Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då jag vid riksdagens början biträdde Hr Råfelts motion, sä anser jag mig äfven skyldig tillkännagifva, att jag anser det anslag lill exercis, sorn StatsUlsk. föreslagit, vara högst otillräckligt; men då Konungens nåd. omtanka i afseende å Rikets tillgångar afhållit H.
M. att icke utsträcka fordringani, för flottans exercis iitöfver det angifna beloppet, mäste jag, vördande Konungens höga åsigter i ämnet, inskränka mig att till protocollet yttra min öfvertygelse, att denna summa är alldeles otillräcklig för sitt ändamål.
Uppå härefter af H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, framställd propos. biföll 11. o. Ad. hvad Ulsk. i denna del af 9 punkten tillstyrkt.
Sednare delen, ang:de Hr Durietz’ motion om anslag till 2 eller 3 yngre officerares underhållande i utländsk sjötjenst.
Jemväl denna del af punkten N:o 9 blef af R. o.
Jag vill blott begagna detta tillfälle, för ali, med den erfarenhet jag som Svensk
Minister haft under ett längre vistande i England, intyga, det alla de unga Svenska sjöofficerare, som under denna tid tjent i Engelska flottan, och hvilkas antal säkerligen uppgått till 30 å 40, tillvunnit sig de befälhafvares loford och bifall, linder hvilkas commando de stålt och att jag varit lycklig nog att få emottaga verkliga complimenter för deras uppförande.
Ehuru Engelska amiralitetet tagit för princip, att icke emplojera utländska sjöofficerare, så har det likväl såväl under Whig- sorn Tory-ministererne derutinnan gjort undantag för Svenska sjöofficerare, som alltid blifvit emottagna med öppna armar.
Jag har helt nyligen fält emottaga bref från Amiralen Sif Henry Seijmour, som säger mig, att Lieutenant Petterson, som tjenstgör å dess amiralsskepp, tillvunnit sig hela besättningens välvilja och tillgifvenhet, hvarföre han nyligen blifvit befordrad lill Mate, hvilket är ganska sällsynt för en utländning.
Det är blott detta jag velat nämna som en rättvis gärd åt våra unga sjöofficerare. 10:o Spanmillsupphandlings- och bagerikostnader samt 11.-o skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus för Depar:tets expedition (förslagsanslag). R. o. Ad. biföll hvad Utsk. i dessa punkter föreslagit. 3 H. 43 338 Den 25 0 c l o b e r. 12:0 Skrifmaterialier och expenser för hufvudtitelns öfriga stater.
Jag hemställer vördsamt, att de anmärkmr, som gjordes i afseende å expensernes uppförande såsom förslagsanslag, mätte få åtfölja älerremissen af denna punkt till Si dsi’ sk.
Denna punkt innehåller, alt eli anslag af 2,500 r:dr må beviljas till skrifmaterialier och expenser, ved och ljus för K.
Förvalta, af Sjöärendena samt flottans 3:ne stationer.
Otillräckligheten af detsamma är alldeles påtaglig, då man besinnar huru vidlyftig redogörelsen för flottan är och måste vara; åtgången af ved och ljus m. m. upptager ensamt mer än hela detta belopp.
Om detta anslag uppföres som ett förslagsanslag, sä kan deu uppkommande bristen fyllas.
Naturen af ett sådant anslag innebär en viss att jag så må säga elaSlicite, det kan utsträckas allt efter behofvet; men R.
St. mäste förmoda, det administrationen tillser det kostuaderne icke blifva öfverdrifna, utan att ans’agel begagnas med största sparsamhet.
Jag anhåller, på grund af hvad jag nu haft äran anföra, om äterremiss, och hemställer till Hr von Hartmansdorff, med anledn. af hvad han sednast yttrat derom alt den i detta ämne, vid en föreg:de punkt förefallna discussion måtte åtfölja älerremissen af denna 12:le punkt, huruvida sådant kan behöfvas, dä allt hvad då talades icke innehöll stort annat än hvad jag nu haft äran anföra, och större delen af nämnde discussion tillkom genom missförstånd.
