Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
DA ständige räntor af jorden icke kunna upphöra, med mindre PrästeStAndets aflöning upphör att utgöras genom Tionde , äfvensom alla andra på ständige räntor grundade löner, hafva Tabellerne N:o 8 och 9 blifvit uppgjorde, den förra för att visa Rikets spannemåls-afkastning med deraf utgående Präste-tionde , den senare uppgift på Clereciets och Läroverkens personal och nu varande Löne-inkomster, med förslag till ändring deraf*).
Kneckfe- och Båtsmanshållet kan icke upphöra, utan upphäfvande af Indelningsverket.
Tabellerne N:ris io, ii och 12 hafva derföre blifvit uppgjorda, den första, upptagande Arméens närvarande personal och aflöning, den andra, förslag till Organisation af en National-Armée, hvars personal utgör 308,079 man, den tredje, förslag till Arméens aflöning och passevolance.
Tabellen N:o i3 innehåller uppgift på Civile Embetsmännens personal och aflöning, dervid, i brist på nödige handlingar, Städernas tjenstemän, hvilka böra på Rikets Stat öfverflyttas, icke linnas upptagne.
Tolagen med flere Statsbidrag, afstådde till Städerne, ökar närvarande Statsbidragssumma vida utöfver hvad till Städernes Embetsmäns löner erfordras; beloppet är för mig okändt.
Tabellen N:o 14, såsom *) Af Prästerskapets Boställen skulle, emöt den föreslagna Staten Tal).
N:o 9, endast 3 mantal för hvarje Gall bibehållas och det öfriga judragus, samt enligt Tab. W:o i4 användas. a8 STut-Calcul, upptager nuvarande och föreslagna Slats-utgifter, utom de på Tabellen N:o 5 uppförde Statsbidrag till diverse Verk, 977,q55
R:dr 20 sk. 5 r:'st, hvilka ej äro i slut-calculen, Tabellen ]N:o 14» upptagne, emedan en del deraf försvinner, såsom redan beräknad i hufvud titlar, andra böra på hufvudtitel uppföras, andra åter med tillvarelsen af verket upphöra, utan att åter ingå i Slats-regleringen, såsom till exempel, Passevolance-medlen 264,210 R:dr 2 sk. 4 r:st* åro inbegripne i förslaget till 3:dje Hufvud-Titeln.
De förändringar i Grundlagarne, hvilka, om förslaget antages, blifva nödvändiga, ar öfverflödigt att uppräkna.
Tidpunkten för verkställighet af 2:dra punkten i förslaget, nemligen: att alla Statsbidrag skola utgöras i mån af inkomst, kan inträffa så snart Grundlags-förändringarne laglikmätig^ föregått, derigenom att RiksgäldsContoret auctoriseras utgifva till Styrelsen disposition coupons för de 20,827,000 R:dr, som utgör löseskillingen till Säteri för den nu mer och mindre oprivilegierade jorden, hvilka i samma mån försvinna, sorn betalningarne inflyta.
Af dessa coupons skola i första rummet nuvarande, till ersättning berättigade Säteri-ägare erhålla hvad dem tillkommer, och derefter FörsvarsVerket, Men i och för den under tiden utgående årliga Bevillningen kan och bör principen nu genast tillämpas. —» Calculeu på Tabellen N:o i/f, utsträckt till den blifvande bevillnings-summans belopp, kommer att visa huru högst obetydlig procent erfordras *).
Bevillnings-Utskottets arbeten blifva derigenom så förenklade, att, utan afvaktan af Bevillnings-Summalis fastställande, grunderna för Bevillningens utgörande, kunna Rikets Ständer föreläggas, hälst den behöfliga procenten i allt fall årligen af Fullmägtige i Rikets Ständers Veik bör bestämmas, sedan årets totala Inkomst-summa genom Taxering är känd.
För verkställigheten af 3:dje punkten fordras uppgörandet af en ordentlig classification af alla ekonomiska och kameralisliska författningar med en serie, efter hvilken de skola upphäfvas, på det icke onödigtvis för enskilda må beredas förlusten Myntbenämningens förändring till vanlig vigt i metall, enligt 4;de punkten, til 1- vägabringas derigenom, att i stället för nu gällande Mynt, eller så kallade Riksdalerssorter, skulle på Myntet präglas metaller, först af samma skrot och korn, men, enligt regeln, utan Myntbenämning; hvaremot i prägeln utsattes metallens vigt och finhet, samt huru mycket af vigten för prnglingskostnaden är afdraget.
