Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ciilige meddelad upgnk dar salunda mcdlcaments räkningarne uii cir Socken öfwer 80 Mantal pä ; är upgätt till A:dr. z? tz- Rikögäldsmvni. 4) §>i sig lä kallande Fältssör har denna och förleden Asm-- inar nppehällit fig ut, nama socknar pä Lander, och urvm deri foda och uppehälle dan un -er st l längwariza wistande ätnju! t, tllluar>ac stz af de förmögnare dland DuNvgcN ända till rov Rt-Sr. för st» åtgärd alt deta dem för ÄreneriS siukdom, och hwariaenom sjukdomen blifw,t föiwärrad; och de stuke aidallne frän ari söka nv dcrbörande Läkare - Den 6 September. 165 Wettenskcipcn, kännedom sä wäl om inländska och minst dyra som om utländska och kostsammare medelbeskaffenhet och bruk, dä man bör tiltro honoW den omtanka för det allmänna bästa att han, dä walet är likgiltigt i afseende pä werkön, häldre nyttjar de förra än de senare; och hwarkcn är det politiskt eller mo, ralifft att inskränka honom innom wista mcdclS bruk och neka honom nyttja det hwarmed han enligt sin öfwcrtyqelsc och erfarenhet anser sig kunna rädda en menniska- lis, ätcrställa dest hälsa eller lindra plägor» ne.
Skadligt är äfwen ett sädant twäng för sjclfwa Wctlcnskapc».
Oct är sä aldeles emot Läkarc-Wetten» skåpens och alla practiska Wettenskapcrs sanna esprit — det tilhör ett barbariskt och fanatiskt, icke ett uplyst tidehwarf, att mcchaniskt wara bunden wid wista medicamcnter, att ej genom andras bruk och nya rön fä utwidga wära kunskaper; att tro det wi nu weta sä mycket wi bchbfwa och att intet för ost äkcrstär att vptäcka s). Hwarjc Läkare, hwarje uplyst Medborgare är skyldig Mcnsklighctcn och Samhället att sä mycket han kan beflita sig om odling, om förkofran om fram» steg i sin Wettenstap och sitt yrke.
Inrättandet af minst so Stipendier till un» derstöd för fattiga ynglingar wid Universitcterne under Medi, ;) LärdomS,Historien lomnar beiviS pä vkuninllheten och fana; t!S,n NV detpolisme öfwer förr.nfl och erfarenhet, äfwei, i Läkare Welle,»kape», unwerstietel , Sa!a'-'a»ca ulwerkade af L^ni.
V. ett bestin att inga ssulle un Pleureffe maga oxana ädcrn pä anna» un nolsalt arm. och att adcrlätnuig pä sannua sida more lika stadlig för Medicin tom l.url«-r» kälke'!, för Religion.
Uti Bon» kittades kill OvetorS-edrn, Jag stall med all magt bibehålla och fbrswara lllippOLr-lkii, ^.ria-»e>S5 och 6a!eui I-ror, som arv anlag» l» uti detta Unwersilet och bllfwik godkände unde- en läng series af akvear; och stall e> tilltala alt dera- priiiciciper och concliisiviier bli öswerända kastade as »agon 'vm d lst.
Faciilltte» i Paris sörböd aldclcS bruket af krakmcösl p. s. w. r66
Medicinska Courscn torde pröfwas nödigt.
Dessa Stipendier borde leke längre än z är innchafwas af en och samma.
Om nödwändigheten och nyttan af ett Instituts inrättande till Under-LäkareS danande, kommer framdeles att nämnas.
Dä detta förslag framdeles kan hinna gä i werkställighct, sä att pälitclig Läkare-wärd i hwarje Socken blir att tilgä, finnes lätteligen att Provincial, Medici icke kunna päräkna nägon särdeles förtjenst ge, nom practik, och att de sälcdcS mäste hafwa en wiss lön, tilräckelig för deras Utkomst.
Oen fdrcflagne lönen bör icke anses öfwerdrjfwcn, dä intet skäl finnes -warföre den ena Embetsmanncn stall wara mindre lönt än en annan, när hans Hens! är lika nyttig och nödig för det allmänna.