Palmstjerna vid denna punkt upprepat hufvudsakliga innehållet af de anmärkmr om saken, sorn gjordes vid en föreg:de punkt; så anser äfven jag öfverflödigt alt låta hela den länga öfverläggningen åtfölja äterren issen, emedan sådant endast skulle fördröja sakens afgörande, hvarföre jag instämmer med Frih. Palmstjerna.
En värd ledamot har sagt, att mycket blifvit talad t i detta ämne, och dervid talat om missförstånd; jag vädjar till alia närvar, kamrater om någonsin en enda skilling af dessa 2,500 r:dr, hvarom nu är fråga, blifvit till skrifmaterialier och expenser använde till flottans stationers behof, och om ej hela denna summa varit afsedd för K.
Förvatlms af Sjöärendena behof.
Medlen till skrifmaterialier m. m. för flottans stationers behof hafva deremot utgått af anslaget till flottans ”nybyggnad och underhäll”.
Sådant är förhållandet; jag bar ej yttrat mig af missförstånd, och återtager ej något af hvad jag sa|t.
För den händelse, att den discussion som i detta ämne redan förefallit, icke skulle komma att åtfölja den förmodade återremissen af denna punkt, finner jag mig föranlåten att i korthet repetera hvad jag förut yttrat, att som del öfverensstämmer med god ordning att anslag till olika föremål ej sammanföras under en benämning, anslaget till skrifmaterialier och expenser måtte afskiljas från det som utgår för titeln,- men alt, Den 25 Octol>er. 339 da det vore lika obilligt som oriktigt att öka det anslag, som Konungen fiskal för flottans nybyggnad och underhåll med icke mindre lin 16,000 några hundrade r:dr, hvartill behofvet för skrifmaterialier m. m. för flottans stationer uppgått, förstnämnde anslag mätte minskas med sä myckel som för skrifmaterialier, ved och lysningsämnen erfordras, och denna summa för sitt afsedda ändamål under sin särskilda rubrik uppföras.
Palmstjerna är ledamot af StatsUtsk., så hoppas jag alt han inora detsamma upprepar hvad här blifvit vtlradl, och att vi sålunda må slippa att omsäga hvad vi redan anfört mot
Hr Gripenstedts påståenden.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. an såge de mot den förevar.
12 punkten gjorde anmärkmr föranleda lill densammas återremitterande.
Ropades, ja. 13:0 Rese- och Irael'ament s-pennin gar (förslagsanslag), 14:o oförutsedda utgifter, och 15:o Intseri- och fyrings-stalerne.
Hvad Ulsk. i dessa punkter yttrat och tillstyrkt blef af R. o. Ad. bifallet.
Härefter förekom den afdelning af S(atsIJlsk:s utlåt., hvaruti yttranden blifvit afgifne, ronde de för tillfälliga behof af K.. M. äskade lill denna hufvndlilel hänförliga anslag, att under loppet af tre är med j om året utgå, nemi.: l:o För fortsättningen af dockebyggnaden i Carlskrona 100,000 r:dr.
Ulsk:s tillstyrkande blef af R. o. Ad. bifallet. 2:o
För nybyggnad af krigsdngfartyg och ångkraftens användande pd flotlun tillhöriga fartyg 3ou,ooo r:dr.
Del anslag af 300 000 r:dr, som K. M. af R.
St äskat, dels för ångfartygs nybyggnad, dels lill ångkraftens användande pä fartyg, dem flottan redan äger, hur af StatsUtsk, blifvit afslyrkt, af skäl, att Ulsk. icke anser sig böra föreslå användande af medel till endast påbörjande af ett ångfartyg, om hvars storlek, egentliga bestämmelse, eller medförande kostnad nödig upplysning saknas, och det icke eller torde kunna anses vara utredt om och i hvad mån ångmachiner må kunna med verklig fördel användas ä fartyg, hvilka lill byggnad och construclion äro beräknade att föra segel.
