Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jörn.'gen rr.å till och med den 28 sistledne Februarii nu genast få uppbäras; men hvad angeck den tillökning sorn vidare kunde komma att tilldelas Riks Ståndens Ordinarie Notarier och Ordinarie Cancellister, i likhet med hvad vid 1815 års Riksdag skett, ansett någon åtgärd icKe kunna för närvarande vidtagas, utan vara ett ämne sorn i öfverensstämmelse med hvad Herr Grefven och LandtMarskalkens samt Herra,r Talemäns ofvanberörde gillade hemställan innehåller, närmare vid Riksdagens slut borde komma under serskild profning ; och har Bonde-Standet både till alla delar godkänt det af Herr Grefven och LandtMarskalken samt Herrar Taleman uppgjorde Förslag till aflöning och äfven förbehållit att en lika .beskaffad tillökning 1 nämnde aflöning må vid Riksdagens slut rilldelas Riks-Ståndens Notaiier och Ordinarie Cancellister som dem vid 181? års Riksdag förunnades, hvarjemte Bonde-Ståndet bifallit att förskottet å ifrågavarande Arfvoden oCh Tractamenten må sträckas till och med den 28 nästledne Februarii, uti hvilket beslut de öfrige Riks-Stånden blifvit inbjudne att sig med Bonde Ståndet förena.
Jag får ödmjukast anhålla om Proposition, att Ridderskapet och Adeln matte instämma i den del af Bonde-Ståndets beslut, sorn angår gillande till alla delar af Herr Grefvens och LandtMarskalkens
Den 18 April. 13 samt Herrar Talemäns Förslag till aflöningar, samt att desarrrra måtte utgå till och med för nästlidne Februarii månad.
Herr Pahlman, Olfo Fredric:
Ehuru det visserligen borde^ vara öfverflödigt att vidare utveckla skälen för nedsättning af de fö.reslagne Riksdags-arfvoden, får jag endast tillägga, att då man ständigt höres yrkas på hushållning med Statens Medel, vir det nog underligt att Riksens Ständer i hvad på dem ankommer, icke sjelfve iagttaga mera sparsamhet.
Jemför man det Tractamente af 2 R:dr Banco om dagen sorn Ståndens och Utskottens Extra Cancellister blifvit tillagde, med hvad Civile och Militaire Tjenstemän i Lön bestås eller hvad desse sednare i aflöning erhålla, då de äro i fält commenderade , så synes deraf, att Stats Utskottet ägt goda skäl till den föreslagne nedsdttningen.
Jag tror ock att enda sättet att bereda hushållning för framtiden, är, att de dermed nu göra början.
Man har invändr att de, som engagagerat sig till tjenstgöring vid Riksdagen, räknat på att ethalia lika Arfvoden som vid de sednast förflutne Riksdagar beståts; men de hafva dertill icke skal, då 24 §.
Riksdagsordningen tydeligen stadgar, att vid Riksdagens slut skall en efter göromale-ns vigt och mängd lämpad vedergällning bestämmas.
I förra tider h?de de fleste vid Riksdagarne tjenstgörande inga Arfvoden utan sökte endast meriter tili framdeles befordran.
För min del anser jag afven vara mindre nyttigt att höga Ailvo - 14 Den 1$ April. den tilldelas , emedan derigenom manga vänjas vid misshushållning-, och får på dessa förenade skäl vördsammast anhålla om Proposition på bifall af Stats-Utskottets Betänkande.
Herr Grefven och Landt Mar skalk en hemställde om Ridderskapet och Adeln behagade instämma i Preste- och Borgare-Ståndens ofvannämnde beslut?
Friherre Staél von Holstein, Corfitz Ludvigr Då aflöning under Riksdagen för RiddarhusFiscalen blifvit af ett Stånd bifallen , är detta en serskild fråga, som nu beror på Ridderskapets och Adelns afgörande, och anser jag för min del samma Tjenstemans Aflöning böra af Allmänna Medel utgå, samt icke RiddarhusCassan påföras.
