Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af synnerligt warde och goda påföljder, anser jag der också skulle blifwa, att en Föreståndare uti hwarje Socken eiler mindre district tillsattes, som erhöll - Den z Januari?. 7 holt det ypperliga förtroende, att hofwa närmaste inspeciioncn öfwer fattige ock tili allmän omwardnad upptagne barn, pa det akt de icke matte sakna nödigt uppehälle, stjökse! och erforderlig education; skolandes det således tillkomma denne hederspost, alt för be honom ombetrodde barn , efter faststäldte priser betinga samt occordera om deras uppehälle och förnödenheter hos wälkänt folk innom distnctet; att besörja ber barnen ordentligen blefwo waccinerads: att lillsr det dcste tidigt b.ijwa underwiste i innanläsning, Christenbom och andra nyttiga kunskaper, a wén att de samma wanjas kil! ett för dem afpatzat arbete, eller handaslöjd, samt alt barnen med tjenlig näpst eller nesa, alfwariigen ashallas fran tiggeri, hwilket öfwer allt alwen pa landet såsom förbud, skulle med stränghet handbaftvas.
Med den öfwer fattigwarden i Länen utsedde förwalrning, agde Socken Föreståndaren, att antingen sjelf ester genom Prästerskapet ester sig företeende behof, akt breswäpla samt att ärligen tili wälbemälks Förwaltning med berättelse.
Uti wista söreskiisne delar, inkomma.
Men för att i något system bringa detta angelägna ärende, hemställer lag ödmjukeligen, alt af wista committerade, en allmän plan för Fattig, och Sjuk,marden öfwer hela Riket ma blifwa uppgjord samt antagen, såsom i Husmudstaden ar izo? kill menskstghetens och nitiske medborgares heder tillgått.
Jemte det, att jag nogsamt jnser osullständigheten af hwod jag härem wagot yttra, anhäller jag hos Högwälbcrne Herr Greswen och Lanlltmarjkalken 8 Den Z IanuarLi. sam Högloft.
Ridderstapet och Adeln ödmsukast, akt dcrra mitt anförande matte kill Riksens Högloft.
Ständers BefwärS och Ooconomiw Ucstoltetö skär, skadande remitteras, som ädelmodigt öfwerjer brister, ne, och lemnar mig tillgift för hwad jag ifrigt önsta!-.
Stockholm den az December 1^09.
Larl 6. 8tjern8teckt.
Remitterades kill Allmänna Beswärö och Oeconomi. ^ Utskottet.
Grefwe Hamilton, ^xe!, uppläste följande Diktamina.
I al! ödmjukhet lär jag underställa om icke Högloft Ridderstapet och Adeln skulle finna nödigt i sam ra v med sina Medständ i underdånighet yrka , att det wiv sörledne
Riksdag utfärdade förbud mot bruk af större Silfwer pjecer ma upphäfwas: huru mycket Silfwer har icke detta förbud jagat ur Riket och i dest ställe införskaffat Glas och Porceiaine?
Hwad ar billigare än hwar och en under sin lefnad får allwanda sin ägendom; ehuru obillig en lag ar bör den lydaS: men mine Herrar, att afskaffa Lagar en hederlig Kar' icke rån beifra är wäidigc Swensta Folket. H'qlcfl, Ridderstapet och Adeln täcktes tillåta mig ärhmoca. att enär SäkerhetS-Acten 178g blef Ridderstapet och Adeln pärrugad, lär ivar da wa, rande Store Konung I!>:dje g i a. uran kwifwc! efter i wart land bruket icke medgiswer bedja för de döda eller det är fåfängt göra förböner för de magt - Den g Jamrarit. 9 magtlöke , ur Kyrkobönen utesluta Riksens Ständer.
M?v listigaste känstor för detze Swensta Folkets Fullmägrigs, förestår jag wördsammast att hädanefter som förr brukligt warit ma i Kyrkobönen införas näst efter der Kongl. Huset, Swensta Folket, framför Trogne Embetsman.
För ett fa upplyst
Samhälle lärer dek wara öfverflödigt anföra stjäien till mitt ödmjuka påstående, fom jag tror bora remitteras kill Co, stikuticds - Utstokket j foll dec förrjcnar Högloft, Rldverstapetö och Adelns afseende. -^xel lstamillon.