Derefter borde större och mindre formater, efter inlemnarens *) Att den på Tabellen N:o i4 supponerade inkomst af 3oo R:dr pro persona ej ar för hög, kan inhemtas af bilagde handling, se pag. 34- % 3o egen önskan och till hvad finhet eller ut]>landning med annan metall som hälst, fä präglas; men alltid under enahanda vilkor för prägelns beskaffenhet.
Banken auctoriseras att utgifva Sedlar på sålunda präglade och der insatte metaller, innehållande anvisning att i Banken vid uppvisandet erhålla den insatte metallen, till uppgifven finhet och vigt, med i prägeln bestämdt afdrag i vigten för präglings kostnaden.
Derigenom skulle det gamla myntet småningom försvinna ur rörelsen, och jemväl begreppet derom hos Allmänheten från fullkomligt obegrepp öfvergå till vanlig jemförelse med andra varuvärden, och dess högre eller lägre relativa värde blefve då af intet inflytande på allmänna välståndet.
Att i början en Tariff skulle årligen uppgöras, efter hvilken man i präglade metaller, eller invisningar på sådane, i Banken kunde afbörda sig Statsbidragen, är tydligt; men snart kunde statsbidragen bestämmas i sålunda präglade metaller, och dermed de gamla Myntbenämningarne alldeles försvinna, utom i hvad minnet derom vore oskiljaktigt från historien.
Verkställigheten af den i 5:te punkten uppgifna Nationens allmänna bildning vid Skolorna, till förmågan af verksamt deltagande i fosterlandets försvar, fordrar, endast anställandet af en skicklig Underofficer vid hvarje Sockenskola och Officerare vid Högskola eller Universitet.
Det be - é 3i gär till styrka och skicklighet, sorn är oskiljaktigt från rnenniskans tankeförmåga, alstrar hos hvarje ungt sinne anslag att emottaga undervisning i allt, hvarigenom hans individuella, synnerligen physiska, förmåga utbildas, emedan hvarje särskild undervisning lemnar underrättelse om en till dess okänd förmåga och väcker begär att blifva bekant med flere.
Vissa timmar om dagen böra derföre vid hvarje skola eller undervisnings-anstalt användas till öfningar i Gymnastik, vapens ändamålsenliga handtering och användande, marsch, springning, hoppning, skjutning, simning, Krigslagars och Reglementens läsning, i hvad de röra Soldatens skyldigheter:
Vid Högskolor och Universitet jemväl i Mathematikens, Astronomiens, Mechanikens och Chemiens tillämpning och användande för Krigskonsten, Beiastningskonsten, Fältmätning, Chartritning, Krigslagar och Reglementen fullständigt, med ett ord, så, att till Magister-examen skulle fordras, utom redan derföre faststälde kunskaper, alla de, som åligga Ingenieur-Officerare.
Anstalten medför oblydlig kostnad.
Arfvoden af några tunnor säd åt de vid Sockenskolorne anställde Underofficerare, och af 4oo tunnor säd åt 2 Lärare vid hvarje Universitet, samt i5o tunnor åt en vid hvarje Gymnasium voro tillräcklige; men följden, att hvarje Svensk man vid 20 års ålder vore fullt bildad soldat, och hvarje vid Universitet lagerkront, Ingenieur.
Att 32 derefter titan Våda, så viii indelta som värfvade Armeen kan upplösas, och Statens stridskrafter helt och hållet utgöras genom Conscription, lärer icke kunna bestridas, äfvensom att Sverige derigenom blefve i tillfälle, att med den förenade kraften af hela sin manbara befolkning kunna hämma hvarje anfall eller förolämpning.
Garnisons-truppar kunde utan svårighet bildas af Ynglingar inom en viss ålder, hvilkas tjenstgöring dervid icke behöfver blifva långvarig, högst 3 månader.
