Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapet och Adeln icke tycktes vilja antaga Friherre Cederströms förslag, trodde Herr Landt-Marskalken sig böra hemställa, om Ridderskapet och Adeln behagade till Contra proposition godkänna det af Herr von Hohenhausen gjorde förslag, att Ridderskapet och Adelo borde hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anmäla, att Riksens Ständer, i anseende till de mångå och vigtiga mål, sorn under innevarande Riksdag förevarit, icke medhunnit ingå i en-fullständig pröfning af Särskildta Utskottets förevarande Betänkande, samt att Ridderskapet och Adeln derföre till Kongl.
Maj:t i underdånighet öfverlemnade berörde Betänkande, med underdånig anhållan, att Kongl. Maj;t täcktes i anledning deraf intill nästa Riksdag vidtaga den åtgärd Kongl, Maj:t kunde finna tjenligast.
På sätt jag hört rösterne utfalla, skulle jag tro det vara några Ledamöter, som icke vilja tillåta någon Contra-proposition.
Jag får vördsamt förnya min anhållan, att mitt förslag antingen mä antagas såsom Contra - proposition, eller såsom tillägg till den af Herr von Hohenhausen föreslagna, hvarpå han förklarat sig gerna vilja ingå, och hvars igenom den minsta möjliga ändring i Ridderskapets och Adelns förut fattade beslut uppkommer.
Herr CederschjöldOm jag rätt fattat 694 Den 14 December.
Herr von Hohenhausens mening, finner jag för min del ganska lämpligt att, pä sätt häri föreshgit, öfverlemna målet till Kongl. Maj:t , till vinnande'af nödiga förberedelser för ämnets1 afgörande till nästa Riksdag.
Herr Lefren'.
Jag vågar vördSamt föra Ridderskapet och Adeln till minnes, att det var jag, som begärde votering.
Jag anlwiU derom straxt efter, sedan Herr Grefven och LandtMarskalken till Ridderskapets och Adelns bifall framställt Friherre Cederströms förslag.
Det lärer således vara min rätt , att få till Contra, proposition antaget det förslag , på hvilket voteringen begärdes.
Herr Grefven och Landt-Murskalken yttrade, det han af den förefallne discussionen tyckt sig hafva inhämtat, att Ridderskapet och Adaln icke önskade Friherre Cederströms förslag till Contra-proposition, och af sådan anledning gjort Proposition å Herr von Hohenhausens förslag.
Enär nu detta sednare icke eller af Ridderskapet och Adeln godkändes, vore Herr LandtMarskalken föranlåten hemställa, om Ridderskapet och Adeln tilläfventyrs önskade, attHerr Hjertås förslag måtte till Contra-proposition antagas.
Friherre Björnstjerna: Som Ridderskapets och Adelns sista gången fattade beslut tycktes innebära, att Ridderskapet och Adeln åtminstone icke vill afhända sig rättigheten att lära känna de förändringar, som göras i Betänkandet; så enär dessa förändringar icl|e kunna ske Den 14 Deternber annorlunda än en bloCj och Betänkandet icke kan punktvis pröfvas, tror jag enda sättet , att åstadkomma elen önskade jemkningen vara , att hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anhålla , det Ständerne ma vid nästa Riksdag få sig öfverlemnadt ett fullständigt arbete med tillfrågan, om Ständerne dermed äro nöjde eller icke.
Detta vinnes genom Herr Hjertås Proposition , men icke genom Herr von Hohenhausens.
Om det blir frågan om valet emellan att bifalla hufvtidgrunder, hvilka man icke pröfvat, eller att låta saken hvila, så skall jag icke ett Ögonblick tveka , att rösta för dess hvilande, emedan i Betänkandet linnes en hufvudgrund , hvilken jag ej kan gilla , en annan åter, hvilken jag anser för utsträckt.