Justerades Pleni Prolocollerne för den 14 Ds« eembrr, 16
December för och eftermiddagen, och den ig December.
Upvlaste Herr Grefwe» och Landtmarstalken en Bulletin kom nytz ankommit, af innehåll, att Kongl. Majus hälsa fortsore alt förbättras.
Upplästes och gillades följande as ExpeditionsU stokkek töriflagna nya Redaction af 2g §. i Rikh dags-Ordningen. §. 2Z.
Ridderstapet och Adeln samt Präst - och Boka gare - S anden wälje genom Elektorer och Bondel Rrvd sch A. Peor. 5 D. Skäktz ro Den z Januarii Ståndet pa det sätt Stander wid hwarje Riksdag lzeniigast fi-uier, genast 06) sist innom otta dagar sedan Riksdagen blstwit öppnad, Ledamöter, lika man, ga a; hwarze Stand, i de Utskott hwilka skola arens verne dereda och utarbeta.
Sadane i Grundlagar Lc.
Lo. Justerades följande fem underdäniga ffcifwelser till Kongl- Maj-star.
Stormägtigste Allernadigste Konung.
Sedan Riksens Stander sig emellan öswerenskommu om, den Answarigherö-Lag för Stats Rådets Ledamöter och Konungens Radgiflvare i Cvmmandowal, hwars jaststallande genom Reqerings-FormenS 106 § birlwic anbesaLt, sa Riksens Ständer härjemte » underdånighet öfwerlemna denna författning till Eders Kongl. Majus
Nådiga pröfning och bekräfs lande.
Ständer framhärda ärc.
Lag hwarefter Ledamot af Stars-Aader, föredmgande jamt dci» Emdecsman, konungen all män ke artttlng n,ed Lonrmando-mal uppdra, grc, skola för Embets förseelser af Aiks-Rärc dömmav. Stats-Ministrarne, StakS.Raden, Hof,Cancel« keren, föredragande samt den Embetsman, Konungen allmän befattning med Eommandomal uppdragit, skola, pä sätt Regerings Formen af den 6
Junit »809 Den z Jannarkk rx 1809 förestriswer, uti förekommande RegerkngS-ä der, af hwad bestaffenhec de wara ma, efter bästa förstånd och öswertygelse, räda Konungen kill det, som Rikets Grundlagar likmätigt är, samt i olmer, ensstämmelse med dem, Konungens och Rikets lörman befrämja; alltid laka sig warda om Konungens magt ost) Riketö Ständers samt Inbyggares ^eloch Rättigheter, alt cfcer hwad härom i Rikets sagar och Författningar är stadgat och förordnar, Sjeifkrafde påminna om Rikets rätt och bästa; —> dock endast Konungen råd guma, men ej jemte Honom regera.
De äro ej allenast , salom M Lborga, re och för sina personer underkastade, hwad allmän Lag och laga Stadgar bjuda, utan stole ock för sine rådslag och gärningar, i och för deras Emb-cen, wara Konungen och Riksens Ständer anfwarige, pa satt Regerings Formen utstakar, och här nedanföre stadgas, men ej i och för dem af enstildke personer kunna tilltalas.
D?tze Embetsman kan ej eller till last lagqaS om, emot deras, pa anförde stal grundade råd 5 utgången, utan deras förwallande , blifwer o, lycklig, och det asystade goda ändamälet icke winnes. §. 1.
