Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
2:dra puncten antogs med följande nya redaction: "hemmansägare hwilka innehafwa flera hemman eller hemmansdelar, de där med ägarens eller brukarens egne bade folk och dragare d.ifwaS och stköiaS, och aro belägne inom en mils afstånd ifrän det ställe där ägaren eller brukaren är wistande, boende eller mantalsfkrifwen, blifwa berättigade att pä ett ställe utöfwa bränwins titlwerkningen för desse inom förenämnde afstånd belägne hemman eller hemmansdelar till sä stor pannerymd som swarar emot hivad för defts egendomar sammanräknade är tillätit art gagna, ulan att likwal den tillförene förefkrifne högsta rymden 90 kannor derwid får Den 9 Julli. fär öfwerstridas om ock för fadane hemman sammanräknade en större pannerymd sig belöper, i hwilken händelse den öfwcrsijutande panneryinden kommer att nyttM i serskilt panna: dock mä ingenstädes pä landet denna rättighet, om än egendomen har ett aldrig sa stort marde, sträcka sig längre än till nyttjande af anie 90 kannors pannor." g:dje, 4:de och Z:te puncterne af Ulflotteks betänkande biföllos.
Af 6:te puncten antogs det första af Utsikottets deri anförde alternativ.
7:de pnncten af Utstottets betänkande bifölls.
Den 8:de ansägs redan genom den nya a:dra puncten bestämd, i följe hwaraf den skulle förfalla.
9:de puncten förändrades som följer:
Uti Städerne. med undantag af Stockholm, Götheborg och Carlscrona, om hwilkas bränwins tillwerkning serflild warder förordnadt, kommer bränwins bränningen ait grunda sig pa hwarje Stads folknummer pä det sätt, att 80 mantalsskrefue personer fä begagna en panna af 50 kannors storlek, i2O personer 60 kannor, 180 personer sjntrio kannor, 240 personer ättatio kannor, och g^-s personer Nittio kannor, hwarutösrver ingen panna i Stad fär nyttjas, ej eller nägon som är underZo kannor. alt bränwins bränning i städerne mä merkställas med särflildte pannor af förenämnde storlek hwar för sig eller uti sammansatte werk, ekteller flere, ali efter som stadens fleste husägande innewänare derom öfwerenskomma. io:de och n:te puncterne beflötos sä lydande:
Om bränwins tiliwerkningen och distilleringeu i Stock - Den 9 Julli- 165 i Stockholm, Götheborg och Carlskrona, och sattet till desi utförande, öfmerlätes det Kongl. Majfl efter desi nådiga godtfinnande och till statens bästa fördel förordna; hwarwid i afseende ä aswerknings quamum af fpanmäl i jemnförelfe med deste stader? mantalsskrefne personer, samt pannornes storlek, samma förhållande och grunder komma att tjena till efterrättelse, som för de öfrige stader är faststäldt.
I2:te och Ig:de puncterne af Utffottets betänkande gillades.
I stallet för IMottets i4:de punct antogs följande:
Hos Kongl: Majit anse Riksens Stander nö-' digt i underdånighet anhälla, att förbud emot bran. wins tillwerkning icke marte fä äga rum för längre eller kortare tid, utan högst wigtiga orsaker, och da Rike s behof af spannemal icke kan fyllas pä annat fäkt, an genom besparing , af den som i annat fall skulle ätgä lill brämvins bränning.
Enar ekr sädant förbud emot branwins bränning, under en eller flera manader af den tillätna branwins bränningstiden, bliflver ansedr nödigt, korn» mer denna förlorade tid stallas pä sä mänga mäuader, räknade frän October manads början, som nödmandigheten fordrar, afwen som förbudstidm altid kommer akt wara i oafbruten fortsättning, och säledes utan mellanflof af tillätne eller icke tillätne bränneri terminer, hwarföcutan Riksens Stander anse nödigt hos Kongl. Maj:t underdänlgst anhälla, att enär branwins bränning för längre eller kortare tid anses böra inställas, Kongl.
Majtt täckes derom sä tidigt, som möjligt ar, meddela all - ,66 Dea 9 Julii. man underrättelse, pä det hushållare mage blifwa i tillfälle derefter ställa de härmed i sammanhang stående enftilde hushälls anstalter.
Alla de öfrige puncterne af Allmänna Besmärs? och Oeconomiä-Utskottets betänkande bitöllos: om hwilket alt de öfrige respegrive Ständen ftulle genom utdrag af protocollet manligen underrättas. lilt suxrz. Zerr Landt-Narskalken Yttrade att dä Herr Loifet begärt scustilt propvltion ä sin i dag skrifteligen gjorda motion om öfwerlämnande till Kongl. Majit att gifva pannerymden den widd som förändrade tider ocb olika orter kunna medgifva nu m , hade Herr Landt-Marstalken ej bordt underlåta att härom erindra Ridderstapet och Adeln, men förmodade tillika alt Ridderstapet och Adeln nu mera sunne denna fraga förfalla, i anledning af det beslut, hwaruti Ridderstaget och Adetn i de Md bränwins tillwerkningen gemenskap ägande ämnen stannat, Ropades fg..