Jag har derföre sökt den medelväg , att Riksens Ständer icke böra bestämdt gilla något, och att, efter sorn Kongl. Maj:t i alla fall kan vidtaga hvilka åtgärder
Han behagar , vi böra svara , att Utskottet väl bearbetat ämnet, men att vi icke hunnit fullständigt pröfva detta arbete , hvarföre vi endast öfverlemne det till Kongl. Majit med underdånig anhållan , att Kongl. Majit i nåder behagade vidtaga de förändringar Honom godt synas, och som äro verkställbara , innan Rikets Ständer framlagt förslagen till Grundlagsförändringar.
Detta skall icke hindra Kongl. Majit , att verkställa hvad
Han finner nödigt, och skall hvarken binda händerna på Honom eller Rikets Ständer.
Herr Danckwardt: Herr Hjerta föreslår 69@
Den 14 December. val Ridderskapet och Adeln, att icke bestämdt bifalla något af hvad Särskildta Utskottet föreslagit; men i hans förslag förekommer likväl fråsan , att rnttsärenderna borde åtskiljas frände administrativa Verken, äfvensom en underdånig anhållan, att Kongl. Maj:t i öfrigt skulle vidtaga de förändringar
Han i anledning af Särskildta Utskottets förslag kunde finna lämpliga.
Jag vet icke egentligen hvilka delar af frågan då skola återstå, som skulle af Kongl. Majit för nästa Ständer framställas, sedan Kongl
Maj t afgjort, hvad Han funnit tjenligt.
Jag får derjemte förnya hvad jag förut yttrat om Herr Hjertås förslag , att Konungen skulle vid nästa Riksdag framlägga för Ständerne sin tanka i detta ämne, jag anser det alldeles olämpligt och tjenande tili intetr Jag yrkar deremot, på sätt jag förut framställt, och Friherre Åkerhjelm samt Grefve af Ugglas nu äfven tillstyrkt, att Särskildta Utskottets jemkningsförsiag må antagas till Contra.proposition, samt att voteringspropositionen må uppläsas och godkännas.
För att få slut på denna tvistiga fråga, hvari Herr Lefrén lärer äga att föreslå Contra-proposition , hemställer jag , om icke den nödvändigt först måste afgöras , innan vi skrida till hufvudsaken , enär till Contra - proposition 3 olika förslag äro uppgifna : Friherre Cederströms , mitt och Herr Hjertås, hvilka bägge sednare dock lätt kunna förenas.
För min del kan jag gerna afstå från mitt förslag, om ordet: öfver lemnäs borttogs.
Då återstår Herr Hjertås och Fri - Deri 14 December. 697 herre Cederströms , emellan hvilka Ridderskap pets och Adelns tanka måste bestämmas.
Friherre Björnstjerna; I anledning af Herr Danckwardts yttrande vill jag blott påminna , att Konungen plägar i alla slags ämnen afgifva Propositioner till Rikets Ständer, och att dy« likt sker äfven i alla andra Constitutionela länder.
Jag vet derföre icke , hvad som kan hindra Konungen , att till Ständerna öfverlemna ett förslag äfven rörande detta ämne, öfverensstämmande med Kongl. Majus höga åsigter deraf.
Skulle Ständerna göra jemkningar deruti ,så beror det ju på Kongl. Maj:t, att å deras beslut sedermera göra hvad afseende
Han i Nåder finner för godt.
Om åter Ständerne gillade det, hade i alla fall Kongl. Maj:t initiativet.
Herr Grefven och Landt-Mar skalen hemställde å nyo, om Ridderskapet och Adeln behagade antaga Herr Hjertås förslag, som af Herr Landt-Marskalken upplästes , till Contraproposition.
Ropades J a och Nej.
Grefve Hamilton Gustaf Wathier:
Jag hemställer vördsamt, om icke Herr Grefven och Landt-Marskalken skulle behaga till Contra-proposition låta å nyo uppläsa och för Ridderskapet och Adeln derefter framställa det förslag, som Herr Danckwardt och Fr h-rre Åkerhjelm önskat, och som finnes i Särskildta Utskottets Utlåtande. 6gS Den 14 December.