Försöker nägon Stats Rads Ledamot, under den rid, dä Regeringen, enligt gy, 40, 41, 42 och 4Z §- §. as Regerings-Formcn, föres af Statö^Ra, det, att waldsammeligen ötiverändakasta RegcringS, sättet, sadant det aenom Rikets Grundlagar antagit är, eller med Råd eger gärning m-dwerkar list Lagstridigt kullkastande af någon Rikets Grund»Laq, eller tillstyrker någon StatS-RadS Ledamot, när Regeringen icke af Skats-Radet föres, eger den Em, -ersman, som i Commandomal Konungen råd gi iver 12 Den z Janrrarii. sadant Lagstridigt Steg, eger underlåter att deremot göra föreställning, enär han finnér läoant a sarve mae ra, eller uppsak'igk och bewisfigen kördöijer någon omständighet, som kunnat savank steg förekomma, ft.affas såsom Rikets Förrädare och miste Lif, Ara och Gods. Ehwad Regeringen af Stats Rådet söres eller icke, ware rt!l samma str ff sky vig den Ledamot af SlatS-Radet eller den Konungens Radailware i Comrnandomal, hwilken, genom tillstorkayde eller under» lacenhet alt föreställning göra nar han finnér sadant a sarve wara, eller genom uopsatligk och bewisstgk fördöljande af »agon uyrlyöning, befrämjar eller walkar sadant laust!idigt steg, som, enligt no Z. af Negerings.
Formen, såsom Förrädare anses bör. §. 2.
Unherlater Stats - Rådet den oivillkorljga pligt, <kt i de sall yi, 92, 9g och 94 §. §.
Regeringsformen utstaka, kill deruti soreskrifne lider Riksens Ständer till allmän Riksdag kalla, eller skulle en el» ler flere SmtSrRadetö Ledamöter, sadan kallelse afstyrka eller Riksens Ständers sammankomst till Lagtima Riksdag a den tid de utsatt, förhindra söka, Pola xjixr brottslige mista Embetek samt wara owärdige att widare nyttjas i Rikets tjenst.
Lag samma wars om Ledamot af Stats-Radet eller Föredragande tillstyrker Konungen atc, innan Riksdagskallelse i Hufwudstadens
Kyrkor »vederbörligen kungjord blifwit, eqenmägtigt eller wäldsamligen, lyska ben i 6z §, Regerings - Formen stst omsörmälre Den z Januarik IZ Pennknge kumma, hwara Rikens Ständer förseglad anordning lämnat; likaledes om Stats Räder, dä det likmätigt zy, 40 , 41, 42 scb 4; §. §.
RegeringsFormen, förer Regeringen, pä osman omförmälre 0- lagiiga kid och sätt, berörde summa lyfter, eller någon Stats- RädekS Ledamot ett sä beskaffat lyftande ti! i styrker. 8- z.
Skulle Stats , Rads 'Ledamot eller Konungens Radgitlvare i Commandomäl, tillstyrka Konungen att wwcaga sadant steg, hwilket uppenbarligen ar stridande emoc R grrings,Formens bokstafliga föreskrift mi 57 § rörande RcksnS Ständers beskattningsrätt; mi 6o Z. kill iörhöjande af den Bewillning Riksens Sränder sig atagik, eller af sadane arkiclar, hwilka 1 den samma till bewillning räknas: allt sadant till förökande af Kronans inkomster; dock härunder icke begrepne ladane, i denna 60 §. ej omnamde afqifter, hwilkaS föremal äro inättninqar till enskildras gemensamma nytta och beqwämlighet, såsom Bak, Bro, Färg och andra afgifter af dyljk beskaffenhet; uik 7; §. rörande päbjudande, uppbärande eller fordrande af nya pälagor, u skrisningar af Manskap , penningar eller wahror , utan Ständers samtycke, uti 66, 6z vch 72 §. §- rörande Riksens Sränders befattning med Banco och RiksgäldSwerken, samt uti' 78 §.; att någon del of Riket icke ma kunna derifrån assöndros, eller underlåter han att, emot sadant Lagstri. digr steg göra föreställning, eller det walkar och be« främjar, gensm upsaceliqk vch bewisljgk fördöljande af näzen uplyöning, miste ämbetet och warde ej widare nyttjad t Rikets tjenst. r4 Den z Januarii. . §- 4. Stats-Räds Ledamot eller den i Commandomäl Konungen rådgifvande, hwiiken tillstyrker emot wärk. ställiqheken af den, af Konung och Ständer faststälda Tryckfrihciö Lag, stuvande steg, elier underlåter att deremor göra föreställning, miste Embelet. §. 