Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den (!cmtriburmn, som han derföre utgifwer til Staren, erlägger han med rättwisa, ty de kroLsnr, som han med andras penningar winner utöfwer den lag. liga Ränta, hwilken han lil sina Lreäirorer betalar, ar en »verkelig och behållen Inkomst i hans hand.
All» männa Lrsäiten ryckes således fullkommeligen wara bewarad, när der beror af hwar och en at uptäcka sina omständigheter til den större eller mindre grad, som hans Lrsäir medgifwcr.
Til Högloft. RidderskapetS och Adelns uplysta oms pröfwande får jag öfwerlemna mit arbete, samt derjäm» te wördsammast anhälla, ak sedan de andra kelpsAivs Skantzen deraf erhållit dst, det matte blifva rrmins» raät til BetvillnlngS-Utskottet lil genomseende, samt behörigt inlåtandes afgifwande.
QpIIsnaäler.
Detta lVlömorisl sä wal som följande B-will» »ingö- krvjcttb ladcs pä bordett B e w i l l n i n g 6 - F ö r sl a g. ?lk StatSwerketS behof skola reglsrss och si,klas, Rikets Försmarswerk underhålles, Räntan för Rikssikulden lil
In» och Utländska Fordringsägare ärligen erläggas, samt sjelfva skulden, sä widt sig göra later, asbctalas, derom arv alle ense.
När Kronans Ordinarie Irirraäor bärtil äro otilräckeliga, mäste de fyllas med Lxira Oräinsris efter Bewillning.
At upgifwa beloppet deraf, när behofwen äro kän»- da, är icke swart, men at med rätlwisa fördela der emel» lan de eorirribuerrinäs, sa ak tyngden faller prscili pä dem, som tala ak bära densamma, är icke lika latt.
At hardt beskatta en Ämbetsman, särdeles Pen» ninge - Löntagaren, tyckes ej öfverensstämma med sund» principer, dä denne, som intet kan umbära, antingen sikall smälta, eller ock taga sin ersättning genom medel, hwilka äro lika sä litet tilfredsställande för den rättsinnade Ämbetsmannen, svin för den, hwilken nödgas tillita dest Ämbets äcgärd.
At beskatta lttuxen later wal billigt: men om det siker utan atskillnad af den kmxs, som är sielfwillig, oäven som åtföljer et i desta tider antaget lefnadssätt, änskönt blott anständighet och ej fåfäng prakt deiMd fökeö, sa bliswer det äfwen orättwist.
Pä enahanda sätt förhåller dek sig med 6graKsrs afgift».
En Man af förtjenst, som ulan ärfva fördelar - »--—S-H 4;; delar redeligen och oegennyttigt förwaltar de warf^ hwilka honom anförtros, blifwer uphögd til högsta äroställe!, .
I och med det samma förökas hans beskatta ning stl Staten, och dek som än obilligare är, sedan han gatt utlir tjensten, får han i hela sin öfriga lifstid, plikta för det han warit en förtjent
Man:
Likaledes hans Enka efter Mannens död, ehuruwäl deras wilker kliniia wara ganska inskränkta.
Ak förhöja
Tull och ^ccir, at belägga Waror med hög Lontumilkions - Afgift, tjenar endast lil prisernas, stegring, hwilket drabbar den fattigaste i xro^oriiow lika mycket som den rike.
Jag haller före, at det är i synnerhet werkelig förmögenhet, som wid en Beskattnings utgörande bör tagas til grund:
Ar Titlarna hwarunder den utgår, börcr förmindskas til antalet, sä mycket som möjligt ar, pa det at den enfaldigaste ma kunna uträkna, at han icke orätt: äsbirarss, samt Räkenskaperna llm^listsras och förkor--- tas:
At likhet uti Titlarna bibehälles emellan alla Lon-»' tribuer-mäe, hmarigenom all anledning til misttanka, at Beskattningen ojämnt utgår, undanrödfeS.
