Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ulsk. kan för sin del icke inse giltigheten af dessa anmärkn:r.
Då Ridd.Sekret, bereder och föredrager de hps Direkt, förekommande ärenden, mäste han äfven anses om dessa ärenden ega den mest fullständiga och tillförlitliga kännedom.
Uti rikets Collegier och andra offentliga embetsverk tillgår det ock på det sätt, att i alla mål af vigt, vederbör.
Kontorschefer först afgifva sina ntlåt:n innan embelsverkets styrelse derom fattar beslut; och Utsk. finner icke, att dessa sladganden i någon mån inskränka beslutanderätten hos den högre myndighet, som afgör ärendet.
Tvertom torde erfarenheten icke sällan hafva ådagalagt nyttan och behofvet af dylika förberedande yttranden.
Utsk. förmodar jemväl, att R. o. Ad., vid införandet af motsvarande sladganden i Instruktion för Ridd.Direkt., godkänt en sådan grundsats.
Också gäller den icke blott enl.
42 § för Ridd.Sekret., utan äfven enl.
49 § (gamla 51) m. fl. för Kamereraren, samt enl.
58 § (gamla 60 §) för Ridd.Fiskalen, utan ali det 1111 blifvit ifrågasatt alt från detta åliggande befria sistnämnde tvenne tjenstemän eller att Direkt, skulle anse sig, i någon mån, deraf bunden eller besvärad.
På dessa skäl, och dä det nu gällande stadgandet om Ridd.Sekretts ovilkorliga skyldighet all till prot. yttra sin mening i alla förekommande ärenden, således äfven i afseende på tillsättningen af Rid - 58 Den 17 Maj. darli.Kamererare och Fiskalstjensterne, finnes i samtliga de Instruklioner, som alltsedan 1823 varit af R. o. Ad. stadfästade, utan att hitintills någon olägenhet deraf försports, samt detsamma tillika måste innebära en kontroll och en ledning för omdömet vid prohnes granskning öfver det mera eller mindre nitiska och oväldiga sätt, hvarpå Ridd.Sekret, sin tjenst förrättar, afstyrker Utsk. bifall till det af Hr Gr.
Lagerbjelke och Frill.
Palmstjerna gjorda ofvanberörde förslag till förändring i denna §.
I anledn. af ett par andra anmärknir, har Utsk. ändrat en hänvisning i §:n så att i st. f. lill arbetsordningen, hänvises till 2:dra art. af denna instruktion, (hvilken eljest enl. rubriken innefattar arbetsordningen).
Likaledes har Utsk. utbytt det i början af §:n förekommande ordet ”Kanslibetjening” mot ordet ”Kanslister”.
Nuvarande 48 §, som här skulle blifva den 46, bestämmer alt hufvudböckerne böra årligen innan den sista Mars vara afslutade samt lill Direkt, inlemnade och 32 § stadgar, att Direktionen vid början af April, utser en af dess ledamöter att omförmälde räkenskaper revidera.
Men som antalet af de under
Direktionens förvaltning ställda fonder så betydligt tilltagit, att de Bokslut, som det f. n. åligger Kamereraren, att årligen afsluta npgå ända till 18 med dertill hörande 5 särskilte Bankoräkningar, hvarförutan revisionen af Capitationsräkenskaperne och deröfver uprältad räkning jemväl årligen bör af honom verkställas, finnér Utsk. alltså, att det snart icke torde vara möjligt för Riddarh.
Kamereraren, som för utöfningen af sin trägna befattning saknar allt räkenskapsbilräde, att så tidigt som enl. äldre Instruktioner är förordnad!, afsluta och till Direkt, inlemna alla dessa räkenskaper i fullkomligt skick; vid öfvervägande hvaraf Utsk. trott sig böra föreslå: att den yttersta terminen för afslutande af ett föregående års räkenskaper må fastställas till den sista April, så att Direkt., jemlikt 31 §, må kunna i början af
Maj hvarje år utse en af sina ledamöter till revision af nämnde räkenskaper. § 52.