Några dagars årliga möten, icke att användas till Recrutexercis (ty sådane finnas icke), men för att öfva redan inhemtad kunskap, få aldrig försummas.
Då till organisation af de föreslagne 3 activa ArméeCorpserne och 2 Reserver med Sjömännen, tillsammans 308,079 man, ej erfordras mer af Sveriges manbara befolkning, än dem emellan fyllda 18 och fyllda 35 år, dervid 59,o35 äro undantagne, dels för Civila Embeten och tjenster och dels för lyten eller oförmåga, föreslås, att till en ytterligare reserve, likväl utan allt Befäl ifredstid, men till hvars behof materiel i Kronans förråd bör finnas, 100,000 man i Hallorne upptagas af Sveriges manbara befolkning emellan fyllda 35 och 45 år, dervid 55,670 personer finnas utöfver behofvet.
På verkställigheten af 6 punkten beror bibehållandet af enighet mellan Regenten och 33 'och Folket, oundgänglig för Styrelseformens varaktighet och villkoren för Nationens trefnad, i det
Bestämmelsen i 7:de punkten är lika naturligen nödvändig för Samhället, som särskildt för hvarje individ, den der vill vara oberoende af tillfälliga händelser och olyckor, Och så mycket angelägnare inom ett fritt samhälle.
Verkställigheten af 8:de punkten står i förening med principen för den 5:te, och derigenom att all jord bringas till samma natur, kunna tillräcklige medel erhållas för verkställigheten, utan behof af särskilda eller nya Statsbidrag, enligt Tabellen N:o 14. t>:de punkten åsyftar att bereda medel till fortkomst i all slags konst och slöjd, till Nationens städse stigande välstånd och trefnad.
Den besparing i årliga Statsutgifterna, som ensamt genom indragning af öfverflödige EmbetsVerk och Uppbördsbetjente härigenom kan beredas, är betydlig, men högst obetydlig i jemförelse lill den indirecta vinst, folket kommer att njuta genom allmännelig frihet i handel och näring, Statsbidragens utgörande i mån af inkomst, Rust -och Rotehållnings-besvärets upphörande m. m. — 3 34 Behofvet af ett faststäldt system för Rikets Statshushållning är redan vid sista Riksdag af Rikets Ständer erkändt: frågan väcktes af mig, jag har derföre ansett mig böra använda den tid, som afEmbetsgöromål icke varit upptagen, att samla materialer för frågans fullständiga behandling af Rikets Ständer, och anhåller, vid öfverlemnande af arbetet, att Ridderskapet och Adeln ville remittera det till vederbörande Rikets Ständers Utskotts hand läggning.
Hvarjemte Friherre Cederström till protocollet afleiniiade i4 Tabeller öfver Sveriges Statistik, tillika med följande uppgift:
Summan af år 1827 influten inkommande
Tull utgjorde .... 2,o44i3o2: 17. Inkommande Lastpenningar 3o,ooq: i3. d:o ConvoyAfgift 174,747: 34- d:o Tolag ..... iio,855: 36.
Utgående Tull 423>95°:, 12. d:o Lastpenningar 3i,3c)5: 4°- d:o ConvoyAfgift . . 107,160: 32. d:o Tolag 74,881: 34.
Last- och Bropenningar till Staden 3,464: 44'
Den störste Importeuren har år r827 erlagt i Tull 51,353: 16. och i ConvoyAfgift . . . . . 3,994: 4- efter ett Tullvärde af 680,928:42},med inberäkning af på Nederlag och CreditUpplag lagde Varors värden. 35 Den störste Exporteuren har samma år betalt i tull 4°,274: 35. och i ConvoyAfgift . . . 6,372: 9. efter ettTullvärde af 1,060,124: 37. Stockholm af Kongl. GeneralTullStyrelsens RevisionsContor den 17 Nov. 1828. G. Trotzig.
Cederström tilläde derefter munteligen:
I afseende på N:o 8, så är spannmålsbeloppet hemtadt från Län ds h ö fd i n g a r n es Femårs-Berättelser.
'Register ofv.
Stats- Ankom till Exp. Utsk. d. 19 Mars 1830.
