Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, alt en ledamot begärt att ben, andra slag, oarbetade, vid propositionens framställande, måtte skiljas ifrån öfriga under artikeln ”B e n” förekommande rubriker, och hemställde Hr Landtm, nu först, om R. o. Ad. behagade bifalla Utskts förslag rör:de lullbestämmelserna för ben, med undantag af ben, andra slag, oarbetade.
Hr Landtm, yttrade, att under diseussionen bifall blifvit yrkadt dels å Utsk:s första förslag, som bestämde utförselstullen för ben, andra slag, oarbetade, till 4 sk., dels till Den 8 December e. m. *9* det sednare förslaget, som bestämde samma tull till i sk.; dessutom hade äfven under discussionen denna tull blifvit föreslagen dels till 3, dels till 2 skillingar, hvarjemte man äfven ansett att sådana ben borde vara fria från utförselstull.
Till undvikande af så mångå olika meningar, förenade sig de ledamöter, hvilka yrkat bifall till Utsk:s betänk.
N:oji, äfvensom de, hvilka yrkat 2 sk. utförselstull, med dem, som ansett denna tull böra bestämmas till 3 sk.; och de ledamöter, hvilka yrkat frihet från tull vid utförseln, förenade sig med dem, som yrkat utförselstullens [bestämmande till 1 sk.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, 0111 R. o. Ad. ansåg, att, i enlighet med hvad II1 sk. föreslagit, införseln af ben, andra slag, oarbetade, borde vara fri från tull.
Hr L andtm. hemställde derefter, om R. o. Ad. ansåg att, i enlighet med hvad Ulsk. i utlåt.
N:o 3o föreslagit, utförselstullen å ben, andra slag, oarbetade,^borde vara 1 sk. per lispund.
Då Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna att ja öfverröstat nej, begärdes votering.
Deri som anser att utförselstullen å ben, andraslag, oarbetade, bör bestämmas lill 1 skilling per lispund, voterar ju den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, bestämmes ofvannämnda tull till 3 skillingar per lispund.
Efter voteringens slut, befunnos rösterna hafva'utfallit, som följer: Ja — 14.
Nej •— 20.
Fortsättningen af detta måls pröfning uppsköts till nästa plenum. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ till 12 om natten.
Onsdagen den 9 December i84o.
Upplästes ett frän Exped.Ulsk. ankommet mern.
N:o 19, nied öfverlemnande af förslag till und. skrifvelse ang:de reglering af riksstatens första hufvudtitel.
Derjemte föredrogs Exped.Utsk:s förslag N:o 162 till R.
Sirs und. skrifvelse till K. M., ang:de regleringen af utgifterna under riksstatens i.'sta hufvudtitel.
Begärdes på bordet af Hr von Hartmansdorff, Au g., och Frih.
Cederström, Jacob. Likaledes begärdes på bordet af samma ledamöter Exped.
Utskts förslag till R.
St:s und. skrifvelse!’ till K. M.:
N:o i63, angtde reglering af utgifterna å riksstatens 6:te hufvudtitel ; N:o 164, angtde regleringen af utgifterna å riksstatens 7lde hufvudtitel; N:o 165, ang-.de reglering af utgifterna under riksstatens 8:de hufvudtitel.
Upplästes till justering Exped.Utsk:s förslag
Nro 166 till R.
St:s und. skrifvelse till K. M , angtde beviljadt anslag till det af Professoren Doctor Nils Akerman i Stockholm inrättade Orthopediska Institut, samt arfvode till Professoren personligen.
Cederström, Jacob: Efter den uppställning, som expeditionen nu har, skulle man kunna tro, att den läkare, som skall tilläras den orthopediska sjukbehandlingen af Professor Åkerman, ovillkorligen skulle blifva institutets föreståndare efter bemälde professor.
Detta lär ej vara meningen, utan endast att den unge läkaren skall inläras för alt kunna blifva föreståndare.
