Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Denne §. kan således wid detta tilfälle icke wara lampelig, utan endast den 8o §., i anseende hwartil jag ödmjukast anhäller om propo8jtion til bifall a krotocoll8-Utdraget, såsom warande aldeles enligt med Ridderskapets och Adelns beslut och Le grunder, hwarpa detsamma bör sig stödja.
Herr kerA kman, Hmbro8iu8lckgANU8, önffade, utom anförandet af 8o och 7Z §§., at afwen den 57, angående Swensta Folkets rätt at sig bestalla, matte citera.
Efter nägvn kort ventil-uion härom, blef 75 §.
Regeringsformen nast framför citationen af den go §. i?ro - Den 9 Mars. 42 Z i krotocollb - Utdraget införd, samt orden, i afseende pa Rokerings-frcgor, derutur borktagne, och ?iotocoUs - Uwraget, salunda förandradr, godkandt.
Emot 7Z §:s anförande rk-serverscie sig Herr Iliam, kr, FrjherreLecler5träm,^acok, Friherre ^lan norheim, Lsr8 /^UAU8t, och Grefwe körner, Elioif Läran.
Undertecknad 8iIver8to!s>6, HxelLsbriel, re8ervi-racte sig likaledes deremot, emedan han ansäg anförandet af 7Z §. wäl icke såsom ssadeligt, men aldeles olämpligt.
Herr kotklik-b, 6arl freöric, ansäg äfwen 7Z §:s anförande olämpligt, och begärde detta til krotocollct r^8erwraät.
Herr Lil ver8tolpe, issreöric Lamuel, instämde i denna reservation, pä den grund, at han ansäg 7Z §:s citation icke wara loAisst rigtig.
Grefwe IVlörner,^6ols Loran, föresiog, at sedan Ridderssapet och Adeln Uköfwat sin rättig» het at desima om den förra Wargeringens uphäfwande, Ridderssapet och Adeln nu mätte i underdänighet upyraga ät Kongl. Majit, at wid inträffande behof kunna en ny Wargering upsätta.
Swarades, at denna fräga wore ny och borde derföre hwiia. 424 Den 9 Mars ^usteraäes följande'
Utdrag af krotocoUet, hället i HögloftRidderftapets och Adelns klenum den 8 Mars i8io. S. D. Föredrogs ä nyo Allmänna Beswärsoch Oeconomie-Urffottets den 28 Februarii pa bordet lagda protocoils-Utdrag af den' 22 i samma manad, innehallande Utffottels utlärande öfwer den genom atffilliga remisser ifrån Niks-Ständen hos Utffotret wäcklg fraga om Matt, Mål och Wigt; och blef hwad Utffottet i afseende hara förestagir af Högloft.
Ridderstapet och Adeln til alla delar gilladr och bifallit: hwarom de öfrige KespekUve
Standen ffulle genom krotocolls-Utdrag wänligen underrättas. vt suxr».
R-dderssapers och Adelns klenum den 8 Mars i8io. S. D. Gillades StatsUltffotteks den 28 Februarii pa bordel lagda och nu ä nyo föredragna Memorial) rörande tilstandet och bessaffenheten af den under Kongl- Commerce <oIIe^ii (lisposition stående lVlsnulaiftur-konclen, jemte förftag at densamma af Riksens Ständers Revisorer öfwer StatsWerket framdeles matte komma at reviäeras; och ffulle de öfrige KespeLkive Standen genom Utdrag af krotocolicc häraf wänlig del lämnas, vt supra.
Nidderftapet och Adelns klemma den 8 Mars 1810. S. D.
Bifölls lil alla delar Stats-Utskottets
- Den 9 Mars. 42Z tets den 26 Februarii pä bordet lagda Utlätande, i anledning af et til berörde Utskott remmiteraöt Zetemoiial af Herr Lerkman, Ambrosius b/lagnus, rörande ersättning för de Jndelningshafware, som genom den med Rytzland sist afflmade Freden mistat flere eller färre af deras Lönings-Hemman, och således fatt sina Löner i mer eller mindre man förminskade.
Hwarom de öfrige kespeäivs Standen genom Utdrag af krotocollcu skulle manligen under» rattas. ve supi-L.
Utdrag af krotocollot, hållet i Högloft.