Hvad de öfriga Aflöningarne angår, så äro de redan afgjorde genom 3:ne Stånds beslut; men jag skulle hemställa om icke lämpeligt vore, att nu en gång för alla bestämma de Arfvoden och Tractamenten, som för hvarje serskild befattning i Riks-Ståndens och Utskottens Cancelliet vid kommande Riksdagar må bestås i ty skola dessa Aflöningar ökas vid hvarje Riksdag blifva de slutligen alltför betydlige.
För öfrigt instämmer jag uti hvad Herr Påhlman härom förut yttrat.
Herr Pahlman, Otto Fredric•
I afseende å Riddarbus-Fiscalens Riksdags-Arfvode, har jag icke något emot instämmande i Bonöe-Stån - Den iS April, 15 dets beslut, helst Riddarhus-Cassan kan behöfva denna besparing;* men hvad Sfer. angår frågan att nu bestämma Aflöningar för kommande Riksdagar, så anser jag, då Riksdagsordningen i den af mig åberopade §. innehåller, att en efter Arbetet vid hvarje
Riksdag lämpad vedergällning skall tilldelas, något visst härutinnan ej kunna nu föreskrifvas; och kan således någon minskning för framtiden, i min tanka, icke vinnas , utan genom exempel.
I alla fall är hvad Stats-Utskottet föreslagit för hvar och en grad ganska genereust.
Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade till alla delar gilla Herr LandtMarskalkens samt Herrar Talemäns den 4 sistledne Februarii upprättade Förslag till Arfvoden och Tractamenten.
Ja och Nej, Hvarefter Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde Proposition till bifall af Stats-Utskottets ifrågavarande Betänkande , hvilken Proposition med Ja besvarades.
Anmältes och emottogs Herr Hof Cancelleren m. m.
Friherre af Wetterstedt hvilken å Kongl.
MajrtS höga vägnar aflemnade dess Nadina Skrifvelse till Riksens Ständer, angående Tullgarns Kungsgårds framtida användande.
Gifven Stockholms Slott den 17 Martii ldi8- Den ig April Herr Grefven och Landt Marsh al} en anmodade Herr Hof-Cancelleren, att till Kongl. Maj:t framföra Ridderkapets och Adelns underdåniga vördnad och tillgifvenhet.
Sedan Herr Hof-Cancelleren blifvit på vanligt vis utbeledsagad, upplästes följande:
Utdrag af Protocollet öfver Kammar-Ärenden, hållit inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet på Stockholms Slott, den 17 Martii I8i8* Tillförordnade StatsSecreteraren Friherre Ehrenborgh föredrog i underdånighet:
Riksens Ständers underdåniga Anmälan det Riksens Ständer beslutit att Kungsgården Tullgarn, med tillhörande Tnventarier och Lägenheter, skulle, efter Hennes Kongl. Höghet Prinsessan Sophia Albertinas dödliga frånfälle , tillfalla Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen, att under Dess lifstid innehafvas med full nyttjande rätt och på samma vilkor, som Hennes Kongl. Höghet Prinsessan den nu innehafver.
Maj:t sorn med synnerligt nådigt välbehag ansåg denna Riksens Ständers underdåniga Anmälan, deruti Kongl. Maj:t igenkände ett förnyadt uttryck af Riksens Ständers tillgifvenhet för Hans Kongl. Höghet Kronprinsens Person, täcktes i Nåder antaga Riksens Ständers beslut, att Tullgarns Kungsgård med Ben 18 April. 17 med Inventarier och Tillhörigheter skulle Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen tillfalla vid Hennes Kongl.
Höghet Prinsessan Sophia Albertinas dödliga frånfälle, att i Hans Kongl. Höghets lifstid begagnas, under enahanda förbindelser, som Hennes Kongl. Höghet Prinsessan den nu innehafver , derom Nådigt svar till Riksens Ständer skulle afgå, äfvensom Kammar-Collegium genom Bref härom underrättas.
Ex Protocollo E. v.
Stockenström.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets nu församlade Ständer, angående deras gjorde underdåniga Anmälan om Tullgarns Kungsgårds framtida användande.