Med föranledande af Hr von Hartmansdorffs anmärkn., vid de till denna § gjorda tillägg, att Kamereraren skall föra en serskild liggare, hvilken bland annat skall innehålla upgift å fondernas enl. sednast a/slutade hufvudböcker egande tillgångar och fordringar, får Utsk. lemna den uplysning, alt berörde tillägg icke blifvit af Utsk. föreslagit, utan tillkommit genom ett R. o.
Ad:s beslut d. 8 Mars 1848.
Utsk. inser jemväl, lika med Hr von Hartmansdorff, att orden: ”enl. sednast afslutade hufvudböcker” äro förvillande, och icke uttrycka hvad som med ifrågavar. anteckningar rättligen åsyftas, eller all de skola ske tid efter annan, * i den mån ränte- och kapitalbetalningar ega rum på sätt som det jemväl f. n. tillgår.
Utsk. har fördenskull ändrat redaktionen i öfverensstämmelse med den gjorda anmärknm.
Den 17 Maj. 59 53 § (gamla 55 §).
Utsk. har fminit den anmärkn. riglig, att uti §:n hör be stämmas att värdet å Riddarhusets inventarier bör åsättas af Di rekiionen. _ 57 § (gamla 59 §)..
De härvid gjorda erinringar ang:de förmenta origtigheter vid hänvisning till 48 och 49 §§ grunda sig på misstag hos anrnär karen, enär cilationerna verkligen äro, i enlighet med den nya nummerföljden. § 61 (gamla 63 §).
Hr von Hartmansdorff har såsom en olämplighet anmärkt det stadgande att Riddarh.Kanslisternas befattningar tinder riksdagarne äro i Instruktionen bestämde så, att den förste Kanslisten alltid är Sekreterare i Ridd.Utsk. och den andre, närmast Ridd.- Sekret., föreståndare för Ståndets kansli.
Utsk. finner dock icke detta förhållande föranleda till någon olägenhet.
Sannolikt antagas
Kanslislerne just med afseende på deras större eller mindre lämplighet för de uti Instruktionen dem, hvar för sig, ålagda skyldigheter; och utan tvifvel bör tjenslen vinna uppå, all i delta fall ombyte icke utan giltig anledning eger runi, så alt dessa tjenstemän icke godtyckligt flyttas än till den ena än lill den andra befallningen.
Om de öfriga Ståndens Kanslier likasom Riddarhusets, hade vissa ständiga tjenstemän, så blefve troligen en sådan ordning äfven der iakttagen.
Instruktionen meddelar i öfrigt föreskrifter dels att Ridd.Sekret, skall föra Adelns prot.. dels att Fiskalen ovilkorligen skall vara närvarande vid pollettutdelningarne i Ridd.Utsk., vaka öfver ordningen i Ståndets plena m. m. d., ulan att Landtmarskalk eller Ståndet eger för hvarje riksdag välja Ridd.Sekret, eller Fiskal.
Förmodligen är det i konseqvens härmed som Instruktionen förordnar huru öfrige befattningar vid riksdagen skola mellan de andre tjenstemännen vid kansliet fördelas.
Utsk. saknar således anledning att i denna punkt tillstyrka någon förändring.
Slutligen får Utsk. vördsamt anmäla, att Utsk. på flera ställen i Instruktionen vidtagit smärre ändringar i redaktionen, utbytt utländska ord mot Svenska ni. m.; och har Utsk. härhos skolat öfverlemna ett, i enlighet med de gjorda förändringarne, affattadl fullständigt exemplar af Förslag till Instruktion för Ridd.Direlitm och Riddarhusets tjenstemän; hvilket dock allt till H. R. o.
Ad. närmare ompröfning hemställes.
Trenne ledamöters reservationer åtfölja j).
På RiddarhusUtskottes vägnar.
Ludvig von Stedingk. H. F. Dalman. *) Ifrågavarande reservationer äro särskildt tryckta och finnas intagna i slutet af häftet. 00 Den 17 Maj.
Förslag till Instruktion för Riddarhus-Direktionen och Riddarhusets Tjenstemän.
Om RiddarhusDirektionens sammansättning och åligganden. § 1.
Ridd.Direkt, våljes på sätt 37 § Ridd.Ordn. stadgar, och består af Ordf, jemte 6 ledamöter, hvilka uti sina befattningar fortfara, intilldess nytt val blifvit verkstäldl.