Jag anhåller att af Ståndens prot.utdr. få inhemta ordalydelsen af besluten i frågan, om den ej är sådan jag förmodar; ty eljest skulle Stånden i förväg hafva beslutat hvem som skall blifva Hr Åkermans efterträdare.
Ridd.Secret. uppläste PresteSt:s af R. o. Ad. och BorgareSt. antagna inbjudning i ämnet, hvaraf inhemtades, att Ståndet beslutat det villkor för anslaget, att en yngre läkare af Professor Akerman vid institutet antages såsom dess biträdare, hvilken af honom undervisas i den orthopediska läkarekonsten, för att sålunda bildas att en gång efter Professor Åkerman kunna blifva institutets föreståndare.
Den 9 December f. ra.
Cederström; Då detta möjligen kunde anses som ett skriffel, hemställer jng, om ej det kunde rättas i öfverensstämmelse med det upplästa heslutet, eller ock alt expeditionen mätte återgå till Exped.Utskottet. R. o. Ad. godkände förslaget till underd. skrifvelse, med den rättelse, ali ordet ”kunna” skulle på sitt ställe i skrifvelsen införas.
Ånyo föredrogs BaneoUtskrs förliden gårdag på hordet lagda mein.
N:o 128, med förslag till sammanjemkning af RiksSt:ns skiljaktiga beslut i anledn. af Utsk:s utlåt.
K:o 10g.
Cederström, Jacob, upplästes de åtföljande reservationerna.
Jag anhåller att de inbjudningar, som afgålt så väl från R. o. Ad. som PresleSt. i denna fråga, måtte blifva upplästa, på det alt man malte få se de beslut, som Stånden med anledning deraf fattat, så att frågan måtte blifva klar i afseende på en annan inbjudning, som ägt rum, och om någon contra-propos. är af nöden.
Ridd.Secret. anmälte, att han väl icke nu hade prot.utdr:n lill hands, men att of anteckningarna i diarium funnes, det PresteSt. lagt R. o. Ad:s inbjudning tili handlingarna, och att BorgareSt. icke antagit densamma; från BondeSt. vore ännu ingen underrättelse i ämnet ankommen.
Hr Ridd.- Secret:n gifvit, att R. o. Ad:s inbjudning af PresteSt. är lagd till handlingarna, — naturligtvis derför att PresteSt. fattat enahanda beslut, — af BorgareSt. icke antagen, men att ingen underrättelse ankommit ifrån BondeSt ; så anser jag alt reservanterne hafva rätt, som påstått, alt Utsk. bort med jemkningsförslag inkomma innan det afgaf förslag till voler:s-propos:r, ty om BondeSt. skulle förena sig med R. o. Ad. samt PresteSt., så förfölle all fråga om votering.
Jag begär alltså propos. till återremiss af detta betänkande.
Frågan 0111 inbjudningen förevar visserligen äfven i Utsk., men då det muntligen upplystes, emedan det ej kunde ske medelst de särskildta Ståndens prot.utdr., som ej ankomma till Utskm, att R. o. Ad:s inbjudning icke blifvit antagen, som det sades under discussionen, hvarken af Borgare- eller BondeSttn; så Lunde icke
Disk. framställa någon propos. på inbjudningen alt förena sig i R. o. Ad:s beslut, såsom endast onödigtvis ledande till tidsutdrägt.
Således kunde ej något annat komma i fråga, än att söka åstadkomma en förening mellan Borgareoch BondeSt:ns beslut, hvilket var den enda jemkning sorn 18 H. 25 >94 Den 9 December f. m. kunde ifrågasättas.
All annan åtgärd hade varit att draga nt på tiden med salen.
En återremiss skulle i hvad fall som helst tjena till alldeles ingenting.
Dessutom är det icke troligt att BondeSt., som vill hafva 2 millioners reserv-fond, skulle alsta ifrån yrkandet derom och förena sig med ft. o. Ad., som vill hafva ingen.
Om äfven BondeSt. skulle förena sig med R. o.
Ad , är väl dermed saken afgjord, men det skadar ju ändå icke, att för den motsatta händelsen voler:spropos:r äro på förhand bifallna, hvarför jag tillstyrker antagande af desamma.