Gifven Stockholms Slott ,den 17 Martii 18*8* Kongl. Maj:t har af Riksens Ständers der» 2 i denna månad aflåtne underdåniga Skrifvelse , i anledning af hos Riksens Ständer förekommen fråga om framtida användandet af Tullgarns Kungsgård, inhämtat, huruledes denna Kungsgård, hvilken, efter Kongl. Majit» Kärälskelige Herr Faderbroder, Hans Kongl. Höghet Hertig Fredric Adolphs död, åter tillfallit Kongl.
Majit och Kronan , i stöd af Kongl. Brefvet den 1 Junii I807 , blifvit, med vissa vilkor och förbehåll, till Kongl. Maj:ts Kärälskeliga Faster, Hennes Kongl. Höghet PrinRidd. och Ad.
Fröt. V 3. a Afd. 3, 4* i8 Den ig April. sessan Sophia Albertina , under Dess lifstid olverläten till full disposition och åtnjutande af alla derutaf flytande Inkomster; och erne. dan, vid ett sådant förhållande, Riksens Ständer ansett något hinder icke möta för deras förordnande om ifrågavarande Kungsgaid, dä den, efter Hennes Kongl. Höghet
Prinsessan kan blifva ledig, samt dessutom harvid den serskildta omständighet skall förekomma, att så framt Riksens Ständer icke nu på förhand fastställa, huru med samma Kungsgård, efter He nnes Kongl. Höghets död bör fötfaras, dispositions-rattigheten deraf möjligen skulle kunna dem betagas, enär, enligt Författningarnes föreskrift, Kongl.
Maj;ts och Rikets KammarCollegium åligger, att genast draga försorg om Utarrenderandet af sådana lediga KronoLägenhetcr; ty omförmäla Riksens
Ständer sig af sådana anledningar hafva fattat det Beslut, att, Kungsgården Tullgarn med tillhörande Lägenheter och Inventarier mä, efter Hennes Kon^l. Höghet Prinsessan Sophia Albertinas dödliga frånfälle, tillfalla Kongl. Majus Kärälskclige Herr Son, Hans Kongl. Höghet KronPrinsen, i Dess lifstid, med full nyttjanderätt och under enahanda vilkor, hvarmed Hennes Kongl. Höghet trinscssan, samma Kungsgård nu innehafver.
Majit uti denna Riksens Ständers underdåniga Anmäl n, igenkänner ett för. ny^at uttryck af Riksens Ständers tillgifvenhet för Kongl Maj.-ts Kafälskelige Herr Sön, Hans Kongl. Höghu Kion- Pr insen, vill Kongl. Majrt
Dt» 18 April. 19 med förklarande af Dess synnerliga Nådiga välbehag öfver Riksens Ständers i ofvanherörde matto vidtagne beslut, i följd häraf hafva niedgifvit att, på sätt Riksens Ständer erbudit Tullgarns Kungsgård med Inventarier oeh Tillhörigheter må , vid Hennes Kongl.
Höghet Prinsessan Sophia Albertinas död, tillfalla Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen , för att i Dess lifstid begagnas, med de förmåner och förbindelser, hvarmed Hennes Kongl. Höghet Prinsessan samma Kungsgård nu innehafver och besitter:
Ofch jemte det Kongl. Maj:t vill Riksens Ständer om detta Dess Nådiga Förordnande underrätta, låter Kongl. Majit äfven nu Nådigt Bref härom till Dess och Rikets Kammar-Collegium afgå.
Majit förblifver Riksens Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Casp. W.
Majits Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständer , angående deras i underdånighet gjorde Anmälan om Tullgarns Kungsgårds fram* tida användande.
Lades till Handlingarne. 20 Deh ig ÅpiH.
Föredrogs å nyo Stats-Utskottets under N:o 133 afgiftie, samt den 7 dennes på bordet lagde Utlåtande, i anledning af Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition angående reglerande af de Kongl. Hofvens Stats-Summor.