I Ordf:ns frånvaro förer den efter Matrikeln äldste närvarande ledamoten ordet.
Endast de Sex ledamöterne åtnjuta honorarium. § 2.
Afgår Ordf:de utur Direkt., inträde då den af R. o. Ad. för honom utsedde Suppleant, och, om ledamot afgår, den bland de utaf R. o. Ad. valde Suppleanter, som enl. erhållet röslantal är närmast i ordningen.
Hafva alla dessa Suppleanter såsom ständige ledamöter i Direkt, inlrädt, må de rum i Direkt., som än ytterligare kunna blifva lediga, tillsättas genom val, som, med slutna sedlar och iakttagande af 37 § Ridd.Ordn., af Direkt, anställes.
Om vid dessa val tvenne eller flera erhålla lika många röster, anställer Direkt, genast dem emellan lottning.
Skulle den sålunda genom lottning utsedde afsäga sig befattningen, anställes nytt val. § 3.
Vid Direktms sammankomster skola minst Fyra Direktörer vara närvarande.
Direktörerne kunna begagna sig af trenne månaders tjenstledighet årligen, i den ordning, de derom göra anmälan inför Direkt., dock ej flere än högst tvenne pä en gång.
Direktörer af laga förfall vara hindrade, att fyra icke kunna vara närvarande vid sammankomsterne, inträde då af Suppleanlerne den, som närmast är i ordningen.
Derest alle sådane inlrädt, fylles den för tillfället lediga platsen genom val, enl. föregående §, af en adjungerad ledamot.
Den inträdande åtnjuter, under den tid han förrättar tjensten, den borlovarandes honorarium.
I händelse icke någon ledamot i den borlovarandes ställe inträder, besparas hans honorarium under tiden, för RiddarhusKassan.
Direktör, utan anmäldt laga förfall, alt inställa sig till tjenstgöring inom utsatt tid, varde hans plats i Direkt, såsom ledig ansedd. § 4.
Jemte ett noggranat iakttagande af hvad likets gällande Den 17 Maj. 61 grundlagar och Ridd.Ordn. kunna i serskilda fall Ridd.Direkt, ålägga, har Direkt, ej allenast att bevaka H. R. o. Ad:s rätt och fördelar ulan ock att verkställa R. o. Ad:s fattade beslut. § 5.
Direkt, åligger jemväl att vaka deröfver, alt Riddarhusets och öfrige under Direktms vård ställde Kassors samt dertill börande Testaments-Fonders angelägenheter förvaltas i enlighet med TestamenlsFörfattningarne och UtlåningsReglemenlet, samt att i allmänhet hvar och en af Riddarhusets tjenstemän fullgör sina åligganden enl. denna Instruktion. § 6- Ridd.Direkt, besörjer äfven styrelsen och förvaltningen af Wadstena Adliga JungfruStifts ärender, enl. de för denna Inrättning särskildt utfärdade föreskrifter, samt efter hvad i denna Instruktion derom vidare finnes stadgadt. § 7. Genom val med slutna sedlar, och under iakttagande af Riksd.Ordnts och Ridd.Ordnis föreskrifter, återbesätter Direkt, de ledigheter, som emellan riksdagarna, sedan de af R. o. Ad. valde Suppleanter inträdt, kunna yppas ibland R. o. Adis Fullmäktige i R. II.
Sl:s Bank, och RiksgisKont., äfvensom bland Revisorerne af R. o. Ad. öfver berörde R.
Sirs Verks samt StatsVerkets förvaltning och räkenskaper.
Vidare har Direkt, att hvarje år på enahanda sätt välja tvenne af R. o. Ad. till Revisorer, och en till Suppleant uti R.
Sirs BankoDiskontverk; äfvensom en Revisor och en Suppleant vid hvarldera af LåneKontm i Götheborg och Malmö.
Vid dessa val förhålles i öfrigt, som i § 2 säges.
Vidalia andra tillfällen, för hvilka val med slutna sedlar ej är föreskrifvel, sker omröstningen inom Direkt, öppet till prot., och, i händelse af lika röster, blifver den mening gällande, uti hvilken Ordf., eller, i dess frånvaro, den efter Matrikeln äldste närvarande ledamoten, instämmer.