Den siste talarens yttrande styrker mig än mer att begära återremiss.
Han måtte väl erkänna, att här icke ar fråga så mycket om sak, som icke mera om form; men det kan äfven blifva fråga 0111 sak, ifall R. o. Ad. och de öfriga Ständen skulle bifalla betänk.
0111 voter:sproposln samt ordföranden i BancoUtsk. sammankallade ledamöterna i det förstärkta BancoUtsk. på den första plenifria dag för att afgöra saken; ty 0111 tilläfventyrs man derefter erhöll underrättelse att BondeSt. hade bitradt R. o. Ad:s mening, komme den i det förstärkta Utsk. skedda voteringen att förfalla, följaktligen äfven Ständernes beslut.
Uti en sådan oformlighet vill jag icke deltaga, och Utsk. hade icke bort framkomma med delta betänk, förr än prot.uldr. ankommit ifrån alla Stånden, som utvisa huruvida dessa instämt eller icke i R. o. Ad:s beslut.
Jag måste alltså förnya min anhållan, att R. o. Ad. ville återremittera detta betänk., som eljest möjdgtvis kunde leda till en oformlighet.
Jag vill blott fråga hvad Utsk. skall göra med betänk., när det kommer tillbaka, ty någon åtgärd ifrån Utsk:s sida kan ej ifrågakomma.
Det enda som nu kan ske, är att låta saken hvila till dess BondeSt:s beslut blifvit kändt af R. o. Ad , som derefter kunde fatta sitt beslut.
Då det blifvit upplyst att BancoUtsk. redan har vidtagit en åtgärd i afseende på sammanjemkning, nemi. att söka förena Borgareoch BondeSt:ns beslut tiJl likhet sins emellan, och grundlagen icke bestämdt uttrycker i hvilken form eller på hvad sätt sådana sammanjemkning-.förslag skola uppställas, samt upplyst ar, att inbjudning ägt rum till Borgan-- och Bondesen att instämma i R. o. Ad:s beslut, rnen blifvit afslagen, tror jag att det är lika föga gagnande i sak som onödigt i lorm att nu fördröja afgörandet af denna vigtiga fråga, endast för att iakttaga en form, sorn icke är af behofvet påkallad, hvilket säkerligen skulle bidraga till riksdagens utdragande ännu några veckor.
Jag tillstyrker således bifall till Ulskrs betänkande.
Ridd.Secret. anmälte, alt vid närmare efter - D * n g
December f. m. seende befunnits, att (Jenna morgon från BondeSt. ankommit prot.utdr. i ämnet, hvilket upplyste att nämnda Stånd afslagit R. o. Ad:s ilrägavar. inbjudning.
Sedan prot.utdr. från BondeSt. numera ankommit lill R. o. Ad., hvarigenom synbart är att BondeSt. afslagit inbjudningen; så finnes visserligen icke nu mera något hinder för bilall till Utsk:s förslag.
Genom förfall frånvarande, då detta BancoUlskts betänk, inom Utsk. afgjordes, vågar jag anhålla att R. o. Ad:s samt PresteStrs beslut i frågan mätte uppläsas. R. o. Ad:s och PresteSt:s i detta ämne fattade beslut blefvo i anledn. häraf upplästa.
Uppå derefter framställd propos. blefvo de föreslagna voter:s-piopositionerna af R. o Ad. gillade.
Likaledes gillade R. o. Ad. den föreslagna voter:s-propos:n uti BancoUtsk:s förliden gårdag på bordet lagda mern.
Ä:o 12g, innefattande förslag till samman jeni k ning af RiksSttns skiljaktiga beslut i anledn. af Utsk:s utlåt:n JN:is 21 och 65.
Vid förnyad föredragning af StalsUlsk:s förliden gårdag på bordet lagda mein.
N:o 3g8, i anledn. af ålerremiss å mern.
JN:o 3go, blef mern.
N:o 3g8 lagdt till handlingarna.
