göra en upoffring för en institution, som, om jag så får säga, har framtiden för sig.
Tager man dessutom i betraktande den alltjemt stigande tillväxt i lärjungarnes antal, som vid det ifrågav:de läroverket på sednare tider egt rum, så måste man erkänna att ej samma regel kan tillämpas vid detta, som vid det föregrde fallet.
På grund af dessa skäl instämmer jag i allo med Hr Montgomery i den anhållan, att ett anslag af 70,00 0 rdr må beviljas Orebro läroverk, för upförande af erforderlig undervisningslokal.
Då jag nu går att aflemna min röst för det ifrågasatta anslaget till Orebro elementarläroverk, har jag äfven ansett min pligt vara att andraga det skäl, som för mig utgjort anlin, att bifalla Utskits i detta hänseende gjorda framställning.
Den omständighet, som, enl. mitt förmenande, i detta afside företrädesvis bör framhållas, är. att nämnde läroverk var det första som för 20 år sedan började tillämpa den nyare undervisningsmetoden.
Sedermera har läroverket, genom skickliga lärares bemödanden, år från år med förvånande framgång utvecklats, och har lärjungarnes antal vid nuvide tidpunkt upgått till den betydliga summan af 443.
Då läroverkets behof af utvidgad lokal till följd af denna omständighet allt mer och mer gör sig gällande, anser jag att Staten ej bör undandraga sig att med den lör ifrågavide ändamål erforderliga summan bispringa läroverket, och får jag på den grund yrka bifall till Utskits i detta hänseende gjorda framställning.
Skulle, på sätt den siste värde talaren förme nat, det skälet, att lärarne vore skickliga i sina kall, vara tillfyllestgörande för utverkande af anslag för det ena eller andra elementarläroverket, borde, i min tanke, nästan alla läroverk vara berättigade till erhållande af statsanslag, emedan det är en allmän känd sak, att lärarne, i fråga om lämpligheten i utöfvandet af deras lärarekall, äro vida mera framstående nu än de tillförene varit.
Skulle denna omständighet läggas till grund för anslagens bestämmande, blefve sannerligen statskassan i allt för betydlig mån i anspråk tagen.
Enl. min tanke bör man mycket strängt vidhålla den åsigt, att kommunerna sjelfva böra bidraga till underhållet af sina undervisningsinrättningar, och på den grund yrkar jag fortfarande på afslag å detta Utskits förslag, att Staten skulle mellankomma och ikläda sig desammas skyldigheter.
Sedan öfverläggningen förklarats fulländad samt II.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder yrkats dels bifall till och dels afslag å StatsUtSkits uti 103:dje punkten af Utlåtit N:o 123 fram - Den 19 September f. ffl. 239 ställda och vidhållna förslag om anvisande af ett anslag å 70,000 rdr till upförande af en ny liiroverksbyggnad i Orebro; framställde H.
Exe. först propos på bifall till berörde förslag, dervid svarades inånga nej jemte åtskilliga ja, och sedermera propos. på afslag å detsamma, då svaren utföllo med mångå ja, blandade med nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Gr. Sparre, Erik: Då It. o. Ad, vid de 2 föregide punk terna strängt vidhållit den åsigten, att Staten ej bör bispringa kommunerne med bidrag till läroverksbyggnaders upförande eller förbättrande, torde jemväl det i denna punkt framställda förslag böra afslås.
Erih. Eaab, Adam Christian:
Sparres upmiirksamhet. derpå, att det förefinnes en stor skillnad mellan detta och de föregide förslagen, och den består nemi. deruti, att här är fråga om ett låneunderstöd, under det att de föregide förslagen åsyftade anslagssummors beviljande af Statens medel. l)å det är fråga om alt understödja en kommun medelst låneunderstöd, anser jag att Staten bör villfara en sådan begäran, helst då det gäller en så obetydlig summa som 120,000 rdr.
På den grund yrkar jag bifall å ifrågavide förslag.
Som K. o.