Onekligen gör en skickelig Provincial-Medicus Staten en wigtig tjenst, äfwcn fom en rättskaffens Pastor i fin wäg, hwarföre bör dä icke den förre i sitt mödosamma kall wara äfwen sä wäl lönt som ben senare, Genom en wiss inkomst stolle Provincial-Medicus sättas i ständ, att tilbbrli, gen stöta sitt kall, som är allmänhetens i Länet häl, sowärd, och ej nödgas upoffra hela sin tid ät enstiltas sjukwärd; utöfningen af hans Wctkenstap stulle wara fhr honom angenämare och mera gagnelig för sjelfwa Wettenstapen, emedan till läsning och röns anställa», de och meddelande wänns nödig tid och tillfälle.
Det nu warande lbningssättet medför en osäker och knapp utkomst för de flesta, isynnerhet wik» inträffande sjuklighet; och att tvid tiltagande älder nödgas föda sig och famjlle med practik, är lika mödosamt och beswär, ligt för den till lugn berättigade grähärSmannen, som det oftast är mindre gagnande för Wettenstapcn och Den 6 September. 167 de sjuke.
H.vilken bedröfwelig utsigt för en Medborgare, som upoffrat ungdom och förmögenhet pä.sin Wcttenstaps grundcliga lärande, som under betz utöf, ning sätt widkänna sä wäl fjäls som kropps mödor samt upoffringar och försakelser af egna nöjen och njutningar!!
Dä man undantager nägra Medicinska Embeten tvid Universittterne och Regem.
Läkare-sMor wld indelta Rcgcnicnterne, är liten upmuntran för dugeliga ynglingar att omfatta ett sä mödosamt och osäkert lönande yrke som Läkare-konsten, och man torde medgifwa att Läkarc-Eorpscns öde i wärmland hittils mera förtjent att beklagas än afundas6); och att det v, aktadt i Swerige finnas rätt sä mänga stickeliga Läkare, i förhällande till mängden, som i något annat land, kan ej tilskrifwas annat än Swensta Nationalduglighetcn i allmänhet.
Sjelfwa förslaget kan allenast smäningom gä i werkställighct. 5 är sedan detta förslag wore antagit, kunde utsättas som sista tiden, hwarefter ingen finge Prcstwigas som ej tagit Medicinska och Ehirurgista gradcrne, eller Åtminstone Under.Läkare-cxamcn eller Philosophiä-Magistcr-graden.
De som endast tagit Undcr-Läkarc-Examcn borde ej fä räkna mer en enkla tjenstär, men dc som äro Med.
Doct. och Chir.
Magistrar, dubbla är, Lill förslag till Pastorer pä Landet borde ingen kunna upföras som ej tagit Medicinska graden eller Under-Läkarc-examen.
Innom 25 ärs älder böra Medicinska och Theologista Studierne kunna medhinnas.
De som af omständigheterna hindras att uppehälle» - - 6) DbiKigt högst stiafwa ock Läkare warit i Tontributions-wägrn taxerade, ehuru fä kunnat päräkna att någonsin komma till ämiutaiidc af större publik lön Ln rov Rwr. i6Z Den 6 September. källa sig tilräckelig lid wid Uuiversitcterne till Mdicinsk a gradens ernäende, kunna underwisas och examineras wid Institutet, ehuru man likwäl icke saknar c, xcmpel som besanna ordspräkct: arbete öfwcrwiuner allt 7).
Sä wäl till Förflagcts kättare och fullkomligare werkställande i framtiden, som till den studerande Ungdomens nytta i allmänhet torde wara skäl förestä: att till is a r6 ärs älder, eller under den tiden ungdomen wid Cathedral-skolor och Gymnaster bercdes till Universitets underwisningen, icke uptaga dess tid med andra än sädana ämnen som ärv allmänt gagnande i hwad ställning som hälst, emedan ynglingens anlag och ffickelighet till nägot wisst vita; Aenus inom den tiden icke kan med säkerhet utrönas.
Grekiskan är i anseende till termin! teclmici m. m. god att känna för hwar och en, och wore detta wackra spräk i sig sjclft icke swärt akt lära, om det i sin renhet och genom en tjenligare method, utan förmycken tidsspillan, kunde bibringas ungdomen.