Fortsattes profningen af Bevilln.Utsk:s utlåt.
N:o 21, ang:de tu11— bevillningen.
Frånvarande från plenum i går e. in., vågar jag anmäla min reservation emot det beslut R. o. Ad. då fattade, hvarigenom tilläts utförsel af ben emot tull.
Jag anser denna artikel vara af beskaffenhet att icke böra få utföras, emedan den är ibland dem, genom hvilka naturen reproducerar sig sjelf.
Likaväl kunde man tillåta, alt Sveriges fruktbara matjord tilläts till utförsel, ifall man behagade fästa uppmärksamheten derpå.
Bensvart, Benkol eller Bister.
Utskottets förslag bifölls Bernsten.
Vidblifvande vid föreskrifterna i 1835 års taxa i afseende på denna artikel yrkades af en ledamot, men bestreds af flera, som yrkade bifall till Utsk:s förslag.
Uppå derefter framställd propos. blef Utsk-.s förslag af R. o. Ad. bifallet. igö D « ii g December f. ro.
Bilder; B i I d t h u g g e r i-a r b e t e n af träd och ar* c li i t e c t o n i s k a arbeten.
I afseende på dessa artiklar, yrkades dels att deras afgörande borde uppskjutas till artikeln "Slöjdevaror’’ pröfvades, dels att införselstullen å ”hilder, andra slag,” borde bestämmas till i5 proc., hvilka båda förslag af åtskilliga ledamöter beslredos.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg pröfningen af denna punkt böra uppskjutas.
Utskts förslag angtde bilder, med den förändring att införselstullen å "bilder, andra slag," förhöjdes till t5 r:dr af too r:drs värde.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Uisk:s förslag rör:de bildthuggeri-arbeten.
Vid den nu uppkomna discussionen yrkades, dels alt införselstullen, i enlighet med 1835 års taxa, borde bestämmas till ao proc.; dels bifall till Utsk:s förslag; dels att rubriken borde förändras till Bildthuggeri-arbeten af träd och architectoniska arbeten af alla slag; dels ock all denna i n— brik borde fördelas i tvänne classer med bestämmande, att dessa arbeten, dä de äro föi färdigade af Svenska konstnärer, skola vora fria från tull både vid införsel och utförsel, men, då de äro förfärdigade af andra konstnärer, skola bära en införselstull af i5 procent.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg att lubriken å den nu föredragna artikeln ”Bildthuggeri-arbeten” borde vara sådan, som Utsk. föreslagit den.
Uppå derefter framställd propos. beslöt R. o. Ad., att rubriken borde lyda sålunda:
Bildthuggeri-arbeten af träd och architectoniska arbeten af alla slag.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde derefter, först om R. o. Ad. ansåg att införselstullen borde bestämmas till i5 r:dr, och derefter om den borde bestämmas i enlighet med i835 års tulltaxa.
Båda propositionerna blefvo med ja och nej besvarade.
Uppå derefter framställda propos:r beslöt R. o. Ad., att sådana arbeten, som den nyss antagna rubriken omtalar, skola vara fria från tull så vid in- som utförsel, då de äro förfärdigade af Svenska konstnärer, men att de, då de äro förfärdigade af andra konstnärer, skola vid införseln beläggas med en tull af i5 r:dr för ioo r:drs välde och vid utförseln vara fria från tull.
December f, m, 197 Bleckslaga re-ar beten.
Åtskillige taht re yrkade, all införselstullen å denna artikel borde så bestämmas, att den utgjorde 33^ proc. af det utsatta tullvärdet, hvilket åter bestreds af ganska många andra ledamöter, hvilka yrkade bifall å Utsk:s förslag.
Piopides starka ja, blandade med nej.
Då Hr Landtm, förklarade, det lian trott sig finna alt ju öfverrösta! nej, begärdes votering.