Skulle någon Ridd.Direktör, vid de val, som, enl. hvad serskildt finnes stadgadt, böra inför Direkt, förrättas, undfå de flesta röslerne, och den befattning, hvartill han sålunda blifvit kallad, är af den beskaffenhet, alt den får med ledamotskap i Direkt, förenas, då må samme
Direktör icke kunna en slik befattning sig afsäga, derest han ej kan styrka laga förfall. § 8.
Med iakttagande af föreskriften i Kongl. Förordn. af d. 8 Maj 1775, jemförd med Kongl. Brefvet af d. 11 Febr. 1800, bör Direkt, vid Introduktions beviljande tillse, att densamma ej må bifallas för andre personer, än dem, hvilka inom tvenne år, efter det de blifvit i Adlig, Friherrlig eller Greflig värdighet uphöjde, sig till Introduktion å Riddarhuset anmält, och de derför erfor - 62 Den 17 Maj. dertiga vilkor upfyllt, så framt ej K. M., genom serskild nådig resolution, täckes försulen tid återställa.
Då Introduktion begäres, bör Konungens nådiga Diplom i bufvudskrift upvisas; och åligger Direkt, noga tillse, att icke allenast vederbörlige qvittenser öfver de i förfatlningarne påbudne Introduktions-afgifter, utan ock Sköldebrefvel i afskrift, Vapenplåt, samt fullständigt uprättad Biograpitisk Genealogie öfver alla till Ätten hörande personer, till Direkt, varda ingifne, innan Introduktionen beviljas oell Introduktionslistan utfärdas. § 9- Sist en månad före den tid, då lagtima riksdag infaller, och genast efter det kallelsen till urtima riksdag blifvit i hufvudstadens kyrkor uplåst, läte Direkt, i den Officiella Tidningen kungöra och erinra, huru Fullmakterne till den blifvande riksdagen böra, enl. Ridd.Ordn., inrättas, och hvad som bör iakttagas, om inträde å Riddarhuset skall vinnas; samt i öfrigt besörja, alt den i 10 § Ridd.Ordn. omförmälde upropslistan utskrifves, äfvensom att serskilde af Ridd.Fiskalen uprättade och i Hofrälterne med de der befintlige anteckningar jemförde sammandrag öfver de vid Riddarhuset samlade underrättelser, som kunna förhindra serskilde ledamöter af R. o. Ad. att intaga såte och stämma, varda upropslistan bilagde.
Dessutom skall en serskild, på de i Ridd.Archivet befintliga Genealogier grundad, af Direkt, undertecknad, före hvarje riksdags början justerad, förteckning varda upropslistan bilagd, hvari, jemte hvarje lefvande
Ätts nummer och namn, jemväl uptagas, såvidt Genealogien sådant vid handen gifver, dopnamn och titel å den medlem af ätten, sora hufvudmanna-rätt utöfvar, eller ock de hinder, som förekomma för ättens representerande å Riddarhuset. § io.
Vid början af hvarje riksdag bör Direkt., genom Ridd.Utsk. till R. o. Ad. inkomma med förslag huru tryckningen af R. o. Ad:s prot:r må lämpligast och med största skyndsamhet kunna verkställas.
Direkt, åligge dessutom tillse, att Ridd.Sekret., i afseende på ullemnandet till tryckning i fullständigt skick, af R. o. Ad:s prot:r, fullgör sina skyldigheter, så att denna tryckning, hvilken i Riksd.- Ordn. är föreskrifven, må blifva verkstäld så fort ske kan och med all möjlig noggrannhet, samt sednast inom ett år från riksdagens slut.