Nidderskapets och Adelns plenum den 8 Mars IZIO, S. D. Högloft.
Ridderskapet och Adeln bifött Stats-Utskottets den 26 Februarii pa bordet lagda Memorial, innehallande Förslag i anledning af Högwördige Präste- Wällofi.
Borgare- och Hederwärda Bonde-Standens liemisscr, angående medel at underhalla det til Hans Majus ^position i underdånighet öfmerlemnade Haga Lustflott och Park, samt huru detsamma ma komma ar nyttjas och tUsponeras; hwarom underrättelse skulle de öfrige liespsÄive Standen genom ^lotocoUs-Utdrag manligen meddelas, vt supra.
Utdrag af krotocollet, hattet i Högloft.
Nidderskapets och Adelns klenum den 8 Mars 1810.
S. D- Gillades til atta delar Stats-Utskottets den 26 Februarii pa bordel lagda utlåtande öfwer Riksdagsmannen Wisings Förslag, ac Aboerne ä de under Johannisbergs Kungsgård i West - 426 Den 9 Mars4 Westmanland lydande Hemmgn, Kurön, Ridön och Westeräng, mätte säwm Avoer ä Krono-Hemman, i likhet med alla andra Innehafware af dylika Lagenheter styddas wid sin besittningsrätt och haswa föcetrades-rätt til statte lösen m. m.
Hwarom de öfrige Ständen genom Utdrag af krotOLoIlet stulle manligen underrättas, v! su^rs.
Utdrag af protocollet, hället i Högloft.
Ridderstapets och Adelns?lenum den 8 Mars r8 lo. S. D. Gillades til alla delar Stats-Utstoltets den 26 Februarii pä bordel lagda ^smörig!, innehällande berörde Utstötts Redogörelse öfwer samtelige Riks-Stänvens Beftur, i anledning af fräsan om inlölande för Statens rakning af BergsRädet
Friherre lins ceksriss-samlina med dertil hörande Plätac och instrumenter.
Hwarom de öfrige Ker,^a,ve Ständen stulle genom Utdrag af krotocollet manligen underrättas. l-!t sux.L.
Ridderstapets och Adelns klenum den 8 Mars 1812.
Ridderstapet och Adeln lil alla delar Srats-Utstortets den 26 Februarii pä bordet lagda ytterligare Betänkande, rörande Strömsholms och Kongsöhrs Kongsgärdar och Stuteri-Inrättning, samt sattet huru dermed i framtiden stall förfaras.
Hwarom de öfrige kespeKive Ständen stulle genom Utdrag af ?rotoco!Iet manligen underrättas.
Ot suxr».
Ut - Den 9 Mars. 427 Utdrag af ?rotocollet, hållet i Högloft.
Ridderffapets och Adelns klenum den 8 Mars 1810.
S. D. Föredrogs a nyo och bifölls StatsUtffottets den 28 Februarii pa bordet lagda Memorial, innehållande Utffortets Utlåtande i anledning af et frän det Hederwärda Bonde'-Ståndet til Ulffottet rcmitter36t !v!c-mori?.l> angående inlösande af du i Halland til Hixpiffe Arfwingarne i Holland förpantade Gods.
Hwarvm de öfrige kespective Sränden genom
Utdrag afkUotocollet ffulle wanligen underrättas, vt supra.
Ridderffapets och Adelns 1'lenum ven 8 Mars i8io.
S- D, Biföll Högloft.
Ridderffapet och Adeln Lag-Utffvttets den 2 Mars pa borver lagda Betänkande, i anledning af Kongl. Majus til Riksens Ständer framställde Nädiga ?roposiuon, angående stadgande af någon Lag i afseende pä tiden, inom hwilken häcklade Personer böra ställas för Närta.
Och ffulle härom de öfrige kespeLUvs Ständen genom Utdrag af krotocollet wänligen underrättas. vt supra.
S. D. Föredrogs ä nyo Lag-Utffottets den 2 Mars pa borver lagda Betänkande, i anledning af Kongl. Majus lil Riksens Ständer framstalldä Nådiga proposition, angående Afgärda Bys rätt at 428 Den 9 M§rs. at söka och erhålla skifte i skog och utmark; och blef Lag-Utskottets häröfwer afgifne utlåtande af Högloft.
