Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men jag yrkar ej dess fördel, på det alt staten må få betala hvad jag förskyllt, utan derföre att jag, som sjelf varit Ridd.- cancellist vid flera riksdagar innan jag deltog i R. o. Ad:s förhandlingar, är i tillfälle att bedöma förhållandet.
Jag anhåller derföre all R. o. Ad. ville bevilja den återremiss Frih. Cederström begärt.
Hr Åkerman, Fredr.:
Äfven jag anhåller om återremiss af förevar, betänk.
I fråga om arfvodet till BondeSt:s sekreterare, hade jag önskat att StatsUtsk. fästat mera afseende på Hrr Talmäns förslag.
Den siste värde talaren har redan fästat uppmärksamheten pä den skilnad, som finnes emellan de kostnader och utgifter sekreteraren i BondeSt. nödgas utgöra och dem som de öfrige Stånds-sekreterarne kunna hafva.
Dertill anhåller jag alt få ytterligare lägga den omständigheten, att den förre, såsom icke boende i Stockholm, naturligtvis varit underkastad en mängd utgifter i och för flyttningen hit till staden, samt för den förändrade 344 Den 29 April. hushållning han nödgats inrätta.
Ilan har på sätt och vis derföre dubbla utgifter, då han naturligtvis icke kunnat upphöra med sin hushållning hemma.
Afven om StatsUtsk. icke gifvit akt på eller insett delta förhållande, synes det mig likväl som om, då han blifvit tillerkänd särskild ersättning i ett fall, eller för hushyra, man bordt bestämma denna ersättning till hvad hushyran verkligen uppgår.
Hvar och en som känner hvad hyra för rum med möbler för närvar, uppgår till här i hufvudstaden och tillika fäster uppmärksamhet pä hvad som kan anses utgöra en anständig bostad för en person, i den ställning sekreteraren i BondeSt. innehafver, torde tinna att 50 r:dr i månaden icke äro tillräckliga.
På grund häraf anhåller jag således att R. o.
Ad. ville återremittera betänk., på det alt StatsUtsk. må blifva i tillfälle att taga de här gjorda anmärkn:ne i öfvervägande.
Jag har redan haft äran yttra, ali jag icke ämnar begära någon återremiss af betänk, i fråga om arfvode för notarien vid LagUtsk:s sammanträden med andra Ctsk., dä de af StatsUtsk. derom begagnade ordalag icke lära kunna inverka på hvad R.
St. förut redan i detta ärende bestämt.
Jag hade likväl önskat, att StatsUtsk., vid meddelande af den upplysningen, att denna tjensteman, så vidt Utsk. hade sig bekant, ännu icke antagits, jemväl uttryckt den åsigt, att något hinder icke möter för arfvodets utgående, så snart anmälan afgåfves att berörde notarie verkligen blifvit antagen, jemte dagen, å hvilken hans verksamhet börjat, och ifrån hvilken tidpunkt alltså arfvodet må utgå.
Jag anlager likväl emellertid Hr von Troils yttrande i detta hänseende för tillfyllest upplysande och förklarar mig dermed belåten.
Hvad de andra punkterne åter angår, så vill mig synas alt den värde ledamoten begått ett misstag, då han antagit att en häradshöfding äger beräkna skjntsersätlning efter minst 4 till 5 hästar.
Enligt resereglemente! får en ordinarie häradshöfding, hvilket utgör den ifrågavar. personens samhällsplats, endast beräkna skjuts efter 3 hästar för sig, och dessutom en häst för sin medhjelpare, hvilket sednare här icke lärer kunna ifrågakomma; utan får han således i verkligheten för nu förevar, fall ersättning endast för 3 hästar; och dermed kan han ej vara särdeles belåten.
Den embetsman, som vid nu pågående riksdag fått sig anförtrodd den ifrågavar. befattningen, är bosatt å en aflägsen ort i Norrland, hvarest han är domhafvande; han vistas här med familj, och man torde alltså finna, alt han icke gerna kan göra resan med endast 3 hästar, utan lärer han troligen få på egen bekostnad härtill använda en eller annan häst utöfver det antal, honom af rescreglementet beslås.
