Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I stället för det af Utskotten beslutade Silfverinköp, skall till inställande af den redan beslutade årliga tillökning i Beviilningen af - - - - - 250,000 R:dr anväodasensammanlagdsummatf 1,250,000 och skulle Bevillningsutskottet anmodas föreslå de.
Bevillnings-artiklar å hvilka, i följd af den nu beslutade minskning i Beviilningen, ned3 sättning kunde äga rum. 5:o Härvid iakttages för Öfrigt att dispositioner ingalunda göras, som föröka Bankens Capital-skuld, hvaremot räntevinsterne fortfara att, efter Riksens Ständers pröfning och beslut, ad publicos usus användas. 6:0 Allmänna Lån-operationerne, sorn an - 5^4 Den io Junii e, m. tingen omedelbarligen genom Banken eller på dess Credit drifvas och underhållas, rigtas på de genaste vägar till Näringarnes största båtnad och med det företräde dem emellan, som af deras allmänna gagnelighet bestämmes.
I följd häraf urskiljes hvarje Näringsbehof för sig och dess lån-andel bestämmes i förhållande dertill samt efter de disponible tillgångarna och för Lånebiträdets användande till det åsyftade ändamålet, utfärdas fullständiga Reglementen och föreskrifter. 7:0
Discont-rörelsen skall sedermera efter hand, i den oion Näriogarne erhålla sina anvisningar till omsdelbart understöd, samt stadga i myntet hunnit utvidga Låne-transactionerne de enskildte emellan återbringas till ett ändaraals-enligt skick, genom en lifligare omsättning och deraf följande större tillgångar, att på kortare terminer disponeras.
Den inskränkning uti de Allmänna Låne-operationerne, som anses blifva en följd af FilialDisconterneg successiva utredning, godtgöres och jernnäs dels genom den af myntvärdets stadga befrämjade skuldernes öfverflyttning till enskildte, dels genom förstärkning af de serskildte Näringarnes Låne-foader, dels derigenom att i Discontväg förblifver circulerande Bankens andel uti FiiialDisconterne, bestående ej mindre utaf dess redan ägande fordran för Creditiverne, hvilka böra genom BancoDIsconten åter utgå till lån i da orter, där FilialDisconterne varit inrättade, än af hvad Bom till Den 10 Junii e, m, 5*5 assignationernes inlösande vidare skall contant utgå, och sluteligen i synnerhet genom den tillgäng på lån, enskildte emellan, som anses blifva en följd deraf, att medlen icke vidare kunna mot ränta i Disconterne insättas Grunderne för de i Götheborg och Malmö förblifvande Discont UtredningsContoirens verksamhet, komma att i sammanhang med öfrige Reglementariska stadganden, Riksens Ständers afgörande underställas. 9:0 Till Kongl. Maj:ts
Höga disposition skall, för att befrämja BancoSedlarnes bibehållande i värde, ställas ett Creditiv på Banken af en million Riksdaler BancoScdlar, hvars belopp Kongl. Maj:t äger att lyfta, till uppköpande af myntbara metaller.
Dock bör en efter Cour# motsvarande deposition af sådane metaller i Banken göras, förr än ytterligare disposition å samma creditiv kan äga rum, samt äfven iagttagas att icke för mer än sorn motsvarar en million i Sedlar för hvarje år, myntbara metaller till liqvid på detts Creditiv må af Banken emottagas, derest icke iefvereringsn skulle kunna ske till ett Cours-förhållande af 100 ä 96 sk. eller derunder, i hvilket fall BancoStyrelsen äger emottaga allt hvad Kongk Maj:t i Nåder kan erbjuda eller enskildte per* söner skulle vilja til!
Banken aflemna; kommandes dispositionen af ifrågavarande Creditiv, att den 1 Julli detta år vidtaga, samt att derefter årligen beräknas intill och msd samma tid det år, dä nästa Riksdag iafailer.