5- Underlåter Stats - Räos Ledamot ester Konungens Radgisivare i Commandomäl, att pä sätt 6; §. förmäler, till Prorocollet göra föreställningar emot anwsndandct of Rlkets ordinarie Stats medel, eller ätagen Bewillning, annorlunda än fastställt bstfwit, eller försummar han ack i sadant fall till Protokollet anföra hwad Riksens Ständer t den def förordnat; eiler tillstyrker sadan Embetsman något, som uppenbarligen är stridande emot Regerings.Formenö bokstafliga förestrist uti usta Momentet af 74 §, rörande Gärds fordrande wid Trouppers tåg och marcher, till utförande af ett uppkommit Krig; uti 76 Z. angående Rikets fördjupande i stuld och upptagande af Län; uti 77:de §. rörande disposition af Kronans domaincr, sa midt sadant angar den Riksens Stander i samma § förbrhallne rätt; uti 79 §. om mynkwasendet och uti tzo §. om JndelningSwerket, eller underlåter han emot sadant Lagstridigt steg göra föreställning ,
eller det wallar ester befrämjar genom uppjäteligk och bewisligt fördöljande af någon upplysning , eller tillstyrker
Konungen att något beslut fatta i de mål, om hwilka iz §. handlar, utan att kill utomordentligt StakS > Råd kallelse blifivtt utfärdad, miste Embelet, Dcn z Ianuarir. 15
Om genom någon of förenämbe EmbeksmänS tillstyrkande elier underlåtande otc göra föreställningar, eller upjateliat och bewisligt fördöljande af någon uplysning, nago!i lider skada lill Lif, 7fra eller Per, fonlig frihet, uian akt Lagligen förwunnen och dömd wara, eller förlora gods, löst eller fast, utan laga ransakning och Dom, eiler warder nägons frid i hans hus störd, eller förwiseS någon frän Orc till annan, straffas olwaichemälte
Embetsman för sadant lagstrldigk förhållande derutom, pa sätt allmänna Lagen i usta Cap. 12 z.
Rättegångs.
Balken stadgar för Domare, som wrang Dom fäller. §. 6.
Uragcläter Stars.
Rads Ledamot eller Konungens Radgifware i Commandomäl, att de öfrige dem i GwndLogen uktryckeijgen förrskiifne, men i denna Anfwarighers - Lag icke särskildt uppräknade pligter och föreffrifter, iagttaga och fullgöra, ankommer det pä Riksens Ständer, att hos Konungen göra fädan anmälan , hwartikl 107 of Regeringsformen dem be, räkkigar, med iakttagande af be wilker, samma §. l betz sednare Moment stadgar. §- 7. Döljer Stats.
Minister för Utrikes ärenderne eller HostCanceller eller den Stats, Rads Ledamot, Konungen , dennes främvaro tillkallar, för Konungen bewisligen »agon af Konungens Embetsman eller främmande Magters Sändebud, lill följe af dcn» uppdragne kall, meddelad wigtig underrättelse i fräs tzvr, som röra Krig, Fred eller Förbund emellan r6 Den z Januaris.
Riket och annan Stat, miste han Embetek.
Sker det af bewiöligk uppsåt akt Konungen och Riket ska, da, straffas han esler 4 Cap. Mitzgärnings, Balken. §- 8.
Fran Konungen utgående Ervsditiyner och befallningar skola wara försedde rmd den Föredragandes Contrasignation och instämma med deröfwer förde Prvkocoil; sker annorlunda genom någon Föredragandens åtgärd, miste hen Embeiet, uran att någon tid kunna tunni aler rnsaitas eller kill annat Embete innom Slars Rådet förordnas Urcustläte» hon, akt till Slätö- Rådets P^oiocoll göra föreställning emot sadant Konungens beslut, hwiiket han sinner stridande emor Regerings - Formens bokstofliga föreskrift, och oagtadk Konungens ändock fortfarande yrkande, att ett sadant b«stur skall utfärdas, han ej dä ulöfiver sin rättighet och pligt, att Controsiqnalionen derä magra, ware Lag si mma; likasom om han Embetet äkertagcr förr än Riksens Ständer hanö förhållande pröfwat och gillat.