Om Ulsk. infordrat upplysningar, bade lätteligen kännedom kunnat vinnas derom, alt 300,000 r:dr icke äro tillräcklige för. ett större ångfartygs hela kostnad, men alt äfven en mindre summa ganska ändamålsenligt kan användas pä ett sådant fartygs byggnad, som i alia fall aldrig bör brådslörlas, emedan erfarenheten tillräckligen besannat, att skepp, byggda med allt för stor skyndsamhet, icke blifva varaktiga.
1 den nåd. proposm var vis - 340 Den 25 October. serligen hvarken storlek eller kostnad uppgifven, och det af det enkla skäl, alt sådant mäste hero dels af del anslag II.
St. bevilja, dels ock på Hera omständigheter, som icke i den K. proposm skäligen kunna innefattas; hvad åter bestämmelsen angår, sä är den i den nåd. proposin tydlig och klar, då anslaget är hegardt för krigsångfartyg, ty deras bestämmelse kan icke vara någon annan, än alt försvara fäderneslandet.
Del torde icke vara nödvändigt att förorda nödvändigheten af krigsångfartyg för Sveriges sjöförsvar; jag: vågar tro, att hvar och en, som tagit kännedom om huru andra sjömakter tillvägagå i delta afseende, derom tillräckligen stadgat sin mening.
Jag skall derföre inskränka delta mitt yttrande endast dertill, att de af R.
St. äskade 300,000 r:dr voro hufvudsakligen afsedda, för att, sedan man hunnit inhemta tillräckligen säker kännedom om den s. k. propellorns användande pä ångfartyg, låta bygga ett större sådant, försedl med propellor.
Hvad beträffar ångkraftens användande på seglande fartyg, sä ehuru det, enligt Ulsk:s förmenande, ännu icke är ulredt om den ä sådana med fördel kan användas, torde dock ett sådant användande ännu icke kunna anses för omöjligt, och dessförinnan må hoppet icke uppgifvas, att kunna förena de för navigationen mäktiga tvenne krafterne vinden och ångan.
Jag hemställer således, att II. R. o. Ad. bifaller K. åhs nåd. propos. om anslag af 300.000 r:dr lill ångfartyg och behagade besluta återremis för denna punkt.
Jag har redan i min vid Ulsk:s betänk, fogade reservation gifvit tillkänna, det jag ogillar Ulsk:s förfarande att afslä hvad i förevar, hänseende blifvit föreslaget.
Jag önskade visserligen, men kunde ej utsträcka mina förhoppningar sä långt, att hela den äskade summan blefve beviljad och kau derföre ej underlåta att, jemte begäran om älerremiss af denna punkt, yrka ali. åtminstone f af beloppet mätte medgifvas; förenande mig för öfrigt i Frih.
Gyllengranals yttrande.
Då jag i en föreg:de punkt såg," att StatsUlsk. tillstyrkt löner för 2:ne machinist-officerare med tillsammans 1,500 r:dr, trodde jag helt visst, att Etsk. skulle tills yrka beviljande af medel för ångfartyg; men jag (inner mig i denna förmodan ganska dcsappoinlerad.
Hvad. sjelfva saken beträffar, bar Konungen föreslagit nybyggnad af eli krigsångfartyg och ångkraftens användande pä flottans fartyg samt dertill äskat 300.000 r:dr.
Till skäl för afstyrkaude uppgifver Etsk., att det icke anser sig böra föreslå anvisande af medel lill endast påbörjande af ett ångfartyg, om hvars storlek, egentliga bestämmelse eller medförande kostnad nödig upplysning saknas.
Jag är redan i hvad jag ämnade yttra öfver detta Ulsk:s förklarande, förekommen lill största delen af Frih.
Gyllengranat rör:de ett krigsäugfarlygs bestämmelse, som ej lärer vara någon annan än att med sina kanoner försvara fäderneslandet.
