Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den hittils följda praxis, wore destukom grrrndad i Ridderstapets och Adelns re^lesentations-satt, och borde derföre i likhet dermed bibehällas.
Friherre ftuäbc-ck, ^Ik-xanäsr, utbad sig fa tillägga, at annu et stal ril bibehållande af gamla wälfället, wore den skyldighet LIcÄorerns aläge, at känna de personer de utwalt.
Herr Grefwen och Landtmarfkalken gjorde proposition, at det gamla walsätter mätte bibehällas.
Bifölls. 26.
H Gillades med tillägg af orden: un-er warande eller framför näfta 1'lLnum, famc ar deri skulle införas, åtwid dessa wal minst iZ LlcLwrer borde wara tilstädes.
Herr Grefwen och Landtmarfkalken tilkannagaf, at i lZanco-Utskottet et ruin wore ledigt - 2i2 Den 6 Mars. digt ester Herr kosenborZ, som bortrest; hwarföre han anmodade Herrar kleLlorerne af z:dje ciLS5en, at en annan Ledamot i hans ställe utse.
Nidderffaper och Adeln ätffiljdes kl. ; til z.
In liciem krotocolli 6. A. Silverstolpe.
Tisdagen den 6 Mars. ?Ienum kl. 5 eftermiddagen.
Uplastes ett af Herr L^llensvrran kreäric k,., inlemnadt sä lydande:
Jag anhäller, at emot lösen utbekomma de hos Högloft.
Ridderffapet och Adeln d. 2:dra och 6:re Markit hällne krotvLolisr, rörande den motion, jag derstädes wäckt om justitia-Ombudsmannens Lagknnffap.
Stockholm d. 6 Martil i8io kr. I.. 6^l!en8VÄ3N.
Herr 8il ver8tolxe, kreclric Samuel, medgaf gerna, at de begärde Handlingarne stulle sä tryckas, allenast
Herr 6>llen8vaanälades, atät Riddarhus-Utffolket eller krotoLollisteu upwisa ett corrector derpå.
Grefwe vollna, /luAU8t, instämde häri, emedan detta steg medförde större säkerhet.
Uppå derom gjord proposition af Herr Gref WSN - Den 6 Mars. 2iz iven och Landtmarstalken bifölls, at Handlingarne lil Herr (Hllensva-M, stulle utan lösen mlemnas, hwilkeni fall de komme at tryckas, borde af undertecknad krotocollist lata öfwerse correÄuret.
Fortsattes granskningen af Riddarhus-Ordningen. 27. §. bifölls. 28. §.
Herr Rothlieb, l^arl I^reclric, trodde at denna §., sedan Utskottens göromål i RiksdagsOrdningen befinnas utstakade, alldeles kunde utgä; sa mycket haldre, som denna §:s föreskrift icke kunde efterlefwas, vin de andra Ständen förestogo Jnstruction för ett Utstött, sedan Ridderstapet och Adeln redan utsett sina Ledamöter.
Friherre kosenkane, LcberinZ, ansag denna §. anga endast de Lxtra OröiNLira Utstött, som af Riksens Stander förordnas, och hwarom i Riksdags-Ordningen ingen ting förestrifwes.
Skulle Jnstruction för dem komma i fraga, wore det ju naturligt, at den först skulle göras färdig, innan Wal-Listorne brölos.
Grefwe körner, ^clolpli 6öran, bewifade at Regerings-Formens och Riksdags - Ordningens stadgande i detta fall, wore för ändamålet fullkomligen tilräckeligt.
Efter någon korrt öfwerläggning gjorde Herr Ores - 214 Den 6 Mars. Grefwe» och Landtmarffalken xrogoLition, ät he§ la §. skulle ulga, hwilken Bifölls. 29.
H. gillades. 30. §- Herr kotKUeb anmärkte, at i stallet för enligt 79 §.
Ritvdags-Grdningen, boxde sattas; i öfwerensftämmelfe med 79 §.
LiksdagsGrdningen.
H. bifölls med denna förändring, 31. §.
Grefwe körner, ^clolpb 6ÖIÄN, kun» de ej infe någor stal, att göra ffillnad i skyldigheter och rättigheter för (^gua och Fullmagtige, haldst i fragan om Bankmans wal.
Det wore hardt, at ej fa afsäga sig et förtroende.
Herr k A!> Iman instämde i denna Grefwe törners anmärkning.