Jag skulle derföre önska r:o At alla de mångfaldiga Lubälvistoner, hwarunder 1789 ars BewillnMA. utgår, alldeles malte förswinna, och i dest ställe endast Personlig Bewillning och Bewillning pä Förmögenhet ancages.
2:0 2lt den Personliga Bewill ningen bestämmes enligt närlagda Förstag. z:<i Af Förmögenhet beskattas i man af hwar och ens behalllnr Inkomst, enligt hossogade laris.
Inkomst härflyter af Landt- och Stads-Egendomar, Bruk, Handel, IHrigusr, uttänka Osxitslsr» Löner, med et ord, af all stagö Rörelse, som gifwoc någon afkastning.
L5 4Z4 Outlänka Ospuslsr, osörsalda Lsk.8:or och Varor glfwa ingen Inkomst, och böra således icke beskattas, ksnstoneo, som aro mindre än 2OoR'.d., böra icke upkagas ibland Inkomst-Summan.
Hos den, som intet ar skyldig, ar allt hwad som inflyter genom en eiler stera as desta Lanalsr, Behållen Inkomst.
Den som har skuld, bör, om han will, aga rat. kighet ar afdraga den derföre utgående Raman of sm Inkomst, och återstoden blifwer dest Behällning, för hwilken han skattlägges; men til erhållande af be. hörig Loml-uII, bör han upgifwa sin Borgenärs namn och skuldens storlek, afrven som LapilUisten bör upgifwa namnek pä sin Gäldenär, samt huru mycket han har ar fordra»
Vid Dnxsringgrnz, sorn ärligen böra hallas emellan den I.
Maji och Midsommar, (a) och hwarisrän ingen, som blifwer kallad lil Ledamot, bör uran laga förfall, wid något fastställdc wice, kunna afhälla sig, skall det äligga hwar och en, som har 200 R:drs In. komst, eller derulöfwer, at skrjsteligen upgifwa beloppet deraf, enligt ofwanförmälda grunder.
Uppå Oxikalistsns förteckning bör speststcs upka. gas Opirslsis storlek, lil hwilken eller hwilka han det utlant, huru mycket til hwar och en, samt Rankebeloppet för hwarje sordringSpost.
El kormulair kil dylika förteckningar bifogas.
Som en i orten boende 'Uoxerings - Man i det närmaste kan kanna, huruwida upgifrerna äro med werk (s) Som Urbvrdsärct siutas med April mänads utgäng, och. alla Rakerrstaper dä stola wara ingifna til Landöclonrairet, sä blifwer et ypperligt tilfälle at jamte natzen förrätta Rcst-ransakning, om sä nödigt p. öswaS, hwilket ofelbart stulle satta Upbvrdsmäimen i mycken och omanlig »verksamhet.
4Z5 ligheten öfwereiisstammande; dest aflagda Ed (Ii) afwen förbinder honom, at efter samwete och öfwertygelse lilse, at hwarken Sroken förlorar »ägor of dest tilständiga rätt, eller den Skattskyldige öfwer horwan berungas; sä bör han ock wara berättigad, ak utan annar skäl, än sin egen tilfredsställelfe, kunna fordra at upgifreu med Ed fästes, hwilkct ingen kan undandraga sig at efterkomma.
Skulle sedan
Ed gängen är, ända »tvifvelsmål om upgiftens riktighet hos någon af Daxerings-Lommis» tionens Ledamöter upstä, sa äger han ak inom flutna dörrar at de öfriga Ledamöterna meddela sina tankar, dä i sall de unnamiror med honom instämma, mälet öfwerlemnas lii Domarens undersökning, inför hwilken de» Eonrriduersnöe, (hwars trowärdighet genom Nio P-rsonerS enhälliga bestuk, ansetts mindre palikelig) är skyldig ar upausa sina Böcker och Räkenskaper, til styrka för desi upgift.'