Herr Berghmans Ambrosius Magnus:
Jag ber RiddersKapet och Adeln förlåta , att jag icke kan dölja min förundran deröfver, att, sedan Ridderskapetoch Adeln, i ett föregående Plenum,discuterat öfver detta ämne i flera timmar, och fattat ett lagligt beslut , Ståndet nu återtagit denna discussion, och satt i fråga ingenting mindre , än att upprifva beslutet, och votera om igert.
Jag anhåller om uppläsande af den Votérings.proposition, som bifölls förra gången.
Jag tror intet annat tillägg dervid kan göras, än ett sådant, som icke till det minsta förorsakar någon ändring i förra beslutet.
Jag. anser Herr von Hartmansdorff hafva träffat det rätta.
Jag tror det icke vara värdigt Ridderskapet och Adelö, att så hastigt ändra sitt beslut.
Preste-Ståndet har gifvit oss ett vackert exempel i denna fråga.
Jag vet icke af hvad anledning Särskildta Utskottet inkommit med sitt jemknings-förslag: det lärer vara en sjelftagen tjenstaktighet, så vida icke
Stånden dit remitterat sina förra beslut.
Jag anhåller ödmjukast , att till Contraproposition få Herr von Hartmansdorffs förslag, som innefattar project till en underdånig Skrifvelse till Kongl. Maj:t , att ämnet vid nästa Riksdag må blifva, i sammanhang med Grundlags- frågorne, afgjordt.
Jag anser det vara vigtigt, att i Ja-propositionen uttryckes både Ridderskapets och Adelns förblifvande vid sitt förra beslut, och godkännande af Särskildta Utskottets föreslagne Voterings-proposition.
Den 14 December. 699 Grefve Löwenhjelm _, GustafNär Ståndets förra beslut åter kommit under öfverläggning , när det är både lagligt och consequent , att vi i ämnet bestämdt yttre oss, när ett uppskof är detsamma som ett afslag , när nästan alla förslag i Särskildta Utskottets Betänkande till verkställigheten bero på Kongl. Majrts Nådiga välbehag, när det slutligen icke kan vara consequent att låta en i 5 år beredd fråga hvila ännu ytterligare 5 år till , så kan jag icke annat än förena mig om den af Friherre Åkerhjelm och Grefve af Uggas föreslagne Contraproposition.
Det må vara , att det beror på Kongl. Majit, att fatta sitt beslut utan Ständernes hörande5 men då Han begärt deras yttrande, är det vigtigt, att det icke blifver föihastadt.
För min del är jag öfvertygad om , att vi, genom bifall till Särskildta Utskottets Betänkande skulle, annat att förtiga, tillstyrka en sådan afsöndring af mål från Regeringen till
Domstolarnes befattning, att hennes nödiga makt att dels bemedla dels fortskynda ärender både genom Landshöfdingarne och andra Embets-myndigheter, blefve förlamad, samt att Närings-målen skulle blifva behandlade af personer utan sakkännedom deraf, hvarigenom medborgares både personliga och ägande-rätt skulle äfventyras.
Sedan jag nu icke mera vågar hoppas någon förening emellan Ridderskåpets och Adelns Ledamöter om någon af de Den Jjf, December. f&reslagne Contra-propositionerne, vagar jag ödmjukast föreslå en annan :
Vinner Nej, kommer särskildt att öfverläggas om den framställnings innehåll , hvilken kommer att i underdånighet göras hos Kongl. Majrt.
Jag ämnade just föreslå detsamma som Herr Ribbing, emedan det går fortare att votera, än att idkeligen öfverlägga, utan att någonsin komma till något slut.
Herr Gref ven och Landt-Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade tiil Contra-proposition antaga det af Herr Danck> wardt samt Friherre Åkerhjelm med flere Ledamöter gjorde förslag, att Riksens Ständer borde, med åberopande af de utaf Särskildta Utskottet anförde Hufvudgrunder, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla , det Kongl. Maj:t j
Nåder må täckas till verkställighet befordra de delar af Särskildta Utskottets Betänkande, Kongl.