Ridderskap och Adeln til alla delar gilladt; hwilket de öfrige kespeKive Standen genom krococollL-Utdrag skulle manligen tilkännagrfwas.
Ridderskapets och Adelns klenum den 8 Mars iZio. S. D. Föredrogs ä nyo och bifölls Allmänna Befwars- och Oeconomi---Utskottets den 27 Februarii pa bordet lagda Betänkande, angående Fangars förande och bewakande.
Hwarom de öfrige ke8peÄive Standen genom
Utdrag afprotokollet manligen skulle underrättas.
Ridderskapets och Adelnsplenum den 8 Mars iZio. S. D. Föredrogs Stats-Utskottets den 23 Februarii pa bordet lagda Memorial, rörande förhöjning i Löner för Statens Penninge-Löntagande Embetsman; och da derwid hos Ridderffaper och Zldeln atskillige anmärkningar gjordes, blef detta Betänkande, ^atföljdt af desse Anmärkningar til StåtsUtskottet aler-remitteraclt.
Ridderskapets och Adelns plenum den 8 Mars iZio.
S.,D.
Uti denna dag upläst semoria! tilkännagaf Ofwersten och Riddaren Lonracl il>. von Lcbult - Den 9 Mats. 429 Lcliultrenlieim. huruledes til hans kunskap kommitdet den Ofwerste-i-iemenLnt5 Lön, han wid Kongl. Andra Oaräot innehafwer, ffulle, i följe af Stats-Utstöttets Betänkande wara satt pä JndragningsStat; hwaröfwer han funne sig hwarken böra eller kunna beklaga sig, emedan denna Lön är genom kslsnsta Regementets Återställande til, Larcia-Regemente öfwer
Star tilkommen, och i följd deraf ansedd böra framdeles wid inträffande afgång, befordran eller transport, indragas: anhällandes således Herr von 8cbuicr,en!rcinr allenast VIN det tillägg lil Ridderstapcts och Adelns den 24 Februarii tagne Besiut, rörande accoräs-erfättning för f. d. Swensta LaräötL Okkcerare och de til indragning förestagne Lguaäroner af Lif-6arclct til
Häst, ak samma beslut matte gälla äfwen för honom och de siere Otkcergre, som kunna wara i samma belägenhet, sä at accor-Zs-ersättning ma wid förefallande transport, befordran eller afgång, för honom och dem aga rum; och som Ridderstapet och Adeln fann för denne anhällans bewiljande samma princip ligga til grund, som den, hwilken söranledt dest ofwanberörde Beslut; altfa blef densamma af Ridderstapet och Adeln bifallen: och skulle de öfrige kespettivs Ständen wänligen anmodas, at häruti med Riddersten per och Adeln instämma. bA supra.
Utdrag af krotocollst, hållet i Högloft, Ridderstapets och Adelns klenurn den 8 Mars iZio. S. D. Föredrogs ä nyo Stats-Utskottets den 21 Februarii pä bordet lagda lviemorial, innehällande Utskottets ytterligare utlåtande, i anledning af 4ZS Den 9 Mars. af Kongl. Maj.ts til Riksens Stander afiatne NäViga ^ropv8ition, angående huruwiva In8tru6ion mä wara af nöden för Riksens Ständers Fullmägtige eller wederbörande Embetsman, hwilka, i frägor om eftergift af ädömde ersättningar, som tilhöra Riksens Ständers Penninge-Werk, Stats-Werket eller de under LolleAierne8 och särjkilda OirLLtioner8 styrelse warande La^or, böra warda hörde; och hwarigenom Utstottet förklarat sig icke kunna projeÄerL någon för ändamälet tjenlig InstruÄion, utan ansett sitt förra tilftyrkande, at med sädane eftergifters afgörande til Riksens Ständers sammankomst skulle upstjucas, säsom fullkomligen ledande til befrämjande af Kongl. Majus Nådiga afsigt.
Efter en noga pröfning af denna wigtiga fräga, och da Nidderskapet och Adeln fann, at det af Stats-Utskottet tilstyrkte upstof med flika eftergifters afgörande oftast skulle betaga all med ansökningen derom asyftad werkan, samt derjemte, at det enligt Sweriges Grundlag wore Konungens rätt allena, at Lagen och i brottmäl gö ra Nåd, hwaraf följde ac pröfningrn om eftergifter ej borde Riksens Ständer tilkomma, beflöt Högloft.