Hvad storleken af ett sådant fartyg angår, lärer den bell och hållet vara beroende af det anslag som lemnäs, och dét torde således vara flottans befäl, som Den 25 October. 341 derom borde fråga Utsi;., men icke tvertom.
En summa af 300,000 r:dr är Ytterligen otillräcklig för att dermed bygga elt större ängfa rtyg, men tillräcklig för elt af medelsorlen; och man skulle måhända kunna tranquillisera Hrr Utsk:s-ledamölers samveten, om man, med återremissen af denna punkt i betänk., förklarade, att ett ångfartyg komme all byggas, som ej öfverslege i kostnad den äskade summan.
I allmänhet, och när man beräknar, att ett större krigsångfartyg kostar 6 a 700,000 r:dr, ja, kanske 1 million r:dr b-.co, att linieskepp äro än dyrare, och skärgårdsfartyg de dyraste af alla, genom den mängd af manskap de erfordra, kommer man lill den slutsats, alt flottans rörlighet eller beståndfsom ett sjelfständigt vapen, i fullständigt skick, att försvara fäderneslandet, utgör hufvudsakligen en financefråga.
När vi en gång komma så långt, att vi kunna få ett fondsystem infördt i Sverige, hvarigenom koslnaderne för flottans uppbyggande kunna fördelas på flere generationer, då först kunna vi hafva hopp att få vår flotta försatt i godt skick, men intilldess fruktar jag, att vi, med dessa små anslag, skola, i hänseende till vår flotta, komma att till den grad blifva efter alla andra stater, att vi lill dem förblifva ungefär i samma förhållande som den lilla kanonslupen på en fjerd der det blåser, lill det der stolt hellande stora ångfartyget.
Uppå härefter af (1. Ex. Hr Gr. o. Landtm, framställd propos., förklarade IL o. Ad. sig. anse de emot StalsUtsk:s ronde detta anslag gjorde anmärkn:r föranleda äterremiss. 3:o
För ytterligare anskaffning af bombkanoner och pro jectiler 5o,ooo r:dr, och 4:o till fullföljande af planen för ny byggnad och förändring af Fyr ar ne, återstående kostnad 6'5,6j5 r:dr. R. o.
Ad. biföll hvad SlatsUlsk. under N:o 3 och 4 tillstyrkt. 5:o
Till anskaffande af en hydraulisk press och inrättande af en ångpanneverkstad i Carlskrona 2g,3oo r.dr.
Förra delen, ang:de anslaget för ångpanneverkstaden.
Ångpanneverkstaden är af behofvet påkallad och skulle verka betydlig minskning i de kostnader, som nu för pannornes underhåll åtgår, oberäknadt den omständigheten, alt Kronans ångfartyg, när en panna går sönder, nu äro beroende af private verkstäder.
Jag tillstyrker alltså bifall till K. M:s nåd. propos. om 23,300 r:dr lill inrättande af en ångpanneverkslad i Carlskrona, och i följd häraf får jag vördsamt anhålla om äterremiss.
Hr II åfelt:
Utom det att jag förenar mig med Frih.
Gyllengranat, anhåller jag att fä tillägga några ord.
Hr Råfel t uppläste derefter följande:
Då jag, under den tid jag hade befäl öfver K.
Postverkets ångfartyg, ofta var i tillfälle erfara olägenheten deraf, att vid Carlskrona station icke fans någon ångpanneverkslad, som gjorde att man vid hvarje erforderlig reparation af betydenhet på dessa 342 Den 25 Octo ber. ängfartyg, var nödsakad med mycken kostnad och tidspillan afsända dem till Nyköpings mechaniska verkstad, och enär denna olägenhet onder ett krig i ännu högre grad mäste drabba Kronans ångfartyg, samt dessutom hända kan, att communication med berörde verkstäder kan af fienden vara afskuren, så får jag på det högsta yrka bifall till K.
M:s propos. i denna punkt, eller att 23,300 r:dr b:co beviljas till en ängpanneverkstad i Carlskrona.