Skulle dä befinnas, at den är falskeligen och med npfäk at försnilla Staten gjord, «c) da alägges den Brottsiiga ac genast urbetala hwad han rattwisligen bordt, samt desutom Zo ?ra6snr af det som han sökt fördölja, hwilka 52 LroLsnr blifva den tilförordnade ^Sors ensak.
Men skulle Twänne af laxeringsEammisflnnens Ledamöter finna denna undersökning olämpelig, da äger den samma icke rum.
Änskönt wälet remitteras til undersökning, raxerss den Skattskyldiga emedlertid elter sin upgift, och Skatten upbäres.
Är den Skattskyldige icke tilstädes (i>) Uti den wanliga Eden bor inryckas förbindelse at icke uppenbara de öfwerläggningar, som inom 'U-ixerinxsc?nmmislionen kunna förefalla, til förekommande af Hat och owanstap emellan de Medborgare, hwilkas trowärdighet i upgifterne sättes i fräga, samt en nitisk och samwetsöm llksxerinFs-Man. (c) Hartil fordras, at ätmindstone en tolftedel af hcl« Inkomst-Summan stall wara förtegal». 4Z6 — wid DsxerinZsn, och Edgång honom älägges, (ä) kan han wid närmaste Domstol fä aflägga den samma, och Dervfwer förete krotooolls - Utdrag, (som gratis och oclmrrersär meddelas) inför näst påföljande årets DsxsrinZr-Lommissio», hwilken da har ac förordna undersökning, om sa nödigt profwas, va fäkt som osman, förmäldt är.
Hwar och en lsxsras pä den ort, han är skri swen.
Sedan DsxermZs-Lommislionsn godkant de gjorda upgifter,^och ZebiiorinZ dferester blifwit wersställd, har ingen AmbekSman rättighet hertvid göra någon anmärkning, eller efterräkning, sä framt icke uppenbart bedrägeri kan bewisaö, (e) da mäler alltid uptages och ransakas wid Domstolen i orten.
Som den hwilken har stor Rörelse och widlöftiga Räkenskaper, icke kan medhinna asfluta dem inom flera mannder, sedan aret til ända lupik, sa bliswcr dek näst föregående årets Inkomst grunden til Beskattningen.
Til den «f mig söreflagna
Darik har jag följande anledning: i:o
Den, som har mindre än 200 R:d. behållen Inkomst, anser jag icke kunna rala någon Bewiilning pä förmögenhet. (ö)
Han underrättas härom genom et Utdrag af Maxer>, 'F8 vrotocoUec, hwilket föres af Edswuren Haradsffrlfware. <e) Huru en sä beskaffad anmärkning kan äga rum, torde kxemxsl-wis fa anföras: d>. K. l Wasa säger sig wara skyldig til K dl. i Trosa icroo R:d.
TsxeiinZz.
Männen ä förstnämnda ställe kunna omöjligen känna at sig annorlunda förhäller, och läta således dcrwid bero.
Enär alla Krono-Räkenfkaper inkommit til Kongl. Kammar-Rätten, sinner keviloren at dl. K. i Wasa affört pä sin ärliga Inkomst 60 R-d.
Ränta för sin Skuld til dl. K. i Trosa, och sämedelst förmindflat sin Behällning, för hwilken han skulle stattläggas. ldsviroln» som har alla Lans Räkenffaper pa en gäng at tilga, 4Z7 2:o
Den som har 4002 R:d. at ärligen förtära i Swerige, kan och bör med förnuftig tilställning föra en rätt hederlig och angenäm lefnad. z:o
Den som har ännu större Inkomst än hwad som erfordras til bestridande af en sa beskaffad lefnad, bör.ariigcn kunna lägga något up ril Capital: om det sker til större eller mindre summa, det imerellsrsr icke sam. hållet lika mycket, som om den fattigare delen af Nationen utarmas och nödgas tilgripa tlggarsstafwen eller »ck olofliga, samt förnedrande näringsmedel. 8. 6/IIsnsäIsr.