Upplästes till justering och godkändes följande voterisproposilion :
Den som bifaller Bevilln.Utskrs förslag till tullbestämmelser för bleckslagare-arbeten, voterar ja; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, antages förslaget med den förändring, alt införselstullen å ofvannämnda artikel bestämmes till en tredjedel af tullvärdet, efter skålpund beräknadt.
Efter voteringens slut, befunnos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — 5g.
Fortsättningen af målets pröfning uppskjöts till eftermiddagens plenum. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. till 3 e. m.
Onsdagen den 9 December i84o. Plenum kl. 6 e. m.
N:o 21, ang:de tulfbevillningei). tgS De n‘g
Decem b]« r c. m Blod.
Ulskoltets förslås bifölls. B I o d i g I a r.
Tullfri utförsel af denna vara yrkades af några ledamöter, men bestreds af andra.
Blommor, artificiella.
Blommor, blad till artificiella.
Uppå framställd propos. blef Utskottets förslås af R. o. Ad. bifallet.
Blomsterlökar; Bly; Blyerts.
Utskottets förslag rör:de dessa trenne artiklar biföl los.
Den förändring föreslogs uti hvad Utsk. i afseende på denna punkt hemställt, att timmernians-blyertspennor skulle ställas främst, och derefter de fina, linder benämning af alla andra slag, allt med bibehållande i öfrigt af de tullbestämmelser Utsk. föreslagit. R. o.
Ad. beslöt, att redactionen skulle förändras lill följande lydelse: T1111v.
Qv. för tullb.
Inf.tull.
Utf.tull. 20 sk.
Timmermans-, i skålpund. 4 sk. fria. 3 r:dr. alla andra slag. i skålpund. 3o sk. fria.
R I y s o c k e r; Blår.
Utskottets förslag rörtde dessa tvänne artiklar biföllos.
Bläekpulfver.
Emot Utskts förslag yrkades att tullbestämmelserna i i835 års taxa borde i afseende på denna artikel bibehållas.
Bokstafsstämplar.
Borttagandet af den lilla utförselstullen å förslitna och obrukbara stilar eller stilskrot, yrkades af åtskilliga ledamöter, äfvensom en ledamot föreslog att införselstullen å stilskrot skulle bibehållas sådan den i ■ 835 års taxa finnes bestämd.
Utskottets förslag bifölls med den förändring, att för förslitna och obrukbara, eller stilskrot, införselstullen bestämdes i enlighet med i835 års taxa till i sk, per skålpund, och att utförseln deraf ansågs böra vara fri från tull.
Bok- och köp par s ti cks-s vä r ta; Bolus.
Utskottets förslag rör:de dessa tvänne artiklar bifölls.
Den 9 December e. m. '99 Bomull.
För denna vara yrkades, dels af en talare frihet från tull vid införsel, dels af en annan samma införselstull, sorn i8>5 års taxa bestämmer.
Hvad Utskottet föreslagit bief af R. o. Ad. bifallet.
B o r s t a r.
Pröfningen af denna artikel uppskjöts, på derom gjord hemställan, tills slöjdevaror i allmänhet förekomma.
Bouillon de poclre, Emot Ulsk:s förslag yr kades af några talare bibehållande af 1835 års taxa i denna del, hvilket åter bestreds af många andra, hvilka yrkade bifall till Utsk.vs förslag.
Uppå derefter framställd propos. blef Utskottets förslag bifallet.
Broderade arbeten; B r u n e I I e r.
Utskottets förslag ronde dessa tvänne artiklar bifölls. Brunste n.
Atskillige talare föreslogo, att utlörselslullen borde försvinna, hvaremot invändningar gjordes af andra talare.
Utsk:s förslag blef af R. o. Ad. bifallet.
Brännvin och Sprit.
Emot Utsk:s framställning yrkades, dels att Utskts förslag i betänk.