Jag anhåller om återremiss af utlät, i denna punkt. R. o. Ad. ansåg de emot Utsk:s yttrande, angtde anslag för inrättande af en ängpanneverkstad i Carlskrona, gjorde anmärkmr föranleda återremiss.
Sednare delen, ang.-de anslaget för anskaffande af en hydraulisk press.
Hvad Utsk. i denna del af punkten N:o 5 tillstyrkt, biet af R. o.
Ad. bifallet. 6:o
För flintlås gevärs förändring till slagkruts-antändning.
Sedan R. o. Ad. sålunda genomgått och pröfvat alla uti StatsUtsk:s utlät.
N:o 38 förekommande punkter, hemställde 11. Ex. Hr Gr. o.
Landtm, om R. o. Ad. behagade bifalla alla de i den vid berörde utlåt, fogade tabell utförde anslag af penningar, indelta räntor och spanmäl, om hvilka icke förut blifvit särskildt beslutadt; men innan denna propos. hann blifva besvarad, anmälde sig och yttrade Frih.
Gy 1 leng r a n a t: lili columnen för spanmäl under lönen äro 245 tunnor för Lotsverket uteglömde, ehuru inberäknade i del coulanta anslaget, hvilket vid återremiss torde rättas.
Uppå i anledn. häraf framställd propos. förklarade R. o. Ad. jemväl denna anmärkn. föranleda återremiss, hvarefter den nyss gjorde propos. om bifall lill de i tabellen utförde, icke förut pröfvade anslagen af II.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, förnyades samt af R. o. Ad. bifölls.
Föredrogs ånyo SlatsUtsk:s d. 17 och 19 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 40, ang-.de regleringen af utgifterna under riksStalens 7:de hufvudtilel.
Pröfningen af detta utlåt, företogs punktvis. l:o Kammarcolle gium, 2:o Statscontoret, 3:o Chartm-sigillatw-verkct och 4:o Kammarrätten.
Dessa punkter blefvo af R. o. Ad. bifallne. 5:te Postverket.
Förra delen, ang-.de den af K.
M. äskade förhöjning af Postverkets anslag.
Då det för Postverket uppförda anslag af 450,000 r:dr är ett förslagsanslag, sä har l
Den 25 October. 343 jag visserligen ingenting att anmärka dervid, att den frågan nu kommer under pröfning; men i händelse genom beslut derom, all öfverläggning skulle vara afklippt öfver den fråga, som StatsUtsk. i nästa punkt besvarat, nemi. rör:de den motion, som jag tagit mig friheten väcka, så, enär frågan om reglering af riksstatens extra ordinarie inkomster är af R. o. Ad. uppskjuten, och den fråga sorn jag väckt, äger nära sammanhang med hufvudämnet, och StatsUtskis utlåt, slöder sig på den uppgift, att statsverket endast skulle erhålla 125,000 r:dr, i följd hvaraf Disk. trott att något särskildt anslag, till betäckande af den utgift som för Postverket uppstår genom gästgifvareskjutslegans förhöjning, icke kunde behöfvas, och då dertill kommer, att R. o. Ad. icke pröfvat huru stor del af postmedlen skall till statsverket ingå; hemställer jag om ej den punkten af utlät., deri StatsUtsk. svarat på min motion, mätte få hvila intilldess R. o. Ad. tagit hufvudfrågan i öfvervägande.
Jag instämmer i hvad Hr Grundelstjerna begärt; men om jag fattade Hr Gr. o. Landtm:s föredragning rätt, så är nu endast första delen af 5 punkten i utlät.
N:o 40 framställd för Ståndet.
Om denna del bifalles, skulle jag tro, att det sedermera står R. o. Ad. fritt att pröfva hvilket beslut som bör fattas i anledn. af Hr Grundelstjernas motion om crediliv på Riksg.cont.
I anledn. häraf förklarade H. Ex. Hr Gr. o. Landtm., att, på sätt Frih.