Ridderstaper och Adeln, at hädanefter som hittils denna pröfning ensamt Hans Kongl.
Mant ffulle tilhöra, samt at da Kongs.
Maj:t wil i Nåder inhämta Riksens Sränders Fullmägtiges eller wederbörande Embetsmäns utlärande, Veste dä böra wid det answar, en uplyst och redlig
Man lika sä liter fruktar, som han sig det undandrager, at i deras afgifwande underdäniga yttrande förklara, efter sig företeende omständigheter! hwarje mäl, hwilka skäl och anledningar de kunna fin - Den 9 Mars. 4Zi na wara af den beskaffenhet/ at de tala för ellet emot den sökta nädett och eftergiften, uran widare InstruQion sina underväniga tankar aflemna.
Grefwe förnär, ^äolpk 66rao, Upläste lil krvtocollet följande:
Om annu, sedan början af detta Riksmöte, jag icke med nägon särskild motion trott mig böra uptaga Ridderskapets och Adelns för sä manga angelägna ärender dyrbara tid; ma der tillätas mig, at i dag begära et ögonblicks upmärksamher, icke för at wäcka et nytt amne, endast för at uplifwa minnen, hwilka, jag hoppas det, icke siola behöfwa wältalighetens biträden, hwilka, ewigr märkwärdige i Sweriges häfder, icke siola kunna förswagas til sitt intryck genom ofullkomligheten af min framställning.
Inom nägra.dagar arv wi återkomne til den tidepunkt, da et Ar förflutit, sedan Swerige ifrån branten af sin undergäng blef lemnadt lil förhoppningen om möjligheten af sin räddn ng.
Redan hade den Anförare, som ägde Aarens och Allmänhetens förtroende, i akrningswarda Wapenbröders namn, förkunnat nödwändighekcn af en förändring, tolkat Nationens röst och swurit detz räddning.
Det war den i z
Mars, som bör ade fullbordandet af detza Löfrén, som gaf Narionen mmligheten ak i frihet hoppas.
Snart aro wi återkomne lil denna dag, och med gladsins och tacksamhetens hela förtjusning kunna wi fräga oH, hwad wi darro. 4Z2 Den 9 Mars. ro? hwad wi nu äro?
Om ännu önskningar aterstä, om öfwerständna olyckor lemnat mänga sär ar läka, om anledningar alrid skola gifwas lil saknad öfwer lidna förluster, sä kunna wi likwäl ej undgä al medgifwa, al sällan inom en sä kort tiderymd hafwa sä manga fwärigheter blifwit öfwerwundne, sä mänga faror undanröjde, sä mycket iverkeligt godt för dec narwarande Uträktadt, sä mänga förhoppningar kemnade för framtiden.
Säledes kunna wi ifrän den dag, som gas oh nya löften, afwen räkna deras fullbordande; således kunna Sweriges Lagstiftare, wid samma dag som föranledt deras sammankallande, förutse mälet och beräkna flutet för sina bemödanden.
Altid war det ifrån början af denna hwälfning, som med en kanhända besynnerlig, Åtminstone förhoppningsfull aning, jag älskat ac päminna mig, huru de fleste Nationers framsteg til storhet och ära merendels utgätt ifrän en ciitifl tide-punck
Det har warit den som danat den förening af bl--uiona1-kraft och blgtionalwisher, som ensam förmär utföra stora företag; och i hufwuddragen af wär Regementsförändring har jag trott mig igenkänna späre» af samma blationul egenskaper.
De stola, jag wägar hoppas det, i en framtid annu mera mwecklas, och genom riktningen af wärr Regeringssätt en werkelig blauonal. anda smäningom kilstapas.
Mä emedlertid wid atankan af de faror wi öfwerlefwat, wid utsigten af der mäl, til hwilket wi hunnit, alla andra minnen förfwinna, an dem af fäderneslandets räddning.
Mä för des framtida bestånd, för befordrandet af deh walgäng, alla ffiljagtighem i omdömen och syu-gunäei- för wandlas - Den 9 Märs. 45 z
MaNdlas i et gemensamt bemödande för et gemensamt andamäl!
Ma, tvid atankan af en möjelig olikhet i walet af medlen, wi alla göra hwarannan den rattwisa, att wi det oaktadt blott welat et och samma mäl, fäderneslandets bästa!!