Herr Skjöldebrand, Pehr Eric, uppläste följande : \ \\ 1 "
Då otvifvelagtigt de flere värda Ledamöter, hvilka ofta innom detta Stånd yrkat högsta möjeliga betänksamhet vid nya Anslags beviljande, och högsta möjeliga sparsamhet vid användandet af Allmänna Medel, ensamt haft ett prisvärdt afseende på den Skattdragandes be-' stånd, hvaraf så hufvudsakeligen Statens bestånd beror, kan jag för min del icke annat än gilla de driffjädrar, som varit deras ledare-, och lika med dessa värda Ledamöter, skulle jag önska upplefva den d3g, då i vårt Land, den Skattdragande i stället för åtagande af nya Utlagor, kunde erhålla lindring i de som nu trycka honom; men Mine Herrar! så långt är ännu icke nöden kommen hos någon Medborgare-Class i vårt Land och, så långt, vill jag hoppas den aldrig skall komma, att Riksens Ständer böra deraf anse sig berättigade till en besparings-principe, sådan, som den att, på någon enskildt Medborgares bekostnad, vilja söka sig en vinning, och aldraminst skulle -jag tro, att det kan förenas med det rättsbegrepp och det ädelmod , som alltid utmärkt detta Riks-Ständ, att vi skulle vilja bereda oss en besparing, vunnen från Enkan efter en af-j Den 18 April. 21 Jeden vördad Konung, hvars minne skall lefva, lika länge i hvarje sitt Fosterland älskande Svenskt bröst, som den Sjelfständighet, Han, från branten af fallet räddade, och, i valet af sine Thronföljare , för framtiden betryggade; och må man icke anse såsom en af Oss, redan gifven ersättning, för afstäendet af Contracts-rättigheten, allt hvad Hans Maj:t Konungen åt Hennes Majrt Enke-Drottningen lemnadt, på ett sätt, som fullbordadt sista länken i kedjan af de ädelmodigast möjligen uppfyllde Sonlige pligter.
Hennes Majit Enke-Drottningen har, då hon 1774 ankom till vårt Land, igenom ett lagligen upprättadt och sedermera stadfästadt Giftermåls-Contractj blifvit lofvad, vid händel* sen af dess inträffade Enke-tillstånd: i:o En årlig Underhålls-Summa, af 6o,ooa R:dr Banco. - • _ .. 1 ' ' 2:0 Wadstena Slott till Enke-Säte, som för detta ändamål borde, repareras, inredas, meubleras och förses med Husgeråds-persedlar. 3:0
Fri disposition ifrån dagen af Dess Enke-tillstånd. öfver Starby Kungsgård3 med deraf blifvande hela afkastning. 4:0 En Silfver-Service, 4 Vagnar, 3 anspann Vagnshästar samt 8 st.
Rid- och Vagnsklippare. 22 Ben 18 April.
Om mari nu äfven medgifver att, den Hennes Maj:t vid igiy års
Riksdag beviljade tillökning af lo,oco R:dr , varit Henne ämnad, blott såsom Regerande Drottning, till bestridande af den, dermed förenade kostsammare Hof-Hällning, och icke, såsom Enke-Drottning, mäste man likväl, Mine Herrar! icke förglömma, att vid jemförelse emelian Penninge»värdet och Varu-värdet, 60,000 R:dr B:co nu, icke motsvara hvad man, i händelse af Enke tillstånd, ämnade Hennes Majt, — att Rosersberg Slott, icke är af den beskaffenhet, att det iemnar Hennes Maj:t någon afkastning, utan tvärtom, fordrar en känbar årlig Underhållskostnad, och att uppfyllandet af allt, hvad Gifwrmäis-Contractet, utöfver årlige AnslagsSumman föreskrifver, troligen skaile fordra Utgifter öfyerstigande 300,000 R:dr B:co. — Jag vågar således lios Herr Grefven och LandtMarsk öken samt Hbgloflige Ridderskapet ödmjukeligen hemställa, om en årlig ersättning af 10,000 R:dr B:co, under Hennes Maj:ts lifstid , kan anses uppväga de kostnader, man vill undvika.