Förslag som utwifar huru och til hwad summa den af mig profsAeraäL personliga Bewillning skulls ulga efter den i Mantal antecknade folkstock söm befanns i Södermanlands
Län ar 1797. 21,757 Man, deribland af Adel i;; L 1 N:d. —>' izs:—> — Magar L , N:d. — 19: - bättre Betjente - 28; a i R:d. — 285: — — Drängar 1104L45 si. ii r. io;6: 4: — R:d. 1,495:4-.— Af de ; andra Standen samt Ständspersoner: Man, i2,o;yL4osi.— 10,052:24:— Transport IZ,582. 10,052:24:— 1,49;:4:—> ser efter 14. upgiftcr i Trosa, och, finner, at han icke ckekirerst fig för 60 R:drs Inkomst af et i Wasa utlänt Lapiral.
Dä är antingen Skulden upfunncn l afsigt at försnilla Staten, eller ock en Inkomst r enahanda afsigt förlegad; hwilketdera utrönrs af Wcs dcrbörandrs förklaring uppä erhällen del af anmärks isingen.^ 4Z8 Di-so-port 15,582 12,052:24:-^- 1,495: 4: — Mägar, Söner och Drängar, 8,155^ ;;st r> r. 5762:14: ^ 15,794: Z8: 5- Summa 2i,7Z7Man. 2Z,056 Qvinnor, deribland af Adel, Hustrur 2o6LiR:d. R:d.2o6:
Sonhustrur och Döttrar 59 L i R:d.
;9'- Hushållerskor och Kammar Zungfrur - - 1^4^45 si. nr. 147:15: 2.
Pigor - - i,4t>8L zc>si. n r. 945:25: 8. . . 1,557:42:12.
Preste- Borgares och Ståndspersoners hustrur i,6z;^Z2si.— i,o88:Z2-.— Deras Döttrar och Sonehustrur zoiLzssi. nr. 225:10:11.
DitoHuehätler ffor och Kamar Iungfrur - - 19425; si. nr. >;?: gno. 1,450:46: 9- 10,866 Allmogens Hustrur, Enkor och Sonhustrur, deraf s u p p 0 n s I' s s Bondehustrur, 4,220 ^zo si. — 2,522: -> Sonhustrur, tjenstgörande Krigsmans, skattlagd» Tor, paros, samt andra Hustrur och Enkor, som hafira eget hemwist Uptagas förflagswis til - 866a 19si. ii r. 1604: 5:12^ Ostattlagda Torpares och DrLQL^on 11,88l:—4,1045:10. 20,S9Z:Z4: — ^ 4ZY 1r»nspork n,88l :—4,^04: 5: ro. 20,098:^,..—. backstuguhjons ' hustrur, krigsmäns och andra enkor, Fom wistas hos sina barn och äro ritan all egen förmögenhet, förmodas - . r g,000 Z. 7 st- n 494^)8'.— Döttrar och Pigor - - - 8,l7?^l8st. nr. z,22,:;5: y. — 7,820: gr: 7.
Sur sg,056.
Summa N:d. 27,<-19:17: 7- Anmärkning. i:o
I stället för mantalspenningar, hwarifrän RiddcrsPaper och ?ldeln, enligt privilegier aro frikallade, ar Personliga Bewill,ringen för dem och deras Tjenstefolk upförd lil 12 skill. höere, an för de andra irenne Sranden jamte Ståndspersoner med samteliga deras Tjenstehjon, hwarförc billigt och nödigt blif. wcr, om den paräknade Beivillningssumman fP ll kunna utgå, at de bland ofwanförmaldka Stand och Stater, som aro frikallade frän mantalspenningars erläggande, betala för sig, Hustru och Barn, samr Tjenstefolk, lika med Ribderskapet och Adeln. 2:0
Dek ojämna tal af skillt',,gar och runstycken, som förekommer wid personliga Bewillningcns beräknande, synes wäl icke wid första påseendet bidraga til Räkenskapernas enkelhet, hwilken jag i början yrkat, men da denna afgift sammanlägges med Mantalspenningen, Lön-och Betalnings, samt Slottshjelps-afgifrerna sämre den til lVlesticinal - konsten, hwilka efter manligheten utgå, sä blifwer förhastandet följande:
För Hushallerskor, Kammar-Jungfrur ock Drängar, sa wäl ri'l enjkilld uppastning, som til Äkerbrukct, hos Aseln Prester, Borgare och'Ståndspersoner, erlägges - - - , R:d.