Ju längre färden lill och från hemorten är, ju drygare blir sålunda den förlust han gör i resekostnad.
Läggom härtill att hyrorna för närvar., med föranledande af riksdagen, äro ganska höga och i märkbar mån uppdrifne sedan de fqreg;de riksdagar, från hvilka man velat hemta jeni föi elser.
Den 29 April. 345 Hvad det angår, att vid förflutne riksmöten någon förhöjning, utöfver hvad SlalsUtsk. nu föreslagit, icke beviljats, ehuru fråga derom varit väckt, ser jag icke deruti något hinder för nuvar. R. St., för att, om de finna billigheten sådant erfordra, härutinnan vidtaga rättelser, helst om det kan visas, att förhållandena för närvar, i högre grad än vid föreg:de tillfällen sådan ändring i anslagsbeloppet påkalla.
Jag tror helt säkert att den höjda summan, såsom erforderlig, lill fullo åtgår.
I öfrigt hafva Hrr von Hartmansdorff och Akerman så fullständigt utvecklat saken, att jag icke vill trötta R. o. Ad. med upprepande i annan form af hvad de redan anfört, utan åtnöjer mig med att uti deras åsigter yttra mitt instämmande.
Hr von Troil: Om R. o.
Ad. skulle anse BondeSl:s sekreterare höra tillerkännas det af Hr Landtm, och Hrr Talmän föreslagna arfvodesbelopp af 400 r:dr, derföre att han icke är bosatt i hufvudsladen, så borde Ståndet också, i konseqvens dermed, påyrka det sekreteraren i PresteSt., hvilken blifvit hilkallad frän Westerås, niå erhålla samma arfvode.
Men min och hela SlalsUtsk:s öfvertygelse har varit den, att samtlige sekreterarne borde i och för sitt besvär åtnjuta enahanda ersättning, men alt sekreteraren inom BondeSt. borde derjemte tillkomma ersättning för resekostnader och hushyra.
Hvad det sistnämnda angår, ber jag få upplysa, ali inom den afd. af SlalsUtsk. der denna fråga först förevar, vägde åsiglerna emellan om man borde bestämma den till 33 r:dr 16 sk., efter det belopp som vid föreg:de riksdagar beslämls, eller lill 50 r:dr b:co, såsom Utsk. ock slutligen tillstyrkt. R. o. Ad. loide således finna, att nuvar.
StatsUtsk. i detta fall gått längre än föregide R.
I fråga åter om reseersättningen, vill jag fästa den siste talarens uppmärksamhet derpå, all sekreteraren hos BondeSt. uppbär rese- och traktamenlsersältning, icke efter den rang han eljest innehafver, utan efter den grund, som i 1830 års K. bref finnes för honom bestämd.
Ilästanlalel kan jag dock icke nu uppgifva, ehuru jag minnes att det ej var obetydligt.
För den händelse att R. o. Ad. skulle vara böjd att bevilja återremiss, får jag uttala den öfvertygelse, alt det icke skulle föranleda lill någon åtgärd från StalsUlsk:s sida, emedan åsigten om saken der synes vara temligen stadgad.
Att Hr von Troil, såsom ledamot af SlalsUtsk., vidhåller de af Utsk. uttalade åsigter, finner jag helt naturligt; men deremot kan jag icke tro, att StatsUtsk., då det, i händelse återremissen beviljas, får del af de inom detta Stånd gjorda anmärkn:r och måhända äfven af dylika från ett eller flere af de öfriga Stånden, skulle anse sig icke kunna frångå sitt föregide omdöme i ämnet.
En sådan slags ihärdighet å Utsk:s sida vore väl särdeles olämplig, isynnerhet då upplysningar här meddelats, hvaraf Utsk. måhända förut icke ägt kännedom.
Om jag ock förbisett de af Hr von Troil sednast åberopade stadganden, enligt hvilka högre hästantal än för ordinarie häradshöfding får af sekreteraren i BondeSt. tillgodoberäknas, så qvarstår i alla 346
Den 29 April. fall den länga resans verkliga kostnader, luisliyrans betydenhet och utgiften för någon representation i och för platsen; ty det torde jag, med förbigående, för korthetens skull, af allt öfrigt, få erinra i sistberörde hänsigt att den af Konungen utnämnde sekreterare hos BondeSl. mäste ju anses böra söka bibehålla ett förtroligt förhållande till ledamöterne af det Stånd, hvars tjensteman han är, men hvilken de icke sjelfve valt.
