Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti särskilda hos Rikets Ständer gjorda framställningar har, jemte erinran om de för bildningens befrämjande inom alla delar af Riket högst välgörande åtgärder, som vid lörra riksdagen vidlogos, samt om angelägenheten af alt fortfarande tillämpa den vackra grundsats, sorn då gjorde sig gällande, nemligen att för landets kunskapssökande ungdom alltmer förkorta vägen äfven till de laro- och bildningsanstalter, hvilka sträcka sin verksamhet utöfver folkskolans område, Rikets Ständers uppmärksamhet blifvit fästad på det behof, som i sådant hänseende ännu lunnesouppfylldt för en af de mest framstående orterna inom Norrland, nemligen Skellefteå.
Ehuru sjelfva staden med delta namn ännu vore en ung och föga betydlig anläggning med 300 innevånare, utgjorde den dock, inom en omkrets af 8 ä 10 mil, medelpunkten för en folkmängd al 30,400 menniskor och deribland 5,804 underåriga al mankön.
De närmaste högre élemenlar-läroverken i Umeå och Luleå låge på jemt 15 mils afstånd i söder och norr och begagnades af lärjungar, som företrädesvis ämnade gå den såkallade lärda vägen.
För det betydliga antal lärjungar åter, som ville inhemta förberedande kunskaper i och för handel, sjöfart och andra näringar, saknades allt tillfälle till erhållande af den undervisning, de behöfva.
Det har vidare blifvit upplyst, att Skellefteå stads borgerskap, till underlättande al kostnaden för en skola nu och för framtiden, förbundit sig alt bygga och underhålla erforderliga och passande skolrum. äfvensom bostiillsgård åt blifvande
Rektor eller att lemna honom motsvarande bytesmedel.
På grund häraf har blifvit hemställd!, all en skola måtle i Skellefteå stad inrättas samt nödigt anslag beviljas till aflöning åt Rektor och en Kollega.
Efter öfvervägande af hvad härvid förekommit, hafva Rikets Ständer ansett sig böra, för inrättande af en t v ä k lässig skola i Skellefteä anslå löner till en Rektor 2,000 R;dr och till en Kollega 1,600
R:dr, eller tillsammans 3,000 R:dr. 39:o.
Vidare har hos Rikets Ständer blifvit hemsläldt, att Rikets Ständer måtte bevilja nödigt anslag lör inrättande i Köpingen Örnsköldsvik af en offentlig läroanstalt med hänne lärare, under vilkor att Köpingen tillhanda)holle läroanstalten erforderligt husrum; — varande, till stöd för denna framställning, anlördt, alt afståndet från Örnsköldsvik (ill närmaste undervisningsverk söderut eller lill Hernösand vore elfva mil, och norrut eller lill Umeå tolf och en half mil.
Särdeles lämpligt vore ock Köpingens läge för de många socknar, hvilka omgifva honom.
Om Örnsköldsvik loges såsom medelpunkt och på kartan drages en cirkel till halfva afståndet från städerna Hernösand och Umeå, så att radien blelve omkring 6 mil på tre sidor om Köpingen, komme den derigenom uppdragna hallcirkeln att innesluta 14 socknar inom norra Ångermanland med en folkmängd af minst 33,600 innevånare och 4 socknar af Westerbottens län med en folkmängd af 5 å 6,060 menniskor, således 18 socknar med en folkmängd af omkring 40,060 menniskor.
Ibland dessa vöre mångå, som önskade komma i åtnjutande af större upplysning, än den som kunde erhållas i de få och vanligen från hemmen långt aflägsna folkskolorna ; och många stora anlag hade säkerligen i följd af denna brist gått för samhället förlorade.
Innevånarne i berörde socknar hade ock visat det varmaste intresse för upplysning genom a (sändande af flera lärjungar lill närmaste offentliga läroverk, men ännu flera blifvit afskräckta genom det långa afståndet och den derigenom förorsakade större kostnaden.