Register öfver de af Stals-Utskottet i förening med andra Utskott afgifna Betänkande!) under 1828—i83o årens Riksdag. A. N:o Afgift j Curhus-, om densammas fortfarande 87* äterremiss i samina ämne . . .125. — till Indelta Infanteriets beklädnad . 102.
Aföning för Djurläkare 47. B. BeklädnadIndelta Infanteriets, om afgiftcn dertill, se Afgift. Beklädnads-Directioner vid Rusthåils Regementena . log. äterremiss i samma ämne . . .122.
Bergslag, om en sådan för Norrbottens
Län 97. äterremiss i samma ämne . . .131.
Bergs-Scholan i Fahlun, om anslag till densamma 20.
Besigtningsman i Städerne, om träctamen te för dem . . ...... 22. äterremiss i samma ämne . . .51. 4 Sami. 2 si j d. 2 Register öfv.
Stats- m. fl.
Utslits Reta. rilian deni Beskattning af Sigar m. fl. inrättningar - 78. återrerniss i samina ämne - 12g, — och Statshushållning, om ett syste me derföre - - - - - - - - 89» aterremiss i samma ämne - 127.
Bevillning, om lindring deri för Skaraborgs och Elfsborgs
Län - - - 85* Boställen, Militia-, om lindring i deras o nera r.
Bref bäring, om olägenheterne dermed - 5 8.
Bro, om en sådans uppförande vid Qvick sund g. återrerniss i samma ämne - - - 4 3* Broar och Färjor, om anslag till deras underhållande ------- 6.
Båtsmanshåll, Städernes, om ny fördelning deraf - - - - - - - - -ilo. återrerniss i samma ämne - - - 13?.
Båtsmanshållet i Blekinge, om jemkning deri ... - 93, Båtsmän, om Vacanceafgift för dem under krig - -- - 35. återrerniss i samina ämne - * - 83. *— om deras rotering på Oland - - - 6 8* C.
Gandl, om anslag till en sådan i Kopparbergs
Län - -- -- -- -38.
Gassa, Militise-Boställs-, om dess förvaltning ---- - yr. återrerniss i samina ämne - - - 11?.
Register öfv.
Utslås
Bet ii n It and e n. 3 Contoir, Jordbruks-, örn inrättande af ett sådant 65.
Corrections-Inrättningar om anslag till sådana - -ad. återremiss i samma ämne - - - 77.
Creditivj om ett sådant för missväxtår - 113. återremiss i samma ämne - r34> Carlius af gift, om densammas fortfarande, se Afgift.
CurhuSj om inrättandet af ett sådant i Söderhamn 3r. — om inrättandet af ett sådant i Sundsvall 50.
D. Dagsverkenj om befrielse från sådana till Marieholms Kungsgård - - - - - 32. återremiss i samma ämne - - - 49. ■— om befrielse derifrån till Strömsholms Kongsgård I03.
Danviks Hospitalshemman, om uppbud å dem - -- ------1.54.
Djurläkare, om aflöning för dem - - - 4 7, Domkyrkan och Dom-Prosten i Lund, om dem anslagen Kronotionde - - ior.
Doms-Privilegiurnj om Bankens och Riks gälds-Contoirets - - - - - - - 130.
Dykeri-Bolaget, om dess fordringsanspråk 70.
Dykeri- och Bergningsanstalterne', om deras organiserande - - - - - 53. återremiss i samma ämne - - - .93. 4 Register iifv.
Stats- m. fl. Utslits Betänkan •den. E. Egoskiften, orri understöd derföre, se Un- derstöd.
BIHANG tili Samtlige Riks-Ståndens Protocoll, Innehållande de Handlingar, hvilka till Riks-Stånden blifvit aflemnade, såsom Konungens Nådiga Propositioner, Riksens Ständers Utskotts Betänkanden och Förklaringar. samt Riks-Ståndens Protocolls-Utdrag vid Lagtima Riksdagen i Stockholm 1843.
Tionde Samlingen, Riks-Ståndens Underdåniga Skrifvelser m. m.
STOCKHOL M, Tryckt hos Elmén och Granberg, J.P. Lindks Enka, F. B. Nestius, Z.
Haeggström, A. E. Ortman, samt ä Ecksteinsha och Marauardska Boktryckerierne, 1823 och 1824.