Att han understundom hos sig ser dem såsom välkomne gäster, synes dervid vara ganska tillbörligt och ländande till det vänskapliga umgänge, som å båda sidor är önskligt, nyttigt och godt.
Mig synes då det vara billigt, att genom den föreslagna förhöjda aflöningen han hålles någorlunda skadelös för sina utgifter jemväl i detta afseende.
Då nu öfverläggningen ansågs vara fulländad, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att han, då endast 2:ne punkter varit föremål för de gjorde anmärkn:ne, ansåge sig försl böra i afseende på dessa punkter framställa särskilda propos:r, och fördenskull nu finge hemställa, om R. o. Ad. bifölle hvad Utsk. föreslagit i afseende på arfvodet samt hyres- och rese-ersättningen för sekreteraren hos BondeSt.
Denna propos. besvarades med starka nej, blandade med ja.
Sedan härefter Hr Gr. o. Landtm, hemställt, om R. o. Ad. ansåge de vid Utskrs förslag rör:de arfvodet samt hyres- och rese-ersättningen för nyssnämnde sekreterare gjorde anmärkn:r föranleda till återremiss af betänk, i denna del, samt denna propos. blifvit besvarad med starka ja, jemte ett eller annat nej, förklarade
Ilr Landtm., att han funnit ja härvid hafva varit öfvervägande.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att den 2:dra af de punkter, hvaremot anmärkn:r blifvit gjorde, rörde den tid hvarunder arfvodet, efter riksdagens slut, bör utgå för RiksSl:ns sekreterare och de notarier, som deltaga i uppsättningen af Ståndens prot.; hvarjemte Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. bifölle hvad Utsk. i denna del hemställt.
Härvid ropades ja och nej, hvarefter Hr Landtm, tillkännagaf, det han trott sig finna att ja öfverröstat nej.
Uppå sedermera framställd propos., biföll R. o. Ad. hvad StatsUtsk. för öfrigt i förevar, mern. föreslagit.
Som jag för en längre tid kommer att vara aflägsnad från hufvudstaden, anhåller jag att, med bibehållande af min riksdagsm.-rätt, få afsäga mig de platser jag, till följd af R. o. Ad:s förtroende innehaft, dels såsom Bänkman, dels såsom ledamot i Bevilln.Utsk. R. o. Ad. biföll denna anhållan; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hrr Electorer, att i deras nästa sammanträde utse en ledamot i Bevilln.Utsk. efter Hr Prytz, samt tillkän - Den 29 April. 347 nagaf att i st. f. honora en Bänkman inom 12:le Bänkm:s-afd:n komme att utses genom val i början af nästa plenum.
Anmäldes och lades på bordet ncdannämnde från Ulsk:n inkomne ullåt:n, betänkm och mern., nemi. från Stals-U tskottet:
N:o 124, ang:de regleringen af ulgifterne under riksstatens Sale hufvudtilel; Stats- samt Allm. Besv.- o. E k o n.U t sk o 11 en : N:o 2, i anledn. af väckt motion om bidrag för beredande af nedsättning för tyngre och vigtigare varor i nu gällande taxa för inre farten å Götha kanal; N:o 3, i anledn. af väckt motion om samlande af medel lill bildande af en skattkammare för riket; N:o 4, i anledn. af väckt motion om inrättande af ett postkontor vid Wrigstads gästgifvaregård; N:o 5, i anledn. af väckt fråga om förändrade grunder för beväringsmanskapets uttagande lill vapenöfning och annan tjenstgöring m. m.
N:o 6, i anledn. af väckt motion om rotehållarnes på Gottland befriande från skyldigheten att anlägga båtsmanstorp; N:o 7, i anledn. af K.
St:s StatsUtsk. , ang:de rotering af den staden Lund tillhörande s. k. Wagnmansjorden; N:o 8, i anledn. af K.
SI:s nåd. skrifvelse till R.
St., angalo Fahlu stads båtsmansrotering.