Maj:t finner leda till Styrelsens förenkling och till inskränkning i Embetsmännens antal, Ropades Ja och Nej.
Jag beder ödmjukast, att den förra Voteringg-propositionen må blifva uppläst, som innefattas i Ridderskapets och Adelns Protocolls-Utdrag öfver beslutet i samma ämne.
Herr Riben Carl Wilhelm :
Då det nu tyckes vara temmeligen gifvet, att discussionen
Den i4 December. icke kan slutas, utan tvenne voteringar, så anhåller jag, att föremålet för den första må blifva bestämmande af Contra-propositionen för den andra, Herr Grefven och Landt-Mar skalken yttrade, att då Ridderskapet och Adeln ej syntes kunna förena sig om Contra-propositionens innehåll, finge Herr Landt-Marskalken hemställa, om Ridderskapet och Adeln behagade först genom votering afgöra , hvilken af de framställde 6ärskildte meningarne borde till Contra-propo» siton antagas.
Det föreföll mig, som den sist framställda Contra-propositionen blef af Ridderskapet och Adeln roed en betydlig pluralitet af Ja besvarad.
Jag hemställer vördsamt, om icke den första voteringen kunde blifva , huruvida Ridderskapet och Adeln till Contraproposition antager mitt, eller Friherre Åker» hjelms, förslag.
Herr Lagerhjelm\
Det har synts mig allmänt utgöra Ridderskapets och Adelns tanka att intet beslut bör fattas , utan att frågan, hvarom det handlar, förut blifvit discuterad.
Likväl förekommer i Friherre
Åkerhjelms förslag ett antagande af hufvudgrunderne.
Hvilka äro då dessa hufvudgrunder 5 har man väl öfverlagt om dem?
Jag skulle derföre heldre önska Proposition i likhet med hvad Jrlerr Ribbing ost Den 14 December. föreslagit, hvarigenom Nej-propositionen förekom endast i allmänna ordalag.
Jag tror, att detta vore sä mycket rättare, som man derigenom tilläfventyrs kunde undvika tvenne voteringar.
Jag anser nrig böra upplysa, att i den af mig omnämde Proposition icke står godkännande , utan åberopande af hufvudgrunderne, hvilket sednare ord lemnar något mera latitud åt beslutet, ehuru nära dessa begge ligga intill hvarandra.
Kör öfrigt förenar jag mig med Herr Hjerta rörande
Ja propositionen, att dep bör innefatta icke blott Ridderskapets och Adelns förblifvande vid sitt förra beslut, utan äfven godkännande af den utaf Särskildta Utskottet till omröstning uti Nämnd, om så skulle behöfvas , föreslagne Voteringsproposition.
Om det blott vore en eller två Contra-propositioner ifråga, kuride Herr Ribbings förslag gerna antagas.
Men om till ex. de voro ännu flere, kunde det hända , att Ridderskapet och Adeln icke stannade vid någon.
Jag anhåller derföre, att, när jag afstått från det af mig framställda förslag, votering emellan Herr Hjertås och Friherre Åkerhjelms föreslagne Contra-propositioner genast må företagas.
Herr Lagerhjelm :
Jag öfverlemnar åt hvem sorn helst att bedöma, om icke, i händelse ja - Den 14 December, 703 propositionen blir sådan, som Friherre Åkerhjelm nu föreslagit, den i formelt hänseende är otjenlig.
Herr Grefven och Landt Marskalken förklarade, det han för sin del, i likhet med hvad flere Ledamöter äfven yttrat, ansåg det vara nödvändigt att Ridderskapet och Adeln, för att hunna komma till slutelig pröfning af målet , först genom särskild Votering bestämde Contra-propositionens innehåll 5 och då Herr Hjertås samt Friherre Åkerhjelms förslag tyckts framför de öfrige meningarne af Ridderskapet och Adeln omfattas, finge Herr Landt-Marskalken framställa följande Voterings-proposition :
Den, som till Contra-proposition antager Herr Hjertås förslag, att Rikets Ständer böra till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemna det Betänkande, som deras Särskildta Utskott utarbetat! innehållande förslag til!
