Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag vidblifver således att den ifrågavar. voteringens åläggande och utgörande efter markegång är orättvist.
Gr. von Platen har yttrat, att det ej skulle blifva stor skilnad för dessa oroterade hemman att betala vacance-afgift efter markegång, emotden afgift som de ifrån idia betalt, nemi. 12 r;dr per hemman.
Jag härutur 1840 års markegångstaxor gjort ett utdrag, utan att dervid upptaga passevolance-afgiften, hvilken numera af Ständerna, med Konungens sanction, är beslutad att utgå af bevillningen; jag har deraf funnit, alt då man inom Orebro län i vacance-afgift erlägger 43 r:dr 3i sk. och i Malmöhus län 46, så uppgår utgiften för samma prestation, nemi. en soldats uppsättning i Upland till 77 r;dr och i Stockholms län till 89 r:dr, således i det sednare länet mer än dubbelt emot i det förstnämnda.
Om man antager, att, efter vanliga förhållandet, två hemman äro indelta till en soldat, så kommer vacance-afgiflen i Örebro län för hvarje hemman att utgå med circa 22 och i Stockholms län med 45 r:dr, hvilket visar en ganska stor skilnad emot den år 1812 ålagda rotefrihetsafgiften af 12 r:dr b:co.
Detta förhållande i afseende å olikheten länen emellan är så märkvärdigt, att det förundrar mig att Ständernes uppmärksamhet ej förr derpå blifvit väckt, och jag hoppas, att, då de blifvit upplyste derom, rättelse måtte vinnas; och som flere talare yttrat sig för ålerremiss, så yrkar jag att Utsk:n i händelse deraf mätte inkomma med förslag till bestämda föreskrifter och grunder, efter hvilka deputerade, vid markegångssättningen, skola värdera vacance-afgiften.
Jag finner en förökad nnledn. till denna begäran af den omständighet, alt ägare till roteringsskyldiga men oroterade hemman icke äga rätt, om de finna markegångssättningen för hög, att uppsätta soldat, utan måste ålnöjas med att betala den vacance-afgift, som deputerade utsätta.
Jag föreslår äfven, att, då Utsktn inkomma med bestämda grunder för markegångssättningen, dessa må blifva fotade på de ursprungliga knektecontraclen, såsom de enda, hvarefter markegångssättningen å rolevacunce D c ii i5 April e. m.
Lör beräknas; ty allt hvad derutöfver ålägges och betalas, har tillkommit antingen genom maktspråk å Ständernes sida, eller ock förmedelst högt uppdrifna contracler mellan soldater och rotehållare.
På dessa skäl förnyar jag min begäran om återremiss af betänkandet.
I anledn. af Hr Tersmedens sista yttrande är det nödvändigt, att jag lemnar en upplysning.
Ilan har sagt, att det icke vore beroende af rotehållare att fä utgöra rotering in natura eller efter markegång, utan att detta bestämmes af roteringscommissionerna.
Så är likväl icke förhållandet, ty inga andra utgöra vacance-afgift, än de, som ej kunna utgöra fulla rotar, och Hr Tersmeden vili väl icke, skulle jag förmoda, att man skall prestera halfva menniskor, halfva soldater.
Om fulla rotar finnas, då skola de utgöra rotering in natura, men roteandelar, eller delar af hemman, som ej kunna sammanslås lill hela rotar, såsom varande för långt ifrån hvarandra skiljda, de erlägga vacanceafgift.
Ad. behagade bifalla Stats- samt Allm.
Då Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna att ja öfverröstat nej, begärde Hr Tersmeden votering.
Upplästes till justering och godkändes följande voterisproposition:
Besvärs- och Ekon.- Utsk:ns utlåt.
N:o 160, voterar den det ej vill, voterar nei; Vinner nej, anser R. o.
Ad. de vid ofvannämnda utlåt.
N:o 160 gjorda anmärkntr föranleda dess återremitterande.
Efter voteringens slut, befunnes rösterne hafva utfallit, som följer: Ja — 46.