Herr Grefwe» och Landtmarfkalken föreslog ac §. skulle sä förändras, at ingen ffillnad gjordes mellan eapim och Fullmägtige. Grefwe Oe la 6arclio, Jacob, ansag en sadan ffillnad wara en följd af den bril^ eipe, ac den som sure för Fullmagt, ej agde ratt ar resa borre LfrHn Riksdagen.
H^err Den 6 Mars. 21; Herr Lllvurstolpe, IHeäric Lamuel, önskade för sin del at ingen clistinction i pligter mätte göras emellan Fullmägtige och Laxita.
Sedan ätffillige andre förklarat dehe stadganden onödiga, beslöts ar de aldeles ffulle utgå. 32, ZZ och 34 §. §. biföllos. 35- §- Herr k o t KI; eb anmärkte ar denna §. sista momein, såsom ej öfwerensstämmande med Riksdags^ Ordningen, borde utgå.
Grefwe körner rrodde at det likwäl borde stadgas, huru förhallas ffulle, om kleuum til eftermiddagen blefwe sammankallad!.
Grefwe ve la 6a röle, instämde häri med Grefwe körner, och trodde at man allenast behofde lagga til, at saken hos Sandel borde anmälas, och anslag innan kl. i. upsattas.
Le6erllröm,ffacok>,ansag det i:sta och sista klom. i denna §. wara sins emellan stridande.
Herr kotblied förbehöll, at om någon sadan föreskrift i §. bibehölls, han för sin räkning mätte i ki-otocollet fa antecknad, at han ansett densamma stridande emot Riksdags - Ordningen.
Friherre kosenbane ftägade, huru da ffulle förhallas, om Landtmarffalken funne nödigt, at för sakens - 2t6 Den 6 Mars. kens afgörande pä eftermiddagen fa fortsätta pl<^ uum.
Sedan atffillige yttrat sig wara af den mening , at sadant ofta kunde wara af nöden, Grefwe körner upplyst at Riksdags-Ordningens stadgande anginge endast anslag för paföljande dagen, och det af Friherre Kolc-nkane gjorde inkast, at efter ett af Konungen hastigt sammankallar plenum klenorum > öclibsration öfwer dest meddelade propositioner snart skulle kunna wara af nöden, derigenom blifwit wederlagdt, att enligt war nuwarande LonLtitution, innan Veste propositioner til omedelbart afgörande i plena kunna uptagas, de til Utskott böra remitteras, gillades denna §. med den af Grefwe Ve la 6ar6ie föreflagne förändring, at om under warande plenum nödigt skulle anses at plenum pa eftermiddagen skulle fortsättas, anslag dertil innan kl. i borde blifwa upsa». Z6. §.
Gillades. 37- §.
Herr potb lieb trodde, at denna §. antingen borde regeras i full öfwerensstämmelse med 46. §. i Riksdags Ordningen, eller ock aldeles utgå, hälst Riksdags-Ordningens föreffrift synes tilfyllestgörande.
Friherre pose »bane.
Erfarenheten har lärt, at hos Ridderffapet och Adeln malen afgöras längsammare, än hos de andra Standen.
Detta war skälet til det stadgande Riddarhus-Ut,kottet föreflagit; men skulle det wara stridande emot Riksdag sr Den 6 Mars- 21- dags-Ordningen, sä beware Gud, at förswara detsamma.
Herr k Laiman anmärkte, at, nar man erinrar sig Utskottens behof af arbetstid, wore det ej nyttigt at binda Sranden til missa Hens iweckan.
Sluteligen uppå derom gjord proposition, beslöts, at hela denna §. skulle utgå. Z8.
Herr Uotlrl ied trodde at denna såsom nog mecaniss och nasian öfwerflödig, aldeles kunde utgä.
Grefwe Oobna, instämde deri, at den wore mecsmsk, men tyckte det ej kunna skada, om den blefwe qwar.
Uppå derom gjord proposition blef denna §. hibehällen. 39. §.
Herr Rotdlied.
Da Riksdags-Ordningen i 46 §. stadgar, at et nial som blifwit förelaget innan Stander åtskiljdes, bör afgöras, skut» äe der stadgande i denna §. ar istenum kl. auplöses, med det förcnämnda lätt kunna komma i strid.
Jag får derföre förestå, at denna §. aldeles marle utgå.