Latinen blir nödig för den litterata cymmunieationen och för den grammatikaliffa grund och lättnad man af dess kännedom har w>d de lefwande spräkens lärande, af hwilka wi, j anseende till wär inskränkta litteratur, äxo i största behof och hwarmcd ej nog tidigt kan börjas för att icke dermed sedermera uptaga den tid som efter walet af vitee genus till andra yrken behöfwer anwändas.
Bland Wettenskaperne, Religions-läran och Moralen, Geografien 'och Historien, isynnerhet Fäderncs l. mdetS 7) Detta är har wid ett ak Rikets Univerfiteter en pi samma Termin promoverad Philosophie Majster underqD Medici'iL;!icent.
Eramm och disputera prn cc>.
Denne aktningswärde man har likmäl, såsom mor dellö->, nödg.rts läsa för Barn och i 2 är predikat aftonKngarnc i Domkyrkan.
169 landels kännedom, grundcrnc och tillämpningen till Mathemathik, Physik och Kemi, (skir hwilkct ändamäl tjenliga instrunwntcr och apparcillcr borde wara att tillgä) Natura!
- Historien och kännedomen om wär egen kropp och wär hälsaS wärd.
Med denna under, byggnad skulle dessa ämnen widare kunna fullföljas wid Univcrsttctetcimc, hwarcst Nnglingarne uti alla dessa delar borde wid emottagande! examineras.
Dä man nu eger en sä god Bibel - öfwersättning , huru litet nyttigt är det icke att börtil ga PrcstcrneS tid med Hcbräiska spräket?
Att haswa nöje af detta spräk, att kunna jemföra grundtexten » tillhör ProfeSsorcrnc och Lärarena wid Universitcterne, Skolorne och Gymnastcrnc.
De som studera Orientaliska spräken torde hafwa god tid att börja ined deni wid ankomsten till Universitetcrne och efter walet as viioe Henus, emedlertid hade Dnglingen inhämtat allmänt nyttiga kunskaper och icke förlorat tid och arbetes häg med döda spräks och abstracta ämnens lärande innan det är utrönt om han kan anwända dem Ester denna förberedelse skulle det gä mycket lätt att förena wid Univcrsttetcrne Läkare- och Prest - studierna , och i alla fall skulle Staten winna af, att studierna fingo denna syftning, och ingen skulle i hwad Embete och yrke som hälst, ängra den tid han anwänt pä sä allmänt nyttiga saker 8)- Härtill hörer att wid Eathedral, Skolor och Gymnaster kunde finnas en Lärare, som wvrc Medicina- Doctor; Författningar päbjuda detta wid de senare o), mcn dct har ändock inträffat att dä cn sädan Lector dbdt eller eljest kommit derifrän , en -) Dek Folk och den rid kunna ieke heta upl>este, som sakna de för meniEosiägrec nyttigaste kunskaper , r jfr Mosena-inr Afhandling om Uplysnuigen p. Z7 rc 9) K. M. Tirculair-Bcef den rr Aug, i^r6 till Cvnsist»- sterne i Riket, ; 170
Dcn 6 September. k» annan blifwit satt i hans ställe som Icke warit Medicus.
Dä Pastor icke hindras af Jordbruket och den omtanka cn större Laudthushällniug mcdfbr, ffullc Läkarewärdcn innom Församlingen wihk icke uptaga tiden för själawärdcns behöriga förcstä-nde.
Om cn förbättrad utkomst beredde tillgäng pä skickcligare ämnen till Klockare pä Landet, sä kunde dc biträda Prestcrnc sä wäl wid sjukwärdcn med Badare- och mindre FältskärSförrättningar som med anteckningar och öfrige till dell eeononuska Pastoral - wärdén hörande gdromäl.
Till Provincial - Medicus borde ingen antagas som ej rvorc Med.
Doctor och Chirurgiä-Magistcr, och förmodas att allenast skickcliga och kunniga Läkare kunna anmäla stg till sädana sytzlor, dä devas EmbeKs befattning bland flera kunniga Läkare blir af den beskaffenhet, att deras duglighet alltid kommer pä prof.