Äet blir da med sadane tänkesätt , som wi ratt wardigt kunna upmana wära
Med »Stander, at gemensamt med oh förena sig, för at framträda inför den Fmste, som, dä
Han den iz:de Marsför snart et Ar sedan, antog Riksföreständarssapet, öfwergaf lugnet, för at dela farorne, och sonr efter at hafwa upfylt sina löften, at undanrödja de senare, at atergifwa oh freden, ännu har hög-- sta omsorgen för Sweriges framtida öden.
Ma wara tacksägelser för deh emotcagande af Niksfö^ restandarffaper pa en gäng bewisa war tacksamber för dest förflutna bemödanden, wart hopp och wäs ra önskningar för det tilkommande: Herr Grefwe» och Landtmarskalken gjorde proposition, i enlighet med detta Grefwe törners Korstag, at Högloft.
Nkidderflapet och Adeln den iz
Mars mangrant matte upwaktä.
Mahr.
Bifölls: ytterligare beflöts, uppå derom af Herr Gres) wen och Landtmarssalken gjord proposition, at ds öfrige respcckive
Ständen fluile genom en vepn^ t^ion härom underrättas och snbjudas, at i Högloft- Ridderssapets och Adelns beflut deltaga- sämb Sjette Dander N:o 28r 4Z4 Den 9 Mars. r:xx>s6itions-Utssotttt anmodas, at med Förflag til tacksägelse- och lyckönsknings-»ääre^se til Riksens Stander inkomma, Företogs til afgörande Bewillnings-Utskottets den 5:te Januarii pa bordet lagda xroM till Bewillnings-Förordning, Wid §:s i bckom. hwaruti stadgas, at inkomst-behållningen blifwer af landegendom och stadsjord, hela afkastningen, efter afdrgg af de i och för egendomens brukning under Aret gjorde Utgifter, medelst utsäde, tjenstefolkets föda och löner, jemte skatter, underhäll af byggnader nr m., erindrade.
Friherre bckannerlieim, I^ars August: at termen: underhal! af byggnader , syntes obestämd, och kunde genom misstydning dragas derhän, at om man byggde Slott, kunde hela den behallna inkomsten komma at förfwinna.
Han ansage altsä ordet byggnader böra bestämmas genom tillägg af ordet nödige.
Herr Ib 3M, ?ebr, ansag likaledes en bestämning nödig, efter byggnader och egendom wore olika, alt efter egendomens natur, af Säteri, Skatte, m. m.
Herr b/l3.1merfelt', Lustaf, upläste til krotoLollet följande:
Da Bewillnings-Utffottet upgifwit huru Räkning - Den 9 Mars.
4Z5 ning bör upgöras för hwar och ens ägande inkomst: sä har äfwen derwid blifwit upgifwir hwad afdrag får göras.
Deribland räknas Scar och Lön för In8peÄorer, Fogdar m. m. säsom nödwändiga och oumbärliga.
Der nämnes ej om det sä får ste med Kamererare, Bokhallare, Skrifware, och Kustar.
Alla dejsa upräknade torde wara lika sä nödwändiga för en del, som Fogdar och In8peÄ0ier; men alla onödige wid Landtbruk.
När en witz afgift ar anstagen lik Statens behofwer: hwarföre stall af den lemnäs p^m-er Ni lättjan och högfärden.
Desse böra kallas Rikets kärande kräftor.
De aro at anse i Staten som wattenbien.
S-anden har ingen som för dem talar.
De äga jord och bruk i detta Rike; men de fleste stöta sina Egendomar uran någon Betjent af hela den upräknade staran.
Hafwä de flere egendomar, an de hinna störa, arrei-clei-a de merendels bort dem, r synnerhet de som förut warit Inspecktors och Fogdar, samt derigenom haft sin första upkomst.
Alle ofrälse, ja en stor del af uplyste Bönder, kunna ej annat än asflä, at något afdrag bör ste för den upräknade Betjeningen, hälst orätlwisan stiner för klart.
At da jag sjelf stöter min egendom, fär jag intet afdrag; men dä jag stöter den genom Betjent får jag afdrag.