Hvar och en inser att, härmed skulle åsyftas en Statens vinst och i afseende på Stats-Utskottets antagne Principe, att spara allt hvad sparas kan och söka afböja alla slags nya utgifter, förklarar jag öppet att jag högaktar och gillar denna Patriotiska omsorg för den redan drygt beskattade Medborgaren, men skulle likväl önskat, att, man icke sökt vinna en besparing, tagen ifrån en Enke-Drottriing, hvilken, ehuru sjelf främling i vårt Land, likväl aldrig undetlåtit, att med våra nödlidan - Den 18 April. 2? de — våra, af ödet mäst vanlottade Samhälls, bröder, dela dess hopsparde, icke alltid så öfverilödige tillgångar, och, hvilken aldrig an. vändt sin verkningsförmåga på Dess Höga Gemål annorlunda, än till goda, lugnande och allmänt väl åsyftande ändamål.
Då hvar och en lätt kan uträkna , att, för annu en tillökning i ersättningen af 10,000 R:dr, nke tordras en halt skillings högre ärlig utgift af hvarje Mantalsskrifven Person, då säkerligen ingen Sveriges Innebyggaie skulle för en Ei ke-Drottning, kand och älskad lör välgärningar , vilja undandraga sig en så lindrig tillökning i Skatt, då synes rr ig att vi icke böra erbjuda Hennes Majit så beskaffade ersärtningsvilko , att, om också, tvungen af sm höga och adla grannlagenhet, Hennes Majit skulle anse sig föranlåten antaga dem, de otvifvelagtigt i Hennes hjerta skulle intrycka en djup smarta öfver liden oförrätt och öfver det hårda ödet, att se sig nödgad inskränka något af de barmhernghets Verk, Hon troligen ämnat till sina öfriga dagars sällhet och trust.
Jag vågar således i följd af hvad jag nu haft äran anföra, vördsammast föreslå, att, utöfver Hennes Majas stadgade Anslags-Sumtna af 60)000
R:dr om året, en årlig ErsättningsSumma af 20,000 R dr B:co må i ett för allt, Hennes Majit Enke Drottningen erbjudas, hvarigenom Starby Kungsgård, kunde, som hittilis förblifva under Statens dispositions och, fråsan I 24 Den 18 April. om förböjt Arrende eiler återlösande från Arrendatorn, blifva ett ämne för särskildt öfverläggning.
I händelse Herr Grefven och LandtMarskplken härom täckes göra Proposition, och detta skuile , jemte antagandet i öfrigt af Utskottets Betänkande vinna Ridderskapets och Adelns bifall, är jag öfvertygad att, om ett sådant beslut blef de öfrige RiksStänden tillkännagifvit, de deruti skulle sig förena, hel Ist derigenom icke någon annan förädring skulle blifva, i det redan beslutade antagandet af StatsUt-kottets Förslag, än en förhöjning, hvarmed ändock
Staten troligen skall vinna en besparing, dock mindre obillig.
Stael von Holstein , Corfitz Ludvig:
Den sist talande varda Ledamoten har föreslagit en tillökning uti Hennes Maj:ts EnkeDrotrningens årliga Underhålls-summa, men att Starby Kungsgård deremot måtte användas till Statens fördel.
En annan Ledamot yttrade i förra Plenum, att man borde respectera helgden af ett Conrract.
Häruti instämmer äfven jag; hvarföre och då jag ej af Stats-Utskottets
Betänkande kan fullständigt inhämta det åberopade Arrende-Contractets innehåll, jag får hemställa om icke en afskrift af berörde Contract må infordras, så att det beslut, som tages, må kunna lämpas efter Contractets ordalydelse.
Herr af Brinckman, Gustaf: Både Riksda - Den 18 dpril. a? gens snart förestående slut, de många betydliga Mål, som ännu återstå och förevarande Ärenders synnerliga vigt, betragtadt i dess sammanhang, tyckes mig hos Högloflige Ridderskapet och Adeln påkalla noggrann utöfning af den i Regerings-Formens 56 §. stadgade rätt, att pröfva de Anmärkningar, som emot Högloflige Stats-Utskottets Betänkande blifvit framställde.