Lider näaon skada kill Lik, Ara eller Personlig frihet, eller mister gods, löst eller fast, utan laga ransakning och Dom, eller blifwer nägonS frid i hans hus störd, eller någon förwisad fran Ort till annan, derigenom att han Contrasignation ej wa» grat, straffas han dehutom för sadant Lagstridigt förhållande, pa sätt allmänna Lagen i ista Cap. m §« Rattegänqs.Baikcn stadgar för Domare, som wrang Dom fäller.
Föredragande ware k öfrigt för sin befattning »nsedd skyldig till enahanda answar, som denne Lag Stacs-Rädö
Ledamot uti jörrgäends §. §. äjägger, en - Den z
Janvarii. enligt förseelsens derutinnan utmärkte swarare eker lin» krigare beskaffenhet, med derester lämpade straff; dock ma hwarken Föredragande eller Stadö.Räds Ledamot i och för Embrcecs skuld, i annan ordning an Regerings formen utstakar, och således ej af enskildt man, kunna tillcalaS. §- 9.
Stats Råd, hwjiken of Konungen dertill utsedd och förordnad, tager sätx och röstan i Högste Domstolen öfwer mäl, som frän Krigs-Domstoiarne dkages under Konungens pröfning, ipare för sadan ^befattning underkastad
Domare jas och answar enligt Lag och Laga stadgar, lika med annan Ledamot af Högsta Domstolen §. 12.
Enär någon af de i uste H. omnamde
Embetsman tilltalas som redan utur timsten blifwit endtledigad eller afsked tagit, och warder om begangnö förbrytelser öswerkygaö, ware han förmllen till ena» handa answar, såsom more han werkeligen tjenstgörande och fware förlusten af hwad han j pension oller an* dre förmäner as Publigwe medel kan innehafwa emot förlusten af Embetet, om han det ännu innehade, §. tr, Hwad emot Siats Nads Protocol! intill den dag da Riksdagen börjas, under dä påstående Riksdag icke anmärkt bliswer, derä ma sedan wiö paföljandö
Riksdagar atal icke äga rum.
Ridd. och A. pror. 5 D. r. iF
I.uruarik.
Stormagtigste Alicrnadigste Konung.
Un afläten Nådig proposition af den ; sistl.
Juli! till Riksens Srättders Slars U chair, rörande Stars werkcrs tillstånd, I komster och Utgifter, har Eders Kongl.
Maj-.c täcktö förklara Dest Nädiga benägenhet, att sorgfälligt iagkaga alla utwagar lig favane indragningar i Skaks-werkecs utgifter, som ars sörenlige nied Riks-Styrelsens tillbörliga handhafivande.
Riketö förs,var och hworje Undersåtes i Lag grundade säkerhet; hwarf mre Eder Kongl Maj:t. tillkännagi»wit
Sig med NaSigt wälbehag wi!ja anse, om Smis Utskottet upgifwer de besparingar, som enligt Veste grunder kunde finnas nyttiga och räkkwisa; förmodande E. K.
M. akt wid en chr bättrad gäng ak ds allmänna Arenderne, detze skola, med lindring i Statens kostnad, kanna lika noggrant, lvm förut wardås och behandlas as färre, dock till en del bättre lönade Embelö' och Tjenstemän, än de nu antagne.
Under rackamt erkännande af E K
Maj ts äfrveir härigenom ädagalagde Nådiga omsorg för Statens upprätkhatlande, ha'wa Riksens Ständer lika med E K.
M. icke allenast infevk nöt wändighe-en as o^a de be«parl'ngar, som r Statens urgrmr kunna äga rum, Utan äfwen rrodr indragningar r EinbekS och lienstemonna Staren kunna bltfwa sa mycket mera möjstge, som de allmänna Arenderna. i ameende ri>I Rikets förlust af Finland och Pomern, twifmels uran torde kom, rna att t mcnswarande förhållande atlaga och följakt igen tar'wa ekl mindre antal EmbelS och tienstemäa till derab behandlande, Men Den z Iariuarlk. 19 Men da kill utrönande L hwilka delar af ds kill Rlks-Styrelfen hörande, werk och Stater, en sadan inskränkning kan och bör äga rum, erfordras mangfaldiga och granaga undersökningar, samt en noggran pröching as 7lrenvcr,>eS och WerkenS beskaffenhet, jemre en fullständig kännedom af alla de författmngar, ordningar och grunder, hwarefter 7frenderae pä sina behöriga ställen böra hanteras, hofwa Riksens Schäder funnit att Sta s blstkottst, af mangfasjdiga a-rdra göromål öfwerhopadt, icke möjligen kan hofwa alt påräkna sa tang kld, soin ärfordras för ekt 'orvejs af den widd och omfattning som detta, och derför?, till ändamalsts säkrare winnsche, trott sig böra hös Eder Kong!