BIHANG till Samtlige Riks-Ståndens Protocoll, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm år Tionde Samlingen Innehållande Riksens Ständers Expeditions-Ut-^ skotts Memorial, med Riks-Ståndens deröfver fattade Beslut, och Riksens Ständers underdåniga Skrifvelser till Kongl. Maj:t, jemte Riksdags-Beslutet. STOCKHOLM, Elméns och Granbergs Tryckeri, i8a3.
Expeditions- Ut skottets Memorial med hemställan, att ytterligare en Cantzlist matte vid Utskottet antagas.
I öfverensstämmelse med 24 §. af Riksdags-Ordningen, liar Expeditions-Utskottet antagit, utom Secreteraren, en Cantzlist; men da, enligt hvad erfarenheten bestyrkt, denna Betjening är, för arbetets gång inom Utskottet, otillräcklig, får, under åberopande af slutmeningen i 1 Mom. af förenämnde §., Utskottet till Riksens Ständer vördsamligen hemställa, att nu, såsom vid föregående Riksdagar, ytterligare en Cantzlist kunde få af Utskottet tillsättas, och, i sådant fall, det honom tillkommande arfvode eller Tractamente från antagningsdagen beräknas.
Stockholm d. 5 Febr, 1823.
PS Höglo:!.
Ridderskapet» och PS Högr.
Preste-StSndet» Adelns Ledamöters vägnar:
Ledamöters vägnar: C. G. HSrdl C. F. af Wingärd.
PS Vällofl. Borgare-Ståndets PS Hederr.
Bonde-Stundeti Ledamöters ragnar:
Ledamöters rägnar: C. U.
Egge. Carl Fredtik Berg. P. Roos. 4 Prou Utdrag d. 12 Fehr.
1823* Protocolls-Utdrag fran Ho glo fl. Ridderskapet och Adelil, den 12 Februari 1823.
>S« D. Vid förnyad föredragning af Expeditions-Utskottets den 5 dennes aflåtne och följande dagen på bordet Jagde Memorial, innefattande hemställan, att Utskottet måtte tillåtas, utöfver den i 24 §.
Biksdags-Ordningen stadgade Cantzli-Betjening, få antaga en Cantzlist, samt att det honom tillkommande arfvode eller tractamente må från antagnings-dagen beräknas, blef samma Memorial af Ridderskapet och Adeln bifallet.
Preste-Stdndet den 6 Februari 1823. S. D. Föredrogs och bifölls ExpeditionsUtskottets hemställan, att utom det i Riksdagsordningen bestämda Cantzli, få tillsätta en Cantzlist, med aflöning ifrån antagningsdagen.
Från Vallöf,.
B or gare-Ståndet den 10 Februari 1820.
Föredrogs å nyo och bifölls Expe^ ditions-Utskottets Memorial af den 5 dennes, örn. ytterligare en Cantzlists antagande.
Frän Hedervärda Bonde-Ståndet den 6 Fabr aari a823.
S. D. Uppå föredragning och gjord pro-, position, fann Bonde-Ståndet för godt. lempa bi - Underd.
Skrifvelser'. fall till Expeditions-Utskottets i Memorial af förlidne gårdag gjorde hemställan, om antagande af enCantzIist utöfver den i Riksdags-Ordningen för Utskottet bestämda Betjening, under vilkor att dess arfvode beräknas från antagningsdagen.
Uppläst och godkänd hos samtlige Riks-Stånden. den 6 Februari 1833.
Riksens Ständers underdåniga skrifvelse, angående tryckningskostnaden f år Propositionen om Siats-Verkets tillstånd och behof.
Sedan Riksens Ständers Stats-Utskott fått emottaga E. K. M:s nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, samt låtit till trycket särskildt befordra densamma, för att till RiksStånden utdelas; si få Riksens Ständer i underdånighet anhålla, att vederbörande, som besörjer Riksdagg-utgifterne, må anbefallas att den belöpande tryckningskostnaden i vanlig ordning utbetala.
Ständer framhärda med djup vördnad, nit och trohet etc. N:o 3.
Riksens Ständers anderd.
Addrcss till Kongl. Maj:t, med lyckönskning ofver II. K. H.
Kronprinsens förestående förmälning med 6 XJnderd.