Reglering af Rikets Embets-verk , åt hvilket förslag Rikets Ständer, för de mångfaldiga och vigtiga göromål , hvarmed de under denna Riksdag varit sysselsatte, icke medhunnit att gifva en fullständig handläggning, helst dessutom
Grundlagsförändringsr stå i ett nära sammanhang med antagandet af hvarje förbättring i dessa Verks organisation, och sådane icke, enligt RegeringsFormen, vid denna Riksdag kunna för Kongl. Maj:t i underdånighet framläggas, med underdånig anhållan, det Kongl. Maj:t täcktes intill nästa Riksdag, då desse förändringar kunna af Riksens Ständer beslutas och till Kongl, Maj;ts Den 14 December.
Sanction öfverlemnas, Nådigst vidtaga alla sådane åtgärder , så väl i anseende till de Rättsfrågors afsöndrande från Styrelse-vcrken , som äfven Embets- och Tjenstemän* tillsättande och öfrige förberedelser till en ny Organisation af Styrelse-verken j hvilka Kongl. Maj:t anser vara öfverensstämmande med den höga åsigt , hvari Kongl. Maj;t, med anledning af Riksens Ständers då framläggande beslut om Grundlags förändringarne, går att antaga eller förändra det nu underdånigst afgifne förslaget j erkännande Rik* sens Ständer, att detta förslag icke kan vara utan brister, dem de likväl hoppas, skola under en skyddad Tryckfrihet upptäckas, offentliggöras och rattas; äfvensom att Kongl. Maj:t; till hvars vishet Riksens Ständer, i detta som andra fall, hysa ett fullt förtroende, täcktes för Rikets nästkommande Ständer Nådigst framlägga förslag till de ändringar och förbättringar, som Kongl. Maj:t kan finna deri böra göras , så att denna af Rikets Ständer länge önskade, samt för Folkets och Thronens gemensamma fördel vigtiga angelägenhet måtte kunna till slut bringas , samt ordning, säkerhet och förtroende stärka de band, som förena Sveriges Lagkrönte Konung med dess Laglydiga Folk; voterar Ja?
Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Den 14.
December. yo5 Vinner Nej, kommer Friherre Åkerhjelms förslag, att Riksens Ständer, med åberopande af de utaf Särskildta Utskottet anförde Hufvudgrunder , böra hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit må täckas t
Nåder till verkställighet befordra de delar af Särskildta Utskottets förslag, Kongl. Majit finner leda till Styrelsens förenkling och till inskränkning i Embetsmännens antal, att utgöra Contra-proposition.
Sedan 47, 44, 45 och 46 §. §. i Riddarhus-Ordningen blifvit uppläste, börjades Voteringen klockan | till 11 om aftonen, och befunnos vid Voteringens slut klockaa ~ till, 12 om aftonen, sedan en Voterings-sedel blifvit undantagen och förseglad , samt de Öfrige Voterings-sedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit, som följer:
J 3 ~~ 3 8* Nej —- 40.
I följd hvaraf, och sedan det vid Voteringen särskildt lörde Protocoll blifvit uppläst , Herr Gref ven och Landi-Marskalken förklara de, det Friherre Åkerhjelms ofvanberörde förslag till Contra-proposition således blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet; Och hemställ.
Band. 4J
Den 14 December. de Herr Grefven och Landt-Marskalken, om icke Voterings - propositionen , rörande sjelfva Hufvud frågan , nu mera kunde erhålla följande lydelse ; Den som anser, att Ridderskapet och Adeln bör förblifva vid dess i frågan om reglering af Rikets Styrelseverk redan fatrade beslut , samt godkänna den af Särskildte Utskottet löreslagne
Voterings-proposition » voterar
Den det ej vill, voterar Nej; .