Ad. torde hafva förnummit, har jag ej varit för de stora anslagens beviljande af Statens medel.
Nu deremot är det fråga om, att Slalen medelst låneunderstöd skulle bidraga till verkställande af ett nytt lärohus upbyggande i Jönköping, och vid det förhållandet kan jag ej annat än tillstyrka bifall till Uuk:ts i denna punkt gjorda hemställan, Hr Hjärne:
Jag är till alla delar förekommen af de 2:ne siste värde talarne.
Som här icke är fråga orri ett anslags, utan ett låneunderstöds beviljande af Statens medel, kan jag ej annat än i allo förena mig med de 2:ne föregide talarne om bifall å ifrågavide punkt.
Sedan öfverbiggningen förklarats fulländad, yttrade H. Exe. Hr Gr. o. Landtm., att i afsule å StatsUtsk:ts uti 105:te punkten af Utlåtit N:o 123 afgifne förslag om anvisande af ett låneunderstöd å 120,000 rdr till upförande af ett nytt lärohus för elementarläroverket i Jönköping, hade yrkats dels bifall till berörde förslag med den förändring, hvarom Utsk:t uti förev:de punkt gjort hemställan, och dels afslag å samma förslag; hvarefter H.
Exe. framställde propos, på bifall till förslaget med nyssomnämnde förändring och, då dervid svarades flere ja jemte några nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande.
24:de punkten. 240 Den 19 September f. m. Gr. Mörner, Carl Göran Detlof:
Det tillstånd, hvari Westerås stifts byggnadskassa befinner sig, har visserligen blifvit af Utsk:t framlagdt, men som några officiella upgifter i detta hänseende saknas, får jag yrka afslag å ifrågav:de punkt.
Efter de beslut, E. o. Ad. i afs:de å anslags summornas beviljande till Strengnäs och Orebro läroverk redan fattat, går det ej an för konseqvensens skull att bevilja det nu ifrågav:de anslagsunderstödet till Fahlu läroverk, och tår jag på den grund yrka afslag å Utsk:ts i detta hänseende gjorda framställning.
Landtm, att derunder endast yrkats afslag å Utsk:ts förevide hemställan; hvarefter och sedan propos. på bifall till densamma blifvit framställd, men med nej besvarad, propos. på afslag derå gjordes och besvarades med ja. 25:te punkten.
I öfverensstämmelse med R. o. Ad:ns förut fattade beslut, lärer väl ej heller det i denna punkt begärda anslag kunna beviljas.
Raab: »Ingen regel utan undantag», yttrade Gr.
Sparre nyss; jag hoppas att, med mera framgång än den värde Gr:n, vid denna punkt begagna mig af samma ordspråk.
Oscarshamn är nemi. en liten ny stad, och dess innevånare göra stora ansträngningar för stadens utveckling.
Detta samhälle har i allt varit mycket olyckligt lottad t; det har icke en gång, i likhet med öfriga städer, erhållit något bidrag till inköpande af den jord, som utgör stadens område.
Då man härtill fäster afs:de vid de högst betydliga upoffringar, som det ännu endast föga utvecklade samhället fått underkasta sig för ordnandet af sitt kommunalväsende, så torde det icke synas obilligt, om Staten åtminstone i detta fall mellankomme och bidrog med en sådan obetydlig summa, som här är föreslagen, till skolhusets i Oscarshamn upförande.
Jag anhåller om bifall till denna puukt.
Jag kan ej, i likhet med den siste värde ta laren, obetingadt gå in derpå, att af Statens medel bevilja staden Oscarshamn ett ,anslagsunder?töd af 20,000 rdr.
Jag medger visserligen, att, i fråga om denna stad, mera ömmande förhållanden verkligen äro företedda än vid någon af de föreg:de, men jag kan likväl ej för konseqvensens skull yrka, att något anslag skall beviljas ifrågav:de stad.
Deremot skulle jag anse lämpligt, att, likasom nyss egde rum med staden Jönköping, äfven bevilja staden Oscarshamn elt låneunderstöd af statsmedel.