Skulle denna tid öfverskridas, vare
Direkt, skyldig att genast förklara Ridd.Sekret.-sysslan ledig, såvida han ej kan förete laga förhinder, hvilka, äfven om de af Direkt, godkännas, skola underställas R. o. Ad:s pröfning vid dess nästa sammankomst. § Il Om Ridd.Sekret.-sysslan emellan riksdagarne blifver ledig, eger Direkt, derom genast i officiella Tidningen kungöra till sö - Den 17 Maj. 63 kandes underrättelse alt, inom 56 dagar efter kungörandet, med sina ansökningar och bifogade betyg inkomma, hvarefter Direkt., genom omröstning till prot., utväljer den, som anses vara skickligast, samt honom genom Constilutorial i sysslan insätter till näst infallande riksdag, då valet, genast vid riksdagens början, underställes R. o. Ad:s pröfning och gillande.
Ridd.Sekret.-sysslan må icke med något embete i Statens tjenst, eller annan publik befattning förenas, med mindre R. o. Ad. dertill gifver tillstånd.
Förordnas af Direkt, emellan riksdagar till Ridd.Sekret, den, som dylikt embete eller befattning innehafver, må han ej kunna, till följd af nyssberörde stadgande, åläggas alt samma embete eller befattning frånträda, förr än frågan derom blifvit af R. o. Ad. vid nästderpåföljande riksdag afgjord.
Den Ridd.Sekret., som, efter erhållit tillstånd, roed Sekret.-sysslan förenar visst embete eller befattning af ofvanberörde art, eger ej att, emellan riksdagar, annat dylikt embete eller befattning emottaga, ulan hemställan lill Ridd.Direkt., som dertill kan lemna tillstånd, hvilket dock bör, vid närmast derefter infallande riksdag, R. o.
Enahanda stadgande gälle, derest någon Ridd.Sekret., som med nämnde syssla icke förenar embete i Statens tjenst eller publik befattning, vill emellan riksdagar i sådan tjenst eller befattning ingå.
De öfrige Riddarhusets Ordinarie tjenstemän varda, så väl under som emellan riksdagarne, efter i officiella Tiduingen om de yppande ledigheterna införd kungörelse, på sätt ang:de Ridd.- Sekret.-sysslan här ofvan stadgadt tinnes, af Direkt, antagne, samt genom prot.utdr. i sysslorne stadfästade.
Efter godtfinnande eger Direkt, att antaga Riddarhusets Extra-ordinarie tjenstemän, dock iakttages härvid ovilkorligen, att så väl Ridd.Sekret., som alla öfrige Ordinarie och Extra-ordinarie tjenstemän, böra vara af_ Adlig börd, eller ock äldste söner af de sedan 1809 adlade Alter, och kunna förete sådana Akademiska vittnesbörd, som erfordras lill inträde i K. M:s Kansli eller i rikets Hofrätler och Collegier; hvarjemte Ridd.Kamereraren bör anskaffa antaglig borgen för upbörden.
Visar någon Riddarhusets tjensteman vårdslöshet eller försummelse i sin tjenst, varde han derföre af Direkt, varnad; skulle rättelse derigenom ej vinnas, må den felaktige af Direkt, suspenderas från tjensten, på högst Irenne månader, med förlust af motsvarande lön.
Låter han sig ej "heller deraf rätta, eger Direkt, att suspendera den felaktige från tjenst och lön till nästa riksdag; ankommande då på R. o. Ad:s pröfning, om han vidare vid sysslan må varda bibehållen. § 12- Direkt, må ej förändra de, enl. faststäld Stat, för Riddarhusets tjenstemän anslagne löner, arvoden och hushyror, ej heller någon ny syssla med eller utan lön inrätta, emedan sådant af H. R. o.
Ad. ensamt befor. G4 Den 17 Maj. § 13.
En hvar af Riddarhusets Tjenstemän och Vaktbetjeriing är vid afskedstagande! berättigad till pension, motsvarande för Ridd.- Kamereraren hela, samt för hvar och en af de öfrige -|:delar af den lön, han på Riddarhusets stat åtnjutit, då han, efter 30 års tjenstetid upnålt 60 års ålder, och för Kamereraren |:delar samt för hvar och en af de öfrige, halfva lönen efter 25 års tjenstetid, då han upnålt 55 års ålder; allt med vilkor, alt hafva under nämnde tjenstetid varit oafbrutet upförd på Riddarhusets Ordinarie Stat.