Köpingen vore belägen i midten af de nämnda socknarne, hade en ypperlig hamn och till densamma sammanlupo alla lands- och sockenvägar, som redan i orten Annas, äfvensom de nya, hvilka inom kort 166 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 191. komma till ständ genom de under arbete varande väganläggningar mellan Åsele och Anundsjö samt mellan Anundsjö och Mo socknar.
Med afseende å hvad sålunda blifvit anfördt, hafva Rikets Sländer, för inrättande af en tvåklassig skola i Köpingen Örnsköldsvik, anvisat ett årligt anslag af 3.000
R:dr, deraf 2,000 R:dr till lön för en Rektor och 1,000 R:dr för en Kollega, med vilkor, att Köpingen bekostar erforderligt skolhus samt boställe åt Rektor. 40:o. Sedan E. K. Maj:t den 28 Maj nästlidna år i nåder fastställt Kammarkollegii Utslag af den 28:de September 1854. hvarigenom en half lunna kronotionde, hälften råg och hälften korn, som hemmanet Sjöakulla i Åsheda socken af Kronobergs län dittills erlagt till Wexiö läroverk, blifvit nämnde läroverk afhänd, samt, då likväl berörde kronotionde varit inberäknad bland lönelillgångarne för detsamma, anbefallt Konsistorium i Wexiö att inkomma med uppgift ä det ersättningsbelopp, som efter medelpris borde för läroverket anvisas för den tid detsamma kommit eller vidare kornme att af berörda kronotionde gå i mistning, intill dess erforderlig fyllnad å ordinarie stat kunde beredas; bade bemälde Konsistorium uti skrifvelse den 3 påföljande Augusti underdånigst meddelat: att Wexiö läroverk under fem är, eller frän och med 1854 till och med 1858, varit i mistning af ifrågavarande kronotionde; att, beträffande ersättning derför, Konsistorium ansett sig böra beräkna ersättningsbeloppet efter hvarje års medelmarkegångspris med tillagd forsellön, men att, då först genom nådiga Kungörelsen den 11 Maj 1855 blifvit påbjudet, alt medelmarkegångspris skulle kronotionde med flere persedlar åsättas, och således för år 1854 något medelmarkegångspris ännu icke funnits, Konsistorium för nämnda år beräknat sagda belopp efter det årets markegång med forsellön samt att, efter denna beräkning, ersättningsbeloppet åt Wexiö läroverk för omförmälda fem år uppginge till 34 R:dr 77 öre; hvarjemte Konsistorium, vidkommande frågan om ersättning för framtiden åt läroverket lör berörda mislade kronotionde, ansett denna ersättning böra utgå efter hvarje års medelmarkegångspris med tillägg af forsellön intill dess erforderlig fyllnad å ordinarie stat kunde läroverket beredas.
1 anledning häraf har E. K. Maj:t, som af Åttonde Hufvudtitelns besparingar tillagt Wexiö läroverk den för olvanberörda 5 är äskade godtgörelse, 34 R:dr 77 öre, i nåder föreslagit Rikets Ständer att lill ersättning för ifrågavarande mistade kronotionde mätte för framtiden å Kiksslaten uppföras i tunna, eller 3 kubikfot 1,8 kanna spanmål, hälften råg och hälften korn.
Och hafva Rikets Ständer på det sätt bifallit denna nådiga framställning, alt såsom en för alltid bestämd ersättning åt Wexiö högre skola för omförmälda mistade inkomst beviljats en kontant tillökning af 7 Rår R:mt uti Elementarläroverkens anslag. 41:o.
Vidare har E. K.
Majd, i anledning af Stats-kontorets derom gjorda framställning, föreslagit, att det lill åtskilliga lärare vid Wisby högre skola utgående kontanta belopp, 245 R:dr 25 öre R:mt, påfördt anslaget för Folkskolorna, mätte till anslaget för Elementarläroverken öfverföras; men att deremot den kontanta ersättningen för mistad helgonskyldsspanmål, som utgår lill pedagogierna i Cimbritshamn och Falkenberg, 246 R:dr 82 öre R;mt, mätte från sistnämnde anslag öfverflyltas till det för Folkskolorna.