Jag föreslår således, att StatsUtsk:ts tillstyrkande om anslag till staden Oscarshamns läroverk måtte afslås, men att Oscarshamn måtte erhålla ett lån af 20,000 rdr, mot samma vilkor som staden Jönköping.
Den 19 September f. m. 241 Frih. ltaab:
Jag ber att få fästa upmärksambeten på, att det är en stor skilnad mellan dessa begge frågor, nemi. om länsanslag till Jönköping och Oskarshamn.
Fen förra staden har redan fått sig beviljad ett länsanslag af 120,000 rdr, den summa som ansågs erforderlig för skolhusbyggnadens upförande derstädes.
Hvad åter Oskarshamn beträffar, hafva den upgjorda ritningen och kostnadsförslaget ådagalagt, att det för skolhusets upbyggande erfordras en summa af 44,000 rdr, och att då endast bevilja denna kommun ett lån på mindre än halfva beloppet, vore väl något njugg t.
Mot Hr Hjärnes förslag vill jag blott fram kasta den erinran, huruvida det är principen ligt att, innan man vet om Oskarshamns samhälle önskar ett lån, Ständerna fatta beslut om att bevilja ett sådant.
Sedan öfverläggnjngen förklarats fulländad, yttrade H.
Landtm., att beträffande den fsrevide punkten, deruti Utsk:t hemställt om anvisande af ett anslag å 20,000 rdr såsom bidrag till upförande af en läroverksbyggnad i Oskarshamn, hade yrkats dels bifall till samma hemställan, dels afslag derå, och dels slutligen af Hr Hjärne, att R. o. Ad., med afslag å Utk:ts förslag, måtte för ifrågavide ändamål bevilja ett låneunderstöd af 20,000 rdr under enahanda vilkor, som blifvit bestämda för åtnjutande af, låneunderstödet till upförande af en läroverksbyggnad i Jönköping.
Efter framstälda samt med blandade ja och nej besvarade propos:r å samtlige ofvanberörde yrkanden, förnyades propos. på bifall till UtBk:ts hemställan och besvarades med många nej jemte åtskilliga ja, hvarefter ytterligare propos. på afslag å samma hemställan gjordes, dervid svaren utföllo med många ja tillika med några nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Raab begärt votering, samt R. o. Ad., uppå .H Exc. Hr Gr.
Landtmilis framställning, beslutat, att bifall till tUskits ifrågavide hemställan skulle inrymmas uti den ena af proposma vid den blifvande voteringen, uplästes och godkändes följande voter.propos.: »Den som bifaller StatsUtskits hemställan uti 25:te punkten af Utlåtit N:o 178, ronde anslag till en läroverksbyggnad i Oskarshamn, röstar Ja i den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, afslår R. o. Ad. nämnde hemställan.»
Nej — 17. H. X. 16 942 Den 19 September f, m. 28:te punkten.
Hr Hjärne; På samma skäl som jag vid de föreg;de punk* terna röstat mot de begärda anslagssummorna tilt skolhusbygguaders i åtskilliga städer upförande, ser jag mig äfven nödsakad för konseqvensens skull att tillstyrka R. o. Ad. att afslå Utsk:ts i förev:de punkt gjorda framställning.
Ehuruväl, efter de voteringar, sorn egt rum, det kan synas föga upmuntrande att här upträda och begära något anslag till något af de ifrågav:de skolhusen, anhåller jag dock få fästa upmärksamheten på, att här ett mot de föreg:de verkligen olika förhållande eger rum.
Här är nemi. ej fråga om att bygga något nytt skolhus, utan endast en tillbyggnad till det redan befintliga, hvilken är synnerligen af behofvet påkallad i anseende till det alltjemt växande antalet lärjungar, hvilket synnerligen på de sednaste terminerna stigit i en förvånande grad.
Hå härtill kommer att, enligt hvad Utsk:t af de till K.