' Vinner
Nej, komma, med åberopande af de utaf Särskildte Utskottet anförde Hufvudgrurtder , Riksens Ständer att hos Kongl. Majtt 1 underdånighet anhålla , det Kongl, Maj;t i
Nåder må täckas till verkställighet befordrade delar af Särskildta Utskottets förslag.
Maj:t finner leda till Styrelsens förenkling och tili inskränkning i Embetsmännens antal.
Då jag icke kan finna annat , än att ja-propositionen , sådan den nu blifvit föreslagen , innebär tvenne beslut; hemställer jag, att den del deraf rriå uteslutas, sorn godkänner Särskildta Utskottets Voteringsproposition.
Herr Berghman :
Jag instämmer mad Herr Den 1/f.
Decémhtr.
Lagerhjelm deruti, att
Ja-propositionen endast bör innehålla ett förblifvande vid det förra beslutet.
Herr Pereswetoff Morath , Anders Wilhelm:
Icke annat än jag kunnat fatta, innebär den af Herr Grefven och Landt-Marskalken framställde Ja-proposition både Ja cch Nej; nemligen förblifvande vid det förra Beslutet, och gillande af Särskildta Utskottets föreslagne Voterings-proposition.
Jag instämmer derföre med Herr Berghman deruti , att inan bör alldeles utesluta senare delen af Ja-propositionen, såsom innebärande en upplösning af den förra delen.
Herr Riben :
Jag utber mig att få underställa de frenne siste Talarne det nog besynnerliga förhållande , som skulle inträffa , om Ja-propositionen blef efter deras önskan.
Det kunde då hända, att 2 Stånd stadnade emot 2, och att man icke annorlunda än genom Nämnd kunde afgöra en fråga, som i Ståndens Plena aldrig blifvit discuter.-d.
Jag vågar derföre hemställa , om icke Riöderskapet och Adeln skulle vilja förena sig ornen likadan Proposition, sorn Preste Ståndets beslut innefattar, hvilket lyder på följande sätt vid slut :
Hvarföre och i händelse Borgare- och Bonde-S tånden skulle vidhålla sin mening, frågan , enligt PresteStåndets tanka , i kraft af y5 § Riksdagsordningen, icke vid när varande
Riksmöte kan till afgörande upptagas och således icke heller någon votering nu häröfver äga rum, i Den December. följe hvaraf och med af slående af de föreslagne Voterings propositionerne, Preste-Ståndet inbjudit Med Ständen att med Preste-Ståndet härutinnan sig förena.
Om nu Ridclerskaoet och Adeln antager Preste-Ståndets inbjudning , så vill det synas mig , som den underdåniga Skrifvehen till Kongl.
Majit kunde inskränkas till en Berättelse om huru frågan i hvarje Stånd blifvit behandlad.
Om deremot Ja-propositionen antages efter Herr Berghmans önskan, ser jag ingen annan utväg, än att hänskjuta saken till Nämd ; och jag hemställer till den värde Ledamotens eget besinnande , huruvida det kan vara iämpeligt, att, till en omröstning i Nämd öfverlemna ett mål, som aldrig inom Stånden blifvit discuteradt.
Jag tror aldrig, att någon votering i Nämnd kan uppstå öfver frågans hvilande , eller öfverlemnande till Kongl. Majrt.
Det måtte vara en gifven sak, vid beslut öfver alla jemknings - betänkanden , att det Stånd , som förblifver vid sin förra mening, til ika godkänner Voterings-propositionen.
Om två Stånd godkänna densamma, men de bägge andra icke, så uppkommer ju allsintet resultat.
Jag underställer derföre , om icke den Proposition Herr Grefven och Landt - Marskalken nyss framställde , kan antagas.
Afven jag anser den, af Herr Grefven och Landt-Marskalken framställda Ja-proposition innefatta tvenne frågor, sorn böra skiljas, så att irågan om målets hän - Den 14- December. 7°9 skjutande till Förstärkt Utskott må särskildt kunna afgöras.