Och har äfven denna nådiga framställning blifvit af Rikets Ständer bifallen. 42:o.
Innan den vid sednaste
Riksdag beslutade utvidgning af de flesta Elementarläroverk i riket trädt i verkställighet, bade under en längre tid vid åtskilliga af Expeditions- U
Is koll e ts Förslag till under d. Skrifvelse N:o 197.
167 de större läroverken de ordinarie lärarnes antal varit alldeles otillräckligt för undervisningens uppehållande och i följd deraf särskilda extra lärare eller så kallade duplikanter måst antagas, hvilka emot en ringa ersättning, vanligen utgörande 240 R:dr B;ko för år räknadt, under liera år haft enahanda undervisningsskyldighet som de ordinarie lärarne.
Med afseende å detta förhållande och i anledning af hos Rikets Ständer gjord framställning i ämnet, hafva Rikets Ständer funnit det med billighet öfverensstämmande, alt de lärare, hvilka sålunda på eget ansvar under en längre lid tjenstgjorl lika med de ordinarie, må, sedan de vunnit befordran, berättigas alt vid bestämmandet af deras lönetur för framtiden inberäkna någon del af den tid, hvarunder de vid läroverket innehaft anställning af omlörmälda beskaffenhet.
Denna rättighet hafva dock Rikets Ständer ansett böra först med nästkommande statsreglerings-periods ingång få tillgodonjutas, och sålunda uppflyttning i högre lönegrad icke kunna för någon af desse lärare, af nu ifrågavarande anledning, ega rum loir än är 1861; äfvensom Rikets Ständer ansett den tjenslgöringsiid, hvilken icke skulle få inberäknas såsom grundläggande högre lönelur, skäligen icke böra bestämmas till mindre än 5 år, helst denna tidrymd i allt läll är kortare, än den, extra ordinäre tjenstemän vanligen l'å i statens tjenst använda utan all ersättning, innan de vinna ordinarie befordran.
Rikets Ständer hafva sålunda medgifvit, att de lärare, som under längre tid än fem år före verkställigheten af den vid sistförflutna riksdag beslutade reglering af Rikets Elementarläroverk varit anställde såsom extra lärare eller duplikanter med tjänstgöringsskyldighet af ofvan omlörmälda beskaffenhet, och hvilkas tjenstgöring blifvit väl vitsordad, må berättigas att från och med 1861 såsom grund för högre lönetur beräkna sig till godo jemväl det antal alslutade läseår, öfver fem, som de på sådant sätt tjeristgjort.
1 afseende på den ökade utgift för Statsverket, som härigenom kan uppkomma, få Rikets Ständer hänvisa till efterföljande 45;le punkt. 43:o.
Med anledning af hvad Rikets Ständer här ofvan i 12 te punkten anfört angående uraktlåtet uppförande i Riksstaten af den från vissa socknar i Stockholms län utgående kronoliondespanmål, har Elementarläroverkens anslag blifvit tillökadt med 5 tunnor eller 31 kubikfot 5 kannor indelt kronotiondespanmål. 44:o.
Uti en till Rikets Ständer adåten särskild skrifvelse af den 30 December nästlidna år har E. K.
Majit — sedan, uppå nådig befallning, vederbörande till E. K.
Majit inkommit med upplysningar angående de utaf kommuner och enskilde personer till Rikets Elementarläroverk gjorda donationer och vilkoren, hvarunder dessa meddelats, samt E. K.
Majit låtit den inom
Ecklesiaslik-deparlemenlet bildade afdelning för handläggning af ärenden rörande allmänna uppfostran verkställa den utredning af ämnet, hvartill berörda upplysningar kunnat gifva anledning — till Rikets Ständers kännedom meddelat samma utredning i hvad den rörer de till lärare vid Elementarläroverken gjorda donationer.