Banko-Utskottet: N:o 48, med förslag till föreskrifter, angale bankens metalliska kassa; N:o 49, ang:de föreskriften om försäljning af silfver i omyntad form; N:o 50, i anledn. af enkan Christina Warenbergs ansökning om ålerbekommande af erlagd straffränta för diskontlån; N:o 51, i anledn. af väckt motion om förhöjda löneinkomster för kassa-afdelningens chef och kamererare samt bankens kassörer; N:o 52, i anledn. af väckt motion om förvarande af en del utaf bankens redbarheter å Carlsborgs fästning; Lag-Utskottet: N:o 42, i anledn. af gjorde anmärkn-.r vid Utsk:s betänk.
N:o 15, öfver väckte motioner om förklaring, huruvida K. förordn. d. 19 Maj 1845, ang:de förändring i vissa delar af la^ 348 Den 29 April. gens stadgande ora giftorätt och morgongåfva, äger retroaktiv verkan. H. R. o.
Ad. åtskildes kl. ^ till 2 e. m.
In fidem prolocolli, Albert Munck.
Tisdagen den 2 Maj 1848.
Företogs val af Bänkmän inom 4:de Bänkm:s-afd:n, efter N:o 139.
Frih. von Duben, fullm.
Hr Reuterskjöld, Adam Didrik, och inom 12:te Bänkm:s-afd:n, efter N:o 702.
Hr Prytz, Lars Adolf; och befunnos vid valförrättningens slut hafva blifvit utsedde, inom zf:ile Bänkm:s-afd:n: N:o 135.
Frih. von Diiben, Gustaf Wilhelm ; I2:te Bänkm:s-afd:n: A:o 494.
Hr Croneborg, fullm.
Hr Tersmeden, Nils, efter lottning med N:o 473.
Hr Coijet, Carl Fredrik, samt N:o 678.
Hr Bildt, Didrik Gillis.
Hrr Electorers listor vid val af 2:ne ledamöter i Bevilln.- samt 3:ne ledamöter af Ridd.Ulsk.; och befunnos dertill utsedde i Bevilln ings-Utskottet: efter N:o 702.
Hr Prytz, Lars Adolf, och N:o 1428.
Hr Ridderborg, Jakob Fredrik Georg: N:o 212.
Hr Lind af Hageby, Carl Aug.
Ludvig; och — 2090.
„ Adelborg, Anders Otto.
Riddar hus-Utskottet: efter N:o 49.
Frölich, Guslaf Erik; N:o 118.
Gr. von Essen, fullm.
Gr. Gyldenstolpe, August; samt N:o 212.
Hr Lind af Hageby, Carl August Ludvig: N:o 875.
Hr Gripenwald!, Carl Ulrik Berthold; — 1702.
„ Törneblad, Carl Ottmar; och — 2151.
,, Liljenstolpe, Axel Fredrik.
Hrr Electorers listor vid val af ledamöler att, under perraitterades frånvaro, inträda i Bevilln.-, Allm. Besv.- o. Ekon.- samt Exped.Utsk-.n; och hade dertill blifvit utsedde i Deni Maj. 349 Bevill n.-Utskottet: under ordinarie ledamoten N:o 243.
Frih. von Roxendorff, fullm.
Raab, Adam Christian, beviljad 14 dagars ledighet: N:o 184.
Hr Silfversvärd, Isak Sebastian.
Allmänna Besvärs- o. Ekonomi-Utskottet: under ordinarie ledamoten N:o 1948.
Hr von Engeström, Jonas Fredrik Mathias, beviljad 14 dagars ledighet: N:o 1712.
Hr von Nackreij, fullm.
Hr Liljehöök, Bengt.
Expeditions-Utskottet: under ordinarie ledamoten N:o 330.
Stjernstedt, August Wilhelm, beviljad 3:ne veckors ledighet, räknad från d. 2 dennes: N:o 1398.
Hr Sodenstjerna, fullm.
Hr af Sillén, Lars Gabriel.
Hrr Electorers lista vid val af en suppleant i Bevilln.Utsk. efter N:o 1431.
Hr Liljenberg, David Fredrik Georg; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 1760.
Hr Reutercrona, Georg.