Dör någon af desse Tjenstemän eller Vaktbetjening, som är till pensionen redan berättigad, och efterlemna!’ enka eller barn i mindre goda omständigheter, ankomrae det på Direkt:s bepröfvande, att åt dessa lemna antingen hela eller en del af det pensionsbelopp, hvilket mannen eller fadren, i händelse af afskedstagande, egt rätt åtnjuta. § 14.
Vid lån utur de under Direkt:s förvaltning stående fonder, må ej någon Ridd.Direktör, eller någon af Riddarhusets Tjenstemän, såsom Låntagare eller Löftesman antagas, ej heller i egenskap af Ombud eller Fullmägtig dervid biträda andra. § 15- Vid början af hvarje riksdag, bör Direkt, till R. o. Ad. aflemna berättelse öfver hvad vid Riddarhus- och Stifts-äreudernas förvaltning, sedan sista riksdag, sig tilldragit.
Denna berättelse äfvensom Direktis mem:r i andra ämnen, hvarom Direkt, önskar antingen att R. o. Ad. underrätta, eller att dess förordnande i ett eller annat afseende inhemta, skola af Direkt, ingifvas till Ridd.- Utsk., som derefter insänder samma berättelse eller mern. till R. o. Ad., åtföljde af Utsk:s utlåt, deröfver.
Om Direktionens Arbetsordning. § 16.
Direkt, sammanträder, så ofta Ordf., i anledn. af förefallande göromål det bestämmer.
De till Direkt, ankommande bref skola, så vida de äro rekommenderade, endast å tvenne, af Direkt, bestämda dagar, i hvarje vecka, från posten uttagas, samt derefter af en, enl. anteckning till Direktrs prot., dertill utsedd Direktör, öpnas, i närvaro af Sekret, och Kamereraren, till hvilken sednare de inneslutne medlen emot qvitto öfverlemnas, för att i Banken insättas.
Icke rekommenderade bref skola efter posternas ankomst, af Sekret., i Kamererarens närvaro öpnas; och skola alla bref un - Den 17 Maj. 65 der behöriga rubriker i Diarium af Sekret, omedelbart införas., äfvensom ankomstdagen å skrifvelsen antecknas. § 17.
Direkt, utser, vid hvarje års början, inom sig tvenne ledamöter, hvilka skola hafva inseende öfver räkenskaperne och allt hvad som hörer till Kamererare-Kont., samt, i följd deraf, ett halft är hvardera, förvara den ena af nycklarne till Panlkislan, jemte de i densamma, enl. uprättade förteckningar, befintliga Lånehandlingar; hvadan honom åligger alt, under samma tid, vid dokutuenlernas uttagande eller inläggande, alltid sjelf vara tillstädes; en ledamot, hvilken, med biträde af Ridd.Sekret., skall hålla noggrann tillsyn öfver RiddarhusArchivet och de genealogiska TabelI er nes komplettering, pä sätt Kongl.
Kungörelsei ne d. 10 Augusti 1762 och d. 14 Juli 1818 föreskrifva; en ledamot, hvilken skall efterse Riddarhusets Ryggnader och ombesörja hvad i öfrigt till Riddarhusets ekonomi hörer, samt slutligen tvenne ledamöter, hvilka skola hafva tillsyn öfver behandlingen af alla' vid Riddarhuset upkommande frågor af juridisk beskaffenhet. §. 18.
Vid alla sammanträden föres öfver de ämnen, som i Direkt, förehafvas, prol., hvilket justeras vid nästa sammanträde.
Dessa prut. med bilagor registreras och inbindas för hvarje år.
När ullåirn afgifvas, antingen till K. M., eller till R. o. Ad. eger den ledamot, som varit af skiljaktig mening att, om han det åslundar, låta sitt serskilda ytiraude åtfölja, hvilket dä i sjelfva utlåt, bör omnämnas.
Diarium föres af Ridd.Sekret. öfver alla inkomne mål, hvarvid ankomstdagen och handlingens ordningsnummer så val i Diarium som å Handliugen tecknas, hvarefter målen af Ridd.Sekret. i Direkt:* nästa sammankomst, såvida icke bestämd ansökningstids utgång bör afvaktas, ovilkorligen föredragas, lill den åtgärd som vederbör.