Herr Grefweli och Landtmarskalken fann denna anmärkning sa mycket mera billig, som de» lätt kan hända, ar er mål kl. z lil 2 företogs, och ej pa r-q:dels timme kunde afgöras.
Herr kä biman instämde i de redan gjorde anmärkningar, och trodde, at i alla fall sa länga circus - 218 Den 6 Mars.
6i8cu88ionsr kunde aga rum öfwer widlyftiga ämnen, at nägon witz tiv för klena ej borde föreffrifwas.
Herr Grefwen och Landtmarskalken gjorde proportion at denna §. aldeles ffulle Utgå.
Bifölls 40. §.
Herr kotblieb anmärkte rörande 4:de kuncten i denna at den borde utgä, emedan de deruti upräknade plikter för Landtmarffalken, uti hans Ed funnes uptagne.
Likaledes kunde det ; mom. utgå, da 40 §. i Riksdags-Ordningen utförligen stadgade om Landtmarssalkens tilträde i Utffotten.
Friherre kosenbane anmärkte, atdetwarit swart för Riddarhus - Utskottet ar icke har misstaga sig, da Riksdags - Ordningen, när detta förslag författades, annu icke war antagen.
Friherre l^annerkieim, I-,ars ^.uAUSt.
Da i denna §. andra mom. namnes, ar Landtmarskalken med Ståndets samtycke ma kunna afhima klenum, önffade jag) at hwad RiksdagsOrdningen stadgar rörande Talemans-rärr, at förklara en 6i8LU88ion hwilande, här äfwen mätte aberopas.
Herr Grefwen och Landtmarskalken gjorde proposition til bifall a denna §. med de förändringar och tillagg Herr kollMeb och Friherre öckannoi-ysim förestagir.
Bi - Den 6 Mars. 219 Bifölls. 41. §.
Herr kablman erinrade, at det sista mom. aldeles kunde utgå.
Död more utan twifwel laga förfall, och någon föreskrift behöfdes ej för hwad Kongl. Maj:t wid et sadant tilfäile stulle göra Herr Lock, corfjtr.
Vu6vi^, tyckte at detta moment ganska wäl kunde sta qwar.
Han ansag afgjordt, at under väcken äldste Grefwen borde företräda Landtmarskalken.
Friherre l>o senkane yrkade, at, om Landtmarskalken doge, kunde det ej wara äldste Grefwens rätt at föra klubban.
Efter hwad jag hört as cli8cu88!oneing, och i fall Landtmarskalken stulle dö, hwilket jag mycket beklagar och wore rätt ledsamt, kunde lätt handa at Konungen ej pa 8 a 14 dagar nämnde någon ny Landtmarskalk, och da tycker jag, at äldste Grefwen ! ör under tiden föra klubban, ej som Landtmarskalk, utan såsom Ordförande.
Fr iherr lVlanncrbeim^kunde ej häri förena sig med Grefwe volina.
Äldste Grefwen wore blott såsom Vickling Ordförande.
När krincixavn doge, uphörde vicariat^.
Grefwe v okna.
Min tanka är ej sa förmäten , at jag stulle wilja wara Landtmarstalk.
Men 220 Den 6 Mars.
Men nar Landtmarffalken gatt bort, förer äldste Grefwen ordet.
Jag försäkrar at det ej är hos mig någon högfärd; men jag tror, at när det warit mig förtrott at föra ordet wid voteringar, ser jag ej hwarföre icke, när Landtmarffalken dödt, innan Konungen constitusrat någon i hans ställe, äldste närwarande Grefwen da ma föra ordet.
Grefwe körner förnyade den af Herr käblman yttrade önskan, at hela momemet matte utgå.
Herr Lock ropade hertil
Nej. Herr Lilverstolpe, I^reäric Lamueli trodde at allas tankar kunde förenas, om i §. insattes: ac när Landtmarffalken dör, afwaktas konungens utnämnande af en ny.
Grefwe volin».
Jag afstar altför gerna, vm Högloft.
Nidderffapet och Adeln sa behagar; mit yrkande kommer ej af högfärd; men jag tycker , at under mellanliden äldste Grefwen bör wara Ordförande.
Herr Grefwen och Landtmarskalken bad Nidderffapet och Adeln förena sig om et beslut.
Undertecknad silverstolpe,6 u stak ^braks IN, ansag det wara otwifwelaktigt, at wid inträffande Landmarffalks-vacanco, Nidderffapet och Adeln ej kunde famlas innan en ny Landtmarskalk wore utnämnd.