KammarRätten insända räkenskaperna ang:de de under domkapitlets i Lund vård stående kassor och fonder inhemtat, behållningen i stiftets byggnadskassa vid 1859 års slut utgjorde endast omkring 7,000 rdr — ett belopp som icke torde kunna lemna mer, än en högst ringa, om ens någon, tillgång för ifrågav:de ändamål, — så torde, enligt mitt förmenande, ej vara lämpligt att R. o. Ad. motsatte sig den i denna punkt för förberörde ändamål begärda anslagssumma.
Jag anhåller om bifall å Betänk:t i denna punkt.
Till följd af de beslut, R. o. Ad. vid de föregide punkterna fattat, torde vid den förevide ingen annan åtgärd kunna vidtagas, än att afslå Utsk:ts deri gjorda framställning.
Som jag i allo är förekommen af Hr Olivecrona, vill jag inskränka mig till att vid detta tillfälle endast anhålla om att få förena mig med honom i det yrkande, att förslaget, sådant det af Utsk:t blifvit framstäldt, måtte bifallas.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, uptagit de derunder gjorda yrkanden om dels bifall till och dels afslag å Utsk:ts ifrågav:de hemställan, gjordes propos. på bifall till densamma, dervid svarades ja och nej i blandning; hvarefter H.
Exc. förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande.
Uplästes och godkändes följande voter.-propos.: »Hen som bifaller StatsUtsk:ts hemställan uti 26:te punkten af Utlåt:t N:o 178, ang:de beviljande af anslag för utvidgande af Lunds kathedralskolas lokal, röstar Den 19 September e. fa. 313 Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, afslår R. o. Ad. nämnde hemställan.»
Nej — 12. 27:de punkten.
Af förekommen ani. får jag anhålla att R. o.
Ad. täcktes tillåta mig att, med bibehållande af min riksdagsmannarätt, få afsäga mig min plats såsom ledamot i Allm. Besv.- och Ekon.Utsk:t.
Sedan R. o. Ad., uppå framstäld propos., till denna anhållan lemnat bifall, anmodades Ståndets Hrr Elektorer att vid deras nästa sammanträde utse en Ledamot i Allm. Besv.- och Ekon.- Utsk:t efter Gr. Taube. R. o. Ad. åtskiljdes kl, 3/« 4 e. m.
Onsdagen den 10 September 1860- Plenum kl. 6 e. m.
Justerades prot:t för den 2 Juni e. m.
Föredrogs ånyo StatsUtsk:ts den 15 och 18 dennes på bordet lagde Mern.
N:o 182, med voter.propos. i ani. af RiksStåndens skiljaktiga beslut i fråga om förändrade grunder för mjöl- och sågqvarnars beskattning.
Jag anhåller om bifall till StatsUtsk:ts Mern. 244 Den 19 September e. m.
Häruti instämde Hr Fåhreeus, Johan Fredrik.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framstäld propos. , blef Utskits förslag till voter.propo*. af R. o. Ad. godkändt.
Föredrogs LagUtsk:ts den 15 och 18 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 51, i ani. af gjorda anmärk:gar vid Utsk:ts Betänk.
N:o 35, rör:de väckta förslag dels om förändrad lagstifning ang:de förlag, dels ock om rätt till underpant i lösegendom i allmänhet.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att Utsk:t uti förev:de Utlåt, hemställt, att det uti Betäuk:t N:o 35 framställda Förordningsförsiag mätte' af R.
St. antagas med någon förändrad lydelse för ingressen dertill; och som ifrågav:de förslag innehölle flere §§, hemställde H.
Exc. att detsamma skulle paragrafvis företagas till afgörande, samt att med ingressens pröfning finge anstå till dess Förordningsförslaget blifvit genomgånget.
Härefter föredrogos och biföllos, hvar efter annan, det ifrågav:de Förordningsförslagets samtlige åtta gg, hvarefter R. o. *id. jemväl antog ingressen till förslaget med den förändrade lydelse derför, som Utsk:t uti dess sednare Utlåt, föreslagit.