Alla medico,legala mäl, som fordra kröga re undersökning, höra till Provincial-Medic! ätgärd; mm ben närmaste Prest som wore legitimerad Läkare, borde genast taga tillbörlig kännedom af händelsen och förrätta dcn besigtning som genom nägot dröjsmäl kunde bliswa mindre uplpsande.
För öfrigt hade Prokmcial - Medicus ingen annan befattning med de Prester som wörö
Doct. och Chirurgiä Magistrar än ben, som deras egen och de sjukas anmodan om Konsultation , gaf anledning till; men dc som endast tca.t U - -Läkare-examen, borde enligt Medicinalfl -rg.-rn? stä under Prov.
Medic! tillsyn hwad L - wärdén beträffar. ov ncial - Medicus skulle äfwcn kunna medhr -r / haswa c.'wcrinsccndct öfwer Länets Lazaret och Den 6 September. 171 och derigenom bereda bäde sig sjelf och Laz ircks - Fällssärcrna tillfälle till förkofran och öfning.
Om framdeles Regements - Läkarcna wid de indelta Regcmcriternc tillika kunde förrätta Regements »Pastors tjensten more det träl; om detta icke lätcr sig göra wid Wärfwadc och GarnizonS - Re» gementcr, der Läkarcna bäde hafwa trägna göromäl och ringa löner, torde andra utwägar kunna upkomma till ffickcljga Under-Läkares undcrhällande äfwen wid defla Rcgemcntcr.
Cn utwidgad kännedom af Läkare - Wcttenffapcn skulle kraftigt bidraga till skickeliga Läkares da» nande och till qwacksalwares och charlataners utrota», de.
Den okunnighet i Läkare - Wcttcnskapcn som i allmänhet räder hos alla som ej egcntcligcn ärv de§ idkare, gör mdjcligt och lätt för charlatanen att icke allenast icke bli röjd utan till och med berömd och af» gudad; brist pä tillgäng till förnuftiga Läkares räd, ger anledning till qwacksalvarcs räd, ger anledning till qwacksalwarcS anlitande; den allmänna kännedo. men skall wäcka ambition och täflan att cga grundel,» ga och werkeliga insigtcr säsom enda utwägen till winnande af aktning och förtroende.
Derigenom skulle wär nu sä inskränkta Medicinska Literatur ansenligen Utwidgas, och man skulle äfwen i Swerige fä se Me» dicinska Skrifter, sedan pä detta sätt Medicinska Läsare upwäxte.
Är Medicinal-wärdén en af Statens wigtigare angelägenheter, och fordrar den förbättring i an» seende till deras hälsa som upoffra krafterna ät Äker» bruket och Slöjderna, sä är de Medborgares hälso» wärd icke mindre angelägen, hwilka upoffra lif och lem» 172 Den 6 September. lemmar för Fosterlandets föiswar.
Sä länge
Menig» heten ännu häldre söker qwackfalrvare än Läkare, snarare söker räd för sin boskap än för sig och sitt folk.
— Sä länge krigaren, tvid krigets fasor, mindre skyr döden än rpser wid tankan om wanffötscl i), torde man e) utan skäl kunna pästä, att Medicinal, wärdén icke upfpller sitt wigtiga och RikSgagneliga ändamäl.
Till LandctS och Armecns samt Flottornes förseende med kunniga och skickliga Läkare hörer 1:0 deras bildande, 2:do deras anwändande.
Läkafes bildning är dej wigtigaste föremäl för Medicinal ^wärdén och är twäfalldig till sin natur: inno Deräs bildning som mäste ädagalägga tillförlitliga pros af grundeliga theorctiska kunskaper och erfarenhet förr än de legitimeras att bestrida Läkare-befattningen i hela dest utöfning.
2:do Dernäst blir det icke mindre angeläget att bilda den del Läka, re, som genom inskränktare kunskaper och en tillräc, kelig skicklighet kunna bestrida en ringare Läkare-befattning i landet samt wid Armeen och Flottorna; Sta, ten har af begge behof, och dä den sakirar deraf tillräckeligt antal, kan ingen Medicinal-anstalt ersät, ta denna brist.