Med anledning af denna nådiga skrifvelse fä Rikets Ständer här i underdånighet |[omlörmäla dem af ifrågavarande donationer, i afseende å hvilkas användande Rikets
Ständer funnit skäl till ändring eller ansett ytterligare utredning vara behöflig.
Vid bedömandet, huruvida gåfvomedlen böra utgöra tillökning uti lärarnes enligt stat bestämda aflöningslormåner eller inberäknas i dessa och således föranleda till motsvarande minskning af skolans statsanslag, hafva Rikets Ständer antagit såsom en gifven i och för sig giltig grundsats, alt det sednare förhållandet i allmänhet måste ega rum, såvida ej något förbehåll i motsatt syftning varit vid donationen fästadt; 168 Expedit!oris-Utskottets Förslag till anderd.
Skri/velse N:o 191. men sorn del likväl måsle förutsättas, alt med upplåtandet af hjresfri bostad eller för sådant ändamål gillia penningebidrag afsetts att bereda lärarne en förmän utöfver hvad de vanligen åtnjuta, hafva Rikets Ständer ansett så beskaffade donationer icke heller böra lagas i beräkning vid bestämmandet af lärarnes uti statsmedel utgående aflöning; — och hafva, under iakttagande häraf samt med afseende jemväl å sådana särskilda fall, der en eller annan donation synts vara dragen från sitt ursprungliga ändamål, Rikets Ständer fästat uppmärksamheten vid följande förhållanden: a).
Då, enligt
Fjerde punkten i de rörande ofvannämnda donationer af E. K. Maj:t meddelade ”uppgifter”, de af Grosshandlaren C. M.
Nyström till Norrköpings skola anslagna gåfvomedel, hvaraf räntan skulle utdelas ”lill de fattige i skolan”, lör närvarande äro använda sålunda, att af ränteinkomsten ett belopp af 150 R:dr delas mellan lärarne i violinspelning och ritning, 120 R:dr utgå lill stipendier och 300
R:dr till en af läroverkets Kolleger, i hvars lön de äro inberäknade, hafva Rikets Ständer ansett det med donationen afsedda ändamål här icke vara uppfylldt, och torde närmare utredning af förhållandet erfordras, innan nämnde lärares lön al statsmedel kan till beloppet definitivt bestämmas. b).
Uti 7:de punkten meddelas, bland annat, att till Söderköpings läroverk blifvit år 1795 anslagne frälseutjorden Thyketorp och frälseqvarnen Byqvarn ”till inrättande af ett nytt Kollegat för ali bereda ungdomen tillfälle att erhålla undervisning ”i skrif- och räknekonsten, äfvensom i de mest nödvändiga lefvande europeiska språk, ”tyskan, franskan och engelskan, samt, om tiden sådant medgäfve, i de första grun”derna af Kemien”; varande åtkomsten al Thjketorps utjord, 18 tunnor spanmäl och 226
R:dr 80 öre, såsom inberäknade i lönen för en lärare vid skolan, af Statsverket disponerad, men deremot den genom besparade arrenden för frälseqvarnen bildade kassa, 2,783 R:dr 72 öre, äfvensom afkomslen af qvarnen till och med år 1862 mot uppgifvet vilkor till Söderköpings stad öfverlemnad. c).
Enligt 12:te punkten eger skolan i Lidköping en äldre donation, den Liedrotska, om hvilken inga andra upplysningar kunnat erhållas, än att kapitalet uppgår till 500 R:dr R:mt, hvaraf årliga räntan fördelas lika mellan Rektor och kollega, utan alt verka minskning i nämnde lärares af statsmedel utgående löner; — men då det icke blifvit uppgifvet och än mindre torde kunna styrkas, att något särskildt förbehåll varit vid denna donation (åstadt, anse Rikets Ständer berörda ränlemede! böra llän skolans statsanslag afräknas i män af nuvarande lärares afgång. d).