It 8: —^
För e» Pina hos bcmälte Personer, g6:
— För Söner.
Magar och Drängar hos Allinogen i: 4:
— Döttrar och Pigor hos dito - -- — Z4: — ztc> Hela allmänna Bewillnjngssumma» för 179? nkg/orde - . 42,Z2s: 2: 8.
När man asdrager personliga Bemillnmgssumman ester mit sörsiag med 27,91c): 17: 7» Sä bliswer den summan som stball erhallas genom Bcwillning pa förmögenhet endast - - - R:dal. 14,48st ZZt 1.
Nto 2. 1?
A r i f Hwarefter Bewillning pä förmögenhet utgär.
R:d. 200.
- L* kroLent i.R:d. ZOO. - z 4* >—— - 2t 12. st. 400.
Ir' L 4. — 500. - ' 6. 12. boo. s A 9. — 800. s . - 14. — Ivoo. - 2. 20. '—> 1250. - 2^. - 2 8. 6. 1500.
- — L* . - 37- 24. 20OO. 2-z. . s 55. — ZO0O. - 3> s 90. -—- 3520/ - - 1 0 L » . s 122. 24. 4000. - -- 4. '—'— 160. — 4Z22. s -- Z. 225.
— Aooo. s s 6. , A Z00. '—- AgOO. s - 7. . s 385. — 6000. - s 8. - 482. — 6500.
s - 9- 585- — 7OO0. L - 10. s 700. '—' 7Z20. s II. ' 825. — LSST. - L 12. 960.
— A„ märkning. 44l 2ln märkning. i:o
För cili Inkomst, som öswcrsijger 8020 N:d. erlägges 12 proLeur. 2:0 Uppå all Inkomst, som vfiverskiuter et giswlt iOo:de.tal, men ej hinner lil 2; fullt beräknas ingen k-nOnr, cil undwjkande af brak.
Såsom til ex.
222 R:d. gilwa eimer än 2OO men 225 giswa 1 R:d. 6 st. 248 giswa ej mer än 225, men 2;o giswa 1 R.d. 12 st. och sa widare. k>l:o g. IH r m n I a i re r kil Förteckningar, som ingifwaö wid laxerinZLln,.
F ö r t e ck n i n g som utwisar undertecknads bohällna Inkomst, hwarester den af Riksens Höglofliga Ständer fastställda Bewillning pä förmögenhet kommer at utgå.
N:o i. viverls Inkomster ----- R:d. 2202» k! klan ca Lspiralsr Til kel. 1O22 R:d. ranta ä 6 proL. » 62. kcl. ;o2 R:d. ränta ä x äiio - 2e. i>I. 5222 R:d. cliro ä 6 äiro - Z22.
Summa R:d. 2585.
Skyldig Til d4. 4022 R:d. emot ranka a Z piroL. 120. !8l. >4.
1202 R:d. emot ränta ä 4 prnL. 42.
, Summa 162. hwilka afföras med 162.
Summa behållen Inkomst 222;. 56 N:o 2.
Inkomster - - « - - R:d. rooo. Skyldig Til K. 40O0.
R:v. emot ränta a 6 ^>rvL. 240. hwilka afföras med - - - - 240.
Summa behållen Inkomst 760 Rd. N. N. d. Maji iZv LarsLker.