Skrifvelser. II. K. H.
Prinsessan Josephina af Leuchtenberg. S. A. K.
Med de känslor af undersåtlig vördnad och tacksamhet, Riksens Ständer alltid för E. K.
M. upprigtigt tolkat, förena sig i dag de af den lifligaste glädje.
En önskan, länge hyst af hvarje Fäderneslandets van, närmad till verkställighet, då E. K.
M. med egen saknad tillät Sin Herr
Son att besöka främmande länder, har vunnit sin fullbordan; och E. K.
M. har i nåder behagat tillkännagifva för Folkets vid Riksmötet samlade Ombud, att vår älskade Kronprins är trolofvad med en Prinsessa, värd sin höga bestämmelse.
Segersäll, beundrad, lycklig genom den Sonliga kärleken och Skandinaviens tillgifvenhet, har E. K.
M. delat Sig emellan dessa tvänne älskade föremål.
Det tillhörde fullständigheten af E. K.
M:ts visa omsorg, att H. K. H.
Kronprinsens manliga dygder skulle belönas af ömheten och den husliga lyckan, och E. K. M., i kretsen af en uppvexande Att, njuta, efter mödorne, mellanstunder, icke endast af ärofulla rninnen, men ock af ljufva förhoppningar.
Svea Folk, hvars kärlek följt hvarje E. K.
Mas välgerning, och som uti hvarje hydda med jubel återsvarar budskapet från Thronen, lyckönskar okonstladt E. K.
M. till en förening, så hugnelig för E. K.
M:ts fadershjerta , som tillfredsställande för Nationen, hvilken deruti skådar Underd.
Skrifvelser.: 7 ett nytt stöd för sin förhoppning, att äfven dess efterkommande, uti en aflägsen framtid, skola »tyras af Förstår utaf E. K.
M:ts Att.
Med minnet af E. K.
M:ts bedrifter och af allt hvad E. K.
M. för Fäderneslandets sjelfständighet, ära och välfärd utfört, skola dessa Förstår ärfva den heliga förbindelsen, att med egna dygder och förtjenster upplifva detta minne, och värdigt uppfylla det höga kall, Försynens skickelse
Dem åJagt.
Följande Sin Store Stamfaders efterdömen, skola De, likasom Han, till syftemål alltid ega Folkets vät, upprätthållandet af dess lagbundna frihet, och till belöning vinna Folkets oskrymtade kärlek och tillgifvenhet.
Riksens Ständer, åkallande den Allsmäktige* milda hägn och välsignelser öfver E. K. M., Dess Kongl. Hus och Regering, anhålla i underdånighet, att uti E. K.
M:ts ynnest och nådiga bevågenhet städse få vara inneslutne.
Adress till II. K. H.
Kronprinsenf med lyckönskning ofver //.
K. lis förestående förmälning med H. K. H.
Prinsessan Josephina af Leuchtenberg.
Högborne
Förste!
Hvarje gång Riksens Ständer inför E. K. H. i underdånighet framträdt, har en ny förtjenst 6 TJnderd.
Skrifvelseu till vördnad framkallat kärlekens bevisning emot den älskade Försten.
Skön var anblicken af den lofvande Ynglingen, som, var sällbets underpant, till oss fördes af den moderliga handen.’ Snabba voro de framsteg hvarmed den själfulle ringe Mannen gjorde eröfringar på kunskaperries bana.
Andaktsrik , ur minnet outplånlig var den stund, då den mognade Christne i Helgedormen besvor lydnaden mot den Högste och fastare knöt förbindelsen med Samhället.
Utrustad med vettets värden, stadgad i dygd, profvad äfven af det lidande, som hotade ett dyrbart lif och försänkte Konung och Folk i tårar, gick E. K. H. att j främmande länder, till fulländning af Sm bildning, vidga Sin menniskokännedom, och gjorde Sina höga egenskaper värderade äfven af dem, som icke egt vår lycka att följa deras hastiga utveckling.
Ett högre, för hela lefnaden afgörande, ändamål var med denna resa förenadt, och H. M. Konungen hade, såsom återgard för de uppfyllda Sonliga pligterna, gifvit det största bevis af på en gång faderlig ömhet och förtroende, då till E. K. H.