Mänga kunna falla i anledning häraf pä den Lbsuicls tanka, at Bewillnings-Utstotter will ersätta sadane Personer för det Natursgäswor brista dem at sjelf stöta sina Egendomar, eller för det at lättjan hindrar dem al sjelfwe efterse hwad de borde.
Man bör aldrig gifwa lastarenom rum.
Af den grund tilstyrker jag, at ingen, utom arbetsdrängar wid Landtbruket, samt ingen annan wid Stångjernsbruk - 456
Den 9 Mars. bruk och Masugnar an Smeder och Arbetare böra njum afstrifning för mar och lön, uran allenast agaren, som uran tilhjelp bör stöka sin egendom bast han kan och gitter, eller i annat fall sjelf ber tala den som gör hans tjenst.
Jag fär äfwen anmärka, at sedan RegeringsFormen nu utstakar uti 8o §., at Krigsmakten enligt Jndelningswerket stal wara och förblifwa orubbad, sa bör ej längre Ickllitairens drängar bestattas lika med I^ue^er.
I^lilitairen haller dem ej för sin commoclite, utan för de mäste ha dem när krig infaller, ty de njuta da underhäll för dem.
De borde således wid beställningen med största rätt njuta afdrag för dessa drängars mat och lön, som De i krigstider böra hafwa.
Jag är ej WUtair, således bör jag i denna sak kunna tala opartistt.
Jag har icke eller någon enda Slägtinge, som tjenar wid lviilitairen.
Aila onödige
Betjenter borde med största rätt betala dubbelt i bevillning, mot hwad de aro upsörde till; men da ej den farligare delen af arbetande hopen kan derigenom lindras, tjenar sadanr til intet ändamål.
Bewillnings-Summan är redan fa tiltagen, at den bör hinna til och blifwa ansenligt öfwerstott, om wederbörande börja räkna hwad som inflyter; men stall alt ga, som förut stedt, at ej arliga Räkningar blifwa upgjorda, lärer all Bewillning wara an ändamål, och den fär betala, som längst lefr, hwad som brister.
Grefwe ve la 6aräie kemnade härwid den 'ssningen, at L.agu^er wore i Bewillningsförniugen uptagne såsom betalande Herr - Den 9 Mars^ 437 Herr 'rkam begärde, at til order byggnader mätte läggas nödige och laglige.
Herr keuter8k.öIll,Larl6u8tak, inwande at Allmänna Lagen bestämde hwad med laga hus borde förstas, men at flere andra byggnader äfwen kunde existera, hwilka borde för nödige anses, såsom Trösswerk m. fl. Efter någon kort ventilation bifölls, at ordek nödige ensamt skulle tilläggas.
Wid följande ord i samma moment: "egendo"men nödwandigt ätföljande utbetalningar, hwari"bland dock odlings- samt förbättrings-kostm.der ej "fä räknas", anmärkte Friherre L eberström, bllric, at obilligt wore, om ej odlings-kostnader finge afdragas.
Grefwe ve la Laräie yttrade sig instämma häruri, sä mycket heldre, som han i BewillningsUtffoktet warit af denna ranka.
Herr TienAerlLin, isacob, yttrade sig t likstämmighet härmed.
Herr Grefwen och Landtmarskalken xroyoneraäe, at odlings-kostnaden mätte sä asdragas.
Ja och lTlej.
Herr Ualmerkelt ftägade om odlings-koft naden - 4Z8 Den 9 Mars. uaden ssulls afdragas för Bönder , antingen de odlg sjrlfwe eller genom Dagswerkare; förhällandet borde - ival i desja skiljagtiga fall wara olika, Herr Zengerlein erindrade, at om ei odlings-kostnaden för jord afdroges, skedde ej Jordbruket lika ratt som andra Näringar, hwilka i förordningen njöko afdrag för sine i och för sjelfwa rörelsen hafde kostnader, Herr Iliam ansag wal saken isig sjelf kunna wara rigtig, men fruktade för mycket mitzbruk deraf kunna följa, F- iherre l^annerkeim ansag icke et sadant stadgande nödigt, emedan, om man anwande kostnader pa odlingar, äterfinge man utaf odlingens, afkastning sin winst.
Friherre (lsäerström, b/lrlo, yrkade ytterligare afdrag för odlingar, och, i händelse detta ej bifölles, votering.
Herr krintrsköicl yttrade sig emot stad-, gander af et sadant afdrag.