Hans klxoelianes Herr Grefwe» och Landt- Marskalken anmälte, ak Her Ofwerste-l^ieureriLNkrn /Vxsl (llronstsär, sym rest lil Stockholm, H06 Hans Lxcsllenas nyligen tilkannagifwit sig wara hindrad at til Riksdagen atcrkomn», hwarföre Hans LxLsIlencs nu anmodade LleLkorsrna at i Herr Lronstscsts ställe utwälja annan Ledamot i Lanco-Utskottet.
Sluteligen anförde Herr Grefwen och Landt-Marfkaiken, al Friherre Ikorr ven i.
April hade upläst et iriLkamsn rörande ek Hushållnings-Sällskaps inrät, tande i Skane, hwilket samma dag blstwit lagdt pn bordet.
Hans iixosllsnes hade ärnat detta Oiökämen nu a nyo uptaga, men som Hans M j:t i Nador hade förklarat, at detta wore ot osconomiskt mål, föc en sarstilld krvvince, om hwllkec Friherre Ikoit kunde wända sig til Hans Majit sjelf, sa kommer detta ämne nu at förfalla.
Ridderstapct och Adeln atskilldes klockan half til 8.
In 6äem krotocolli A. 6.
Lilvsrstol^s. 44Z Fredagen den rg.
Maji 1800. klonum klockan 9 förmiddagen. ^ans kkxcsllenco Herr Grefwe» och Landt Marskalken anmälte, ar kkcbkorcrne af andra (R>.kH hade sörrattat mai ni Ledamot i Lane»-Utskott» ester Herr Ofwerste Disurcnamen /^xsl Lronstsclr, och sin förseglade ivallista aftrmnat; men tilkannagaf derjämte, at Herr Lronstcäc nu wore kil Riksdagen återkommen, och förklarade sig kunna qwarbliswa; i anledning hwaraf Hans Lxeellencs hemställde, om walliftan skulle up» brytas, eller Herr Lronfteär behålla sik rum i LäncoUlskoltet.
Högloflig!!
Ridderskap» och Adeln fann billigr, at Okwerste - DiouisngnrLn Lronsteär skulle förbiifma Ledamot i U skottek, och mallistan icke upbrytaö.
Föredrogs Hemliga Utskottets krorocoUr-Utdrag af den 22.
Masi, sä lydande:
Utdrag af krotocollet, hållet inför Longi.
Masit i Riksens Hoglofl.
Ständers Hemliga Utskott, wid Riksdagen i Norrkoping den 22.
Maji istoo. S. D« Sedan Hemliga Utskott» hunnit öfwerse och granska Fullmägkiges ivid Riksgälds-Lonkoirer, under defta sednast sramsiukna ätta ar, eller sedan 1792 ars Riksdag, förda Förwaltning; och derwid inhämrat kännedom af detta Werks »arwarande ulftand och de derunder lydande
Discont-och tV8listLncs-Lonrorrs; sä får Hemliga Utskottet, med Kongl. Mastts
Nådiga bifall, Riksens Högloft.
Ständ» öfwer alltsammans berättelse och utlåtande meddela, Wid denna granskning har Hemliga Utskott» kil grund antagit de wid 1789, och 1792 arens Riksdagar af 444 -rr-— Hemliga Utskottet för Fullmägtiga utfärdade kicglornsnrsn; äfwensom Hemliga Utskottet i synnerhet fästat sig tvid de Kslaiianer, som kovjlorsrris öfwer alla, sedan är 1792, i Rikögälds-Louwirec förrättade i^svilionsr, läcit författa, och hwilka Berättelser, med bertil hörande Handlingar, Hemliga Utskottet med up, märksamhet genomgått.
Den Berättelse, som Fullmägtige kil Hemliga Utskottet afgifwit, har med noggranhet blifwit granskad, tillika med de sarMlda lielarionor öfwer Oilconr-Werket och ^sststrmco-Oomoirsc ssm til Hemliga Utskottet bliswir öfwcrlenrnade.