Gref - Den 6 Mars. 221 Grefwe körner instämde häruti, tilläggandes, at detta bewisades än mera deraf, at äldsta Grefwen ej wid Riksdagens början kunde sammankalla Ståndet, innan Landtmarskalk more nämnd.
Friherre stosenbsue lilstyrkte den af Herr Lilverstolpe, kreäric Lamuel, söreflagne recluätion; hwilken, uppå derom af Herr Grefwen och Landtmarfkalken gjord proposition Bifölls.
Grefwe vobna.
Det är ej min tanka, at pa nägot wis sätta mig emot Högloft.
Ridderskapets och Adelns önskan, men jag torde ej hafwa gjort mig begriplig.
Min tanka är, at om den ledsamma händelsen skulle inträffa, at Landmarffalken dög, kunde det bli en lang intervall, och flere saker under tiden komma, som wi wille hafwa afgjorde.
Herr Lilverstolpo, l^reclric Lamuel.
Til stöd af riktigheten af mit förslag, får jag erinra, at i samma stund Landtmarskalk^ dör, inträder Konungens rätt at nämna en annan.
Herr (i o c K.
Men om den som Konungen nämner, ej är närwarande, huru skola arenderne skötas under intervallen?
222 Den Z Mars Friherre ll oson lia no erinrade, at sedan Konungen nämnt Landtmarssalk, om han än icke funnes pa stället, wore äldsta Grefwe» hans vicarius.
Herr Lock och Grefwe volina medgäst wo derefter den föreflagne förändringen. 42.
H. Herrllotblied.
Pä det denna §. matte blifwa enlig med 47 H.
Riksdags-Ordningen, bör efter orden: hwarje Ledamots rättighet at, in» föras, nied Ståndets bifall.
Grefwe kl örn or och Friherre ll-oson-- llane trodde at detta ställe borde roiiiAenls i öst werensstämmelse med denna äberopade §. HerrGrcfwen och Landtmarskalken gjorde derpå proposition, hwilken Bifölls. 43- §.
Friherre klannorkroiln anmärkte, at i stället för ordet Lonstitution här chorde införas or» dec Grundlagarne, emedan de wörö 4.
Denna §. bifölls med denna förändring. 44, 45- och 46. § §. biföllos. 47. §- Den 6 Mars. 225 47. §.
Det första momentet gillades, med förbehåll, at ordet: pä bänken upftigit, stulle utgå, och detta ställe likasom samma förestrist i Riksdags-Ordningen reäiZergs.
Wid det andra momentet föreslog Grefwe körner, at til undwikande asparia vota hos den committé, som deri omtalas, wid omröstningen en person mätte utlottas.
De la 6ar6ie önskade haldre al en sedel uttoges och förseglades.
Herr Grefwen och Landtmarskalken gjorde propo8ition pä detta Herr Grefwe De Ir 0-n-äie8 förstag, hwilken bifölls..
Friherre .8tsel N8teclt, Larl 6u8tak, anmärkte, det han ej säge något stal hwarföre en särskild
Lag skulle stadgas för de af Ridderstapet och Adeln, som pä något wis under öfwerläggningarne kunde förgå sig.
Riksdags-Ordningen wore ester hans tanka tilräcklig.
Herr Grefwen och Landtmarskalken erinrade, at Riksdags-Ordningen tilläte och åberopade särstilte kolice-författningar för hwart Stand.
Friherre 8tjern8te6t och Herr Lock. trodde at allmänna Lagen wore bäst, at wid sadane tilfällen följa Herr 224 Den 6 Mars.
Herr kotkliek inwande, at L sädane fall, den allmänna Lagen kunve anwandas, ingen Ständs-Orbning'behöfdes.
Friherre Stjernsteclt och Herr Lock önskade weta hwad Riksdags-Ordningen stadgade, vm en Medlems uteslutande ifrån Ståndet.
Herr kotkliek uplyste, ar sädant endast kunde ske, efter en votering, genom plmslite af 4:delar, i hwilket fall han ansage gansta billigt, at en Ledamot som emot sig fatt sä manga röster, borde ifrån Sander afhälla sig.
Herr Lock gjorde det inkast, at da et sädant mitzöde kunde träffa en Ledamot för obetydliga fel, blef han härdare straffad än han förtjent.
Friherre Legerström, ^acod. 78- §.
Riksdags-Ordningen stadgar, at genom Adelar xlurslitet, en Stånds - Ledamot kan inmanas i häckte.