Palmstjerna erinrat, nu endast den förra delen af 5 punkten blifvit för R. o. Ad. föredragen, och att pröfningen af hvad
Disk. i sednare delen af denna punkt, i fråga om Hr Grundelstjernas motion yttrat, vore oberoende af beslutet ronde det nu föredragna ämnet.
Uppå härefter framställd propos. biföll R. o. Ad. Utsk:s tillstyrkande om det för Postverket beviljade anslags förhöjande med 100,000 r:dr.
Sednare delen, ang:de den af Hr Grundelstjerna väckta motion om anvisande af ett förslagsanslag till bestridande af den tillökning i postföringskostnader, som genom förhöjd skjutslega kan uppkomma.
Detta Hr Grundelstjernas förslag anser jag vara väl grundadt och tillstyrker derföre detsammas antagande, under anhållan om äterremiss å denna del af Utsk:s lielänk.
Utsk. har ansett, alt om postförfaltningarne i allmänhet icke undergå någon förändring, sä skulle 125,000 r:dr af Postverkets inkomster kunna reserveras och öfverlemnas till statsverket, såsom en tillökning i dess intrader.
Men om åter anlages, att någon förändring i afseende å postväsendet kommer att äga rum, vare sig i brefporto-taxans nedsättning, eller postskjutslegans förhöjning, sä blifva derigenom Postverkets inkomster ganska knappa, sedan nyssnämnde summa skall levereras till statsverket.
Det är således nödvändigt, alt om; i följd af sådane förökade utgifter, 344 Den 25 October.
Postverkets inkomster ej skulle blifva tillräcklige, medel matte till deras fyllande i Riksg.cont. vara att tillgå, eller att det må tillåtas Postverket att, i mån af de utgifter som ej kunna af inkomsterne bestridas, afkorta på de 125,000 r:dr, som böra till statsverket ingå.
I händelse denna fråga nu skall komma under pröfning, så får jag upplysa, att StatsUtsk. stödt sitt afstyrkande derpå, att. de 25,000 ndrne, sora calculerats till förbättringar i postväsendet jemte de behållningar, sorn Postverket äger, skulle vara tillräcklige alt bestrida den förhöjning i postföringsomkostnaderne som genom den tillökta skjutslegan blef en följd.
Jag får af sådan anledn. äran nämna, att Postverket för närvar, icke äger några behållningar; utan i detta ögonblick är skyldigt till Statscont. 25,000 r:dr, saknande medel alt derå kunna betala mer än 15,000 r:dr.
Hvad åter beträffar de 25,000 r:drne, som skulle lenina tillgäng till bestridande af blifvande förhöjning i postföringslegan, sä förekommer äfven den omständigheten, att då man icke kan calculera till hvilket belopp som skjutslegan kan komma att ökas, så måste för sådan orsak en behållning reserveras, följaktligen blott fä eller mindre kostsamma förbättringar föreslås, ty man kan ej pä förhand veta huru många entreprenader kunna komma att äga rom.
Så snart contracter derom blifvit afslutade, mäste Postverket betala kostnaderne.
Som bekant är, fortskaffas posterne utom af de vanlige posthemmannen, genom gästgifvarskjuts, eller medelst beting, efter contracter, mot lega, som icke öfverstiger den, med hvilken gästgifvareskjutsen i allmänhet betalas; största delen af denna postföring utgår ifrån gästgifvaregårdarne, och så snart vederbörande Konungens Bef:h:de anmält, att en entreprenad är afslutad, måste man betala den drygare kostnad som deraf uppstår.
Dertill kommer, att genom gästgifvareskjutslegans förhöjning, får Poststyrelsen tid efter annan emottaga uppsägningar af alla de contracter, som lyda pä mindre lega än den som i circulärbrefvet ang:de postskjutslegans förhöjning finnes utsatt.
Följderna deraf äro ganska tydliga, att nemi. icke många förbättringar i postväsendet kunna föreslås, och det blir alltså nu som vid sista riksdagen, alt sådane förbättringar ej kunna på flera år verkställas.