Ingen omständighet, som ansetts förtjena mer elier mindre upmärksamhet, har blifwit förbigången; och wid hwarje förekommande mål har Hemliga Utskottet inhämtat nödig uplysning, sa wäl af de hos Fullmägtiga hallna kcatOLoll och til Lontoirer inkomna Handlingar, som de särskillda Rspporker, hwilka, uppå Hemliga Uiskottets föranstaltande, postdageligcn ifrån Fullmägtiga blifwit inskickade.
Alla de ämnen, hwilka til Riksens Högloft.
Ständers äecistan blifwit hänskutna, antingen af Fullmägtiga, kevitnrsrna eller Oiloonr-Oirekkionen, har Hemliga Utskottet til öfwerlaggning förehaft och uti hwarje fak utlåtande meddelat.
Hemliga Utskottets tid har likwäl icke kunnat medglfwa nägon l^ecis! granskning af Riksgälds-Lonroirers Hufwud-Böcker och Räkenskaper; och tror Hemliga Utskottet en sadan granskning kunnat wara öfwcrftödig, dä Räkenskaperna, i anseende kil ziffran, wid ksvistonsrna och nu sednast i November manad förledet är, med ali noggranhet blifwit öfwersedda, hwarvm Kovilkms Handlingarna lemna de säkraste bewis.
Med all sorgfällighet har Hemliga Utskottet fokt utreda Riksgäldens ^reella förhållande, för at i denna hufwudsakeliga del kunna förelägga Riksens Högloft. Srand?!' et säkert och pälitcligt relultLk: til minnande hwaraf Hemliga Utsi otter a swen infordrat upiosning i aila, dels as Ivavilorerua och dels nu, anmärkta omständigheter, hwilka kunnat carswa närmare förklaring. )ff sadan beskaffenhet är: i:c> At Fullmägnge uti deras scdnaste Berättelse upgifwit beloppec af den Inrikes galde» wid 1799 ars sink til R:dal.
I7,897,s6i: 22. 1 ; ehuru samma gäld, enligt en Berättelse» bilagd i^ec>6cjue Förteckning, rätkelige» bordt wara R:dal. 17,997,472: az si. 1^,.
Denna af Hemliga Ukffoiket anmärkta olikhet har weder börande pa det sätt förklarat,, ar, wid BerätulsenS författande, alla Räkningarna förar 1799 icke warit upgjorda, fa wida Huswud-Boken enligt liaglsmonisis föreffrist, wanligtwis icke assintas förr an til d. 1 Oander för det näst föregäsnde aret, och as hwilken anledning gälden til kelruionsn endast kunnat xckoviliunellc upgiswas.
Förteckningen ar ärer författad någon rid derester, sedan wedcrbörande sätt mera ledighet ifrån ndra göromål, at Räkningarna asstura; sa at berörde Förteckning, ehuru den sinnes wara clrier^ä endast rwänne dagar sednare än Berättelsen, ester wedcrbörandes upgift, uti allt skall mara säker och pälitelig. 2:0 Ar wid ,799 ärs Kevilion erinradt, at de» af Riksens Ständers Langus wid 1789 ärs Riksdag til Hanö Kongl. Höghet
Hertig förskutna gaf wa af 50,200 R:dr Lpecis, blifwir Riksgälden tillagd, ehuru Riksens Högloft.
Stander icke upkagit denna Summa i sit Betänkande, förmodeligen af den anledning, at flera oparaknade inkomster och sörmäner Riksgälds Lonroirsr sedermera tilfallit.
Ester den uplyöning, Hemliga Utskottet härutinnan sökt och äfrven erhållit, befinnes, at i sragawarande Gaswa, til följe af Riksens Höglofliga Ständers wid 1789 arö Riksdag tagna Bestut, skulle paföras Riks - 446 gälds - Ronsten och såsom Riksgäld anses.