I sädant fall är bet ju omöjligt at han kan wara Medlem af Ständer.
Friherre 8tjernstegt.
Detta är gistvik; men deraf följer ej at Adelar af Ständer ansett en sädan person owärdig ril den grad ak han borde förlora sin Riksdagsmanna-rätt.
Ester en korrt ytterligare öfwerläggning och fluteligen af Herr Grefwen och Landtmarskalken gjord proposition, blef betta moment oförandradt gilladt. 48. §.
Den 6 Mars. 225 48. och 49. §- §. biföllos. 50., §.
Herr kl otklie b.
Hwad i denna §. anföres, ar ingen ffulle aga rätt, ar emot er farradk bestur anföra sin ressrvstiou, ar stridande emot Z7. §.
r Riksdags-Ordningen.
Der torde wara nödigt ar denna §. rattas enligt denna Grundlags innehåll.
Grefwe ve la Larclic och Herr Lock instämde häri.
Herr Grefwen och Landrmarskalken gjorde proposition til bifall af 50.
§. med den föreflagne förändringen.
> Ropades Ja. 51. §. gillades. 52. §.
Friherre Leclei-slröm, sLcob, anmärkte, at det försiag til contioll wid votorinZar hani förmiddags upgifwit, wid denna §. borde anwändas, och ausag hela saken tydeligen hulpen, om efter orden: sig ej infinna, , infördes, samt dem som tilstades stro.
Med denna förändring gillades 52, §, Sjette Bandet.
N:o i§.
226 Den 6 Mars. 5Z §- Herr käkIman erinrade, det han i denna §. trodde böra införas, at voterings-proposition borde wara upspikad.
Grefwe ve Is 6ar6ie inwande, at detta i Riksdags-Ordningen wore föreffrifwit.
Herr Lock önskade, at Riddarhus-§ecreteraren äfwen matte aläggas, at äfwen författa contra - propositionen.
Herr ?LbIman ansag billigast, at detta gjordes af den, som ropat
Det wore eljest en inskränkning i hans rättigheter.
Grefwe körner, HZrlolpN Oöran, befarade allenast, at sädant kunde gifwa anledning til votering om fjelfwa xropositionsn.
Friherre Lerlerström, ^sacob, bewifade at delta genom Riksdags-Ordningen wore förbubit, hwarefter alla inwändningar förfölle, och §. gillades. 54, 55 och 56 §. §. gillades.
Företogs pröfningen af den til detta förflag bifogade särffilta Stadgan.
Herr Klingspor, 6erät, önffade at någon plikt utsattes för den som sune pä en annans bänk.
Herr Den 6 Mars. 227 Herr 6ocK instämde häri/emedan, om man kLLpLÄLrsäe
Drdning i ek, borde den res^eÄeras L alt.
Herr Llir>Z8por, Herr Lock och Herr 6^Ilen8VLgn yttrade/ at böter matte Utsättas, för den som ginge ifrän en ril en annan bank.
Herr cleclei-8trnm, ^gcok, anlag ben förestriften riktig, at man ej borde tala frän annan än egen bätik, men et stadgande hwar man just beständigt skulle sitta/ syntes honom öfwerfiödigt, Friherre ^lktnnei-beim trodde det tovre häst, at först fullständigt afgöra Riddarhus-ÖrdNingen.
Det blefwe sedan tid nog at gransta Stadgan, Herr GrefweN och Landtmät skalken gaf hartil sit bifall, Herr 6vtlen8v^kn.
Dä syftemålet med in ny Riddarhusordning läker wara, at hädanefter inom Riddarhuset fä alla möjligen inträffande oordningar hämmade, fär jag anmäla, det Min ranka är, ar dä alla af Ständet hafwa tilfalle ar pä Gator.
Torg , Kallare och ynv^ Samcjwäm fä träffa och rädgöra med sina wänner, de dwilkorligen böra pä sina platser ä hwar bank, pä Riddarhuset, blifwa qwarsittande och ej som stedt, trafwa öfwer alla bankar och derigenom oroa hem som wilja med upmarkfamher följa hwarje ämne.
Det ar derföre jag tagit mig friheten m - 228 Den 6 Mars. ka, det en plickt af zr H. bör aläggas den, som en dylik oordentlighet sig tillåter.
Herr Grefwe» och Landtmarskalken tilsade, at med Riddarhus-Ordningen ffulle fortfaras. 57. §.