En pröfning, som efter mitt begrepp, lika otvifvelagtigt kan afgöra om desse Anmärkningar förtjena återremiss, som den efter ordalydelsen i Grundlagen, kan sträcka sig till Förslagets directe antagande eller förkastande.
i Under denna synpunct förekommer först, en agtningsvärd Ledamots hemställning om uppskof med ifrågavarande anslag; tills Finsa* ce planen blifvit utvecklad och bestämd.
För min del kan jag icke godkänna den grund , hvarifrån hemställningen utgått.
Hvarken den Finance-plan, förenade Stats-och Banco-Utskotten afgifvit, eller de många Systemer, som i anledning deraf blifvit tillvägabragte, gifva eller rimligen kunna gifva hopp om en Myntförbättring, så hastigt verkande att dess numeraire genast skulle förandras.
— Tvärtom instämma alla deruti, att Röre!se-Capitalet i det närmaste skall blifva oförändradt och i sådan ställning är det för mig omöjligt att inse huru Stats anslagen mera i det ena än det andra möjeligen kunna förminskas.
Först då väl beräknade och lyckligt utförde Den ig April. anstalter hunnit sätta Mynt-värdet och Varuprisen, i ett jemnare förhållande, kunna StatsutgiFernes nedsättning möjligen äi>a mm.
Men dertill torde ännu Decennier erfordras.
Den andra Anmärkningen af flere Ledamöter, yppad och understödd, härleder sig ifrån skillnaden emellan den till Hennes Kongl. Majit Enke
Drottningen utlofvade och den nu anslagne underhalls summa , betragtad efter dess inre valeur.
Jag medgifver att denna fråga är särdeles ömtålig.
Jag känner innom mitt eget bröst, och alla innom detta Riddarhus delar visserligen med mig den lifligaste förbindelse till under, dånig vördnad, för Hennes Maj:ts stora egenskaper; till djup innerlig tacksamhet för Hennes Kongl.
Maj:ts hulda omsorg om en alldrig nog saknad Konungs dagar.
— Men jag är också fullkomligen öfvertygad, att Hennes Maj:t Enke-Drottningens höga själ och ädla tänkesätt, icke tillåta större fordringar af Svenska Folket än det kan åstadkomma, efter så många förluster af Land och National-välmäga, efter så mångå af tidens händelser tillkomne behof och Utskylder — och jag är lika förvissad att StatsL'tskottet med dess underdåniga tillgifvenhet för Hennes Majit visserligen gått så långt, som Utskottets omtanka för Statens bestånd, som den yttersta beräkning af möjelige tillgångar, någonsin medgifvit.
Dea tredje Anmärkning, som egcnteligen an* Ben iS April. *7 går Arrendet å Starby Kongsgård , besvaras till dess allmänna åsigt af 18lo års Riksdags Beslut, hvarigenom detta Arrende med flere dylike, efter Contracterne bibehållas, endast att de i stället för Penningar, skulle förvandlas till Spannmål efter Markegång, och kan fråga om Contractets bestånd för denna Kongsgård skäligen äga rum, tillhörer den icke Riksens Ständer, utan vederbörande Auctoriteters granskning och afgörande.
Af allt detta slutar jag; att ingen gällande anledning till rättelse eller förändring i Statsutskottets Förslag, sig företer och att följagte. ligen ingen Aterremiss deraf är nödig.
Jag har dessutom ett skäl , hvaruppå jag utbeder mig att fä fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet, det nemligen:
Att Hans Majit Konungens och Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens Hofhållnings-Utgifter äfven äro i detta Förslag innefattade.
Jag är ganska säker derpå, att Ridderskapet och Adeln ingalunda vilja vara de sista, att i den delen med Stats-Utskottet instämma och jag anhåller vördsamligen om Högvälborne Herr Grefvens och Landt-Marskalkens
Proposition tilt bifall å Utskottets Betänkande.
Friherre Löjvenskjöld, Salomon:
Jag anhåller att få veta om Hennes Maj:t Enke-Drottningen blifvit hörd öfver den af Utskottet föreslagna förändring uti Hennes Maj:ts GiftermålsContractj har sådant ej blifvit iakttagitjår jag 38 •
Dett iS April, erindra om nödvändigheten deraf, innan något beslut af Riksens Ständer fattas.