Grefwe k-lörner, ^clolpb 6örÄN, yttrade sig finna detta proM genom sjelfwa sina grunder wara mycket obestämdt, och anse rädligast ak vbestamdheterne icke matte ökas, genom undantag af sadan beskaffenhet som det nu föreflagne.
Friherre (legerström, ffacod, instämde med Grefwe körner af det stal, at ju flere wilker före - Den 9 Mars. 4Z9 föreskrefwes, desto mera ökades swarigheterne at uptaga Bewillningen.
Friherre L6cler8tröm, kllric, yrkade widare votering, i fall hans motion icke antoges;men lat siq afHerr Grefwe» och Landtmarskalken öfwercaias at derifrän afsta, hwarefter Ucstoctets Förflag oförändradt bifölls, och Friherre OäerLtröm begärde sin särskildta kanka i kiotocollet rsLervergcl. Wid xunckon, angående hus i Staderne, hwaruti stadgas, at för inkomst-behallning bör anses den hyra agaren upbär efter afdrag för högst nödwändiga reparationer och onsra, anmärkte Herr ?rintr,8llölä, at ordet högst har icke syntes böra nyttjas, och yttrade sig ej ilise, hwarföre et olika stadgande skulle göras för Städerne, La för Landet wore stadgadt, ar afdrag finge göras för egendomen nödwandigt atföljande utbetalningar, uran tilläggning af ordet högst; menRidderffapet och Adeln fann Utskottets Förslag böra blifwa oförändradk, Wid tredje momentet, rörande Arf, Testamente eller Gafwa, hemställde Herr dloräenstolpe, ^nclei'8, om det icke wore billigt, at Bewillningen afdroges för den som komme i åtnjutande af en sadan förman, och icke för gifwaren eller Sterbhuset» Grefwe Oe la. 6ar6ie förmälde
Utskottet hafwa ansett billigast, at Gifwaren eller Sterbhuset erlade Bewillningen, pä den grund, at afgisten be - 442 Den 9 Mars, betalas det aret gästvän göres eller Sterbhuset sins emellan skiftar boet.
Utskottets Förslag i denna xUE bifölls. Zusterafles följande:
Utdrag af ?i-otocoI1et, haller i Högloft» Ridderskapets och Adelns klenum den 9 Mars iZio. S. D. Beflöt Högloft.
Nidderffapet och Adeln, at i anledning af den tide-punA som snart infaller tvid den iz nästkommande Mars, och som ärerkallar minnet af öfwerständna faror och upfylda förhoppningar, inbjuda sine ke^eckive MedSrander, at gemensamt med Högloft.
Ridderskapet och Adeln samma dag, eller den rz nästkommande, mangrant upwakta Hans Maj:l Konungen, och gemensamt med deras tacksägelser för den försakelse af eget lugn, hwarmed Hans Maj:t, da tvid antagandet af Styrelsen under namn af Riksföreståndare, underkastade sig ac dela farorne, hos Hans Maj:t aflägga sina underdåniga lyckönskningar til iika lyckliga bemödanden: och skulle LxpeMtions-Utskottet anmodas, at i samtelige Riks - Standens uamn för detta tilfälle upsätta en underdånig tack-. fägelse-achesse.
Ot suprg. i Andra §. uplästes. Wid början deraf, hwarest Hemman nämnas, tzrindrave > - Herr l-iljeböök, LenZt, ari Halland funnes - Den 9 Mars. 44 r nes Hemman/ som i wärde icke upginge til
Vet af 2Ooo R:d./ hwilket Bewillnings-Utstottet i ^arilken N:o 2 förflagswis uptagit såsom det lägsta; i anledning hwaraf han önskade/ at detta wärde något kunde mocliksras.
Grefwe vs Ig QsrZie.
Det har ej undfallit Bewillnings-Utstottet / at bäde i Halland och annorstädes i Riket funnes Hemman, hwilka icke kunde uptaqas i warde til 2000 R.d., men just för Lenna orsak lyda orden i förslaget/ 2000 R:d. och derunder; och den afgift sadane Hemman komma ar betala synes i alla sall icke för dryg/dä densamma är uptagen til z R:d./ och i deha z R:d. äro inberäknade alla de särskilda Bewillnings-^rticlsr som förr wörö Hemman älagde.