Hr Tersmeden reserverade sig emot beslutet på de grunder han förut anfört.
Hr Munck af Rosenschöld, Nils Rudolph, reserverade sig äfven emot det fattade beslutet.
Visserligen har vid föreg:de riksdagar rolehållarnes rätt beklagligtvis blifvit illa bevakad, men, efter mitt förmenande, vid ingen riksdag sämre än vid denna.
Genom Ständernes beslut vid 1809 och 1810 årens riksdagar bestämdes, att all jord, som då Den i5 April e. m. 53 icke drog ordin, rotering, skulle, utan afseende å dess beskaffenhet, med extra rotering beläggas.
Vid alla riksdagar derefter, ända lill den af år i8?,3, var aldrig fråga om annat än extra rotering, och uti skriftvexlingarna i ämnet de båda statsmakterna emellan nämndes aldrig ett enda ord derom, att med ordin, rotering betunga ifrågavar. oroterade jord.
Men vid 1823 års riksdag, efter af K.
M. derom meddelad propos., beslöto R.
St. att, enär man vid föreg:de undersökningar fått reda på åtskillig oroterad jord af kronoskatte- och frälsenatur, sådan oprivilegierad jord skulle vid roteringsfö'rrättningarna från den s. k. privilegierade jorden ”afskiljas”, d. v. s. särskildt behandlas; och detta Ständernes beslut har man tydt så, som skulle ifrågavar. jord redan blifvit förp
I ig t ad alt i ordin, roteringen taga lika stor del, som den af ålder roteVade jorden.
En sådan tydning af nämnda beslut kan jag för min del icke medgifva vara riktig, enär jag omöjligen kan finna, att beslutet om ifrågavar. jords afskiljande eller särskilda behandling var detsamma, som ett beslut om dess beläggande med ordin, rotering.
Då Ständerne sedan vid 1834—35 årens riksdag yttrade, att sådan oprivilegierad jord skulle betala vacance-afgift, tror jag icke att Ständerne bestämde huru mycket denna vacanceafgift sknlle utgöra.
Jag styrkes i denna min öfvertygelse deraf, att K. M. i Dess propos. vid denna riksdag till Ständerna öfverlemoat att bestämma till huru stort belopp denna afgift framdeles skall utgå.
StatsUlsk. har nu i delta betänk., hvarå man nekat återremiss, ansett att sådan oprivilegierad jord skulle betala lika dryg vacance-afgift som de gamla rotarne.
Flere talare hafva sagt att detta icke är obilligt.
Jag vill nu icke onödigtvis ingå i någon vederläggning af detta omdöme, öfverlemnande sådant åt framtiden, som kanhända innan kort kommer att deremot lemna de kraftigaste argumenter.
Jag inskränker mig således till att mot R. o.
Ad:s nu fattade beslut reservera mig och hoppas att Stats- och Ekon.Utskrn, oaktadt R. o. Ad., utan afseende å vigten af de nu gjorda anmärknma, nekat återremiss af betänk., likväl, sedan 2:ne
Stånd återremitterat detsamma, icke finna sig af 2 Stånds bifall till betänk, förhindrade att ånyo pröfva frågan och noga undersöka de anmärkntr, som jag tror i ganska allvarsam anda blifvit af de återremitterande Stånden afgifna.
Besvärs- och Ekon.- Utsk:ns den 17 sisth Mars och den 3 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 161, i anledn. af K.
M:s nåd. skrifvelse ang:de den tillökade ordin, båtsmansroteringen inom en del län.
Då Ståndets majo ritet, genom sitt nyss fattade beslut, fästat så litet afseende vid de aumärkn:!', som af minoriteten i motsatt riktning 54 I) e n i5 April c. m. blifvit afgifne, att denna majoritet icke aktat nödigt att ens bevilja en återremiss af betänk., hvilken vägran synes bevisa en temmeligen långt drifven illiberalitet emot deri un - derlägsna meningen, så är det icke att förvänta, att ifrågavar. betänk., som afhandlar samma sak som det förra, skall få åtnjuta en annan behandling, då Ståndets majoritet ej fästat afseende derpå att BondeSt. återremitterat betänk., såsom det Stånd, hvars rätt hufvudsakligen och till största delen är hvilande på utredning af denna fråga.