Landtm, erinrade, alt det jemlikt 68 § Riksd.- Ordn. åligger RiksSlm att hvart för sig vid hvarje riksdag utse 6 revisorer för granskning af statsverkets, bankens och riksg:skont:s tillstånd, styrelse och förvaltning, samt hemställde derjemte, att delta val måtte få företagas i början af det nästa Lördag inträffande plenum, hvilket bifölls.
Justerades 4 prot.utdr. för d. 29 sisth April.
Medan härefter pleni-prot. för d. 19 sisth April f. m. upplästes till justering, ankom H. Ex. Hr Just.statsministern m. m.
Gr. Gustaf Adolf Sparre, som å K.
M:s höga vägnar allemde en Dess nåd. skrifvelse till R.
Förenämnde prot. blef sedermera uppläst till slut, samt af R. o. Ad. godkändt.
M:s nyss ankomna nåd. skrifvelse af d. 1 dennes, med förslag till ny Riksd.Ordn., jemte en dervid fogad sär skild artikel, äfvensom i sammanhang dermed till ny Reg.F.; och uppdrog R. o. Ad. jemlikt 81 § Reg.F:n, åt Const.Utsk., att sitt utlåt, derom till R.
St. afgifva.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från StatsUtsk, inkomne ullåhn: N:o 136, i anledn. af väckt motion om anslag af allmänna medel till understöd och uppmuntran åt fattige jordbrukare och åt tjenstehjon för långvarig tjenst; 350 Den 2 Maj.
N:o 137, i anledn. af väckt motion om anvisande af nödiga medel till beredande af ersättning åt de Norrske undersåler, som under 1814 års krig lidit skada af Svenske trupper; N:o 138, i anledn. af väckt motion om anslag af allmänna medel för användande af den s. k.
Schreiberska kuren; N:o 139, i anledning af väckt fråga om förändring i afseende å sättet för uttagande från K. räntekammaren af de till vissa verk anvisade statsanslag; N:o 140, i anledn. af väckt motion, ang:de försäljning till skatte af en del Kronan tillhörige och till Statsverket indragna hemman och lägenheter; N:o 141, i anledn. af väckt motion, ang:de föreskrifters meddelande i afseende på rättigheten til! bosättning å och begagnande af åtskilliga kronoliolmar i Götheborgs och Bohus län; N:o 142, i anledn. af väckt motion, ang:de upplåtande af kronoparken Furubacken åt Marums, Winköls och Härlunda socknar.
N:o 143, i anledn. af väckt motion, ang:de tilldelning åt Björsätters sockens hemmansägare af skog från kronoparken Westra Kinneskogen; N:o 144, i anledn. af väckt motion att å Kronans egendomar bosatte husmän och torpare må njuta mera tryggad besittningsrätt till sina torp och jordar; N:o 145, i anledn. af väckt motion, alt för domaren i Östra härad af Jönköpings län, måtte anvisas annat boställs-hemruan; samt N:o 146, i anledn. af väckt motion om befrielse för städer nc i riket från utgifter för kronouppbörden, byggnad och under håll af tullhus samt fångvården, och dessa utgifters uppförande på rikets stat. II. B. o. Ad. åtskildes kl. ^ till 3 e. m.
Onsdagen den 3 Maj 1848.
Plenum kl. ^ lill 10 f. m.
Justerades ett prot.utdr. för gårdagen samt pleni-prot. för d. 19 sisth April.
Företogs val af ordf. i Ridd.direktm och dess suppleant; och befanns vid valförrättningens slut hafva blifvit utsedd till Den 3 Maj. 351 Ordförande: Gr.
Dc Geer, Carl, En af Rikets Herrar, med 57 röster.
Lagerbjelke, Johan, En af Rikets Herrar, med 49 röster.
Företogs val af sex ordinarie ledamöter i Ridd.direkt:n samt tre suppleanter; och befunnos vid valförrättningens slut hafva blifvit utsedde till Orditiarie ledamöter:
Roskull, Ulrik, kabinettskammarherre .