De som sedan sisla riksdag kunnat vidtagas hafva varit en följd deraf, att postångbåtsfarten på England upphört, hvaraf en besparing af medel uppkom, som medgaf införande af de förbättringar, som sedan dess blifvit vidlagne.
I händelse af återremiss anhåller jag att dessa anmärkmr må till Utsk. åtfölja.
Min mening är icke att bestrida återremiss, men jag skall be att få lemna några upplysningar.
Inkomsterna af Postverket hafva under den föreg:de perioden varit beräknade till 150,000 r:dr.
Konungen har i Sin nåd. propos. ronde statsverkets tillstånd och behof föreslagit, att de endast skulle beräknas till 125,000 r:dr, pä det att öfverskotta, Ben 25 October. 345 tet, 25,000 r:dr, skulle kunna användas till förbättringar af postcommunicationerne inora Riket.
Detta har StatsUtsk. föreslagit Ständerne att bifalla, i ett betänk., som ännu ej här blifvit föredraget.
Jag tror, att om man ser litet nogare på saken, så skall det befinnas, att StatsUtsk:s förevar, betänk, icke är så klandervärd!.
Det är väl ej att förutsätta, att de omnämnda entreprenaderne skola så hastigt komma i gång; jag vill minnas att tiden är utsatt till nästa sommar först, och jag tillägger att det icke är troligt att de under hela nästa år komma i gång.
Men i alla fall, om man än antager att inom den tidens förlopp den högre legan kommer alt utgå, så kan jag dock ej förmoda alt det skulle tillämpas för de 138,029 mil, sorn äro upptagna i Hr Grundelstjernas motion, ty jag föreställer mig att detta miltal utgör summan af all postföring och icke ensamt den som betalas med gäslgifvare-skjulslega.
Om man antager för nästkommande år en besparing i Postverkets inkomster af 25,000 r:dr, att till postcommunicalioners förbättrande användas, och att för påföljande 2:ne år, som denna statsreglering är afsedd, än större besparingar kunna äga rum, så har man anslagit allt hvad som är möjligt.
Jag ber att man må fästa sin uppmärksamhet på nödvändigheten att icke minska Statens inkomster, under hvad man verkligen kan förmoda att de skola blifva, på det att tillgång för utgifternes bestridande ej måtte saknas.
Hr af Harmens bar förmodat, att icke all den postföring af 138,029 mil, som i min motion finnes nämnd, verkställdes efter beting eller efter gästgifvare-skjutslega, utan att detta miltal vore summan af all postföring; men så är ingalunda förhållandet, ty poslföringen i Riket går sammanlagdt till omkring 300,000 mil, och jag har endast sammanräknat den postföring, som betalas med gästgifvare-skjutslega, såsom snällposter och andra ordinarie poster, eller efter beting, som rätta sig efter gästgifvare-skjutslegan.
Hr af Harmens har vidare trott, att entreprenaderne icke skulle komma till verkställighet, förr än under loppet af nästa sommar.
Så förhåller det sig likväl icke; Konungens Bef:h:de äga att hvilken dag som helst afsluta sådana, och circulärbrefvet innehåller, alt Konungens Bef:h:de skola inom Juni månads utgång nästa år anmäla med hvilka personer entreprenader blifvit slutna.
Således är ingen termin föreskrifven, in« om hvilka sådana entreprenader skola ske, utan de kunna träffas när som helst.
Om 25,000 r:dr skola afsättas till förbättringar i postväsendet, så frågar jag, om dertill skulle kunna användas mer än hälften af detta belopp, om endast hälften af den lega som nu betalas efter gästgifvareskjuts skulle komma att förhöjas med 8 sk. milen för hvarje häst?
Jag vågar påstå, att fullt ut hälften af förutnämnde summa skulle åtgå till denna förhöjning i skjutslegan, och man skulle ej våga föreslå några förbättringar i postcommunicationerne, då man ej ägde säker tillgång på medel, emedan man måste tillse att statsbrist ej uppstode.
Jag har begärt 3 H. 44 346