N:o 21 vöre det som borde antagas; dels att införselstullen å genievre, ar ra c, rum och cognac borde nedsättas till 24 sk. kannan; dels alt, hvad cognac anginge, borde bestämmas, att den som finge införas, skulle vara införd från Frankrike, likasom genievren skulle vara införd från Nederländerna; hvarjemte yrkades, att propositionerna borde åtskilja de under hufvudrubriken förekommande olika ämnen elter de speciella rubrikerna, eller’ åtminstone så att de, å hvilka införselsförbud blifvit yrkadt, skiljdes från dem, å hvilka ett sådant ej varit i fråga.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att, då flere talare begärt att de under rubriken brännvin och sprit införda artiklar skulle vid framställandet af proposrn åtskiljas i tvänne classer, Hr Landtm, ansåg sig böra hemställa, om R. o. Ad. fann alt propos. först borde framställas på de slag af brännvin och sprit, hvilka Utsk. i utlåt.
N:o 3o föreslagit böra emot tull få införas.
Då en ledamot nu yrkade att propos. måtte framställas å förslaget uti betänk.
N:o 21, yttrade 200 Den 9 December e. i«, Hi’ Frih. o, Landlni., alt lian ansåg propostn böra först framställas på hvad utlåt.
N:o 3o innehölle, emedan det vöre Ut-k:s sednare förslag, hvilket Uuk. slutligen, efter erhållen del af anmärkningarna inom Stånden, uppgjort, alltid med öppen rätt för R. o.
Ad att afslå detta utlåt, och antaga förslaget i N:o 21.
Under den discussion, som nu uppkom, yrkades af några ledamöter, att vid propositionens framställande de underafdelningar, hvilka icke voro i fråga att förbjudas lill införsel, först borde föredragas, och sedan de, hvilka borde förbjudas, under benämningen af alla andra slag; af andra yrkades, att hvarje underafdelning särskildt börtie föredragas; och af en ledamot, att han, vid den första afdelning af utlåt.
N:o 3o, som föredroges, finge vid begäran om votering förslaget i betänk.
Wto 21 till contra-proposition.
Hr Frill. o. Landtm, yttrade, att den framställning lian gjort i afseende på sättet att fatta beslutet, belt och hållet, efter Hr Landtnäs tanke, öfverensstämt med deras mening, hvilka velat skilja de sorter, som borde förbjudas, från dem, hvilka borde tillåtas till införsel.
Hr Landtm, hade nemi. föreslagit, att R. o. Ad. först skulle besluta i afseende på de sorter brännvin och sprit, som Utsk. föreslagit att kunna införas, nemi. genievre, cognac, rum och arrac.
Hr Landtm, trodde, att detta vore så enkelt, att några skiljaktiga meningar i det fallet icke bort uppslå; då sådant likväl inträffat, och för att komma lill slut med saken, torde R. o. Ad. finna, att en föredragning i den ordning, hvaruti Utsk. i utlåt.
N:o 3o framställt sitt förslag, icke kunde förnekas, och alt således öfvergång dertill nu måhända vore det rigtigaste; Hr Landtm, finge således begynna nied föredragningen af dessa frågor i den ordning Utsk. dem uppställt, hemställande likväl till R. o. Ad., huruvida icke R. o. Ad. skulle behaga förbehålla sig att, sedan tullbestämmelserna ronde brännvin och sprit blifvit genomgångna, vidare pröfva de ordalag hvaruti besluten skola affattas.
Skulle t. ex. R. o.
Ad. besluta lika tull på genievre, cognac, rum och arrac, såg Hr Landtm, icke att R. o. Ad. genom de särskildta besluten borde låta förhindra sig att uppfatta föreskriften derom på del enklaste sätt.
Hr Landtm, yttrade, att den första underafdelning, som förekomme, vore "Genievre, Holländsk, af till och med 12 graders styrka.’’ Utsk. hade föreslagit införselstullen till 32 sk. per kanna; en ledamot hade yrkat dess bestämmande till 24 sk.
Hr Landtm, ville först framställa propos. å Ulsk:s förslag, hemställande Hr Landtm, nu, om R.
D«n g December e. tu. aoi R o. Ad behagade bifalla Utsk:s förda® rör:de tullen för genievre, Holländsk, af till och med 12 graders styrka.