Majt härmed i underdånighet anhaua, ber käckas EK M, l Näder förordna en (5.'Mmich- as niuffe, dristige och kunnige män, hwilka singe sia uppdraost, att med iagragande af de grunder, !om E, K M. u i jörberörde Dest Nädiga Proposition, uppglstvit, urard »a en fuliständiq pchn i detta ämne, den E. K.
M sedermera, ester Nådig pröfning torde täckas lära till »verkställighet befordra.
I Sammanhang härmed fa Riksens Ständer osmén Underdanigst rilikannagifwa DkraS fattade beslut, ak utfästa L ne belöningar, den ena af svo, den andra af 250 R dr, för dem, som uppgifwa d> t tjenligaste project kill reglering af arbetsk innom R ksts Hot Raster, Co stegler ock Styrelse Werk med afseende, r:o a en redig, driftig cch säker behandling af Arenderne, samt en enklare räkenskaps merhode; och 2 0 akt den pä enklaste särk och med inskränktaste an. kal ledamöter och' Bergning kunds astadkommaö ; börande desta förstag inlemnas till ofwanberörde Comité, arr der pröfwas och granskas same i sammanhang - 20 Den z Januarik. hang med Commttöeng yttrande deröfwer, tvld nasta Riksdag komma under skärskådande af Riksens Ständer, söm da öga akt tilldela den utfästa belöningen är oen eller dem, som finnas deraf förtjente.
Riksens Ständer framhärda Lc.
Skormägtigste TMrnadigste Konung.
Till Riksens Ständers Skaks Utskott har Eders Kongl. Mo>:t i Noder behagat öfwerlämna en af ds fläste Landt.Räntmästare i Riker ingifwen underda. wg ansökning, att a RikögäidS-ContoirelS Konder, eller be mede! , som genom bewillning komma akt in, gä enahanda Remiss. Lags ma i Nader warda för Laiwk.-Ränrmästarne fosisiäibk, som för StatS-Werkets medel besiäs.
Sedan Stats - Urskottet, i anledning af denna Nådiga Remiss, dcrökrver till Riksens Ständer af, giswil sitt urläkondi', ha^wa Riksens Ständer tagit detta ämne under mwerwägande och denvid inhämtat, att R miss,Laget , isian första början da der ar 1727 inrättades, länge waru bestämdt till ganska olika be. lopp och till wida större forman för den ene Lanvt, Ränrmästaren än för dcn andra, samt atr orsaken kill denna o ikher warit grundad deruti, alt en del Landt» Räntmästare i de aflägSnafte orter dä ansedtS haswa större sirgrighek wid akt anskaffa tjenlige Wärlar. eller Vanco-S^dlar till RemisierneS werkställsnde, än de uti anora närmare Residencer belägne orter; hwarföre och Laget derefter blifwkc iämpadr; sa att da försti.ämde för flik orsak erhållit r, i och en half, s ända kill sch med z procent, hafwa de sednare mast Den z Januarii 2d Ztnöjas med en åttondedel, en fjerdedel, en half och högst tre fjerdedel procent ; hwilka proportioner äfwen wid be i sednare tider skedde förändringar med Remist Laget, merendels bfijwit följde.