Herr Lock anmärkte, at da i denna §. stadgades, at i Riddarhus-Ulffottet fyra Ledamöter borde wara af Grefwelig eller Friherrlig wardighet, ffulle bestämdt utsättas, at de öfrige bland Adeln matte wäljas.
Herr 8i1ver8toIpe, kreäric Lamuel, wille, at uttrycket ffulle förändras, til dem som för Grefwelig eller Friherrlig ätt föra säre och stämma.
Friherre ko8enbane, 8cberinA, ansag altsammans hulpit, om istället för fyra infättes ^-:del. Grefwe l-lamilton, ^xel, och Friherre Ricl^erstolpe, Larl, ansäg alt stadgande i detta fatt öfwerflödigt.
Undertecknad 8!
Iver8toI^e, 6u8tgf ^ bra liam, utbad sig fä anmärka, at den största fara af detta obestämda uttryck wore, at hela Utffottet sammansattes af Greswar och Friherrar, hwari han ej kunde se nägot ondt.
Herr Den 6 Maro.
229 Herr källman trodde, at sedan Lla^ikcstionen blifwir uphäfwen, borde hela detta stadgande utgå.
Ester någon stunds öfverläggning, förenade sig Högloft.
Nidderstapet och Adeln om det beslut/ . at ester ordec fyra, skulle tilläggas, ej flere. 58. §.
Pä begäran af Herr LeAerlieim, Grefwe körner och Herr klinspor, gjordes proportion och bifölls, at Riddarhus-DireÄionen hädanefter ffulle komma at sammansättas af 7 Ledamöter, hwaribland 6 med och en man arfwode.
59- §- bifölls. 6c>. §.
De la 6 Lröje föreslog den förändring i denna §., at om staga skulle wäckas om någon ändring i Riddarhus-Ordningen, sädank genast af Ridderffaper och Adeln mätte kunna af göras. Friherre Lecler8tröm, ^sacod, önfkade, at ej tilfälle mätte öpnas, at Lag blefwo gjord ill c^8u.
Herr Klingspor och Herr Locke yrka-' de, m da Riddarhus-Ordningen blott wore en Stan - szo Den 6 Mars.
Ståndets egen oeconomiffa författning, borde den? samma nar som halst kunna af Stander förandras.
Grefwe körner, ^äolxb 6öran, och Friherre Ro86nbane yrkade deremot, at ingen förändring deri förr an wid nästföljande
Riksdag malte kunna blifwa gällande, hwilket, uppå derom gjord xro^o8ition, bifölls. 6i. §.
Grefwe ve la elarclie ansag föreffriften i denna , at den hufwudman, som ej completteI sin 6enezIor;ie, stulle wara sin repre8entLtion8° rätt förlustig, nog hard.
För mangen wore sadanr omöjligt.
Herr Grefwen hade sjelf siägt i Liffland, hwarom han ej ägde eller kunnat fa tilräckelige underrättelser, oaktadt han enligt igoo ars föreskrift ffrifwir och sökt at dem ärna, Friherre ko8enbane förklarade, at en sadan omständighet ej kunde werka nägon inskränkning i hans rätt.
Herr 6 ock, om någon ssulle wara sa stor Philofoph, ar han ej complettersäe sin LenealoZie, lärer han ej eller wara mycker angelägen om sin Riksdagsmans-ratt, Friherre 6cäer8tröm, isacob.
Da wi åge en Riddarhus-Virc-^ion, ma det wara destgörvmäl, at halla öencalorsterne i ordning, men ej, ma en Adelsman för bristande upgifter derom mista säte och stämma, Mange äga sjelfwe ing§ 6e° nea-- Den 6 Mars. 2zr nealogier, och kunna ej upfylla en sadan förbindelse.
Grefwe De la Laräis ansäg tilräckligt, om i Itt-itruQion för Riddarhus-DireÄlonsn infördes, ar denna DireLion borde besörja Lenealo^rernes completterancle, och under Riksdagar genom anslags anmoda alla närwarande Ättemän, at meddela uplysningar.
Friherre leiannerbeim wille medgifwa, at med Ridderstapets och Adelns nu gällande rexrL86ntLtion8-satt, man borde wara man om Lenealogiernes fullständighet, men kunde ej inse, at ett underlåtande, at öfwerse sin Oenealogie, borde wara beledsagadr med straff.