Sjelf blef öfveriåiet valet af en Maka. E. K. H. har, såsom alltid, afven nu rättvisat Sin Konungslige Faders och Dess tillgifna Folks väntan, och med Sig förenat en Prinsessa, som, jemte ärorika slägtförbindelse^ eger i dubbelt arf de mest upphöjda egenskaper.
Tillåt, H. F., ett Folk, som aldrig utom sitt hjerta hämtat de uttryck, det till E. K. H. framburit, tolka sin förtjusning öfver den belöning, E. K.
H:ts dygder är beredd.
Måtte E. K.
H:ts sällhet med intet annat kunna jemföras, Prat'.
Utdrag d. lo Febr. 18 53- an med var kärlek, och E. K.
H. skall icke ega något öfrigt för Sina önskningar!
Måtte Försynens rikaste välsignelser gjuta sig öfver E. K, H. och dess trolofvade Brud! och slägten efter oss skola njuta den lycka vi i arf åt dem öfverlern ne.
Ständer framhärda med djup vördnad etc.
Prolocolls- Utdrag fran Högloft.
Ridderskapet och Adeln den 10 Februari 1825.
Vid förnyad föredragning af Expeditions-Utskottets den 6 dennes på bordet lagde förslag till Riksens Ständers underdåniga Adresser till H. M. Konungen och H. K. H.
Kronprinsen, med lyckönskning öfver H. K.
Hus förestående förmälning med II. K. H.
Prinsessan Josephina af Leuchtén berg, fann Ridderskapet och Adelti för godt, att berörde förslag, i anledning af de dervid af åt sk i 11 i ge Ledamöter gjorde anmärkningar, till Utskottet återremittera ; hvarvid Riddeiskapet och Adeln likväl trodde sig böra förklara, att de af Friherre Lagerbjelke, Gustaf, författade förslag till underdåniga lyckönsknings - adresser fullkomligen uttryckte de känslor och tänkesätt, hvilka Ridderskapet och Adeln för Dess del enhälligt arisåg och önskade böra vid ifrågavarande tillfälle i underdånighet tolkas.
Från Flögvård.
Preste-Ståndet den 6 Februari 1820.
Upplästes till justering och godkändes Expeditions-Utskottets förslag till Riksens jo Prof. Utdrag d. 6 Febr. 1823.
Ständers underdåniga Lyckönsknings-Adresser till Kongl. Maj:t och H. K. H.
Kronprinsen, 1 anledning af H. K.
H:ts föreslående förmälning med H. K. H. Prinsessan Josephina af Leuchtenberg.
Frän Fulloft.
Borgare-Ståndet den 6 Februari 1825.
Godkändes Expeditions-Utskottes förslag till Biksens Ständers underdåniga Lyckönsknings-Adresser öfver H. K.. H.
Kronprinsens förestående förmälning* Frän Hedervärda Bonde-Ständet den 6 Februari 1823, S. D. Expeditions«Utskottets ankomne förslag till Biksens Ständers underdåniga Lyckönsknings-Adresser till H. M. Konungen och H. K. H.
Kronprinsen, i anledning af ratificationerne af H. K. H:ts Förmälning* - Gontract med H. K. H. Prinsessan Josephina af Leuchtenberg, föredrogs och uppå gjord proposition godkändes.
Frän Hogvord.
Preste-Ståndet den 12 Februari 1823.
Bidderskapet och Adelns Protocolls-Utdrag af den 10 dennes, angående återremiss af ExpeditionsUtskottets förslag till Biksens Ständers underdåniga Adresser till H. M.
Konungen Prof. Utdrag d. 15 Febr. 1833. 11 och H. K. H.
H:ts förestående förmälning med H. K. H. Prinsessan Josephina af Leuchtenberg, jemte hvilket Protocolls-Utdrag äfven följde arne af Friherre Lagerbjelke, Gustaf, författade förslag till underdåniga Lyckönsknings-Adresser, fann Preste-Ståndet, som redan under den 6 innevarande Februari justerat oell godkänt ofvanberörde af Expeditions-Utskottet föreslagne Lyckönsknings-Adresser, icke skäl att frångå dess förut härom fattade beslut.