Den 10 Juni i e. m. < 10:0 Frlgan om det i denna punct af Utskotten föreslagne skiljemynt i Silfver af2 och 4 skillings-stycken, ansågs böra hvila intill nästa Riksdag, it:o
Koppar-skiljemynt präglas och utgifves till sådant intrinsekt värde, att, af ett skeppund Koppar, präglas 166 R:dr 32 sk.
Banco» Sedlar. 12:0
Tolfte puncten ansågs böra förfalla. 13:0 StatsVerkets Finance-väsende skall Icke i någon måtto med Bankens vidare sammanblanda?, men liqviderne till Stats-skuldens afbördande orubbligen fortgå efter de beslut Riksens Ständer vid denna Riksdag fatta. 14:0 Begagnandet af RiksgäldsContoirets Credit på Banken, blir beroende af RiksgäldsSedlarnes indragning, el att den samfälta
Se-i delstocken balancerar under förbehåll tillika, att RiksgäldsSediarne icke må ökas utöfver det vid sednaste Riksdag fastställdte imxhni-belopp, dock under åberopande föröfrigt af Ridderskap pets och Adelns beslut rörande FilialDisconternes utredning.
Om hvilket allt de öfriga Respective Riks* Stånden skulle vänligen underrättas.
Ut Supra. S. D. Sedan Ridderskapet och Adeln ansett lämpeligt, det borde, till inställande af den redan beslutade årliga tillökning i Bevillningen Den icf Junii e, m. 527 af 250,000 R:dr, af Bankens årliga inkomster användas en sammanlagd summa af 1,250,000 R:dr; beslöt Ridderskapet och Adeln tillika anmoda Bevillningsutskottet, att föreslå de Bevillningsartiklar, å hvilka, i följd af ifrågavarande minskning i Bevillningen, nedsättning kunde äga rum.
Ödmjukast anhåller jag, att få i Högloflige Rjdderskapets och Adelns Protocoll nedlägga nain reservation emot, 1:0 det Beslut, som i anledning af 3:dje puncten i FinanceBetänkaudet, blifvit, genom votering, här fattadt; 2:0 det Beslut, som i anledning af 8:de puncten af samma Betänkande, blifvit, likaledes genom votering vidtaget; samt 3:0 det Beslut, som i sista Pleno vidtogs angående motionen om en millions aflemnande årligen, i fem år, till Silfver uppköp.
Det eista af dessa Beslut blef, i propositionens ögonblick, helt annat, än sjelfva motionen ochdiscurserne gåfvo anledning attförmoda; och helt annat än jag förutsåg, eller ens anade, då jag yttrade mig anse motionen vara oskadlig*
Så länge förslaget att uppköpa Silfver var förenadt med vilkor af en viss punct för verkställigheten; det vill säga, med vilkor af en bestämd Cours, vare sig af 96 eller 100, eller 108 skillingar, var försl*get oskadligt, derföre att det var, i stort, overksläbbart; men just 528 Den 10 Junii e. m. igenom borttagandet a£ denna punct, blef det skadligt; emedan derigsnom skapades möjligheten för en farhåga, tillräcklig att, åtminstone för en lång tid, återhålla alla handels-företag, och tillräcklig, att länge oroa hvarje skuldsatt Svensk man.
Handelsnäringen förutsätter för sin verksamhet och sin trefnad, möjligheten att, på vissa gifna grunder beräkna den blifvande Coursen; och hvarje skuldsatt mans personliga lugn beror på möjligheten att kunna från tidens ställning beräkna sin skuld; att kuDna någorlunda beräkna i hvad mon den, genom Coursens fall förökas utöfver hvad den vsr, när skulden gjordes; men dessa möjligheter existera icke mera sedan dagens Cours beror på dagens godtycko, utan att likväl möjligen fixera framtidens; och följderna af denna skadlighet förmår Konungen, med ali sin kärlek för Svenska Folket, icke hvarken förekomma eller afböja; samt skulle det icke ens med all oinskränkt magt; emedan faran uppkommer af sjelfva Beslutet, och blir, till äfventyr», länge existerande, alldeles oberoende af det goda bruk af samma Beslut, som Konungen säkerligen endast kommer att göra.
Ingen Svensk man kan mera, eller lifligare; än jag, önska, att de Beslut, hvilka synes gifva åt denna Riksdag en olycklig märkvärdighet, må af utgången rättvisas; men emedlertid må också ingen förtänka mig, att jag räknar mig till tröst, att icke hafva till dem bidragit, Herr Dalman, Lars Johan, anförde skriftligen : Då Den Io Junti e. ml 5*9 Då beslutet om de ,financiella operatio-3, nerne i mitt
Fädernesland nu omsider för 5 år hunnit här bestämmas, anhåller jag vördsammast, att få till Protocollet reservera min orubbliga öfvertygelse i detta vigtiga ämne.
Hvad Constitutionen är i det Politiska, det är financeplanen i det Ekonomiska:
I båda måste euren vara radical och uppskofvet dermed anser jag förderfligt:
Basen för en god Constitution är en väl organiserad representation och för en god finance myntväsendets full kornilla skiljande fran Credit- och Lane-väsendet : vi försummade lägga den förra 1809 vid ett tillfälle, som troligen ej återkommer: v> försumma det senare nu, då vi i fredens djupa lugn, utan utlänsk skuld, under en Konung, som utgör vår stolthet, den der med stark arm kan befordra en ny sakernas ordning, bibehålla grund orsaken till det i hela vårt samhälls lif så ingripande onda.
Efter mitt inskränkta begrepp, hade deÉ ej varit vådligt att stadga, det alla Banco-och Riksgälds-Sedlar, genom kungörelser i landet och utländska Tidningar, infordrades till presentation inom en viss tid inför en StatsliqvidationsCommission, bestående af fullmägtige i Banken och RiksgäldsContoiret, efter hvilken tid de ej skulle gälla:
Hvarje innehafvare finge en tredjedel af den presenterade bokförda summan reducerad till Bancovärde, i klingande mynt Ridd. o.
Prat. VII B, I Afd. 34- 5&
Den io Junii e. m. eller i bevis öfver depcneiradt Silfver: å de andra två tredjedelarna af representstiverne (Riksi gäldsSedlarne förvandlade till Banco efter 1800 års realisation) utgåfve RikagäldsContoiret skuldbevis, utan afdrag i numerairen, med Nationens directa garantie och på säkerhet af Bankens ägande inteckningar och hypotheker:
Dessa sedlar skulle som Myntfurrogater tills vidare bibehållas , men ställas på indragning.
RiksgälclsContoiret skulle ensamlt besörja alla anslag, alla Discont- och Publika Läne-operationer, med ett ord, hela Creditväsendet; Om det ej kunde undvika, att utreda FilialDisconternes affairer, skulle det endast åläggas göra laglig utdelning, i mohn af tillgångarne, pro rata parte.
I alla före den 1 Januarii 1808 uppgjorda penniogetransactioser, skulle ziffran anses beteckna fullt Silfvervärde, men alla öfriga eedejmera ingångne penninge-aftal skulle verkställas efter nu föreslagna method, eller en tredjedel i Silfver och tvr, tredjedelar i Myntsurrogater: alla efter detta års slut ingående penninge-afhandlingar, utgående skatter, Löner och så vidare, skulle utsättas och beräknas ov ilkorligen i Silfver, reduceradt till Silfrets då varande värde eller Säd efter årligt åsatt markegångspris.
Dock skulle mynt surrogaterne få dervid i betalning användas, efter den vid hvarje förfallotid gällande Cours eller skillnad i detta Lands Silf— verpria, sorn hvart qvartal af Konungens och Nationens Ombud skulle föreskriivas, alldeles 1 enlighet med qvartalets medeltarifF på Silfverpriset.
A.f den nya Bevillningen skulle en liten del ingå i Silfver direct till Banken, äfven Den 10 Junit e. m, 531 en del af RiksgäldsContcirets räntevinster.'
De öfriga räntorna böra direct till nyttiga arbeten blifva disponerade:
I förstnämnde afsigt skulle en del lån beläggas med en låg ränta i Silf-; ver:
Banken utgåfve för detta Silfver nya Sedlar till lån, med hvars ränta Verket» aflöning samt nyttiga National-företgg bestriddes:
I lånerörelsen från RiksgäldsContoiret indrogs årligen och amorterades samma belopp som Bankens nya Silfver-utlåningar »kulla utgöra: Af Bevillningen, som med en half million sålunda kunde minskas, skulle tillika en viss summa årligen afsättas, att ej mera i Lånevåg utgå, hälst RörelseCapitaleta valeur blifver på detta sätt till en niondedel nu för det första ökadt.
Endast på detta sätt kan man motse , det sköna ögonblick, då blott Bankens Sedlar skulle med verklig Fond åter circulera; då vöre realisationen gjord på det minst orättvisa och tryckande sätt’ då kunde förtroende och Allmän välmåga blifva möjlig och Näringarne i sjelfva verket ej blott till namnet, lifva»:
Genom besparingar och kloka Ekonomiska Författningar, hvilka mesurer måste,ovilkorligen gå i bredd med Finance-reglcringen, skulle, efter denna plan, Silfver-myntets spridande i landet ej medföra skadlig följd och Bankens Växel-functioner kanske snart nog kunni fitertagas.
De stora orden:
Industri och Näringars förkofran blifva lika lätt missbrukade, som orden frihet och jemlikhet, till mensklighetens fasa? 53* Den io Junti e. mi sS ofta "blifvit d«t.
Under pretext eller måFhända enthousfosme för de förra, förstör raan ordningen i penninge-väsendet, liksom raan förstört ordningen i det Politiska genom frihets-yrslan: man tager verkan för orsak och glömmer, att ingen åkta Indrustrie består med ett vacklande myntvårde, lika otvifvelaktigt som en åkta frihet omöjligen kan bestå med anar chie och gäckade lagar:
Deremot verkar Industrie genom stadga i myntets värde, liksom frihet genom laglig ordning.
Jag har med den yttersta grad af bestörtning varit vittne till det häftiga motstånd, som de Högloflige Utskotten mött, äfven då de nödgats tillåts den gamla sakernas ordning, tillåta, att i detta land ännu i fern år skola finnas 4 millioner löpande på Binkens Credit, mer äa 1815 och öfver en million mer än någonsin förr t Sverige varit, ja! må hända sex gånger mer än Bankens reela fond, samt dessutom på Nationens directa Credit en mängd millioner DiscontsObligationer, dessa likväl blott förskottsvis.
De som äro af motsatta tankar hafva funnit detta alldeles för . litet, och trott hela landets röst fordra ökning af Stats-skulden, äfven med Bankens undergång, hvilken de anse för allsintet, emot den lyckan, att hafva stor numeraire. Ja! en värd Ledamot har, i förtrytelsen öfver att hans planer ej hafva segrat, tillåtit sig, under form af reservation, säkert den mäst starka och revollanta critique något Utskott fått emottaga, genom de rysligaste målningar och gissningar i afseende på följderoe af vårdep och omsorgen om Bankens Deli lo Juhii e. ni'. 533 Credit, hvilken jag trodde 72 §.
Regeringsformen ovilkorligen hafva ålagt.
Om de af några Stånd antagne tillägg till financeplanen blifva beståndande och flera afvikelser ske, är det högst orättvist att tillskrifva Utskotten påfölj— deme.
Då Banken ej anskaffar Silfver genom inkomster, utan med att sätta sig i ny skuld aflägsnas allt hopp om ärlig realisation _ och deruti har endast ultrapartiet skuld.
Jag kan således ej annat än rättvisa Utskott tena ädla afsigter och bemödanden samt hembär dem för deras redliga patriotiska åsigter gärden af min uppriktiga tacksägelse.
Jag har blifvit öfvertygad, att, under stormen af nu rådande opinion, troligen ej något bättre kunnat laglikmägtigt åstadkommas.
Rike synes det sanna och goda i fråga om hjelpemedel merendels bestå i de lidandes vanmägtiga önskningar, hvilka endast af utomordentliga händelser och orahvälfningar kunna realiseras.
Öppnades Harrar Elactorers lista till val af en Ledamot i Banco-Utskottet efter N:o 352 Friherre Sandels, fullmägtig Herr Heijkensköld, Carl Fredric, HofRättsRåd, och ea Ledamot i Stats-Utskottel efter N:o 2004 Herr von Schulzenheim, David^ President, och befanns hafva blifvit utsedd till Ledamot i Banco-Utskottetj N:o 183 Herr Dufva i Westergöthland, Fullmägtig Grefve Cronstedt, Claes, Öfvers 6te; samt 534 Den io Junii e. nu till Ledamot i StatsUtkottet: N:o 7 Herr Sparre af Rossvik, Bengt Erland, GeneralMajor.
Sedan 43, 44 och 45 af RiddarhusOrdniDgen blifvit uppläste, företog Ridderskapet och Adeln val af 3me Ordinarie Ledamöter och 8 Suppleanter uti Förstärkta StatsUtskottet, och befunnos, efter förrättningens slut, följande Herrar hafva blifvit utsedde till Ordinarie Ledamöter: N:o 87.
Herr Stråle, Nils Wilhelm, 131 röster.
Herr Gethe, Adolph Sebastian, - - 130 — N;o 304.
Friherre Fock, Pehr A dolph, - - -129 Suppleanter-, N:o 115.
Grefve Lagerbjelke, Fullmägtig Friherre Lagerbjelke, Adolph, - - 121 N.*o 1824.
Herr von Törne, Michael, 109 Ä N.'o 327.
Friherre af Wetterstedt, Eric, - 106 N;o 2182.
Herr Mannerstam, Johan, iox N:o 105.
Grefve af Ugglas, Gustaf, 76 Den io Junii c. m. 535 205- Friherre Åkerhjelm, Gustaf Fredric, - ~ 7 i rostet-.
]Sko 922.
Herr Berghman, Ambro sius Magnus, - - 68 — N:o 140.
Friherre Leuhusen, W. R. 67 — Högloflige Riddeirskapet och Adeln åtskiljdes klockan ett qvar.t till 9 eftermiddagen.
In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim, Thorsdag en den II Junii, Plenum klockan 9 fömiddagen.
Upplåstes till justering och godkändes ExpeditionsUtskottets insände förslag till följande Riksens Ständers underdånige skrifvelser till Kongl. Majit:
Om KanzliRåd.et af Wetterstedts och Asfiessoren Adlerbrants ansökning om införsel i 535 Den ii Junii f. m, Wisingsborgs eller Rådmansö Kungsgårdar för uppgifna Krono- och Skatte-rättsfordringar.
Om StitsRegleringen under RiksStatens Andra HufvudTitel.
StatsRegleringen under åttonde HufvudtTiteln.
Om kostnaden för Riksens Ständers Deputerade till Norrige.
Om Skogshushållningen.
Om Kronoskog!mes användande:
Om en förbättrad hushållning med Ekr Bkogarne.
Om förändring i Indelta Arméens beklådnadssätt.
Anslag till underhåll för Byggnaderne vid Rosersbergs Kungsgård.
Om Saltpeter-tillverkningens uppbjelpande:
Om Postverket! utestående tillgångar.
Om redogörelsen för stämplade Pappers-- medlen.
ControliStämpel-afgiften för Guld, Silfver och Tenn; Om medel på Stat till Inqvarteringspenningar för Arméens Flotta Götheborgs Eskader; Försäljning af Kungsgårdar och Officers-5 Boställen.
Ben XI Junit f. m, 537 Om förslitne smärre BancoSedlars invexling från Landsorterna.
Adress för de Deputerade till Norrige.
Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: Från Stats- och Lag-UtJkotten\
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande öfver väckte motioner, ora nödvändigheten att förekomma afgörande emellan Riksdagarne utaf sådane mål, hvilka tillhöra Riksens Ständers pröfning, och om förbuds utfärdande, att utan Riksens Ständers föregångne beslut proponera någon allmänhet utgifter.
Från Stats- famt Allmänna Befvärs- och Oeconomie-Utjhotten:
Af den 8 dennes: 1:0.
Öfver gjorda anmärkningar vid Utskottens Betänkande om inrättande af allmänna Arbets- och Corrections-hus på Borgholm och i Wadstena. 2:0. 1 anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande öfver Kongl. Majrts Nådiga Proposition, angående särskildte $nstal~ 538 k)en ii Junii f. m. ters vidtagande till förekommande af stegring i priset å det grofva brödet i Hufvudstaden. 3:0.
I anledning if gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande rörande Tullverket.
Af den 10 dannes:
Angående prägling af en medalj till åminnelse af vigtiga händelser under närvarande Riksmöte.
Af den 3 dannes:
Rörande väckt motion, om öfverseende och granskning af hvad allmänna Lagen och Skogsordningen innehålla, i afseende å SkogshushålL ning och åverkan.
Frän Allmänna Befvårs- och OeconomieUtjkottet:
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande, angående foreslagne ändringar uti Författningarne, rörande skogarne i Riket. S 2:0.
Öfver det af Kongl.
TabellCommissio-i sien aflemnade sammandrag uf Tabellverket för Ben II Junii /. m. \ 5^9 senast förflutne quinquennium, jamte förslag till ändringar och förbättringar uti Tabellernas framtida inrättning, hvarigenom de skulle vinna mera fullständighet och tillförlitlighet uti de äskade uppgifterne. 3:0, Angående förslag till jemkning emellan RiksStånden i deras fattade beslut, rörande frågan om skyldigheten, att afskala barken å utsynte Ekar.
Föredrogs å nyo och remitterades till BancoUtskottet, Grefve von Plåtens, Baltzar Bogislaus, den 8 dennes eftermiddagen väckte motion, angående låne-rättighet i BancoDiscon ten på hypothek af Götha Canal Bolags actier.
Å nyo föredrogos Grefvarne Gyllenborgs, johan Henning och Hamiltons, Gustaf Wathier!, den 5 dennes på bordet lagde anföranden, rörande Soldat beklädnadeD vid Södermanlands Regemente; Och fann Ridderskapet och Adeln, uppå derom af Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken gjord proposition, för godt besluti, det borde hos Kongl. Maj:f i underdånighet anhållas om behörig undersökning, för att utröna i hvad mon Rotehållarne vid Kongl. Södermanlands Regemente kunde hafva fått vidkännas större utgifter i och för Soldat-beklädnaden sedan år 1812 > än hvartill dei enligt 54° Den 11 Jktnii f. nu KnekteContracterrne, varit förbundne, samt att Kongl. Maj:ts ifall anledning derefter förekomme, att Rotehållarne verkeligen varit högre betungade
In vederbordt, täckes i Nåder låta tillse, det de matte blifva förhulpne till den ersättning dem lagligen kunde tillkomma; och skulle de öfrige Respeetive RikaStinden inbju. das, att uti detta beslut med Ridderskapet och Adeln sig förena.
Företog* till pröfning ConstitutionsUtskot; tets den i dennes afgifne, samt den 5 derpåföljde på bordet lagde, Memoria], innefattande Utlåtande och Förslag i anledning af Kongli Maj:ts Nådiga Proposition om ett additament till RiksActen emellan Sverig® och Norrige.
Friherre Åkerhjelm, Gujiaf Fredric:
Jemte det jag får den äran tillkännagifva, att Borgare-och BondeStånden, utan all förändring, antagit Utskottets Betänkande, får jag äfven närana, att PresteStåndet i ett enda afseende dervid gjort den anmärkning, uti i:sta puncten,- att, äfven utom förbudet af sådana skrifters .tryckning, må tilläggas deras försäljning.