Till alla räkningar och böcker som skola föras, äfvensom Capitalions-rcdogörelserne, samt Consistoriernes upgifter, meddelar Direkt, de för ändamålet lämpligaste formulärer. § 19- Vid början af hvarje år låter Direkt, uprätla förteckningar in duplo dels genom Ridd.Kansliet å de Consistoriel', hvilka, till följd af K. M:s nåd.
Cirkulaire-bref d. 4 Juli 1770, böra till Direkt, årligen insända genealogiska underrättelser, dels genom Ridd.-Kont. å de myndigheter, som äro skyldiga ali för upbörden af Riddarhus-Capitalions-medlen redovisa samt meddela upgifter å låntagande Adelsmän; och bör det ena exemplaret af dessa förteckningar alltid vara i Direkt:s Sessionsrum tillgängligt, på det att derå må 7 H. 5 I 66 Den 17 Maj. kunna göras anteckningar i den mån handlingar eller medel inkomma, och del andra förvaras hos Sekret, eller Kamereraren, hvilka hvar för sin del, inom årets slut, hos Direkt, anmäla hvad härutinnan kan af vederbörande Consistoriel', K. Bef:h:de eller Chefsembeten, vara underlätet. § 20.
När större eller mindre reparationer å Riddarhuset och dertill hörande byggnader skola företagas, låter Direkt, genom erfarit e Byggmästare och Handtverkare nprätta kostnadsförslag, som vid Direktis sammanträde granskas; men skulle särdeles betydliga reparationer å Riddarhuset vara nödige, bör, efter kungörelse i Tidniogarne, arbetet utbjudas å entreprenad-auktion till öfvertagande af den, som slädnät- för minsta anbudet och för fullgörandet ställer af Direkt, godkänd boigen.
Direkt, bör undvika alla utomordentliga utgifter, och ej heller ingå i kostnader vid allmänna fröjdebetygelse!' i hufvndstaden, utom vid de t ill Tällén, då till firande af märkvärdiga händelser, andra offentlige byggnader derstädes illumineras.
Hvarken Riddarhus-Salen, eller något inom Riddarhuset varande ruin, uplåtes hädanefter till Concert eller till sammanträde för något Sällskap eller Komité.
Likväl må i sistnämnde hänseende det ankomma på Direkl:s pröfning, att göra undantag från detta allmänna stadgande; hvarvid dock iakllages, alt, till förekommande af den hastiga temperalurförändringens menliga inverkan på Plafond-laflan, Riddarhus-Salen, vid kall eller fuktig väderlek, på förhand upvärmes. § 21.
Då kontanta penningar till Direkt, insändas, med Reversal in dupplo och Sedelförteckning, bör å det qvarblifvande reversalet ankomsldagen jemte målets ordningsnummer antecknas.
Adel andra, som återsändes, tecknas qvitto, underskrifva af tvenne Direktörer, samt af Kamereraren kontrasigneradt.
En serskild bok bör finnas, hvaruti en af Direklörerne antecknar, å ena sidan, alla de medel, som lill Direkt, insändas och till Kamereraren afiemnas för insättning i Banken, och, å den andra, inskrifver Banko-Attestens dalum och nummer, hvarefter Attesten till Kamereraren ålerslälles.
De medel, som till Kamereraren direkte afiemnas, dels för uplupne räntor, (hvilka eljest, på sätt Lånereglementet föreskrifver, skola af läntagarne sjelfve insättas i Banken), dels för andra afgifter, eger Kamereraren att genast insätta å behörig Bankoräkning, hvarefter Banko-Attesten bör af honom inför Direkt, upvisas.
Alla qvittenser på medel, som af enskilde inbetalas lill Kassor och Fonder under Direktis förvaltning, utfärdas och undertecknas af Kamereraren, samt annoteras af Sekret., som med sin underskrift bestyrker samma annotation; och komma, till följd här - Den 17 Maj. 67 af, inga andra af Kamereraren utgifge qvittencer att för gällande anses.
Sekret, skall öfver sädane ntgifne qvittencer, hvilka böra vara numererade, föra serskild anteckning, sora vid hvarje Direkt:s sammankomst upvises, för att i ofvanomförraälde Bok införas. § 22.