Det är icke ovanligt , att ett Stånd anser en fråga , hvari två Stånd stannat två , vara af beskaffenhet att icke gå till Förstärkt Utskott 3 och det är denna rättighet, hvarom jag anser, att Ridderskapet och Adeln bör förbehålla sig att sedermera särskildt få yttra sin mening.
Jag ser väl icke någon fara vid , att åtskilja frågorna , på sätt Herr Cederschjöld föreslagit * men lättast tror jag ändamålet vinnas , om till Ja-proposition antages Preste Ståndets beslut.
Den naturliga följden deraf blir, att, om två Stånd besluta , det frågan skall förfalla , och de tvenne andra , att den icke skall förfalla, Constitutions - Ut skottet kommer att afgöra saken.
Jag tror således icke , att denna gång är skäl till något undantag , eller att göra en särskild fråga af Särskildta Utskottets Voterings - proposition , blott för att äfven derom få votera.
Jag instämmer derföre uti Herr Ribens Förslag, hvilket synes öfverensstämma med deras tanka, som, vid voteringen förra gången ämnet förevar, vunnit, ehuru jag medger, att det strider emot min egen.
Jag anser det vara oundgängligt att antingen åtskilja frågorna, såsom visse Talare yrkat, eller ock förena sig om målets hänskjutande till Nämnd • emedan jag icke kan finna någon oundviklig nödvändighet förhanden , att genast antaga Voterings - 7io Dea 14 December. propositionen , på sätt Herr Grefve af Ugglas framställt Herr Hjerta: Kongl.
Majit har öfverlemnat detta ämne till Rikets Ständer, icke för att få vela Nämndens öfvertygelse , utan Ständernas- egen , och jag anser det farligaste af allt vara, att öfverlemna en fråga sådan, sorn denna, till Nämnd.
75 § uttrycker tydligt, hvilka Ärendtr kunna afgöras genom 3 Stånds Beslut, samt, i händelse af skiljaktiga meningar, hvilka frågor böra blifva _ Nämndfrågor, oell hvilka böra förfalla.
Denna fråga måste tillhöra det senare slaget.
Det säges äfven , att man bör gifva något svar åt Kongl.
Majit- Då anser jag bäst, att lemna detta svar enligt med sanningen . att två Stånd stadnat emot 2 , och frågan förfallit, hvarföre jag tillstyrker Ridderskapet och Adeln att förena sig med PresteStåndet.
Jag är förekommen af Herr Bjerta till hvarenda bokstaf, emedan jag, på den af några Ledamöter framställda frågan, huru den underdåniga Skrifvelsen skulle komma att se ut , blott ville svara , att den bör se ut , sora saken verkligen föthåller sig.
Herr Rosenblad _, Bernhard:
Då frågan innefattar tvenne delar, om förblifvande vid det -förra beslutet och om sakens hänskjutande till Nämd , tror jag, såsom Herr Cederschjöld, det vara mest öfverensstämmande med ordningen, att Ja.propositionen endast innefattar
Ridder - Den 14 December. skåpets och Adelns förblifvande vid sitt förra beslut, och att Nämdfiågan särskildt får ^.fgöras.
Jag kan icke göra någon skillnad emellan ett beslut, som fattas af Rikets Ständer, elier af Nämd, der Grundlagen tillåter en sådan, och af hvilken natur jag anser ifrågavarande ämne vara.
Ridderskapet och Adeln har vid voteringen antagit till Contraproposition det sednare alternativet 5 men om Ridderskapet och Adeln nu skulle vidja förklara , att
Ja-propositionen endast bör innehålla ett förblir vande vid det förra beslutet, och icke frågan om afgörandet genom Nämd, på det skäl Herr Hjerta framställt, så torde hända, att ett ännu sämre förhållande uppkommer, och Kongl Maj:t alls icke kommer under fund med Rikets Ständers tanka.
Grundlagen har likväl ganska bestämdt uttryckt, att i alla sådana frågor, som icke äro Grundlagsfrågor, ett beslut måste fattas.