Ropades starka ja, blandade med nej Då Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna att ja öfverrösta! nej, begärdes votering, under anhållan att hela försl iget rörtde brännvin och sprit i betänk.
JNT:o 21 måtte blifva contra-proposition.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om det vore lämpligt att contra-propostn innefattade allt hvad betänk.
N:o 21 innehölle rörtde brännvin och sprit, då contra-propostn svårligen borde blifva mera omfattande än ja-propos:n vore, och trodde Hr Landtm, att contra-propos:n borde så uppställas, att den endast innehölle utur betänk.
N:o 21 hvad sorn motsvarade den utur N:o 3o hemtade ja-proposition.
Då i anledn. häraf dels fortfarande yrkades, alt contrapropos:n borde innehålla antagande af förslaget i betänk.
N:o 21; dels att den borde innehålla en införselstull af 24. sk. å genievre af till och med 12 graders styrka; dels att, om bifall lill förslaget i utlåt.
N:o 21 skulle antagas till contra-propos., ja-propos:n äfven borde göras mera omfattande eller motsvarande nej-propos:n; dels ock slutligen att en sådan contra-propos. icke borde tillåtas, sorn icke motsvarade ja-propos:n, yttrade Hr Frih. o. Landtm, att hvad ja-propos:n anginge, så kunde den, sedan votering derom blifvit begärd, icke ändras, och hvad åter anginge contra-propos:n, så vore det den ledamots rätt, som begärt votering, att föreslå den och få den under R. o. Ad:s pröfning, beroende det alltid på Ståndet att antaga hans förslag eller något annat till contra-proposition.
Atski11ige yrkade än vidare, att antagande af förslaget i betänk.
N:o 21 till contra-propos. skulle innefatta en olaglighet, och att Landtm, icke borde medgifva en sådan contra-proposition.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade sig hafva ansett, det han icke kunde vägra att till R. o. Ad:s bepröfvande framställa den begärda contra-proposm till bifall å förslaget i betänk.
N:o 21, hvilket äfvenväl under discussionen var begärdt. R. o. Ad. behagade finna, att ingen mening derigenom blefve undertryckt, såvida icke R. o. Ad. ansåge det beslut, som denna contra-propos. innefattade, vara det som i saken borde fattas, i hvilket fall väl minoritetens mening blefve af majoriteten undertryckt genom sjelfva beslutet, men ej genom kringgåendet af någon form. R. o. Ad. behagade finna, att alla de som önska att förbud skall qvarstå för sädesbrännvin, alla andra slag, äga frihet att icke instämma i gillande af förslaget uti N:o 21, och att aliade sorn önska 18 H. 26 302 Den 9 December e. ni. något annat, än detta förslag innehåller, borde votera emot detsamma, då de hade i formerna sin rätt öppen att göra sina meningar gällande; men R. o. Ad. behagade äfven finna, att här vore fråga om ännu en annan conlra-propos., den mening nemi., som yrkat att tullen för genievre, Holländsk, af till och med 12 graders styrka, måtte bestämmas till a4 sk. kannan.
Hr Landtm, hemställde nu först, om R. o. Ad. behagade till contra-propos. antaga förslaget i betänk.
Då Hr Landtm, förklarade, det han funnit nej hafva öfverröstat ja, begärdes votering.
Hr Frih. o. Landtm, föreslog, att votei:s-proposm måtte blifva sådan, att den som till contra-propos. yrkade bifall till förslaget i betänk.
N:o 21, voterade ja, och att om nej vunne, komme införselstullens bestämmande till 24 sk. att antagas såsom contra-proposition.
Den som till contra-propos. antager Bevilln.Utskts i betänk.
N:o 21 framställda förslag till tullbestämmelser för artikeln ”Brännvin och sprit;” voterar )3’ den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, antager R. o. Ad. till contra-propos., att införselstullen å genievre, Holländsk, af till och med 12 graders styrka, bestämmes till 24 sk. kannan.
Efter voteringens slut, befunnos rösterna hafva utfallit, som följer.
.Nej — 35.