. med 74 röster ,, Boye, Fredrik, kammarherre 7? 76 77 Hr Ulfsparre, Georg, cancelliråd 17 76 77 „ Cederstråle, Johan Kasimir, hofrälts-råd . . 77 76 77 „ Tornerhjelm, Johan Abraham, öfverstelöjtnant 77 76 77 ,, Brakel, Gustaf Anlon, banko-kommissarie 77 76 Suppleanter: Frih. Bennet, Carl Steffan, kammarherre . . . med 63 ruster genom lottning med Hr Wetterstedt, Niklas, cancelliråd 57 63 77 „ Möllersvärd, Carl Henrik, major 77 59 7> Hr Edenhjelm, Gillis:
Sorn jag af enskilda affärer är nödsakad att lemna riksdagen på någon tid, så nödgas jag anhålla, att få afsäga mig det förtroende jag haft att vara Elector hos R. o. Ad., likväl med bibehållande af min riksdagsmannarätt, för den händelse att jag skulle få tillfälle att till riksdagen återvända. R. o. Ad. lemnade härtill sitt samtycke, i följd hvaraf H r Gr. o. Landtm, anmodade Hrr Bänkman att sammanträda till val af en Elector i st. f. Hr Edenhjelm.
Föredrogs ånyo BankoUtsk:s d. 19 och 22 sistl.
April på bordet lagda utlåt.
N:o 47, i anledn. af de inom RiksSt:n gjorde anmärkn:r vid Ulsk:s utlåt.
Jag har tillförene, när detta ämne förevarit, bestridt decimalsystemets införande, i st. f. det hos oss hittills brukliga 12-tals-systemet.
Om man till alla andra nyheter, som för närvar, besvära Svenska folket, äfven skulle lägga den af ett nytt räknesätt, hvarigenom ingen nytta men väl bryderi för allmänheten är att förvänta, så skulle dermed missnöje åstadkommas.
Jag afstyrker alldeles det af Utsk. framställda förslaget och hemställer, att R. o. Ad. ville förblifva vid det beslut, som Ståndet vid sistl. riksdag fattade.
Hr Lefrén, Johan Pehr:
Jag har, lika länge som den siste värde talaren bestridt nyttan af decimal-systemets införande i myntet, yrkat derpå och jag fortfar dermed ännu, såsom jag 352 De n 3 Maj. hoppas, på goda grunder; på grunder, som förut och så mångfaldigt här blifvit utredda, att jag icke vågar trötta R. o. Ad:s tålamod med att ånyo framställa dem.
Ett bevis på att allmogen här icke är den, som man kan taga till förespråkare för afstyrkande af systemets införande är, alt BondeSt., första gången som dessa frågor voro före, icke satte sig emot, ulan ivertom anlog förslaget om decimalsystemets införande och vid denna riksdag äfven bifallit delta betänk.
Jag tillstyrker bifall till hvad Utsk. nu föreslagit.
Det förhåller sig visserligen så, som Hr Lefrén säger, att BondeSt. bifallit detta betänk., men det brukas vid denna riksdag, att förklara, det minoriteten mera uttrycker det allmänna tänkesättet, än majoriteten, t. ex. i Const.- Utsk.
Jag hemställer, om det icke ginge an, att tillämpa samma påstående äfven i denna fråga?
och jag kan försäkra, att jag hört flera ledamöter af BondeSt. förklara stort missnöje med pluralitetens beslut.
Jag säger detta blott derföre, att man åberopat bemälle Stånds beslut.
Afslag å betänk, har jag yrkat af den anledn.
, som jag här redan framställt, och som är grundad pä en långvarig öfvertygelse, hvilken jag äfven tillförene underställt det H.
Ståndet, dock utan att vinna något afseende.
Jag har afven varit i tillfälle att höra åtskilliga af Bonde-St:s ledamöters tanka i delta fall, och de hafva slagit ut så, att de icke äto missbelåtne med det beslut, som de förut fattat; men skillnaden emellan mig och den siste värde talaren måste vara den, att han har hört på minoritetens tanka och jag på majoritetens.
Majoritetens medlemmars tanka har jag händelsevis träffat, men han minoritetens.
Jag tror att man hvarken i ena eller andra fallet kan anse detta såsom något bevis, utan håller mig i detta fall helt simpelt vid den satsen, alt jag anser decimalsystemets införande vara så vigtigt, som en så beskaffad angelägenhet i allmänhet kan vara.
