Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter ettsädant reglerande afLöne-förhöjriingenoch säsom en naturlig följd deraf, fann Borgare-iständct, att all widare Lfwe'läggning om StatS-Utstottets yttrande, rörande Taffelpenningar för Herrar Hof-Cancelteren och Stats, Seereterarne, komme att förfalla. Z öfrigt och dä Riksdags Ordningens §, stadgar, att Riksens Ständers Zustitie-Ombudsman anses i alla afscnedcn lika med Konungens Iusiitie-Canceller, pröfwade Borgare-Ständet staligt, det borde äfwen Iustitie-Ombudsmannen under sin tjenstetid ätnjuta samma ökadelöning--fö'maner; utan att likwäl denna Löne-förhöjning mä rillämpas till de Personer, som utgöra hans expedition Och skulle om hwad Borgare-Ständet sälunda beslutat de Respective Med-Ständen samt wederbörande Utstött wördsamt och rvänligrn underrättas, blt suxrs.
S. D, De,, 17 April. 74l. S. D. Wid föredragning af Högloft.
Stats-Utffottets, r anledning af giorde anmärkningar, afg-fne ytterligare Betänkande, angående den ät Prästerskapet sä wäl i wederlag, som pä behaglig t:d, förlänte Spanmäl; bcflät Borgare-Ständet, att hwad Utskottet föresiagit, till alla delar gilia, med det tillägg, att hos Kongl.
Mant skulle r nnderdänigbet anhällas, det undersökningen om beffaffenheten af Präster ffapcts berörde inkomster sä tidigt warder anstald, att Riklens Ständer, efter inhämtad fullständig kännedom af detta ärende mä kunna detsamma ivid nästkommande
Riksdag titt närmare pröfning företaga. vt suprs.
S- D. Högloss. Stais-Utffottets Betänkande under den Li dennes, i anledning af yrkad Revision öfwer den under Kongl.
Commcrce-Collegii disposition stäende Manufactur-Fond, föredrogs och gillades- vt. supr».
S. D. Kongl. Majts Nädiga Proposition, angäende stället, hwarest Auction mä förrättas ä fastighet pä landet, som för gäld biifwit i mat tagen, blef, efter upläsaudet, af Borgare-Ständet till Högloft- Lag-Utskottet remiterad. vt supra, S.
D- Föredrogs och bifölls Högloft.
Stats-Utskot-tets utlätande af den i6:de i denna manad, i anledning af Riksdagsmannens frän Hallands Län Velli- (hlssnns Memorial, om inlösande af de i Halland belägna till Trippiika Arfwingarne i Holland förpantade goos. vt supra.
S- D- Gillades hwad Högloft.
Banco - Utskottet, utr Protocolls,Utdrag abden 25 dennes/yttrat lillbeswarans de af Hederwärda Bonde-Ständets anmärkning ivid Utstvltets förra utlätande under den 8
December nästlcdit är, angäende medel till Tackjerns Bergslagens understöd och npprätthällande. vtsuprs. S. D. Remiterades till Högloft. Lag-Utffotket Kongl. Majtts till Riksens Ständer aflätna Nädiga Proposition, rörande Agtensffaps skillnader, vt suprs. S. D. Hwad Högloft.
Allmänna Beswars, och Oes conomie»Utffoltet, uli Prskocolls-Utdrag af den rr siikki» - 742 Dey 17 April. lidne tillstyrkt, rörande föreflagne förändringar i de hittills gällande inrättningarne med Mätt, Mäl och Wigt, blef af Borgarc-Ständet gilladt. vt supra.
Lx iUralocallo. ik. D. Valerius.
Utdrag af Pro^ocollet, hällit uti Borgare-Ständets Plcrum ivid Riksdagen i Stockholm den i Martil 18 0. S. D. VilladeS Högloft. Stats-Utffottets Betänkande af den 22 December nästlidne är, i sammanhang med desi ytterligare uilätande af den 2z dennes, rörande Krono-Fiffen, Qwarnar, Färjor, Broar, med flera utarrenderade mindre Äro»o-Lägenheter. vt supra. vx krotocollo is. D. Valerius.
Utdrag af Protokollet, hällit uti Borgare-StändetS Plenum wid Riksdagen i Stockholm dcn 2 Marti!
I8io. S.