Då sådant icke kunnat inverka till något annat beslut, än det, som visat sig, eller att återremiss blifvit nekad, så skulle det säkerligen vara förgäfves att söka vinna ett annat mål, utan anser jag mig hafva uppfyllt min pligt att bevaka de skattskyldiges intresse, då jag till StatsUtskts ledamöter af R. o. Ad. tager mig friheten ställa den vänliga och ödmjuka anhållan, att de åtminstone behagade visa, att ej, genom obestämda förfoganden, de afgifter, till hvilka hemmanen äro fallne, må räknas retroactivt, ty derigenom skulle de olycklige skattskyldige underkastas en total undergång.
Oaktadt R. o. Ad. nekat återremiss på det förra betänk., tager jag mig likväl friheten alt fästa uppmärksamheten dervid, att, genom ett R.
St:s beslut, för några månader sedan fattadt, en princip redan är stadgad i afseende på voteringen i ett af de län, sorn äro nämnda i detta betänk., och som strider emot det beslut, som Stats- och Ekon.Utsk:n i detta betänk, framlagt.
TJti Stats- och Ekon.Utsk:ns betänk.
N:o 84, i anledn, af väckt fråga om inställande af den de utsocknefrälseheinmannen i Halland ålagda rotering, hafva Utsk:n tillstyrkt, ”alt R.
M. täcktes genom nådig kungörelse förklara, att alla de åtgärder, som blifvit vidtagna för de Halländska utsockne-frälsehemmanens ordin, rotering, endast äro att anse såsom förberedande undersökningar i frågan; att dessa åtgärder icke grundlägga något slags anspråk till påförande af sådan rotering eller deremot svarande afgifter, och att således utgörandet af ständig rotering för omförmälda hemman icke kan ifrågakomma med mindre K. M. gemensamt med R.
St. finnér dessa hemman böra en dylik tunga utgöra.”
Detta betänk, är bifallet, efter hvad vi veta, af 3:ne Stånd, och detta är således ett R, St:s beslut.
Nu hafva likväl de förenade Stats- och Ekon.- Utsk:n i det ifrågavar. betänk, ibland annat föreslagit, att inom Hallands län rotevacance-afgiften skall utgöras, utan afseende derå alt längderne å den tillökade nya roteringen inom detta län ännu icke blifvit i föreskrifven ordning prof* vade och fastställde.
Jag hemställer således, huruvida del icke är nödigt, på det att icke Sländerne må besluta alldeles olika i en lika sak, ali delta betänk, återremitteras, på di l alt Ulsk:n malte rälta ordalagen i detta betänk, efter det af Ständerna redan bifallna betänk.
Den i5 April e. m, 55 Hr Tersmeden, Garl Reinbold, förenade sig nied Hr Dalman.
Frih. Cedersirö‘m, Jacob:
Det må vara Hr Dalman Förbehållet att finna motsägelse mellan en Ständernes föregående skrifvelse och det tillstyrkande, sorn StatsUtsk. gjort.
Den värde ledamoten lärer tro, att inom provinsen Halland icke finnes annan oroterad jord än utsockne-frälsehemman.
Om så vore förhållandet, så hade Hr Dalman rätt, men att så icke är, derom kan han vinna fullständig upplysning, om han behagar stiga upp i Kammarcollegium och skåda i jordeboken.
Ifrågavar. sak ang:de de Halländska hemmanen kommer naturligtvis att behandlas af Konungen, så snart Ständernes skrifvelse kommit Konungen tillhanda, hvarefter Ständerne hafva att afvakta svar, och då detta svar ankommit, blir det tids nog att tala derom.