Föredrogs och lades till handlingarne Allm. Besv.- och Ekon.- Utskits den 18 dennes bordlagde Mern.
N:o 177, i ani. af erhållen remiss å en motion om utseende af deputerade för bevistande af invigningen af en minnesvård åt Gustaf Wasa vid Utmeland i Dalarne.
På ett rum, der Wasaskölden lyser öfver Landtmms stol, synes mig vara skäl att tänka på den fest, hvilken om någon tid kommer att försiggå till firande af den konungs ära, som, utgången från detta Stånd, räddade fäderneslandet.
Redan har man i Hederv.
BondeSt:t beslutat att utse deputerade, hvilka skola öfvervara invigningen af det monument, som kommer att upresas vid Utmelands by i Dalarne; och mig synes att R. o. Ad. icke kan uraktlåta att vidtaga samma åtgärd.
Det är med hänsigt härtill, som jag vördsammast hemställer, att 3 personer af detta Högh Stånd måtte nämnas, för att vid ifrågav:de tillfälle såsom R. o. Ad:s deputerade vid festen närvara.
Sedan R. o. Ad., uppå H.
Exc. Hr Gr. o. Landtm:s i ani. häraf gjorda framställning, beslutat sända tre
Deputerade att å Ståndets vägnar öfvervara invigningen utaf den minnesvård öfver Konung Gusta Wasa, som blifvit uprest vid Utmeland i Dalarne, yttrade H. Exc., att R. o. Ad., till följd af det sålunda fattade
Den 19 September e. m. 24 5 beslutet, borde afgöra, på hvad sätt desse deputerade skulle utses; hvarjemte H.
Exc. fästade upmärksamheten derå, att den knappa tid, som återstode innan de deputerade borde afresa för att å invigningsdagen, den 29 uti innev:de månad, på stället inträffa, icke torde medgifva anställande af val inom
Ståndet för deputationens utseende.
Med afs:de å den korta tid, sorn återstår för förrättande af detta val och som svårligen tillåter It. o. Ad. att upskjuta detsamma till en kommande plenidag, hemställer jag att R. o. Adms Hrr Elektorer måtte erhålla updrag att utse ifrågavide personer.
I egenskap af en af R. o. Adms Elektorer, borde jag finna mig synnerligen smickrad af det nu framstälda förslag att det skulle åt samma Elektorer updragas att utse de ifrågavide deputerade; men då, på sätt jag redan förut nämnt, tiden intill denna fest är ganska kort och skulle ytterligare förkortas, om man stannade i det beslut, att något val icke borde företagas förrän Hrr Elektorer hunnit sammanträda, samt R. o. Ad., vid val af deputerade till H.
Mits kröning, icke tycktes godkänna det sätt att i likartade fall tillvägagå, som Hr Hjärne nu föreslagit, — så och ehuru det möjligen icke tillkommer mig att afgifva något förslag i ämnet, vill jag dock, efter att hafva på f. m. samtalat i flögan med åtskilliga ståndsledamöter nämna 3 personer, för den händelse R. o. Ad. skulle ett sådant förslag gilla.
Till deputerade å R. o. Adms vägnar vågar jag således föreslå:
Leijonhufvud, Axel Gabriel; Hr Montgommerie, Robert Nils Germund, och Hr Ros, Anders Emanuel.
Landtm, förmälte, att Hr Hjärne hade föreslagit, att de deputerade skulle utses utaf R. o. Adms Hrr Elektorer, hvaremot Gr.
Sparre ansett deputationen böra utan något upskof utses samt derföre föreslagit, att R. o. Ad. nu måtte updraga åt Erih.