Legi ») dum mnck't goda läkare wid Armeen äfwen bidraga att lisma Befälets och Soldatens mod och Känogkkighot i sjelfivL asfairen, har Asien »Lrwarande krig bewisat.
De som delot Funka Arme ns ära och bedrifter intyga, att deras utmärkt skicklige d>lwec-Läkares iiärmaro och lika »förskräckta som vfvrlnuiia bemödande wid siera tillfällen kraftigt förmätt dem trotisa alla faror.
Men nägra skiek -iga Läkare hinna ej öfwer alt: Läkare.wärdén wid
Ak» ui-cii döt allmänt warg god och ingifws förtroende.
Den 6 September. 17Z Lemtimerade Läkare, hwilka kunna emottaga wigtiga Läkare-befattningar, ärv Medicinä Ooctorer och Chirurgiä Magistrar, hwilkas bildning »vid Acadcmicrne i Upsala och Lund samt Chirurgiska Undcrwisngs-Werke» i Stockholm befordras och fullkomnas; och har Swerige redan deraf njutit fördelarna.
Mä det blott nämnas att, om prbfningarna tvid dessa Lärowcrk ärv i Wettcnskapen lika stränga, de pröfwade äfwen böra njuta samma fördelar; att om Lärarcna derwid ega lika wigtiga och answariga g-romäl, deras fördelar borde wara nägorlunda öfwcrcusstämmande; och om Stockholm eger de med Eu» ropas Hufwudstädcr, London, Paris, Berlin och Wien, gemensamma förmäncr att kunna med mera lätthet förena tillfällen till theoretiska kunskapers inhämtande och till ben practiska utöfningen 2) i Cliniska Skolor och pä wäl inrättade Anatomi-Salar, det woworc härdt om ej tillräckclig upmuntran lemnadeS ät de Lärare, hwilka pä en kostsammare ort der offra stna mödor och dessutom twingas att ätaga sig mindre wigtiga göromäl för att bereda utwägar för egit uppehälle^ ).
Ständer gäfwo helgd ät benna Inrättning en lid dä ännu frugkerne deraf wörö osäkra, och ben lön torde dä warit stor nog, som emot nuwarandc tidehwarfs dyrhet är alltför otillräckclig; men answaret är efter Chirurgissa SocictetcnS uphörande wigtigare, och den Mans 4) förtjenst kanske r) Ledning wid prackissa öfningen och ukwccklinqm af practik ika anlaget ar lika uddig som sjclswa kunffaocnS inhämtande. och kunna rediga dcgrcp och kännedom uti in- och utvärtes sjukdomars nllmöima Dathvlvgie, som är grunden till Läkare-WetttnssapenS sätra ulvfning, endast härr igcnoin inhunias, 2) köi!'.'rNe ärv: för Anatouiiä-Prvfestvrn R:dr 16 st., Anatomis - Prvsrctvr» ivs R:dr, och Thinna- och Med einär>krofcstvcn 166 N:dr zr st. 4) Genom Herr General - Drrccl. och Ridd. lkaxNrnms åtgärd rga wi »u e» samling as de wigligaste Baller i Wetten 174 Den 6 September. ske derigenom mera lysande, som skänkt stna Samlin» gar i Anatomien .och Chiru^gien af Instrumcnter och Meker till en skön minncswärd af dctz oegennyttiga begär att gagna Fosterlandet, och hwilka- donationskvärde wida bswci stiger flera ärs löne - inkomster wid detta dryga och swära kall; och likwäl war denna ac» cession mt oundgängcligt behof för en säker Chirurgiff underwiLning s). kowmiar^r elier Läkare bildade för en läesre werknmgSkretö, hafwa hittils icke bljfwit efter nägon plan danade; blott wid krigets utbrott har man sökt att anskaffa och bilda dem för Armeenoch Flottornes behof.
Är detta möjcligt?
Redan har man i andra Länder funnit nddwändighetcn, att för detta behof inrätta de sä kallade Pepinicrer eller Instituter.
Sädant kunde äfwcn hos o§ med obctydclig kostnad ästadkommas, men dertill fordrades, att de i fredstid rigtigt organiserades.