Detta har deremot ingenting att skaffa med den andra frågan, ty sedan Ständerne beslutat uppskof med noteringen i afseende på de s. k. utsockne-frälsehemmanen i Halland, så faller det af sig sjelft, att innan denna fråga blir reglerad, kommer ej heller någon definitiv rotering i fråga, och någon vacance-afgift ej heller att erläggas; men för de öfriga slagen af hemman inom Halland torde bästa Hr Dalman tillåta, alt samma grunder i detta afseende blifva följda, som i det öfriga Sverige.
Jag förmodade icke, att det skulle vara Frih.
Cederström, som President i K.
Kammarcollegium, obekant, att roterings-commissionen hade föreslagit att alla utsockne-frälsehemman i Halland skulle uppföras i ordin, rotering.
Delta är förhållandet; och om således Stats- och Ekon.Utsktns betänk, skulle blifva en R.
Sits skrifvelse, så följde deraf, att de i roteringslängderna uppförde utsocknefrälsehemmanen i Halland skulle betala rotevacance-afgift.
Enär nu Ständerne i en föregående skrifvelse hafva hos Konungen anhållit, alt förenämnde hemman icke må underkastas ordin, rotering, så hemställer jag, huruvida icke det skulle strida deremot, att nu, utan att undantaga dessa hemman, hemställa till Konungen, att alla de af roterings-commissionen i roteringslängderna upptagna hemman skulle beläggas med vacance-afgift.
Jag kan ej finnaj annat, än att detta skulle innebära en uppenbar motsägelse och kan ej inse någon våda uti, att detta blefve tydligare uttryckt i det betänk., som Utsk:n, efter en återremiss från R. o. Ad., skulle komma att afgifva, och att således den ena skrifvelsen af Sländerna, ang:de utsockne-frälsehemmanen i Halland, måtte komma i någorlunda öfverensstämmelse med den sednare skrifvelsen, angtde rotering i allmänhet, då nemi.
Ständerne otvifvelaktigt fattat ett särskildt beslut hvad angår utsockne-frälsehemman.
Jag finner således icke att jag har för stort anspråk, då jag yrkar återremiss för att få meningen tydligare uttryckt. 56
Den i5 April c. m. Gr. von Platen, Baltzar:
Om R. o. Ad. skulle linaa någon otydlighet i betänk., så kan jag visserligen ej annat än önska att det måtte återremitteras; men då det vore ett oförsvarligt förbiseende af Utsk:n att inom så kort tid hafva handlagt tvänne mål af lika beskaffenhet och afgjorl frågorna olika, så nödgas jag anhålla att med några ord få i prol. antecknadt, att jag icke (och jag tror Utsk:ns ledamöter på samma vis) kunnat finna den tvetydighet, som Hr Dalman velat se, och delta på den goda grund, att, då denna afgift endast drabbar den jord, som är ordin, rotering underkastad, men Halländska utsockne-frälsehemmanen äro derifrån undantagna, så kan ej heller denna afgift komma att drabba samma hemman, innan de blifvit ordin, rotering underkastade.
Jag skulle varit ganska tillfredsställd, om Gr. von Platen lyckats göra samma tydlighet gällande i TJtsk:ns betänk, som i det yttrande han här afgifvit; men Utsk:ns betänk, är beklagligen icke så uppstäldt som Hr Grefven framställt saken.
Utsklns betänk, innehåller, att rolevacance-afgiften skall utgå utan afseende derpå, att längderne å den tillökade nya roteringen ännu icke blifvit i föreskrifven ordning pröfvade och fastställde.
Utsk:n göra således rotevacance-afgiften beroende af roteringslängderna, och enär dessa längder upptaga utsockne-frälsehemman i Halland såsom underkastade ordin, rotering, så följer deraf, att om detta betänk, bi fa 11 es, så skulle dessa hemman, oaktadt roteringslängderna icke voro pröfvade och fastställda, vara underkastade ordin, rotering och följaktligen skyldige att erlägga vacance-afgift.