Leijonhufvud, Axel Gabriel; Hr Montgommerie, Robert Nils Germund, samt Hr Ros, Anders Emanuel, att såsom Ståndets deputerade deltaga uti den ifrågav:de minnesfesten; och sedan H. Exc. först framställt propos. på bifall till Hr Hjärnes ofvanomnämnde förslag, dervid svarades nej, hemställde H. Exc., huruvida R. o. Ad, behagade såsom Ståndets deputerade vid invigningen af GustafWasa-Monumentet i Dalarne utse de af Gr.
Sparre upgifne ledamöterne, hvartill svarades ja. R. o. Ad. åtskiljdes kl, 7 e. m. lii fidem, O. Braket.
246 Den 22 September - lördagen den 22 September 1860.
Justerades 8 prot.-utdr. för den 19 dennes samt protokollet för den 4 sistl.
Juni. H. Exe.
Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att till utdelning bland ledamöter af B. o. Ad. blifvit från K.
LandtbruksAkademiens Sekreterare öfversände 15 inträdeskort till Akademiens offentliga sammankomst å Experimentalfältet den 24 dennes; samt anmodade dem, som al dessa inträdeskort ville sig begagna, att anmäla sig hos BiddarbusFiskalen.
Företogs val af Suppleant till ordförande i Biddarliusdirektionen celi befanns, vid valförrättningens slut, dertill hafva blifvit utsedd: f. d. Öfver-Hof-Stallmästaren, Erih. Ferdinand Braunerhjelm, med 20 röster.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, StatsUtskds den 19 dennes bordlagde Uti.
N:o 180, i fråga om beviljande af ytterligare anslag till fortsättning af Nationalmuseibyggnaden.
Föredrogs StatsUtsk-.ts den 19 dennes bordlagde Mern.
N:o 183, med förslag till de stadganden ang.
Kiksg.kout:ts skulder och fordringar, som böra införas i det nya reglementet för detta verk.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att med föredragningen af sådana Mern. som det ifrågav:de förut så tillgått, att de föreslagna nya reglementsparagraferne icke blifvit upläste, så vida ej upläsning deraf särskildt påyrkats, utan endast i deras nummerordning omnämnde, hvarefter alla de §§, som blifvit lemnade utan anmärkning, gjorts till föremål för en och samma propos., och hemställde H. Exc., huruvida R. o. Ad. medgåfve, att det nu förev:de Mem:t finge på enahanda sätt till afgörande företagas.
D en 22 September. 247 Härefter anmältes, hvar efter annan, alla de i Mem:t uptagne §§:ne N:ris 1—76 och blefvo, uppå gjord propos-, af K. o. Ad. godkände.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Samraans.
Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.Utsk:ts den 19 dennes bordlagde Betänk.
N:o 32, i ani. af väckta motioner om förändrade föreskrifter ronde pastoralexamen.
Föredrogs och lades till handlingarne Sammans.
Lag- samt Allm. Besv.- och EkonUtsk:ts den 19 dennes bordlagde Uti.
N:o 33, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk.
N:o 14, ang. väckta förslag om ändringar i nu gällande skiftesstadga.
Föredrogs och bifölls Allm. Besv.- och Ekon.Utskrts den 19 dennes bordlagde Betänk.
N:o 173, i ani. af väckt motion derom, att Länens Brandstodsbolags obligationer måtte få uti allmänna kassor emottagas och belånas.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Allm. Besv.- och Ekon.
Utsk:ts den 19 dennes bordlagde Betänk.
N:o 174, i ani. af väckta motioner ronde Universitetets i Upsala förläggande till Stockholm eller ock de Juridiska och Medicinska fakulteternas vid nämnde Universitet flyttning till hufvudstaden.
Föredrogos och lades till handlingarne Allm. Besv.- och Ekon.- Utsk:ts den 19 dennes bordlagde Mern.:
N:o 175, i ani. af återremiss af Betänk:t N:o 90; samt N:o 176, i ani. af återremiss af Betänk:t N:o 135.
Uplästes och godkändes Exp.Utskds under N:o 135 afgifne förslag till E.
St:rs underd. skrifvelse till K.
M:t ang. grunderna för en förändring i sättet för utgörande af Presterskapets aflöning.