Det förutsätter lättnader i all framtid vid räkenskapers förande och liqviders uppgörande, och jag tror, att det är ett stort steg framåt på bildningens bana.
Jag inser för min del fördelarne af decimalsystemets genomförande i sin helhet efter de grunder, som nu äto ifrågasatta.
Jag anser likväl, att denna åtgärd borde sättas i sammanhang med decimalsystemets införande i mått, mål och vigt. K. M. har äfven väl i sin nåd. propos. gifvit R.
St. tillkänna, att sådant vore K. M:s afsigt.
Deröfver har Banko-Utsk. icke yttrat sig.
Emellertid bör man härutaf sluta, att K.
M. icke låter sätta i verket de ”författningar rör:de myntsystemet, som af R.
St. beslutas, förrän K.
M. äfvenledes utfärdat likartade föreskrifter i afseende på mått, mål och vigt.
Således kan jag lemna denna fråga åsido.
Hvad beträffar Banko-Utsk:s utlät., så har jag en anmärkn. att göra i afseende på den punkt, som innehåller, att vid den ”reduktion af jordeboks- och hemmantals-räntor, som af K. M. och Dezi 3 Maj. 353 och R.
St. kan varda beslutad, äfvensom vid debitering af afgifter, efter det nya myntsystemets införande, äro i annan myntsort bestämda, må, under iakttagande af de närmare föreskrifter, som af K.
M. varda meddelade till förmån för de skattskyldige, dels uteslutas allt bråk, som icke uppgår lill £ penning” etc.
Delta skulle väl utgöra en hel summa penningar, såsom jag förmodar.
Frågan derom är af den beskaffenhet, att jag tror Banko-Utsk. icke hafva bordt befatta sig dermed, emedan frågan innebär reglering af en liqvid emellan Staten och den skattdragande och sådant hörer icke till Banko-Utsk:s befattning, utan till ett helt annat Ulsk:s. Jag anser således, att om R. o. Ad. vill bifalla Banko-Utsk:s utlåt., så bör denna punkt undantagas ifrån detta bifall, såsom icke hörande till denna fråga, utan blott, likasom många andra frågor som i framtiden kunna uppstå, utgöra tillämpningar af R.
I öfrigt kunna väl åtskilliga andra anmärkmr göras i afseende på de svårigheter, som hädanefter skulle uppkomma, i fall delta myntsystem antages, att liqvidera vissa smärre summor, som nu vanligen förekomma i småliqvider; men jag vill visst icke göra sådana anmärkn:r, som endast angå småsaker, hvilka med tiden lätteligen kunna afhjelpas.
Man har här under diskussionen hufvudsakligen fästat sig vid hvad andra Stånd i ämnet beslutat.
Det torde då icke vara alldeles ur vägen alt återföra i minnet hvad R. o. Ad. sjelf gjort i denna fråga. R. o. Ad. har redan vid den första riksdag, då förslaget väcktes och då ännu många betänkligheter emot dess antagande förefunnos, synnerligast att det skulle möta svårighet hos de minst upplysta bland folket, hvilka egentligen representeras af det Hederv.
BondeSt.
Redan på denna tid biföll likväl R. o. Ad. förslaget.
Ku har man emellertid blifvit mera bekant dermed, ända derhän all BondeSt. har önskat att få förslaget antaget.
Jag hemställer till detta Stånd, huru det skulle se ut, om R. o. Ad. just då för första gången afsloge betänk.
I öfrigt finner jag icke något hinder för, att den punkt, som Frih.
Palmstjerna uppgifvit, uteslutes ur det af R. o. Ad. i öfrigt bifallna förslaget, ty jag tror verkligen, att något formfel blifvit begånget, derigenom att BankoUtsk. upptagit denna detaljfråga.
Jag instämmer med den siste värde talaren i allo, således äfven i fråga om att utesluta den punkt, som Frih.
Palmstjerna anmärkt.
Då nu öfverläggningen förklarades vara fulländad, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att han, då Hr Lefrén, som ensam yrkat bifall till Utskis förslag i dess helhet, sedermera instämt i Frih.