Af 14:de punkten inhemtas, bland annat, att en af Rådmannen Oman i Örebro (ovisst vid hvilken lid) till Kollegerna derstädes skänkt gård blifvit, emedan de ej kunde underhålla densamma, med vederbörandes bifall å auktion försåld för 166 R:dr 32 sk.
B:ko, saint alt räntan å såväl denna summa, som å de af Fru Robsahm donerade kapitaler 5,000 daler (277 R:dr 37 sk. 4 r:st B;ko) och 33 R.dr 16 sk.
B:ko, utgörande, efter 5tV procent, 40 R:dr 84 öre, är i nuvarande stat inberäknad i tre lektorslöner med 12 R:dr 70 öre för hvardera, eller tillsammans 38 R:dr 10 öre; och ansåges skilnaden mellan hvad slaten upptager och det verkliga räntebeloppet härröra deraf, alt de Robsahmska stipendiimedlen blifvit för högt beräknade, — Då emellertid i följd häraf, för närvarande saknas tillförlitlig grund för bestämmandet af statsanslagen till berörda lektorslöner, torde det vara nödigt, att förhållandet med dessa ränlemedel närmare undersökes. e).
Genom testamente af' den 8 December 1762 hade Assessoren J. Westman Jacobsson anslagit räntan af 20,000 daler kopparmynt, att ”utgå till Adjunctus Gymnasii i Westerås, såsom en viss och årlig tillökning i den lön, som han eljest efter ”stat Expeditions-Utskottets Forsing till underd.
Skri/vn/se N:e '197. 169 ”stat åtnjuter’; varande (enligt 16:de punkten) nämnda ränta, som numera utgör 83 R:dr 33 öre årligen, inberäknad i lönen lör en af läroverkets Adjunkter.
1 betraktande af de anförda ordalagen i berörda testamente, torde någon minskning al läroverkets uti statsmedel utgående adjunklslöner i anledning af denna donation icke böra ega rum ; och skulle, enligt Rikets Ständers tanka, donationens ändamål, sedan numera Gymnasii-adjunktsbefattningen upphört, närmast vinnas derigenom, att omförmälda räntebelopp tillerkändes den äldste af Läroverkets Adjunkter såsom tillökning i den enligt slat utgående lönen. /).
Beträffande det bidrag i lönetillgångarne för Fahlu skola, som af Bergslaget utgår med 80 R:dr årligen, men hvilket bidrag, såsom i 17:de punkten närmare för mäles, torde komma att upphöra vid de lärares afgång, åt hvilka detsamma för när varande är anvisadl, torde endast för framtiden böra iakttagas, att skolans statsanslag bör ökas i den mån indragning af omförmälda särskilda tillgång kan komma att ega rum. g).
Då, eldigt Rikets Ständers bär ofvan uttalade åsigt, donationer, särskildt gifna såsom hyresbidrag, icke böra inberäknas i de löneförmåner Staten består, torde, i öfverensstämmelse härmed, för Rektor vid
Sala skola böra beviljas en tillökning i nuvarande lönebelopp med 30 R:dr, motsvarande de lill honom af staden anslagne, men på sätt i 18:de punkten förmäles, i rektorslönen för närvarande inberäknade hyresmedel. A).
Sedan Domprosten, Doktor H. Sjögren år 1806 donerat dels en summa af 2,000 R:dr Riksgäldssedel-, hvaraf årliga räntan borde såsom löneförbättring tilldelas de fyra Kollegerne i Wexiö och de tvänne i Jönköping och sålunda fördelas, alt hvar och en af de förre erhölle 15 R:dr och hvardera af de sednare 10 R.dr, allt B:ko, samt dels eli belopp af 666
R:dr 32 sk. nämnde mynt till anskaffande af ”nya ”och Iria boningsrum för de fyra Kolleger och Apologister i Wexiö, genom uppförande ”al en öfvervåning pä nya skolhuset”, så är för närvarande, enligt 19:de punkten, hela denna donationsfond, som nu utgör ett kapital af 6,000 R:dr Runt, sålunda använd, att den årliga räntan, 342 R:dr, ingår i den ordinarie lönen för en af Adjunkterna i Wexiö.