Mnglingar, som der antagas, borde wara 16 är och der bibchällas till i8 ärs sfaperne, de dorbaraste pröparaker aswm för sjukdoms-auatomien och en wacker samlin,! a» döde ältre och nior derus Thinnaissa Iiistrnmeutcr, ecb mä, aldrig bans Efterträdare sakna hwarken nit eller tillgångar alt genom uxoffingar widmagchälla denna kanske mindre b.marila, men iikwäl högst wigtiga Inrättning. ;) Hwar ock en som kanner deli dogcliga möda vell lid Anatvmdä-P vseclocn Herr Doctor Lslleiiu; har i/paro sä w.il wid 'jclfwa Lh»Utgissa uude^wisuingcn, sem ali med präparaters till,edande och d u nogaste tillsy» idraga till Chururgissa Underivi-iiiiigswcrkcls förkofran och scrmon, mäste eckLona och högak-a en sä sällmnt patri.iss upofring och anwändande af d.H uimärkta kn ssap'r och talanger.
Uti Themia och MedicinL.Prefcstvrn Hr Dockor Uu; haswa wi cn man, som, ehuru ung, redan pä cn Lerxman- och 8ck-sle; dana gör heder ot nationen.
— Dest oegennyttiga nit att gagna Fosterlandet dewarar ännu UnderivismngS-werktt den lyckan att esa honom för sä ringa wilkor.
Den 6 September. 175 ärs älder — ega göda Skol-kunjkaper 6) och hedrande upförande, — och sedan der bildas för det ändamäl hwartill de wore bess-inda.
Ingea grann Akademisk lärdom — ingen egcntelig strängt wektenskap, lig undcrwisning skulle derwid ega ruin.
Läraren, ehuru sjelf utmärkt genom kunskaper, skulle ega dea egna förtjcnsten att här popularisera ach stmplistcra den lära han föredrog, hwilken alltid stulle StföljaS af praktiska demonstrationer och utwcckling af det praktiska anlaget. §n handbok för Under-Läkare, kanske en Bok som ännu ej funnits swarandc emot ända, mälet, borde med ett tillräckligt pris belönas och der, öfwer föreläsningar hällas, sä att koutinicr-.n sedan sig sjelf lemnad, der egde de dprbara och grundcilga läror, som skulle freda hsnom frän det förakt som wid tilltagande uply-nlng mer och mer skall drabba qwacksalwarcn och charlatanen.
Institutet borde anförtros ät 2:ne Lärare af utmärkt wcttenskaplig kännedom och undcrwisnings skicklighet.
Elcvcrne borde pröfwaS wid antagningen samt ofta derefter, och coursell bor, de innom L är wara sä fulländad, att dem kunde tilläggas ben Läkare-befattning, hwilken i Fält och pä Landet dem behöfwcr anförtro-.
För att härom wara säker , borde de i Kongl, (kollegium Medicum olfentcligcn examineras till Chirurgiä Studiost, hwilken examen borde , i anseende pä Under, Läkares brukbarhet i allmänhet strängt hällas.
Derefter borde dem äläggas att wid Rcgcmentcrne eller till Landets nptta anwändas; dem likwäl icke obekagit, hwilka dertill ägde skicklighet, att pä egen bekostnad wid Chirurgiska UnderwiSnings - werkct sina studier widare fortsätta och blifwa Chirurgiä - Magistrar; hwarigenom äfwc» S) Jfr. hwad förut vm Dngiingars beredande i Skplv' vc^ Gyninisier lill uiidcrn»sniiig ivid Unwechietet »ch Institnt. t blifwit ansördt. i76 Deri 6 September. äfwen en gäng den stora förmän skulle winnås, att be frän Under - Läkare till Regements - Läkare kunde befordras och säledcs ega tillräcklig upmuntran, att i Fäderneslandets tjenst upoffra sina krafter.
Kostnaden af denna wälgörande inrättning torde fullkomligt smara emot ändamälct, ehuru dertill fordras medel för Eleverna, för Lärarne, för en Anatomisk inrättning, ett Museum och Di^liothek och för ett Lazaret, hwilket likiväl kunde medelst ett eljest behbfligt SoldatLazaret lätt werkställas; ty här är frägan mera om allmänna sjukdoms former, dä Kongl. Seraph.