Men da genom Banco - SedlarneS ymnigare gångbarhet, sedermera föga skillnad ägt rum i swarkg» heten för den ene Rämmastaren mer än för den andra , atr kunna göra rcmihsrne; hwarlöre en jämkning uri Remist-Laget anseus billig och tillbörlig; har ock ett sörnyät Reglemente för dest beräknande btinvit Ntfärdadt medelst Kammar - Colkegii sch Stats- ConFoirecg Eirculair, B-ef af den iz Augusti i?8-, enligt hwlcket Remist - Laget för ingen Landt Ränkmästa re är faststäldt högre an i Procent, eller mindre an tiva attondedels Procent, blott med undantag af LandtRäntmästaren i Stockholms Län, som blifwic bibe. hallen wid det gamla Remlh e Laget af endast en ät» toadedels Procent.
Sadant war förhallnndet af Remist - Laget, da Riksens Ständer wid ärS Riksdag akogo sig en större och ansenligen ökad Bewtllning, hwilkcn hel och hällen skulle uppbäras af Riksgälds, Conkoiret pä lika särk, som de öfrige Conkorek tilistagne Fonder; och til! följe af Kammar r Collegii samt Skars. Con, koirels Circulair, Bref den 22 Maji sistnamde ar, skulle wanrigt Remist - Lage bestäö Landt- Ränkmästarne sa mai a Brwillnjngen, som ä Lön, och BekalningS-afgiflen, hwillkel Remitz, Lage de ock fatt sig lii! godo beräkna, ända kill d-h Hemltga Utskottet , wid iZoo ars Riksdag uri den för Riksgmds.
Conkoiret meddelade Jnstruction, förordnade, akt Remist- Laget ä Riksgälds-Comoirels medel skulle 'ör 22 Den z Janrrarkst samtlige
Räntmästare nedsättas till tre septonhedskS procent, med undantag, af Landt,Rantmästaren i Stockholms Län, hwilken skulls beräkna der förut »vanliga RcmiHLage as e„ ältondcdcls procent.
Wid äfwerwägands af Landk-Ränkmästarnes nu gjorde underdåniga ansökning, hafma Riklens Ständer insett, att da det är 1781 stadgade Remih-Lage blifwik proportionerat efter Landt RäntmästarneS Lönings-sörmaner, samt ingadt uti beräkning af hwad de uri ärlig inkomst ansetts böra arniura, enahanda grund som wid regleringen af Remist Laget a Statsmedlen blifwil fölsd, wäl icke kan wara lämplig list Bewigntngen, hwstken till största delen först ar 1789 tistkommit, sa wida Remist Laget a Vewillningen rärkeligen icke bör betraktas annorlunda, än såsom en ersättning och belöning för de kostnader och det särskildta befwär, Landt
Räntmästarne i och för uppbörden och remi!teringen as Bcwillningen tillskyndas; men som deremot är onekligt, att den tillökade Skri - warechjesp, Landr-Rämmästarne, i afseende pa der.s befattning med Bewillnings- medlen, behöswa, genom nu warande tidens dyrhet mäst medföra en större ut, gist; hwarkist kommer att Landt Räntmästare, enligt hwad Riksgälds, -2.onloiret!- Handlingar ukwisa , fatt »vidkännas hworjehanda förluster, genom efterapade, förfalstade och oduglige Sedlar, hwilka uti uppbörden af dem d ifwit mottagne; alllia hafwa Riksens Ständer funnit någon förhöjning uti det Remist Lags, som i sednare tider warit bestadt, bade räirwis och billig, lamt kill s''lje deraf amedk Landt Rämmastares R mist.Lage ä R>ksqä!de-Contvire:s mebel, hähanefc-c böra bestämmas kill en fjerdedel^, i ställe! ^-r tre scxr«udrdeis proeenc; stkwäi med uudantag af Den z Januaril.
LandttRäntmastarcn i Stockholms Län, hmklken bibeHålles wid der wankiga af endast en attonvedels procmr; samt med dek utcryckeiiga förbehåll, an intet Ramitz, Lags mä af någon kill godo beräknas a de summor, hwilka icke innom den uri Färsattmngarne uistakade tid och der föreffrifwen ordning fran LandtRänterierns expedieras.
Hwtlket allr Rasens Stan. der till swar a Eders Kongl. Moj:rs Nådiga Re» miss, härmed bordt i underdånighet anmäla Riksens Stander framhärda Lc.
Stormagtkgste Allernadigste Ksnimg.