D. Under öfwerläggningen om Stats-Utstottets förnyade Finance , och Bewillnings-Förflag af den 2 sistl.
Februari! anmärktes, att de till f. d.
Konungens underhäll anflagne 66,6d6 Rd. Z2 si. funnos upförde tia afdragande pä Wäxel-tillgängen och säledes syntes beräknade i Hamburger Banco; hwarföre, och till förekommande af allt misitag, Borgare-Ständet ansäg nödigt, att härwid tydligen förklarades, det berörde underhälls-summa borde enligt Riksens Ständers beslut i Swenflt Bankomynt utgä; Öch skulle härom de Respektive Med-Ständen samt Statsutskottet wördsamt och wänligen underrättas, vt supra.
Lx Urotocoll» is. v.
Ut, Den 17 April. 743 Utdrag af Protocollen, hällne uti 8orgare»Ständets Plcni wid Riksdagen i Stockholm den 2 och 3 Marti! i«io. S. D. Till slutligt afgörande förebadeS, i samman» hang med Stats» Utskottets förra Betac kande af ren 23 sistlidne Nowember, rörande Finance - planen , Utfiottets förnyade Förflag af den 2 Februarii innewarande är, jemte Banco-Utffottets yttrande under den 13 i samm» mänad, samt öfrige detta ämne beträffande Handlingar, Bilagor och Calculer; och stadnade Borgare - L tändet, ef» ter fulländad granskning st)äraf, i följande beslut: i:o Att, i likhet med hwad Stats-Utstottct ansett kämpligt, de i Bilagan Litt.
U. uptagne poster af Rikets skuld genast komma att asstrifwas. 2:0
Att, enligt Utffottets Förflag, hwilkct Banco-Utffottet iemwäl tillstyrkt, Riksens Ständers Banque mä i fyra terminer utbetala de ä Bilagan Litt. e. upförde skuldsummor till ett sammanräknadt belopp af 2,245,905 Rd. 6 si. 9 rst. 3:0
Att pä det satt Stats«Utskottet i desi förra be^ tänkande upgifwit, men med de förändringar Banco »Ut* stöttets utlätande innehäller, Lefweranteurernes fordringar till en summa af 1,971,040 Rd. 34 si. 2 rst.
, Litt. v.) li" qvideras med Obligationer; hwarwid Borstare - Ständet dock pröfwade nödigt det tillägg, att den faststalda A pro cents räntan mä godrgöras Lcfwerantcurerne frän den dag, dä de enligt Csntract bordt erbälla betalning.
Borgare-Ständct trodde sä mycket mindre nägon olägenhet ha-ms upstä, dä tillräckliga tillgängar för detta behof yp« pades derigenom, alt för Banque» frän och med innewarande ärs början blifmit ansta gen en summa af 720,00-1 Rd., och meningen likwäl dermed ej är nägon annan, än att Banque» endast undfär 2 procents Ränta och A procents Capital-afbetalning pä desi wcrkliga förskott, som först med 18^2 ärs stut upstiger till sä stort belopp, att samtelige 720,000 Rd. dertill ärligen erfordras.
Derjemte fann Borgare-Ständet, Banquen till ersättning för ifrägawarande och öfrige lemnade förskott, böra försäkras om 744 Den 17 April. införsel r Tullmedlen, dock i den har osman förcskrffna ordning för nämnde 720,000 Rd. ärligen, att med iZ0,ooo,Rd. i hwarje qwartal betalas. 4:0
Att dä Borgare-Ständet ansstg de Patriotiska Lästen"
L. behällanse till 6 procent wara betungande för Riksgälds-Contoiret och tillika Staken skyldig, att irad erkänsla behandla dem som af Patriotisk walwilja lemuat besia biträden, borde ät hwar och en längifware, hanö innehafwanvc fordran godtgöras och medlen dertill utgä, antingen af de framdeles till uptagande nya inrikes länen eller as öfwerbliswande medel pä det för StatsWerket och andra Werk anflagne 2,245,90; Rd. 6 si. y rst., äfwenchm af den i Banque» ännu innesiäcnde behälliiing af infatta Patriotiska Län, hwarcmot de 15,024 Rd., som till räntor finnas anflagne , niä anwandas till Statens behof; dock kunde'i Botgare-Ständets tanka fordrings-ägarne ej betagaS alt, r händelse de sädant äflade, Utbyka i Riksgälds - Contoiret de förut gifna länen emot nya erhällande Obligationer ä Z procent eller ock emot annuitets-län ä 7 procent. 5:0 BeflötS, att pä de grunder Stals - Utskottet anfört och i anseende till nöowändigheien att bestrida de upgifna behofwen, den nu till bestämmande Bcwillningssiimman utsattes till 2,520,000 Rd.