Lazarettet äter blir en samlingsplats för- de sällsyntare och för Wettenskapen mäst interessanta händelser.
Chirurgiska Stipendicrne, hwilka redan tillhöra Chirurgiska Undcrwisnings - werket, torde kanna gagna till biträde för denna nyttiga inrättning.
LäkareS anwändande är witzcrligen en dm wigtigastc del af Läkar-cwärden.
I krigstider klagar man öfwer brist pä Läkare, och ändä torde intet land finnas, som med sä fä utsigter för den examinerade Läkaren och den bfwade Noutinicrn, eger ett sä stort antal deraf.
Eller huru mänga af de Läkare, hwilka med skicklighet och mod offrat sina mödor ät nu warande Fält - Läkarewärd, kunna beräkna en tarflig utkomst ivid krigets flut?
Sjelfwa de högsta graderna uphbra ju dermed?
Om Läkaren derefter, ledigare frän gbromäl, kunde med sin werksamhct förena en annan befattning, hwartill hans skicklighet more prbfwad, och hwarwid hans möda more belönt, sä skulle Landet säkert i honom finna den werksamma man som oförtrutit skötte sick kall och sina likars wäl.
Under-Läkare böra ega de förmäner dem enligt billighet kunde tilläggas och dem de hittils saknat, hwarfö - Den 6 September. 177 hwnrförc ock fä dertill welat anmäla sig.
Md Reger wenternn böra be ega den lön in natura' dem af äl» der warit
Lilisiagen och dm grad af anseende, som ej inskränker deras werksamhct.
Om de innom m sä wäl organiserad Corps, som wär Fält - Läkare - Corps dör kunna wara, ägde den lägsta Subaltern - rangen, wore denna fordran öfwerdrifwcn, dä de förutsättas ega bildning och förtjena förtroende?
Ingen som noggrant undersökt orsakerna till Under-Läkares 0- skicklighct, lärer peka att desin 2 wigtiga omständigheter älo enda wilkoreti'för e-nZseccmeritet af skickliga och bildade Anglingar för Armeen och Flottorn^).
Likasä borde Under - Läkare med fördel för Landet kun, na bildas innom dem af Prest - Ständcts AdjUntter och Comministrar, hwilka ej hunnit fullgöra Medicinska graden — ty beha ega innom 2< är, om de pä Institutet ett eller twä är moro antagne - ändä trög tillräcklig tid att winna denna Läkare - bildning som gör deln skickliga för en mindre Läkare - befattning.
Mä beha wälmenta anmärkningar gifwa Riksens Ständer ättledning att för Swcriges wäl äfwen j detta hänseende sträcka sin upmärksn» het, Mätte eländet, plägorne och häriande farsoter, Dagakarlens snart genom sjukdom förstörda framlid, Landtbrukadens oftast derigenom förlorade mödor och den säraLrcdjc Band.
N:o 25, 24, de 7) Dä Under rätare wid öe indekta Regcmmt-ni allmönbet sflönas med z; R^d. r6 tz. högst ?o R:d. kW ör e, kan el päräknas att dugetjga ämne» mcd eädana willor eiieagera sig.
Derföre dör följande händelse förefalla mindre förundeilig:
Cn sadan Läkare, owitz under hwad namn han ssulle i Rapporten uptaga eli sjukdom och pa nlfrägan al ett Frestare vin icke det kunde wära en ehrvniss feber som kallas hypvthcnusa, bejakade detta och införde i Rapporten att karlen war sjuk af hypothcnusa- Flera dylika gilwäs, som kunde 'betänka sig wid walet af xoieu? <reelcut eller sntarslieu! för cvlik. 178 Den 6 September. de Krigarens ofta olyckliga lefnad förckommas och af, hjclpas, veneriska och koppgiftet förstöras och ett raskt friskt Slägte kunna wälsiana de dagar, hwilka wisheten och patriotismen beredde ät deras tidchrvar.f. Remitterades till Allmänna Beswärs» och E-- conomir- Utffotiet.
Herr Ltael von I^oiistein, 6eorg Kogisisus , hade inlcmnat ett Memorial, hwilkct up, lästes, sä lydande: