Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag har derföre ansett det anförde stadgandet endast syfta på de slags frågor, hvilka det på andra ställen i Grundlagarne är ConstitutionsUtskottet bestämdt medgifvit att väcka, nemligen om förändringar i Grundlagarne, samt om anmärkningar emot StatsRådets Ledamöter.
Jag har derföre inom Utskottet tvekat att biträda pluralitetens beslut att göra anmälanden till Ständerna om några önskningar, rörande rättelser för framtiden: men aldrig har jag ett ögonblick kunnat betvifla denna rättighet hos Ständerna, lita iö j ulli e, m. eliev i Grundlagarne finna minsta anledning till betänklighet derutinnan.
Herr Grefven och handt-Mar skalken yttrade, att som tvänne Ledamöter, efter det Hern LandtMarskalken förklarat den af Herr Cederschjöld ifrågaställde proposition vara stridande emot Grundlagens ordalydelse, och således icke kunna af Iierr Landt-Marskalken meddelas, likväl yrkat berörde proposition, ansåg Herr Landt-Marskalken vid sådant förhållande det vara dess ovilkorliga pligt inhämta Ridderskapets och Adelns tanka, och finge Herr Landt-Marskalken således hemställa huruvida Ridderskapet och Adeln yrkade den af Herr Cederschjöld begärte proposition.
Jag för min del skulle tro, att sedan Herr JjandtMarskalken så tydeligen utredt, att bokstafliga föreskriften uti 107 §.
RegeringsFormen skall leda oss, det icke är skäl att yrka den af Herr Cederschjöld föreslagne proposition.
Herr Grefven och LandtMarJkalken förklarade, att som det varit för honom svårt, att tillförlitligen utröna Ridderskapets och Adelns pluralitet, ansåg Herr LandtMarskalken sig böra å nyo framställa den af honom nyss gjorde proposition, hvilket ock af Herr LandtMarskalken Verkställdes.
Nej, jemte några Ja. 4*58 Den io Julii e. m.
Hvarjemte Herr Berghman, Amhrojius Magnus, begärde votering.
Friherre Cederfirom'.
Enär den af Herr Cederschjöld begärde proposition ingalunda är enlig med formen, hemställer jag, om ej Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes begagna dess rätt, att vägra framställningen af berörde proposition.
Herr Grefven och LandtMarJkalken förklarade, det han icke ägde att vägra proposition, förrän Ståndets pluralitet densamma yrkat; och ehuru, efter hvad Herr LandtMarskalken nyss tillförlitligen erfarit, Ståndets pluralitet icke yrkat den ifrågaställde propositionen, kunde likväl, då votering blifvit begärd, Ståndets beslut ännu icke anses vara till fullo fattadt.
Må hånda åger ett miss förstånd rum hos den vårda Ledamot, som begärt votering.
Det torde undanrödjas, om Herr Grefven och LandtMarskalken behagade förklara den påföljd, som voteringen får; ty jag föreställer mig, att om påföljden ej svarar till ända. målet med voteringen, omgången deraf torde besparas oss.
Herr Grefven och LandtMarJkalken yttrade, dat han, i anledning af hvad Friherre Boije nyss anfördt, ansåg sig böra förklara, att om, emot all förmodan, vid den blifvande voteringen, pluraliteten skulle instämma uti Herr Cederschjölds anhållan om den ifrågavarande pen ro Julii e, mi 4«a propositionen, Herr LandtMarskalken då bestämdt skulle vägra berörde proposition, samt förklara öfverlåggningen hvilande, och jemlikt 55 § Riksdagsordningen öfverlemna frågan till ConstitutionsCJtskottets afgörande.
Grefve von Platen : Efter detta Herr Grefvens och LandtMarskalkens förklarande, får jag, med fullt erkännande af den värde Ledamotens rått att begära votering, likväl till honom hemställa, om han till den grad vill uppehålla en så vigtig öfverläggning, som, ehuru den utfaller, gifver anledning till många vidlyftigheter, hvilka väl kunna vara af värde, men icke verka på huf. vudmålet.
Jag gör denna enskilta hemställan utan all afsigt att derigenom inskränka någons rätt.
Jag begärde votering, då jag hörde Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition med Ja och Nej besvaras, och jag tror, det voteringen skulle hafva slagit så ut, att Ja vunnit; men då Herr Grefven och LandtMarskalken nu mera förklarat, att om voteringen så utföll, att propositionen begärdes på Herr Cederschjölds anmälan, Herr LandtMarskalken likväl ej åt saken kunde lemna någon vidare åtgärd, utan att den Romme att till ConstitutionsUtskottet remitteras, hvarigenom åter voteringen skulle blifva utan ändamål; så afstår jag derifrån.
Jag får tillägga, att det ej år af elak esprit emot StatsRådet, som jag ifrar för propositionen.
Jag finner visst att det skulle vara för groft och nästan omenskligt, att ställa Embetsmån af värde under 107 för misstag» 470 Deri 10 Julii e, m. som ej kunna innefatta brott, men jag tror dock att det felaktiga på något sått borde ressenteras och förekommas.
Herr Cederfchjöld; Om hår blott vore frå. ga om ett enskilt mål, så skulle jag ej ett 6- gonblick våga fresta Högloflige Ståndets tålamod.
Men hår år fråga om ingenting mindre ån den dyrbara rättigheten för framtiden, att lika som hittills få med underdåniga önskningar nalkas Kongl. Majit.
Jag anser derföre för min pligt, att i det yttersta söka hindra den dörren till Thronen att för alltid stångas, hvilken ända hittills stått oss öppen.
Sakens ofantliga vigt tvingar mig derföre att sjelf begära votering.
I händelse min mening skulle, mot förmodan, vinna, må det sedan ankomma på ConstitutionsUtskottet, att vid bedömmandet af frågans enlighet eller stridighet med GrundLagen ådagalägga, huruvida det vill vara consequent i sitt handlingssätt eller icke.
Då en vård Le damot yttrat, att genom vägran till propositionen frågan ej vöre mindre ån att stånga vågen till Thronen, anser jag mig skyldig förklara att jag tror den alltid vara öppen, når motion i laglig väg göres, och jag kan icke inse, hvarföre ej Herr Cederschjöld skulle vilja begagna en sådan utväg.
Herr Ehrenborg förenade sig med Herr voa Hohenhausen.
Den Jo Julii e. m. 471 Grefve vore Platen:
Då en Ledamot af ConstitutionsUtskottet i förvåg talat om, huruvida Utskottet skulle vara consequent eller ej, får jag erinra, att det gifves flere sorter consequence.
Jag tror, att man agerar consequent, når man handlar efter de föreskrifter, som finnas.
IJet år derföre jag ansett, att då Herr Grefven och LandiMarskalben, enligt den rått GrundLagen tillägger Honom, yttrat sin öfvertj^gelse i åninet, det år consequent att hår följa denna mening.
Hvad åter angår consequence uti Utskottet, tillstår jag, att jag varit af den tanka, att sådane framställningar kunnat åga rum uti Betänkandet, som den värde Ledamoten yrkar, men att den värde talaren sjelf der varit af motsatt mening.
Herr Cederfelt)6ld'.
Till besvarande sf den sista värde Talarens anmärkning, utbeder jag mig att blott få föra Höglofliga Ridderskapet och Adeln till minnes, hvad jag för en stund sedan yttrade, nemligen, att jag tvekat huruvida ConstitutionsUtskottet ågde rått att sjelfmant föreslå någon så beskaffad underdånig skrifvelse till Kongl. Majit, sorn den, hvarom fråga nu uppstått; men att jag alltid ansett Rikfens Siånders rättighet att väcka fråga och besluta om en dylik skrifvelse för alldeles otvifvelaktig.
Herr Grefven och LandtMarJkalken frågade, om Herr Cederschjöld bestämdt fortfor uti dess anhållan om votering.
Herr Cederfchjold; Om Herr Grefven och 473 Den io julli e. m, LandtMarskalken tyckes ännu en gång framstålla propositionen till mundtligt besvarande, öfverlemnar jag åt dess eget bedömrnande, huruvida den blifvit bifallen eller afslagen.
Herr Grefven och Landt-Marjknlken yttrade, att, sedan han med en ej mindre skyldig ån noggrann uppmärksamhet åhört Ridderskapets och Adelns svar på Herr LandtMarskalkens sist framställde proposition, samt jemväl förklarat, att, efter hvad Herr LandtMarskalken tillförlitligen erfarit, Ridderskapets och Adelns pluralitet icke yrkat berörde proposition, ansåg Herr LandtMarskalken det icke vara sig tillståndigt, att å nyo framställa samma proposition.
Herr Cederfchjoldi Som en gnista mera ljus torde hafva blifvit spridd öfver ämnet, sedan sista propositionen framställdes, hade jag hoppats att min anhållan om propositionens förnyande ej skulle möta någon svårighet.
Men sorn jag ej vågar hysa något hopp att voteringen skulle vinnas, vill jag, för att, så sent på natten, ej onödigtvis besvära Ridderskapet och Adeln, afstå från min begäran om votering, och åtnöja mig dermed, att i Protocollet endast för. vara min reservation och protest mot detta årendes behandlings-sått.
Herr Grej ven och Landt Marjkalhen yttrade att som Herr Cederschjöld nu mera afstått från dess anhållan om votering, samt, efter hvad Herr LandtMarskalken förut tillkännagifva, Rid-i derskopets och Adelns pluralitet icke yrkat den Den xo Jul ii e, rit.
v 4re af Herr Cederschjöld begärde proposition, vore alltså denna fråga afgjord; och finge Herr LandtMarskalken således å nyo hemställa, huruvida Ridderskapet och Adeln ansåg Rikets vål kräfva, att de af ConstitutionsUtskottet anmärkte
Rådgifvande åtgårderne till de i KammarExpeditionen fattade beslut om fastställd indragning och förbjuden fortsättning af Dagbladen Argus, Couriren från Stockholm och Argus den Andre, borde enligt 107 §. i RegeringsFormen, hos Kogl, Majit i underdånighet anmälas.
I anledning hvaraf Herr Grefven’ och Landt» Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade tillåta, att den af ConstitutionsUtskottet, rörande ifrågavarande Tidningars indragning och förbjudna fortsättning, gjorde anmärkning finge förfalla.
Herr Grefven och Landt Marjkalken hemställde vidare, om Ridderskapet och Adeln ansåg Rikets väl kräfva, att det af ConstitutionsUtskottet anmärkte tillstyrkandet i KrigsExpeditionen uti målet rörande ett med enskild person uppråttadt Contract, om casseradt Gjutgods borde, enligt 107 § i RegeringsFormen, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas.
Ropades Neji 474 Dea ro Tulii c. m.
Hvarefter Herr Grefven och LandtMarslätten frågade, om Ridderskapet och Adela behagade tillåta, att den af ConstitutionsUtskottet, rörande behandlingen af ifrågavarande mål gjorde anmärkning, finge förfalla.
Herr Grefven och LandtMarJkalken hemställde ytterligare om Ridderskapet och Adeln ansåg
Rikets väl kräfva, att den af Constitution Utskottet anmärkte rådgifvande åtgärden i EcclesiastiqueExpeditionen till upptagandet och behandlingen af Ebersteinske Testaments - tvisten borde hos Kongl. Majit, enligt 107 §. i RegeringsFormen, i underdånighet anmälas.
I anledning hvaraf Herr Grefven och Landt* Marskalken frågade, om Ridderskapet och Adela behagade tillåta, att den äf ConstitutionsUtskottef, rörande upptagandet och behandlingen af Ebersteinska Testaments-frågan, gjorde anmärkning, finge förfalla.
Bifölls, Uppå sedermera af Herr Grefven och LandtMarJkalken framställde sårskilte propositioner, ansåg Ridderskapet och Adeln Rikets vål icke kräfva, att det af ConstitutionsUtskottet anmärkte tillstyrkande i Kammar- och KrigsExpeditionerne, af besluten om LandtRäntmä--
Dan io Julii e, m. 4 75 stares och KronoFogdars samt PostFörvaltares tillsättande, genom Kongl.
Maj:ts egna nådiga Constitutorial, borde enligt 107 §. i RegeringsFormen, hos Kongl.
Majit i underdånighet anmälas; Utan biföll Ridderskupet och Adeln, att den af Constitutions-Utskottet, rörande ifrågavarande Tjenstemåns tillsättande af Kongl. Majit gjorde anmärkning, finge förfalla.
Herr Berghman'.
Jag förklarar, att jag ej deltagit uti detta beslut, på den grund, att jag funnit för hardt, att för de anmärkte felen efter 107 §. anmäla Embetsmån till endtledigande; men jag hade önskat, att en underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t hade kunnat afgå, deruti Riksens Ständer, till rättelse för det tillkommande, hade anmält de anmärkte omståndigheterne; Detta anhåller jag i Protocollet måtte upptagas såsom min reservation.
Herr Grejven och LandtMarJkalken hemställde vidare om Piidderskapet och Adeln ansåg Rikets vål kräfva, att de af ConstitutionsUtskottet mot Hr StatsSecreteraren
Qviding gjorde åme anmärkningar, borde, enligt 107 §. i RegeringsFormen, hos Kongl. Majit i underdånighet anmälas.
Friherre Anckar/vård, Carl Henric, begärde votering.
Herr Grefven och LandtMar&kalken fram - 476
Den io Julii e. nu ställde i anledning deraf följande Voterings-proposition:
Den som anser de af ConstitutionsUtskottet mot Herr StatsSecreteraren
Qviding framställde trenne anmärkningspunkter böra, enligt 107 §, i RegeringsFormen, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas, voterar Vinner Nej, komma berörde trenne anmårkuingspunkter att förfalla.
Sedan 43, 44, 45 och 46 §. §. i RiddarhusOrdningen blifvit upplåste, börjades voteringen klockan tre qvart till 12 om aftonen, och befunnos efter voteringens slut, klockan half till 2 om morgonen den 1 x Julii, sedan en vote^ ringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voterings-sedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit, sorn följer; Den det ej vill, voterar Nej. Ja Nej 77* 100.
I följd hvaraf, och sedan det öfver vote - Den io Julii e. nu 477 ringen särskilt förde Protocoll »blifvit uppläst, Herr Grefven och LandtMarJkcilken förklarade, att Ridderskapet och Adeln således ansett de mot Herr StatsSecreteraren
Qviding framställde trenne anmärkningspunkter böra förfalla.
Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarskalken framställde sårskilte propositioner, ansåg Ridderskapet och Adeln Rikets väl icke kräfva, hvarken att den af ConstitutionsUtskottet mot f. d.
StatsSecreteraren Friherre Ehrenborg gjorde anmärkning, eller att de mot Hr StatsSecreteraren af Klintberg väckte anmärkningspunkter, borde, enligt 107 §. i RegeringsFormen, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas; utan fann Ridderskapet och Adeln dessa anmärkningar böra förfalla.
Upplåstes och lades på bordet följande från nedannåmnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden : Från Constitutions- Utskottet; Af den 5e fiftlidne Junii: N:o 54.
Angående ett föreslaget nytt moment vid slutet af 68 §.
N:o 35 Angående ett tillägg i l5 §.
Riksdagsordningen. 4751 Den lo Julii e, nu N;o 56.
Angående förslag till en ändring i 35 §.
Från StatsUtskottet: 4f den o dennes i N:o £79.
I anledning af återremiss å Utskottets förut meddeldte yttrande öfver åtskilliga vid förslaget till inkomsternes beräkning före-* komne frågor.
I anledning af väckt motion, om nedsättning af en Comitée till undersökning om beskaffenheten af alla Hemmans onera.
I anledning af väckt fråga om förändring af Androrums AlunVerks rått till inköp af Skogs-eftecter m. m. N:o 285.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga remiss, rörande råntornes utgörande fÖr någre Torshella Stad upplåtne Hemman, N;o 284.
I anledning af väckt fråga om undersökning till Handlanden J. A. Tauson för aftrådt arrende af Uranienburgs Kungs-Ladugård.
N:o 2g5.
I anledning af gjorde anmärk, ningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, i fråga om rättighet för Bergsmän, att lösa Kronans persedel och Tiondejern.
Den 10 Julii e, m, 479 Från BevillningsUtskottet:
Af den 5o fiftlidne Junii:
N;o 17, I anledning af återremiss å Utskottets förut meddeldte Betänkande, rörande en Föreslagen ny method till Bevillningens utgörani de och fördelning m. m.
Af den 5 dennes i N;o ig.
Angående Postverket och de deraf inflytande Bevillnings-medel.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, om en utvidgad Fribrefsrått för Stådernes Magistrater.
Af den 12 fiftlidne Junii 1 N:o 108.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående föråndradt sått för Författningars upplåsande i Kyrkorne.
Högloflige Ridderskapet och Adelil åtskiljdes klockan tre qvart till 2 om morgonen deir 11 Julii.
In fidem Protocolli O. J. Lagerheim, 48a Dm rr Juli i /, m.
Fredagen den II Julii.
Föredrogos å nyo och lades till handlingarne ConstitutionsUtskottets den 26 och 5i sistlidne
Maj aflåtne, samt den 28 sistlidne Junii eftermiddagen på bordet lagde, Memorial:
I anledning af StatsUtskottets anmärkning, rörande mindre Creditivets disposition för Militaira utgifter.
N;o 19.
Hörande StatsUtskottets anmärkning mot dispositionen af StatsRäntemedel för Kongl.
Herr Grefven och LandtMarJhalken yttrade, att som han redan sistlidne gårdag, i anledning af flere Ledamöters då framställde önskan, om en lika beskaffad underdånig skrifvelse, tillkånnagifvit sin öfvertygelse, angående innehållet och tillämpningen ef 107 §.
RegeringsFormen, ansåg Herr Grefven och LandtMarJkalken, under åberopande deraf, Grefve von Schwerins Motion, hvilken icke vore med 107 §. i Den IX Julli f, m. i RegeringsFormen öfverensstämmande, ej eller kunna hos Ridderskapet och Adeln upptagas, utan ägde Grefven att, om han så nödigt funné, densamma hos ConstitutionsUtskottet, på sått 81 §.
RegeringsFormen föreskrifver, anmäla.
Efter de yttranden som hår i går hördes, så ansågs den af mig nu föreslagna utvåg att fästa Konungens uppmärksamhet uppå hvad som år och bör vara föremål för Ständernas önskningar, möjlig.
Ridderskapet och Adeln behagade fatta det beslut, som dem lämpligt synes; det blir min enskilta tillfredsställelse, att den af mig gjorde framställa ning finnes i Ridderskapets och Adelns Protocoll. Herr Cederfchjold, Pehr Gujiaj:
I den a£ Grefve von Schwerin nu gjorda framställning förenar jag mig helt och hållet.
Jag kan för min del omöjligen tro det vara stridande emot våra Grundlagar, att ingå till Kongl. Maj:t med en underdånig skrifvelse, sådan som Grefve von Schwerin föreslagit den.
Åtminstone har icke närvarande ConstitutiorsUtskott ansett en dylik skrifvelse olaglig, lika litet som två föregående ConstitutionsUtskott gjort det.
Och som Kongl. Majit sjelf erkänt riktigheten af ifrågastållde åtgärd, finner jag alldeles icke någon anledning att sätta den i tvifvel.
I gårdagens plenum bestreds skrifvelsen på den grund, att den icke var af Utskott förberedd; men då detta Ridd. o.
Band. 483 Den ii Julii f. m. hinder nu mera år undanröjdt genom den motion Grefve von Schwerin i dag väckt, så kan jag ej annat ån instämma med honom, och anhålla om proposition, till remiss å nämnde motion.
Herr Grefven och LandtMarskalken samt Ridderskapet och Adeln täcktes tillåta, att jag fäster deras uppmärksamhet på Riksdags-Ordningens 34 §.
Der står: ’’Vilja Riksens Ständer hellre ån att tillsätta fle”re Utskott, remittera sådane mål, som till visst ”Utskott icke höra, antingen till Besvärs- och "OeconomieUtskottet, eller till något af de Öfriga förut tillsatta Utskott, vare samma Utskott ”pligtigt, att med dess utlåtande, i enlighet med ”erhållen remiss, inkomma.”
Den motion, som jag gjort, åsyftar ingen förändring i Grundlagen, ingen anmärkning mot Konungens Rådgifvare; ingen sådan åtgärd, som i allmänhet tillhör ConstitutionsUtskottet.
Den åsyftar en underdånig petition till Konungen.
Anledningen dertill har Constitutions-Utskottet genom sitt Betänkande gifvit.
ConstitutionsUtskottet kan båttre ån något annat Utskott bedömma, huruvida det finnes skål eller icke skål att uttrycka en önskan, som vi icke kunna undgå att inom oss hysa; det år icke allenast fråga om huruvida vi höra uttrycka den inför Konungen, men äfven huruvida vi åro Folket skyldige, att uttrycka den.
För min del tog jag mig friheten i gårdagens Plenum, att jjen 11 Jidit J. m. 4*3 förklara mina tankar om 107 §:n; och jag anhåller nu att få upprepa hvad jag då yttrade, att nemligen, efter min öfvertygelse, berörde §. ej medgitver annan tydning, ån att antingen fria eller fålla, i anledning af Constitutions-Utskot-i tets föregågne utlåtande.
Jag anser och derföre icke någon annan skrifvelse, ån den, som in-i nebår ett af dessa, kunna åga rum.
Jag tror mig vara så varm, som någon annan för friheten, men jag tror, att den bevaras bäst, då man bestämdt följer de former, som Grundlagen utstakar.
I min tanka kan Grefve von Schwerins Motion ej anses annorlunda, ån som en anmärkning mot vissa styrelse-åtgärder, och en sådan anmärkning kan blott i den af Grundlagen föreskrifna form våckas.
Jag finner således den af Herr Grefven och LandtMarskalken framställda tanka, vara alldeles enlig med mitt begrepp om Grundlagens mening, att nemligen Grefva von Schwerin i annan våg bör göra sin Motion anhängig, så vida ej något hinder skulle uppstå deri, att ConstitutionsUtskottets SlutBetånkande redan blifvit inlemnadt och pröfvadt, hvilket jag lemnar till Herr Gref vens och LandtMarskalken» eget bedömande.
Herr Grefven och LandtMarjkalken yttrade, det han vål redan tillkännagifva, att, enligt dess öfvertygelse, Grefve von Schwerins Motion icke kunde af Ridderskapet och Adeln upptagas; men som Grefve von Schwerin nu mera förklarat, att berörde Motion icke åsyftade någon ändring i Grundlagen, utan endast en underdånig önskan till Kongl.
Majit, hvilket! törj Ben 11 fulii J. m. de kunna behandlas såsom ett oeconomiskt åren-' de, ansåg Herr Grefven och Landt-Marskalken sig böra hemställa, om icke Motionen kunde till Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet remitteras.
Grefve von Schwerin: 34 §. binder ej händerna på oss, i fråga om valet af det Utskott, till hvilket motionen kan remitteras.
Men ConstitutionsUtskottet åger största kännedom af ämnet för motionen, och år i tillfälle att bäst kunna pröfva den.
Utskottets egna meddelningar hafva påkallat den.
Det år Utskottet öppet, att afstyrka aflåtandet af den föreslagna skrifvelsen; det skall ej vara mig emot.
Jag blott önskar, étt National-representationen ej måtte inför
Na. fionen stå uti ett mindre fördelaktigt ljus, ån Rikets Ständers ConstitutionsUtskott.
Herr Grefven och LandtMarJkalken erinrade, att skillnaden emellan Pierr Landt-Marskalkens och Herr Grefve von Schwerins åsigter endast angick sättet, på hvilket ifrågavarande motion borde behandlas, Grefve von Schwerin ansåg den kunna från Ståndet till ConstitutionsUtskottet remitteras.
Herr LandtMarskalken åter trodde, att, då den syntes innefatta ett tillägg till eller förklaring af 107 §. i RegeringsFormen, den borde directe till ConstitutionsUtskottet inlemnas.
Då ändamålet i båda fallen vunnes, hemställde Herr LandtMarskalken, om icke Grefve von Schwerin behagade sjelf till ConstitutionsUtskottet ingifva berörde motion.
Deri il Julii /. m, 435 Grefve von Schwerin:
Den enskilte
Riks* dagsmannen kan blott i tvånne fall vånda sig till ConstitutionsUtskottet; det ena directe, når han önskar förändring i Grundlagen; det andra genom Ståndet, når han tror att det finns anledning till anmärkning mot någon Konungens Rådgifvare.
Men då hvilket Utskott som helst, enligt 54 §.
Riksdagsordningen, år pligtigt att emottaga ett från ett Stånd till sig reroitteradt mål, ser jag ej, huru ConstitutionsUtskottet skulle kunna neka dertill, och hvarföre Ståndet skulle behöfva tveka att begagna den rått, som 34 §. ger.
Det år mig fullkomligen likgiltigt huru ConstitutionsUtskottet kommer att besvara min motion; om det kommer att tillstyrka eller att afstyrka en underdånig skrifvelse.
Jag ställer icke i fråga, att ej de rättelser, sorn vi kunna finna oss föranlåtne att önska, skola åga rum, antingen dena na önskan uttryckes eller icke.
Lika med Herr Grefve von Platen gör jag afseende på menskliga svagheterna, och tror dem ej kunna qväfva den ädlare känslan.
Men jag tror, att, sedan ConstitulionsCtskottet afgifvit ett så beskafladt Betänkande, som det, hvilket blifvit oss och Nationen meddeladt, så måste Stånderne, för att inför densamma rättfärdiga sig, derföre att de icke velat tillämpa 107 i sin hela stränghet, åtminstone genom framburna önskningar ådagalågga att de åga lika varm känsla för sin pligt, som ConstitutionsUtskottet.
Då jag såsom Ordförande i ConstitutionsUtskottet anser mig icke kunna i förvåg yttra min tanka 486 Den il Jalii /, ml i detta ämne, anhåller jag att blott få gåra en liten distraction.
Det kan ivål aldrig blifva fråga derom, att hvad som nu, i anledning af den väckta motionen skulle ske, kunde blifva ett tillägg till Ridderskapets och Adelns beslut i går.
Sådant år icke ens möjeligt.
Jag har redan yttrat, att min motion står helt och hållet isolerad, från gårdagens beslut.
Herr Cederfchjold.:
Jag får blott på minna, att meningen nu ej år, eller kan vara, att ändra det beslut, som fattades i går.
I går fattades det beslut att icke någon anmälan till endtledigande af StatsRådets Ledamöter skulle äga rum.
I dag våckes fråga, att besluta en underdånig skrifvelse på grund af en motion, i anledning af ConstitutionsUtskottets Betänkande.
Och som Herr Grefven och LandtMarskalken tyckes sjelf hafva medgett, att motionen kunde till OeconomieUtskottet remitteras, så måste lagligheten deraf vara tillråckeligen erkänd.
Jag anser, att sedan beslut i gårdagens Plenum fattades, att ingen anmälan om StatsRåds
Ledamöters endtledigande skulle äga rum, så år det ock gifvet, att en sådan skrifvelse, som den nu föredragna, icke kan afgå.