Banco att utgä frän tgl ars början till slutet af det ar, inom hwflkct nasta Riksdag infaller, med det tillägg, att Slcttshjelpen och Medicinal-Honden, utgörande omkring 35,020
Nd. mä under nämnde Dewillnings-summa inbegripas. 6w Beträffande Realisationen afk-c ännu utelöpande Riksgälds - sedla , nkönver hwae Banqu n, enligt sitt sttagande wid lssoo str» Riksdag, älegat att realisera, gillades Stats Utskottets Betänkande otb Förflag pä det sätt, att fstiksgälds-Cöntoi els Discont-rättighet i Banquenmst utsträckas till r,ooo,000 Rd., som sär anwändas till underlättande af realisationen efter faststälda gnmder, att
Riksgälds-sedlar ma kunna ingä i Kronans upbörd och wid läns gnwande emottagas as Riksgälds-Contoiret; skolandes deremst Riksgä!ds!Contoiret altid, när sstdant for. -ras Den 17 April. 743 dra?, och '.vid upwisandct realisera Riksgälds - sedlar med Banco, enligt Realisations-grundcrnc. 710 Godkändes hwad Stats-Utstottet hemstält, angående de Utländske länen och afbetalningar derä, med den af Högloft Ridderstapet och Adeln beflntna förändring, att ivid mremitterandet af medel ingen wist Cours bestämmes, utan förestrift i detta satt stadgas i den Instruktion Stats-Utstotket RiksgäldS - Contoirets Futtmägtige meddelar, men hwilken förestrift ej behöfwer Riksens Ständers pröfning underställas; hwarjemte i anledning af Staks-Utstottcts förfrägan, Borgarc-Ständet särffildt fann, att dä Utrikes län altid äro kostsamma och betungande ' för Staten, borde Futtmägtige i Riksgälds-Contoiret ultrhckeligen förbjudas, att nägot nytt Utrikes län uptaga. 8:0 Bifötts, att i enlighet med hwad Stats-Utskottet hemställ och Högloft.
Ridderstapet och Adeln beflutit, StatsWerket mä wid inträffande behof och pä föreslagit sätt crhälla undsättning af Riksgälds-Contoiret; men hwad Termmenie till Bewillningens upbärande beträffade, ffulle dermed förfaras i öfwerensstämmelse med den blifwande Bewillnings-Förordningen, eftrr hwars definitiva granskning Borgare-Standet wille härom yttra sig. 9w Widare beslöts, att det stora Creditivet bewittjas titt det afStats-Utstottet förcflagna belopp, utan att nägre ersättnings medel för detsamma utses, emedan Riksens Ständer böra wara kallade innan det af Banco-Fullmäglige kan utbetalas. lvw Att likaledes det mindre Creditivet bewilljas till ett belopp af 500,000 Nd.
Banco, emot 2 procents ränta och 4 procent ärlig afbetalning pä Capitalet, hwilka Zo,ooo Rd. komma att af Lullmedlen till Banque» ingä. n:o Att i Vanquen öppnas en särffildt räkning, hwarä de till Riksgälds-Contoiret möjligen inflytande öfs werstotts-medel öfwer den bewiljade summan mä insättas emot 2 procents ärlig ränta, hwilken Banque» desto häldre bör kunna godtgöra, som den njuter lika ränta af Staten för mer än Elfwa Millioner Riksdaler, samt att Riksgälds - 746 Den L7 2lprU. . gälds-Contoircts Fullmagkige aga att disponera dcsta öfwerffotts-mcde! till afbetalning pä Utrikes skulder, om sädant efter meddelande föreskrifter läter sig göra; skolandes i annat fall alt öfrigt bkiswande i Banquen förwaras Riksens Ständers framdeles disposition. 12 0
Akt fordringsägare för till Armeen och Flottorns gjorde sä kallade twungne eller ullkrifne lestverantser mä, wid erläggandet af törsta delen af r.gto ärs Bewillning, genom widräkning och afdrag och det wid lesweeanscn öfwerenskomna pris, deras ftrdi ingar godtgöras. iZ:o Akt dos Kongl. Masit i underdänigbet mä anhällas, det täcktes Kongl. Mastt lära utfärda Nädig Kungörelse : r:o
Om fordrinasägares för utstrifne lefwerantftr rätt, att som har ostvan förmält är, genom afdrag erhälla betalning. 2.0
Om sattet huru Lefweranteurerncs fordringar i allmänhet böra godtgöras. Z-.o Om hetalandet af de Patriotiske länen.