Jag skulle vilja dertill.förena orden: eller utgifva,, och således säga, trycka, förf alja eller utgifva, emedan det ej endast är genom försäljning skrifter kunna allmänt spridas.
Äfven föreslår jag, i anledning af dessa tillägg, hvilka jag begge, såsom anmärkning vid Utskottets Betänkande nu haft äran framställa, att i g:dje puncten måtte i stället för Författare, som här - Den il Junii /. m, 5^1 emot sig förbryta, införas:
De, som häremot sig förbryta; och anhåller om återrcmiss af Betänkandet.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarfkalken hemställd», om Ridderskapet och Adeln ansåg ConstitutionsUtskottets Memorial böra, i anledning af Friherre Åkerhjelm® der-i vid gjorde anmärkning, till Utskottet återremitteras.
Föredrogs å nyo ConstitutionsUtskottets d; 528 sistl.
Maji »fgifne, samt den 5 dennes på bordet lagde, Memorial, innefattande Förslag till förändrad redaction af 102 §.
Friherre Åkerhjelm, Guftaf Fredric:
Än-J damålet med innehållet af 102 bör endast vara,, att genom en klar föreskrift låta Grund* lagen så tydligen organisera RiksRätten, att den icke på något annat sätt för tillfället blifver organiserad.
Detta är ConstitutionsUtskottets afsigt med ifrågavarande RedactionsFörslag, som Utskottet af en Riksdagsman erhållit, och hvaruti Utskottet endast funnit skäl att göra några få jemkningar och tillägg.
Då jag inom Utskottet, vid sakens afgörande, icke erinrade en omständighet, som jag sedermera betänkt, anhåller jag att såsom anmärkning vid Förslaget , nu få framföra densamma.
Vid ersättning 54s
Dan 11 Junii f. nu af nödigt antal Ledamöter i RiksRätten, i händelse det genom jäf eiler laga förfall förminskas, äro alla Embeten ersatte genom Utskottets förslag, utom befälhafvaren för troupperne i Hufvudstaden.
Och som bemälte person commenderas till denna post utan någon iakttagen tour, och han således icke har någon sig närmast varande Militaire Embetsman, Föreslår jag, att till redactionens fullkomnande, den äldste Ledamoten i KrigsHofRätten, sorn dessutom alltid är en Militaire och vanligen nied Ofverste grad, måtte uti RiksRätten som Ledamot inträda, enär General Adjutanten för Stockholms Garnizon, af jäf eller laga förfall, derifrån afgått.
Efter hvad jag fattat af den föresiagne förändringen, har jag väl insett CoostitutionsUtskottets afsikt att med tydlighet bestämma hvilka de Embetsmän äro, sorn böra vara Ledamöter i RiksRätten, men jag kan ej instämma med Utskottet i de grunder, som vid den nya redactionen blifvit i betänkandet uppgifna.
Utskottet har nämnt 5 stycken Collegier, hvarifrån Ledamöter skola tagas, men uteslutit 2:ne andra Collegier, hvilka åtminstone äro lika nödvändiga för Statsförvaltningen som de förre, nemligen StatsContoiret och Förvaltningen af Sjöärenderne.
I bland de 5 uppräknade igenfinner man Bergs- och CommerceCollegierne, men i händelse Konungen och Riksens Ständer framdeles skulle finna för godt göra någon ändring i administra - Den 11 Junii /, rit.
S45 tionen, så bekänner jtg, det jag tror att det är just inom dessa Verk, som en sådan förändring skulle kunna äga rum.
JustitieDivisionen af CommerceCollegium kunde i sådan händelse förenas med HofRätten, och ManufacturDivisionen kunde göras till ett Departement under FinanceStatsSecreterarea med några få Ledamöter.
Bergscollegium kunde reduceras till en scientifique Corps, och de mål, hvilka nu höra till nämde Collega befattning och hvari det utöfvar
Domsrätt, kunde upptagas och afgöras af KammarCollegium.