Uppå derom gjord proposition, beflöts at detta stadgande skulle utgå. 62. §.
Herr blorclenstolpe, ingers, ansäg omöjligt för den, som sme för Fullmagt, at altid kunna staffa uplysningar öfwer den Atts Lenealogie, som han representerar.
Herr Lock instämde häri.
Friherre Legerström, flseol). ^)et ar redan afgjordt, at Lapits ej stola hafwa en sadan förbindelse.
Zag får da hemställa huruwida sädanr rimligen stulle kunna alaggas en Fullmägkig.
Gref - 2Zs Den 6 Mars.
Grefwe körner wille gerna häri instaim ma, men ansag ej et sadant stadgande skadligt, nar dermed icke följde något wike.
Friherre Legerström jnwande allenast, at der passade sig illa, at Lagar gjordes, som blefwe ulan efterföljd, ' Härefter föreföll en stunds öfwerlaggning, hwarefter Ridderskapet och Adeln stadnade i det bestur, ar denna föreskrift skulle utgä, och i desi ställe Riddarhus-l)i>Eionen alaggas ar, sa widt möjligt wore, under Riksdagar söka uplysningar ftl Oenea!ogisin?.L complLt^erLlieie, 6z. och 64. §. §. biföllos.
Herr Grefwe» och Landrmarskalken fragade om, sedan Riddarhus-Ordningen nu ril stut wore granskad, Riddecstaper och Adeln rillace, ar due a-unia af Riddarhus-Utskottet singe undergå n>) reö jiIi,),,.
Grefwe la 6 ar cl le utbad sig allenast fa erindra, der han funnit et stadgande Uteslutit, d<r nemligen: ar ehuru Landtmarskalken aterlemnar Srafwen, skulle Ständer, såsom förr brukligt warit, likwäl kunna samlas til afgörande af OsLo, nomi ska mål.
Friherre lk ossn b a ne erindrade ar sadant ej warit brukligt sedan 1772, och önskade, ar det aldrig matte tillätas, Herr Den 6 Macs. 2zz HerrGrefwen och Landt marskal ken förnyade sin proposition, rörande Riddarhus-Ordningens reclaätion, tillaggandes, gt, til tidens w!Nnande, denna matte fä göras efter ^ ?> <>- trollet, a swen om det samma ej sa snart ffulle hinna jnfteras.
Rioderffapet och Adeln atffiljdes kl. L is.
In iiöem krotocolli 6. A. Lilversrolxs.
Thorsdagen den s:de Mars.
Nlsnum kl. 9 förmiddagen.
Uplästes och lades pa bordel, följande frän Stats-Ucffotter inkomne Utlacanden: Wördsamt Memorial.
Genom NrotoLvlls - Utdrag af den zi sisel.
Januarii, har Riksens Högloft.
Ständers Bewillnings-Utffott, ibland annat, som ansetts bidraga til närmare Oomroll wid Upbörden och Inkomsten §f Lbarcre - Li^illgtlL-afgiften, hos Riksens Högloft.
Ständer föreftagit, at den sa kallade HwikStämpeln ffulle päsättas mi Riksgälds-6ontoiret8 DepoZicions-Lomoir, hwilket enligt den underrättelse, som Högloft.
BewiilningZ-Utffottet blifwir meddelad, pertil ffulle hafwa. ledighet och sören dylik Inrättning begwamligaste tilfäller. 2Z4 Den 8 Mars.
I anledning af detta Högloft.
BewillningsUtskottets krotocolls-Utdrag, hwilket med påtecknad remi88 af den 5 nästl.
Februarii til Lancooch Stats-Utskottet, ifrån Högloft.
Ridderffapet och Adeln först ankom, skyndade Stats-Utskottet, at öfwer denna omständighet, infordra Herrar Fullmägtiges uti Riksgälds-Lontoiret Utlåtande; och hwarefter medelst ankomne ki-otocoll8-Utdrag ifrån de z:ne öfrige ^68yeckive Riks-Standen, af den ; och 12 i samma manad, remien i sä matto blifwit sträckt utöfwer hwad Högloft.
Bewillnings-Utskotters krotocolls-Utdrag innehaller, som Uanco- och Stats-Utskotten detzlltom skulle upgifwa och förestå, hwad til nödig controll wid stämplingen, borde sa wäl af kan^uens Betjening, som Riksgälds-^ontoiret8 I)ep08ition8-Lontoir iakttagas.