Och skulle orsta beslut, säsom innefattande hwad Borgare^tändct i afseende pä Finanec-Planen och definitiva Bewillningen funnit böra iakttagas genom Utdrag af Prorocollen de Respective Med - Gränden samt medcrbörande Utflott wvrdsamt och manligen meddelas, lär supra. klx Urotocoklo Hl. O. Valerius.
Utdrag af Protokollet hällit, uti Borgare-Ständets Plenum wid Riksdagen i Stockholm den 6 Martii I8l.o S. D. Gillades Högloft.
Lag - Utstottets Betänkande af den 7 fistl.
Februarii, i anledning af He»r Lagmannen von UlsusveoUks
Memorial/ rörande föreslagit stadgande, hu - Den 17 April. 747 huru innewänarne i ett af Fiende anfallit Land i AllmänB het borde sig förhälla. lllr supr».. S. D. Borgare - Ständet förenade sig med Högloft.
Nidderffapet och Adeln uti det beslut, att till förewigande af ämiunelsen utaf den lyckligt utförda, Regements - förändringen , en Medaille kommer att fläs; hwartill kostnaden bör af Banken bestridas; Och skulle de Respective Med-Standen wördsamt och manligen härom underrättas.
Ct Lapis. Lx ?rotocollc>. lll. 8. 6. I,.
I-anclln.
^ Utdrag af Protocollet, hällit i Borgare-Standcts Plenum wid Riksdagen i Stockholm den 8 Martil I8lo. S. D. Högloft.
Stats - Utskottets yttrande af den 5 i denna manad, rörande nödig Controll ivid upöörden och inkomsten af Charta Sigillata-afgiften, gillades af Borgare-Ståndet pä det satt, att den sä kallade hwitstamplingen af Chartor mä werkstallas genom Riksgälds-Contoirers försorg och under dest answar, samt den derwid erforderliga kostnad af Charta Sigillata medlen bestridas Illt LUprs. S. D. Sedan i frägan om indragningen af de Löneförmåner, hwilka, utöfwer Hennes Majus Enke-Drottningens Stats-summa, warit Hennes Majus öswerste-Marskalk och öfwer Kammarherre pä Eltra Stat anflagne, twänne Stand stadnat emot twä, beflöt Borgare-Ständet, uppä Högloft.
Stats-Utskottets anmälan, att detta ärende skulle öfwerlemnas till afgörande ät Stats-Utskottet, forökadt med redan walde Ledamöter af samtlige Ncks-Ständen pä det sätt Regerings-Formens 69 §. föreffrifwer.
Clt suprs.
S. D. Hwad Högloft.
Stats-Utskottet, uti förnyadl utlätande under den 28 Februarii, hemställt, angäende
Lön och Ncsepenningar för Riksens Ständers Justitia Lins - 743 Den 17 Apkil.
Ombudsman och desi Cancellie, klef af Borgare - Ständer godkänt ,mcd den förklaring, att, i händelse ester deri blifwande Tryckfrihetens"
Comitsns hörande, en sarstild Secreterare för densamma funnes nödig, skulle, för den person, som dertill förordnadcs i Lön anfläs de 200 Rd>, hwilka Utskottet föreslagit i Löne - tillökning för ZustitiäOmbudemanncno
Secreterare säsom tillika tjenstgörande ; berörde Comité.
S. D Dä, enligt hwad Högloft.
Stats - Utskottet, under den 6 i denna mänad, tillkännagifwit, Riksens Stander, genom det i stadgad ordning förstärkta StatsII-stoltets pluralitet bifalla , att förordnandet afen särskilt Comit--, till granskning öfwer Förwaltningen af alla Rikets Medel sedan iso,.» sirs Riksdag mä ät Kongl. Maj:t i underdänighet updragas, beflöt Borgare-Ständet, att fädnnt hos Kcmgll Main ffullc, i underdånighet anmälas , hwarjemte Ständct ansäg böra öfwerlemnas till Kongl. M- j ts
Nädiga godtstnnande att för besia Committé rade käla utfärda lämplig instruction.
Vt supig. S. D. Efter upläsandct af Högloft. Stats-Utstottets Afemorial under den «8 Fobruarii, rörande ersättning pä Riksdags kostnad!-Medlen af den summa omkring 700 Rd. -wilken, enligt Förflag, erfordras till Lius och Skrifmaterialier för Högloft.
Ridderskapets och Adelns Samlingsrum och Cantziie under innewarande Riksdag, fann Bvrgarc-Stä!!det sa mycket mindre stal, att denna utbetalning bewilja, som Ständet hittills, utan att betunga StatsWerket, erlagt sädane utgifter för eget behof af sin obetydeliga Cantzlic - Casia, och derjemte med all anledning förmodade, att ocn wida ansenligare Riddarehus - Casian skall, utan nägon känning, bestrida de upgifna omkostnaderne.
S. D. Med bifall till Högloft.
Stats-Utstottets hemställan under den 28 i sistlidne mänad, beflöt BorgareStändet, att en Summa af 12000 Mrdr om äret, räknad frän detta ärs början, skulle, af de bliswande Statsbcsparningarne till Resekostnader för Hans Kongl. Höghet KronPrinsen ansläs och till Desi Egen höga disposition anvrdnas.
Vr suxm.
S. D. Den 17 April. "49 S. D. Biföll Borgare-Ständet Höglofl.
Stats-Utssottets utlätande af den L8Februari-, - anledning afUiksbagsmannen jai>»,sc>ns frän Södermanland Memorial, rörande en i Utskottets utgift öfwer Kronans egendommar saknad lägenhet, kallad Lindön.ttt -,-iprs. S. D. Det vttrande Högloft.
Sttts-Utffotlet i Memorial af den 5 dennes afgiswit, angäende Lönetittökning för Postbetjeningen blef af Borgare-Ständet till alla delar gillat. ttt supis.
Uppä Högloft.
Ståts-Utskottets hemställan huru , i afseende pä Stais-Regleringen , borde förhästas, sedan, - frägan om indragning af de Hennes Kongl Höghet 80?bII^ ^lstUblkdUIdl^, såsom ersättning för förlorade inkomster arf
Qvedlingburg, t-llagde. 8a6?
R:d-, Twä Ständ siadmat emot Twä, bcflöt Borgare-Ständet, akt hänffjuta delta mäls definitiva afgörande till Stats-Utskottet, förstärkt i den ordning Regerings-FormenS 69 Z stadgar, lllt suxr». lix Drotocollo ik D. Valerius.
Utdrag af Protocollen, hällne uti Borgarc-Ständets Plena wid Riksdagen i Stockholm den 27 och 29 Januari! samt den 6:te, bade och 'gide Martn rftro.
S. D- Dä Borgare-Ständet till granstning och afgörande förehade Riksens Högloft.
Ständers BewillningsUtffotts, den 3 sistlidne December, afgifne förnpade Betänkande, jemte korståg till förordning, med bilagde Tabeller, rörande den allmänna Bewillningen, fattade Borgare-Ständet, r anseende till hwad Utskottet, uti deK Betänkande, anfört och hemstält, följande Beslut: 1:0 Enligt Ständets wid förra Betänkandet gjorde anmärkning, kann Ständet, att antalet af C aster i Max!mi-Tabellen borde ökas med a2 mellan-Clastcr, för akt tattare bereda en skälig jemkning, hwilken, dä den lika ofta kunde innefatta en Persons uppsättande i en högre, som 7sc> Den 17 April. som nedflyttning till en lägre Elaff, icke synke?
kunna medföra nägon hufwudsaklig förändring l den afgift, som pä det hela bör caiculeras. 2:0 Maximi-afgift ansäg Ständet icke böra äga rum för mindre ärlig behällning än 50 N:d., emedan en sädan afgift eljest skulle än mera falla endast den mindre förmögne till last.
Marimi Tabellen kommer säledes akt börjas med nyffnäviide summa; de 2:ne af Utskottet föreflagne lägsta Ctaffcrne försminna och de nu tillagde !
2 Claffer införas emellan de blifwande -Z första elier lägsta Elaffcrne.
Ehuru Ständet instämde med Utskottet deruti, akt kill Riksens Ständers Fullmägtige i Banquen och Riksgälds-Conkoret icke ma öfwcrlämnas nä,gon iätkighet till ökande eller minskande af den bcwlllning, som genom nygjord Taxering blifwer bestämd, kunde Ständet luwäl, uppå de skäl som nedanföre wid Utlätandet öfwer Tabelle, ne anförde blifwa/icke gilla det i sammanhang härmed gjorde förslag, att Tarifferue eller aigistcrne mätte ökas utöfwer det belopp, hwartill de nu blifwit föceflagne 4 0 Z anseende till fragan huruwida Minimi afgift bor fastställas för hus i Städerne eller icke, fann Ständet , i likhet med del senare af Utskottet föreflagne mne Sllternativcr, att en sädan afgift icke bör för HuS i Städerne erläggas.
Med antagande af hwad Herr Dlrecttur S-m-sssn till UtskotUts Prvtocoll, den zi sistlidne
December, tlll grund för denna mening anfört, fästade stg Ständet husmudsakeligen wid de skäl, att en dylik skyddsafgift endast skulle drabba de fattigare Medborgare, om i alla fall icke komma att betala efter Jnkömst-Tariffen; att dea i sielfwa werket innebegripcs ej mindre i Staden än ä Landet uti den Minimi afgift, hwartill en öwar kör sitt yrke eller Näring bör anses, samt att, dä Utskottet i r §. af 1.
Art. rätteligen ansett hwar och en frän sine ärs-irrkornster böra fä afdraga utbetald hushyra, sädank tydclige» innefattar den Principe, att man utan särskild af - Den 17 Aprii. 751 p g-st är berättigad sä i Staden lvm pä Landet, akt ags nödige rum tilt boning för sig och .sitt hushäll, samt utrymme för den h,'!nLt ring man iskar; hwarförutan den förde! sgm derutäfwer genom dyror er' ä!!eS, i alt fall kommer i beräkning till Afgifts utgörande elter Maximi Tabellen.
Dock gjorde Ständet harwid det förbehåll, att om, emot förmodan, Miks-Ständens Plura ite skulle antaga den motsatta meningen, isrägawaraside afgift dä bör för alla Priwata hus utan uydaniag, sä i stad som pä Landet, efter enahanda norm utgöras. siw Hwad angär Bcwillnings - afgift ä Caractärer, derom meningrrne afwen warit genom Paria Bota bos Utskottet del-adc, antog Ständet det alternativ, att ep sädan afgift icke bör för Caraeterer betalas. 6:v
Med godkännande af de flere stal och omständigheter, som H rr Zanteson, ofwannämde Anförande kill Utskott ts Protocoll innehäller, fann Ständet att alla Publike Castor, säwm warande Allmänna inrättningar, för hwilkas afkoiast de cnflildta Personer, som deraf komma i ätnjutande, enugt Bewillningens grunder, särffildt godtgöra hwar i sin mon den flätt, som Staten derföre bör ti ifalla och af hwilka inrättningar ätflillige redan wid deras första ti komst af sadan ordsak arv genom formliga Reglementen och före,krister frän alla Onera till St ten befriade, desto hellre böra utan allt undantag ifrän BcwillningS erläggande fritagas, som en s dan afgift i annat fall skulle komma att för en och samma egendom 2:ne gänger utgöras.
Beträffande dernäst Utskottets första,; till Be''illnkngs förordning, förenade sig Ständet om nedannämnde anbringar och tillägg: 1 ArLikekn §. i.
Uti i:sta Momentet a«säg Stäiidct, för mera tvdliq'et böra tilläggas framflr ordet byggnader de söv Äboens betlof nodiae, samt efter orden: förbättringS-h st, naderr eller andra t^rbygcsnadev än ofwannämnt äff. Äfsnn som Lrandet fann art i nästföljande Punct orden: - 752 Den 17 April. den; af
HuZ i städsrne, borde andras till Af hus Z StäSerne, som pä Laodet, emedan flere tillfallen förekomma dä byggnader eller boningsrum ä Landet särskildt uthyras, utan att nägon disposition af sjelfma Landtbruket ar därmed förenad» Widare skulle orden:
Gratialev sch pensioner m. m. ifrän detta Moment utgä sä wita detta ämne lämpeligare bör nedanföre uti z.