Då denna disposition af ifrågavarande donationsmedel icke synes öfverensstämma med de al gifvaren meddelade föreskrifter, enär räntan af den tredjedel utaf kapitalet, som var a (sedd till anskaffande af fri bostad åt lärarne, icke bör uti deras lön inberäknas i annat fall, än om de derjemte åtnjuta boställsrum, torde närmare utredning i dessa hänseenden vara erforderlig. i).
Af 20:de punkten inherntas, bland annat, att, genom Kongl.
Brefvet den 4 September 1811, hela den så kallade Wisingsö-fouden, hvars tillgångar ursprungligen bestått af afkastningen utaf omkring fyratio mantal, blifvit, med undantag af tvänne hemman, anslagen att, i förening med Jönköpings skolfond, användas lill utvidgande al nämnde stads skola, så att densamma äfven kunde ”tjena till industriskola, eller att lemna sådane ynglingar undervisning, hvilka ingå uti handels- eller näringsståndet” ; men härvid saknas nödiga upplysningar om såväl denna fonds nuvarande tillgångar, som sältet, hvarpå desamma användas, hvilka omständigheter således böra vidare utredas. A).
Då, enligt 21:sla punkten, såsom lönebidrag för en af Adjunkterne vid Malmö skola äro i slaten upptagne 7 Hulr 50 öre, utgående af Malmö Hospilalskassa, men Hospitalsloreståndaren (på grund af en från SeraGmer-Ordens Gillet till E. K. Maj:ts Befallningshafvande i Malmöhus län under den 15 April 1829 aflåten skrifvelse, Bih. till U.
Prot. '1859 fr 1890. iO Satnl. i A/d. 2 liand.
Supp/. 22 170 Expeditions-Utskottets Förslog till underd.
Skrifvelse N:o 191. hvari utbetalningen af berörda belopp medgifves endast tillsvidare och intill dess lärarnes löner blifvit förbättrade) vägrat att numera erlägga denna summa; torde det vara nödigt att beloppet, derest ej Hospitalskassan kan lagligen förpligtas att detsamma fortfarande utgifva, af Statsverket ersättes. /).
År 1762 bade, enligt hvad 28:de punkten innehåller, Assessoren C.
F. von Döbeln till skolan i Warberg skänkt ett kapital af 300 Daler silfvermynt, hvaraf årliga räntan skulle, ”efter bästa velt och samvete utdelas till skolans docenter.”
Af detta kapital, som nu utgör 75 R:dr R:mt, fördelas räntan lika mellan Rektor och förste Kollega.
Till samma läroverk bade äfven Rektor J.
Grimbergs enka, A. C.
Strömmer, testamenterat ett belopp af 300
Daler silfvermynt, med föreskrift, alt årliga räntan skulle tillfalla skolans Rektor, derest han är af gifvarinnans eller Rektor Grimbergs slägt, men i annat fäll delas lika mellan Rektor och de torftigaste disciplarne.
Denna ränta, som i början utgjorde 18 daler silfvermynt, utgår nu med 3 R:dr 60 öre. hvaraf Rektor erhåller den ena hälften och lärjungarne den andra.
Då häraf icke inhemlas, huruvida emot dessa donationsmedel svarande minskning i lärarnes lön af statsmedel blifvit iakttagen, hvilket emellertid synes böra ega rum, torde närmare utredning härutinnan erfordras. vi).