Herr Pahlman, Otto Fredric: jag känner ej huruvida den Ledamot, sorn j dag yttrat att Stats-Utskottet iakttagit en olämpelig besparings priucipe i afseende å den föreslagne ärliga underhålls.Summan för Hennes Maj:t Enke.
Drottmngen, är befullmägtigad att förklara Dess Höga missnöje; men i anledning af den gjorda frågan om Hennes Majit blifvit i amner hörd, får jag vördsamt upplysa, att innan beslut härom i Stats Utskottet fattades, Utskottet af skyldig vördnad för Hennes Majit, genom Ordföranden inhämtat Hennes Majits tankar.
Majit har dervid i Nåder behagat förklara sig nöjd med den af Stats-Utskottet föreslagne förändring i hvad Hejrads-Contractet innehåller.
Men skulle Hennes Majit nu fordra samma Contracts uppfyllande, så måste det ske, och Riksens Ständer då gå i Författning om Wadstena Slotts iständsättande och Meubierande samt att accord med nu varande Arrendatorn af Starby Kungsgård om Arrendets upphörande må trätfas.
Jag anser mig härvid äfven böra erindra, att dä Hennes Majit försäkrades att såsom Enke-Drottning erhålla en årlig Summa af 6o,ooo Ridr, utgjordes Statslnkomsterne äfven af Finland.
Riket har sedermera blifvit till -j-idel förminskadt.
Efter strängaste rättvisa hade således underhållet snarare skolat nedsättas än förhöjas; men hvartill Utskottet, förvissadt om Riksens Ständers önskan att för Hennes Majit anslå så stor Suni.
I Ben ig April. 3 9 ma, som tillgangarne möjligen medgifva, likväl icke gil vit anledning; dessutom kan, såsom jag i förra Plenum anfört det med Sverige förenade Brödra-Riket icke undgå, att då Hennes Maj:t också varit Regerande Drottning öfver Norrige, äfven deltaga i Hennes Maj:ts Hofhållning såsom Enke-Drottning.
I anledning af gjorde yrkanden om Återremiss, får jag förklara, att jag äfven är af den tankan att Åter-remiss bör medgifvas, så vida de Anmärkningar, som blifvit framställde. hindra antagandet af ett Betänkande, roen några så be.sk»ifade
Anmärkningar har jag icke hört här göras och jag instämmer således med Herr af Brinckman uti begäran om Proposition till bifall af Utskottets utaf Preste- och Borgare-Stånden redan antagne Betänkande.
Herr Grefven och Landt Mar skalken tillkännagaf, att eniigt nyss ankommen underrättelse Bonde-Ståndet äfven bifallit St3ts-Utskottets Betänkande, med tillägg att Bonde-Ståndet önskat, det Statens tillgångar kunnat medgifva anslåendet af en högre Summa åt Hennes Mäj:t Enke-Drottningen.
Friherre Stael von Holstein, Corfitz LudvigOm jag rigtigt fattat Stats-Utskottets förevarande Betänkande, har Utskottet föreslagit, att Arrendatorn af Starby skulle erhålla ersättning för förlusten af Arrendet.
Jag har för längesedan sett det för nuvarande Innehafvareos Fader, Assessoren Vult von Steijern uti 33 Ben 18 April. färdade Arrende-Contract om denna Egendom, och vill minnas att det är så ställt, att när Högstsalig Hans Majit Konung Carl XIII atlidit, skulle nytt Arrende uppgöras.
Med säkerhet påminner jag mig att Starby var undantagit uti Ständernas Förordnande år igio, angående de andra Kungsgårdar ne, på den grund att densamma af ålder varit bestämd för en Inrättning att väfva Damasch.
Som enligt min tanka, det är nödigt att helgden af Contracter iagttagas och att deras ordalydelse bör vara enda rättesnöret, får jag hemställa om icke nu förevarande Betänkande rr.å återremitteras, med anmodan till Utskottet, att, jemte återrcmissens besvarande, tillika insända omförmälde Contract.
Herr Skjöldebrand!