K. förekomma.
I föl/d af Ständets ofwan omförmaldte beflut, angäende ti ägg af 21 Mellan-Claster uti Tariffen N:o 1 hwarS 2:ne lägsta Clatzer deremot förswinna, ffulle r Lidra Momentet af denna § och pä alla öfriga ställen i Förordningen orden gg Clasicn ändras till 58 Lintzen, samt 16 z R:d. till 52 R:d. §.
Till Meningens förtydligande ffulle i början af denna § orden: denna afgift träffar hwarje Person, fast egendom etc. lälunda andras:
Denna afgift träffar broarne person för dest fasta egendom etc.; äfwen som, i första Momentet af de derefter följande anmärkningarne, hwarest förekommer denna mening:
Dä nägot Hemman äter kan befinnas af ett ännu högre warde etc. wid ordet Hemman, borde tillsättas: eller Hemmansdel.
I anseende till §:te Momentet, blcf, enligt det be» stut som Ständet i ofwanomsörmaldte mätto fattat, det senare af Ut skottets Line Alternativer antaget, nemligen att för hus r
Städer erlägges icke nägon bewillning efter Tariffen N:o 2.
Uti 6:te Momentet ansäg
Ständet tydligheten fordra att efter orden - ökas i jämnförligt förhållande, tillägges: efter sistnämde grad.
Ständet fann i öfrigt hwad den i detta Moment omnämde Statsjord beträffar, att med , sädan jord endast förstäs den som blffwit af Kongs. Majit och Kronan till vägon Stad donerad, utan att sedermera hafwa, genom Laglig Den 17 April. 788 Laglig Åtgärd, sin egenskap af dylik
Donation förlorat, att härmed alttsä icke kunde förblandas s dan jord eller Lagenhet ä Landet, som någon Stad, pä annat Lagligt salt, sig fönrärfwar, emedan samma jord eller Lagenhet derigenom icke förändrar den Natur den förut innehaft. ^ Enligt Ståndets förutnämde beslut antogs dek senare Alternativet of hwab Utskottet i 8:de puncten fö eslagit, angående befrielse fran Bewillnings-afgjft för Caractercr.
L- 3.
Som Ständet, ester hwad ofwanomsörmält är, besiutit, att Publike Castor stola frän Bewillnings - afgift befrias, altsa kommer rubrilcn till denna §. att ändras, med uteslutande af orden: publike Lasisr.
Enligt hwad ofwanföre i i §. är anmärkt bö>' i r Momentet af denna §. tilläggas Gearalier sch pensioner näst efter ordet:
Löningsjord.
Som Ständet ansäg, att Tjenstefolk ech Priwake Betjente , hwilka ägde af sin Tjenstebefattning en behållen skälig inkomst, ehuru ej upgäenoe till ZZ^ Rd. a-ligen, otwiswclagtigt wörö i äfw n sä förmonliga omständigheter som andra Medborgare, hwilka kunna räkna en lika bchällning, och löljakteligen sädane Tjenstehjon och Betjente med samma bi ightt böra ester Tariffen N:o r beskattas; Altsä sann Ständet att hela slutmeningen i detta Moment ifrän och med orden:
Tjenstefolk och prirvate Betjente, bör uteslutas, hälst detta af Utskottet i sednare Ziedactioncn gjorde tillagg icke eller finnes grundadt pä nägon anmärkning wid Utskottets förra Förslag. 2:dra Momentet, fästom innefattande Bewillningsafgift för Publike Castor, skulle, enligt Ständets ofwannämnde bcstut, alldeles utgä.
Me Ridd sch Ad. prot. 6:te LanS. s:Lra Afd. PsttS 48. 7Z4 Den 17 Aprtk.'
, Meningen af hwad i Z:dje Momentet stadgas fanft Mandet blifwa tydligare utmärkt om ordet! emot, ändras till: »taf.
I anseende till 6 Momentet, ansäg Ståndet den ändring aga rum, att orden: efter Heras bättre sch sämre willtor, böra alldeles utgå och efter orden: här förut, tillsättas ordet minst.