Det är visserligen sannt, att de ord, sorn Hr Dalman anfört, finnas i Utsk:n tillstyrkande; men der finnas också några andra ord litet ofvanföre, dem som Hr
Dalman citerat, och hvilka torde borttaga ali tvetydighet och visa att hvad Gr. von Platen nyss anförde är Utsk:ns tanke.
Der står, sedan Utsk:n tillstyrkt att R.
St. för deras del malte gilla och fastställa den efter uppgjorda roleringslängder verkställda roteindelningen inom Stockholms, Gottlands, Södermanlands, Upsala, Östergöthlands och Elfsborgs län, (här nämnes icke Halland) ”det R.
St. anse, att för sådan jord må, der för densamma icke utgöres verklig rotering, i öfverensstämmelse med K. M:s den 18 Januari 1834- afgifna, samt af R.
St. den 10 November samma år bifallna propos. derom, erläggas rotevacance-afgift på enahanda sätt och efter samma grunder, som från och med år 1835 ägt rum och således äfven för rotar eller rotedelar, hvarmed den ordin, roteringen blifvit tillökad eller ytterligare kommer att tillökas inom Blekinge, Calmar, Hallands, Götheborgs och Bohus, Gefleborgs och Wester Norr - 3 Don ir> April c. m. *7 Norrlands län.”
Här slär uttryckligen, att det är ordin, rotering hvarom ar fråga.
Om nu genom ett annat beslut är niimndt, alt vissa hemman inom ett af dessa län äro fritagne från ordin, rotering, så kunna icke heller dessa hemman, efter mitt sätt alt fatta, inbegripas ibland de hemman, sorn äro ordin, rotering underkastade, ty ordin, rotering kan icke, i alla liders tider, blifva något annat än ordin, rotering.
Man må deducera huru som helst, så står det dock fast att det är olämpligt, att Ständerne ang:de samma ämne till K.
M. aflåta tvänne särskilda skrifvelse!-, sägande i den ena, att de befria de Halländska s. k. utsockne-frälsehemmanen ifrån rotering; och i den andra, att de en sådan rotering dem ålägga.
Mig synes äfven, att, om föreskriften på det ena stället är allmän och på det andra speciel, det i alla fall blir olämpligt att framkomma till Konungen med 2:ne i strid till hvarandra slående skrifvelser.
Det undantag från skyldigheten att utgöra rotering, som är de Halländska s. k. ulsockne-frälseliemmanen medgifvet, hade åtminstone bort vara omförinäldt uti förevarande betänkande.
Örn det förhölle sig som Hr Rosenblad trott, att de s. k. utsockne-frälsehemmanen i Halland icke voro förklarade att vara underkastade ordin, rotering, så hade han rätt, men då de, enligt roterings-commissionens omdöme, äro rotering underkastade, och roteringslängderne ingått lill vinnande af Konungens fastställelse, så följer deraf, att, om denna roteling icke är fastställd af Ständerna, hvilket den icke är, eftersom Konungen ej aflåtit propos. derom, dessa hemman likväl tillhöra den cathegori, som Utsk:n förutsatt i de sista raderna i sitt utlåt., nemi. att de kunna åläggas rotevacance-afgift, utan afseende derå att roteringslängderne icke blifvit pröfvade och fastställde.
Det är just delta förhållande, som är i fråga hvad Halland beträffar, och jag hemställer huruvida det ej må anses som en otydlighet, att Ständerne i en skrifvelse säga, att de afrotelingscommissionen i Halland till ordin, rotering indelta rotar icke äro underkastade ordin, rotering och fördenskull icke böra erlägga vacance-afgift, nien sedan i ett annat betänk, generell säga, att alla de hemman i Halland, som af roteringscommissioneu äro upptagna i roteringslängden, skola kunna underkastas ordin, roteling utan afseende på att roleringslängderne icke äro pröfvade och fastställde.
Jag finner häruti en motsägelse, åtminstone en tvetydighet, och det måtte väl ej vara ett för stort anspråk, att få denna tvetydighet utredd.