Af 28:de punkten inhemtas vidare, alt en af lärarne vid läroverket i Warberg åtnjutit någon andel i den af Per Leverentson och hans hustru år 1619 stillade donation å 1,000 ”blanka riksdaler”, hvaraf räntan, enligt teslalors föreskrift, skulle med en tredjedel utgå till medellösa ynglingar i Warbergs skola och med återstoden efter uppgifven fördelning till de fattige i Warbergs stad samt i Walla och Slebs socknar, äfvensom tdl sistnämnda sockens kyrka; — och äro af nämnde donationsmedel för närvarande 22 R:dr 88 öre upptagne bland Statens lönelillgångar för läroverket.
Då del sätt, hvarpå dessa medel sålunda användas, tydligen är stridande mot det ändamål, testator afsell och föreskrifvit, torde, i händelse desamma ej framgent blifva för läroverket att påräkna, ersättning med motsvarande belopp böra al Statsverket beredas. n).
Enligt 32:a punkten skänktes af J. W. Burman år 1838 till Frösö skola 2,000 R:dr B:ko, med föreskrift att Rektor, i samråd med Inspektor och andra för lärosätet intresserade personer, egde att besluta, om och hvilka behof påkalla att af donationen afhjelpas; varande af gifvaren förslagsvis hemsläldt, ali dermed måtte grundläggas en femte klass, så alt ynglingar kunde derifrån direkt dimitleras till universitetet.
Denna fond, som den 31 December 1858 utgjorde 4.284 R.dr 25 öre, har icke varit bland statens tillgångar för Elementarläroverken upptagen; men då det synes skäligen kunna ifrågasättas, om icke numera, sedan Östersunds skola blifvit till högre Elementarläroverk ulvidgadt, räntan af berörde fond bör ingå i beräkning vid bestämmandet af skolans statsanslag, torde upplysning böra meddelas, huruvida donalionsbrefvet innehåller någon bestämd föreskrift i motsatt syftning, hvarigenom en sådan åtgärd skulle förhindras.
Rikets Ständer, som i öfrigt icke funnit något att erinra i afseende å det sätt, hvarpå ifrågavarande donationer till Rikets Elementarläroverk, enligt ofvanberörde uppgifter, för närvarande äro använda, få i anledning häraf underdånigst anhålla, det E. K.
Maj:t täcktes uti här ofvan omförmälda särskilda frågor låla verkställa den ytterligare utredning af vissa donationers tillkomst och beskaffenhet m. m., som Rikets Ständer funnit vara erforderlig, samt att E. K. Maj:t derefter behagade vidtaga de åtgärder, som linnas af omständigheterna påkallade. Expeditions-Utskottets Förslag till anderd.
Skrifvelse N:o 197. 171 45:o. Sedan E. K.
Maj:t låtit, genom den inom
Ecklesiastik-deparlementet varande afdelning för handläggning af ärenden rörande allmänna uppfostran och undervisningen, upprätta förteckning öfver samtliga lärarne vid Rikets Elementarläroverk och de deni, enligt fastställda grunder, för instundande statsreglerings-period tillkommande lönebelopp, har, uti skrifvelse till Rikets Ständers Slals-lJlskott af den 14:de
December nästlidna år, Chefen för Ecklesiastik-deparlementet, på E. K.
Maj:ts nådiga befallning, samma förteckning till Utskottet öfverlemna!, för att tjena tili ledning vid bestämmandet af de anslag, sorn för nämnde tid böra i omförmälda afseende påräknas, hvarvid Deparlements-Chefen till iakttagande meddelat, dels att E. K. Maj:t i öfverensstämmelse med Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse den 23 Februari 1858, under den 26 sistliden November förordnat, alt ytterligare en lärare, utöfver det i stat bestämda antalet, skall vid Kalmar högre Elementarläroverk anställas med samma rättigheter och skyldigheter som ordinarie lärare, dels ock att E. K. Maj:t, med gillande af Rikets Ständers för deras del fattade beslut, funnit godt i nåder förordna att, der prebendepastorat äro med lärareplatser vid Elementarläroverken förenade, desamma skola, i mån af inträffande ledighet, indragas, undantagande likväl sådana, som åtfölja theologie lektorsbeslällningar; lill följd hvaraf och efter det vederbörande