Och da Riksgälds-Louroirsr jämte Ränta, ärligen afbetalt w-sta procent pä Lapilslek, har Hemliga lckskottec funnit, ac denna summa, atmindstone för det närwarande, bör inbegripas ibland RikSgäldö-Lvnroirets skulder. z:c> Likaledes är af samma kksvilion påmint, at Riksgälden redan förs 1792 arg Riksdag, msn icke at räkna ifrån Fullmägkigcs tilträde til Förwalkningen, i ilVlsrrii manad samma ar, skall wara mindskad med Rrdr 852,726: is st. 2 r.; och hwarsöre lisvilarerns begärt at Fullmagtige wills Iaea utreda Riksgäldens precila förhållande wid deras förwaktnings början.
Men da, enligt hivad Boksluts-Lonroiret uti dest häröfver infordrade utlärande anfört, en sadan utredning icke skulle kunna göras, utan mycket arbete; och i alla fall biefrve mindre säker och pälitclig, fa wida alla Rakningar med Luuroirols Lorrelpuncisnrsr och andra Redowjfande bliiwit för hela ar 1792 asslutade; har Utskottet icke kunnat wid det framfarna något tilgöra, utan ansett bäst, at de nu »varande Fullmagtige laka upgöra en lpecikchue Förteckning, svin ukwisar RiksgaldsCunroircks tiistand af Ut- och Inrikes Skulder, samt Tillgångar »vid nu warande Riksdags flut, da RiksgäldsLonroirsr »nöjeligen torde komma at undergå förändring, eller ombyte ske af Fullmägriga derstädes. 4:0
Har merberörde illsvistan anmärkt, c»k Rikets Gäld wid 1792 ars början icke utgjort R:dr 29,587,826: 2 st. 4 r., som Fullmägkige uti decas Berättelse lil Uc-, vilionen upgiswit, utan har den, enligt 1791 ars affiutade Hlifwud.Bok, bestätt uti Utrikes Gäld Rchr 11,087,415: 8. 10.
Inrikes dito - 9,147,634: 26. 4.
Tilsammans 22,235,099: Zs. 2» som wid 1792ars Riksdag ökades med 8,520,000: —- ^ Hch således hela Gulden endast . 28,7^,099: zz, 447 Harwid är af wederbörande uplyst, ak Fullmagtkge black upgcfw r dea g ild, hwarsöre Lonkoirer häftat, uran ar is-a» de» Inrikes laka subtrahera balsacerns i Lrsäir eller Lontvirers utestående fordringar, sä wida desin Fordringar kil största delen härröra ifra» balancsraä Upbörd, dels äisputsriig, dels icke med Räkenskaperna instämmande, dels för bristande Räkenskaper upkommen och dels för hwarjchanda orsaker osäker.
Det har icke kunnat undfalla Hemliga Utskottet., ar su den wid årets stut balrncsraäs
Upbörd til en betyde» lig del kan och bör anses såsom en ofelbar tilgang, sa wida hela Upbördcn för det löpande Upbörds-äret, som fö st stutas med /ipril manad, icke kan hinna at til L mrmrsks Lasta astefwereraS til den zi. nästföregående December, dä alla Räkningar, som uti huswudboken inlöpa, skola wara asstutade.
Men onekeligt är, at Bokslutet icke kan utwlsa något säkert resultat, dä RsstaruiLrns ä den stcbireracle
Upbörden deruti inga och til hela stt belopp, såsom en saker Lomoirsk» fordran, uptagas, hwarsöre ock alla derpå byggda Lalculer öfwer Lonroireis werkeliga Gäld, och den Summa, Lcmroirsr för aret lil sina Utgifter tarswnr, mäste blikwa i samma män mindre pälireliga, som de wid ena årets stut balanc-erscks
Restantier icke ens til det belopp, som deras supponeras päsöljande äret contant inflyta, kunna paräknas, såsom någon tilgang utöfwer de Lunroirsr anstagna ärliga inkomster, sa wida merandels en lika Sum» ma wid hwarje ars stut ar innestacnde, som as Loncoirer icke kan äilpnnsras, eller, som ar det samma, at det ena årets upbörd ingar uti det andras.