Hr von Hohenhausen, M icha e I S i I v i u s :
För min del tror jag Hr Dalman skulle hafva rätt, derest roteringslängderna varit fastställda och Ständerne begärt att rotering skulle 24 11. 8 5S Den i5 April c. tn. ske; men sorn dessa längder icke äro fastställda, ser jag ingeri möjlighet att något misstag kan komma att äga rum, eller att någon tvetydighet örn Ständernes begge skrifvelser skall kunna uppstå.
Hur äro a:ne särskildta fall i fråga; det ena angår utsoekne-frälsehemman , och det andra alla öfriga hemman, hvilka ej ingått i rotering.
När nu roteringslängderua icke äro fastställda, så finnes ingen anledn. att någon auctoritet skulle tillämpa desamma.
Hr Rosenblad-, Till ytterligare upplysning anhåller jag att få uppläsa K.
M:s skrifvelse rörtde detta ämne: ”K. M. har derjemte nådigst förklarat, att, då den nya roleindelningen i vissa län antingen icke medhunnits lika fort, som i andra län, eller varit underkastad förändringar, hvaraf möjligen skulle kunna dragas den slutföljd, att den tillökade roteringen förr kom att drabba de län, hvilkas roteringsverk redan afslutats, än dera, för hvilka sådant ännu icke medhunnits, det beror på R.
St:s pröfning, huruvida de nya ordin, rotar eller spridda rotedelar inom blekinge, Calmar, Hallands, Götheborgs och Bohus, Gefleborgs och Wesler-Norrlands län, hvilka, på grund af upprättade, men hittills icke fullständigt granskade eller fastställda roteringslängder, tillkommit, skola, före nästinträfFande riksdag, en lika vacance-afgift till statsverket erlägga, eller om dermed uppskjutas bör, tilldess K. M:s nåd. propos., i hvad sistnämnda län rörer, hunnit att af R.
St. vid deras nästintiäffande sammanträde granskas och fastställas.”
Häiaf synes tydligt, att för dessa län inga roteringslängder äro fastställda.
När nu Ständerne hafva för sin del förklarat, att icke utsockne-fräseheminan inom Halland, böra deltaga i ordin, roteringen, så är ju att förutse, att icke den blifvande fastställelse!) af roteringen inom Halland kan omfatta utsocknef rä
I se h emin a nen derstädes.
[Ir Dalman: UtsK:n hafva icke föreslagit att med vacance-afgiftens uttagande skall uppskjutas intilldess att roteringslängderne blifvit fastställde, utan tvertom föreslagit att vacance-afgiften skall utgå utan afseende derå, att längderne ej blifvit pröfvade och fastställda, och således förfaller Hi' von Hohenhausens anmärka.; ty om Konungen skulle behaga fastställa roteriugslängden för provinsen Halland, så skulle denna vacance-afgilt utgå, oaktadt denna fastställelse icke ägt rum när Ständei ne alläto sin skrifvelse till K. M. Jag hyser visserligen den förhoppning, att Konungen skall, vid pröfning af roteriugslängden för Halland, göra afseende på Ständernes skrifvelse, som innehåller, att .Ständerne icke anse dessa ulsockne-hemman vara underkastade ordin. roteling; men det qvarstår likväl en motsägelse i Ständernes skrifvelse, alt de icke i den sednare skrifvelsen omförmäl t den föregående, som undantager den största mängden al hemman och just dem som varit afsedda i K
M:s D e ii i5 April e. m. 59 propos., afbiten utan kännedom om Sländernes Iieslut i ärendet, emedan ganska många liemman inom Halland blifvit med ordin, rotering belagda utom de s. k. utsockne-frälsebemmanen.
Het är således egentligen med afseende på eonseejvensen i Ständernes skrifvelse, som jag anser att detta betänk, bör återremitteras lill vinnande af mera tydlighet oell klarhet i uttrycken.
Besvärs- o. Ekon.Ulsk:ns utlåt.
N:o i6(.
Då Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna att ja öfverröstat nej, hegärde Hr Dalman votering.
Upplästes till justering och godkändes följande voler:sproposi! ion: »
Den sorn bifaller Stats- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.- Utsk;ns utlåt.
N;o 161, voterar ia» den det icke vill, voterar nej; Vinner nej, anser R. o. Ad. de vid Stats- samt Allm.
Besvärs- o. Ekon.Utsktns ofvannämnda utlåt.
N:0 161 gjorda anmärknrr föranleda dess återremitterande.
Efter voteringens slut, befunnos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja—35.
Nej —16.
Lades på bordet Lag- samt Allm.
Utskins utlål:n: N:o 64, i anledn. af erhållen ålerremiss å Utsk-.ns Le— tänk.
N:o 6, ang:de väckta frågor om disposition af häradsallmänningarna, deras förvaltning, samt Jägei istatens upphörande; N:o 65. i anledn. af väckt motion om härads-allmänningarnes förvaltande enligt samma grunder som kronoparkerna, samt 0111 utsyuingen derå. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. till 10 0111 aftonen.
Gu Dan i j April f. m.
Lördagen den 17 April i84i.
Juslerades 1 prot.utdr. för den i5 dennes e. m.
Justerades pleni*prot. för den 12 sistl.
Hrr Electorers lista till val af en ledamot att inträda i Bevilln.Utsk. under den ledighet, som blifvit beviljad N:o 702.
Hr Prytz, Lars Adolph, och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 678.
Hrr Electorers lista till val af en ledamot uti Ridd.Utsk. efter N:o 363.
Hr Coyet, Julius Carl August; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 1241.
Hr Palmcrantz, Joh. Mauritz.
Hr Frih. o. Landtm, lillkännagaf, alt Frih.
Cederström, Jacob, nu skriftligen inlemnat sin i sisth plenum väckta motion, hvilken nu upplästes, så lydande: ”Då det af Exped.Utsk. uppgifna förhållande af R.
St:s fattade olika beslut i frågan 0111 afskrifning af undsättningsskulder expedierades till K.
M. under den 22 Aug. sisth och den 20 Januari della år, hvarigenom, då i den sistnämnda skrifvelsen afskrifningsrält blifvit medgifven, när liufvudgäldenären, vid skedd undersökning, befinnes sakna tillgång, ulan afseende derpå, om borgen blifvit ställd och borgesmännen tillgång äga, samt slutligen, att hvad R.
St. sålunda beslutat icke må föranleda någon rubbning af hittills i nåder meddelade föreskrifter, i afseende på bildandet af en giundfond för sockne- och district-magaziner inom Westeroch Norrbottens Jan, då deremot i förstnämnda skrifvelse, angtde afskrifningar för sådana lån inom Kopparbergs län, afskrifning icke får äga rum, der borgen finnes vara ställd, med mindre tillgång hos så väl gäldenären som borgesman saknas; så och då skrifvelsen af den 20 sistl.
Januari gäller jemväl andra län än Wester- och Norrbottens och dessutom innefattar, att för sådana skulders gäldande gäldenärernes fasta egendom, behöfliga bohagsting, klädespersedlar, för jordbruket erforderliga kreatur och åkerredskap samt nödig säd till utsäde icke få i mät tagas, hvilket icke för provinsen Dalarne är fallet, får jag, för alt, om möjligt, bidraga till 1 eda i dessa R.
St:s stridiga beslut och till förekommande af giundade anledtur lill missnöje, sedan K.
M. till verk - Den 17 April f. m. 61 stiilligliet expedierat R.
Strs förenämnda alne beslut, i stöd af 56 §:n Riksd Ordn., väcka den motion, att, i händelse det beslut, som ligger till grund för skrifvelsen den 20 Januari detta år, skall blifva i allmänhet gällande, det må vinna tillämpning jemväl för Fahlu län, utan afseende på det redan i verket ställda beslut, som ligger till grund för R.