Wid förnyad föredragning bifölls Banco-Ut» stoltets, i sista pleno pä bordet lagda memorial i anledning af Konungens nådiga proposition öfwer fullmagtigcs i Jern-Lontoiret hos Kongl. Majit in? gifne underdåniga ansökning om ytterligare understöd liä jernhanvteringens uprätthällande.
Föredrogs ä nyo Stars-Utstottets, den 6 Julii pä bordet lagda memorial, angående styrelsen af Riksgälds-werket när Riksdagar hällas pä annan ^ ort Den 9 IuUi.
167 ork an i hustoudstaden; och blef det sednare alterna-- tiver i Utstottets betänkande, i enlighet med hwad förut i afseende pä Banco fullmägkige blifwik bestu it, af Ridderstapet och Adckn antagit.
Föredrogs ä nyo och bifölls Stats-Ukstotleks i sista pleno pä bordet lagda »Mande sngäende Directionens öfwer Drottmnghuset i Slockholm hos Kongl- Masit gjorda underdäniga ansökning om tillökning i den för detta barmhertighetä werk i Stat anstagne summa» Uplästes ä nyo Smts-Utstottets, den 6 Juli pä bordet lagde Utlätande östner hos Higlofl.
Ridderstapet och Adeln gjorde anmärkningar wio Utflolets betänkande i fräga om de under sista kriget fängne ogifte Officerares och Underofficerares till Statswerket indragne halfwa löners erfältNing.
Grefwe körner.
Träolpla 6örar>, anhöll ait blifwa nndcrrattad om ej tre Släna redan 'bifallit Stats-Ulffottets första betänkande.
Uppä det jakande swar Grefwe IVlörner härL erhöll, yttrade han sig akt förmodeligen dä ej annat more att göra. Zerr ak UlinteberA, 'Willmina, yttrade sig alt delta rre Ständs bifall ästven mätte wara dek enda stäket för godkännande af Stats-Ukstottets Utlakande.
Ustkoktets ullätande blef härefter uppä gjord proposition bifallit.
Före - i68 Den 9 Iulii - Föredrogs ä nyo Skats-Utstotters, i sista pleno pä bordet lagda memorial, innefattande u lätande öfwer gjorda anmärkningar »vid desi betänkande angående ersättning för Capotterne ät extra Roteringsmanstapet. ZanS Excellence Zerr Grefwe Ruutti begärde atr til! sin underrättelse fä weka om de 96,oov Riksdaler hwar ill Staks-Msiottet nu ifrän 120,200 Riksdaler nedsatt förstagssumman till ersättning för Capotterne, stutc komma akt delas efter Capotkerues besintelige warde wid en till anställande besigtning, eller efter hivad Capotterne werkeligen kostat, och enligt de benus som derom kunde produceras, samt om i sednare fallet den nu nedsatte ersättnings summan lunde anses tillrackelig?
Hans Excellence trodde akt hwar och en borde erhälla ersättningen efter sin gjorde kostnad, och förmälte att sädant hade bliswit rttlofwad.
Grefwe De la 6arclie, jacob, instämde med Hans Excellens Herr Grefwe kumb deruti, ark hwar och en borde fä ersättning ester pn kostnad, sä mycket häldre, som da en del af desie Capotter redan wörö nyttjade och slitne, en besigtning skulle gifwa ett 0- säkerr utslag öfwer deras warde: dock ansäg Herr G-efwen 20 Rchr Banco wara det högsta som i ersättning borde bestäs, emedan han wore öfwertygad, att detta wore det högsta »agon sadan beklädningspersedel kostat i inköp. 8ttthcrre Degerström, jacob, trodde alt Riksens ständer icke borde bestämma 20 Riksdaler Banco såsom ett maximum, utan borde KrigsCoäegii sä kallade kronohus för det äret, antagas säsom Den 9 Julli. i6y såsom maximum för de Capotker som wid bestgrningen befunnos wara af enahanda godhet med Kronans, dä omöjligen kostnaden kunde komma art stiga till 20 Riksdaler Banco stycket.
De la 6aräis deremot yrkade att ersättningen matte lampas ester den werkeliga Utgiften, dock sä att as Riksdaler Banco wvre det högsta Kronan komme att betala Zans ExcelleuceZerr Grefwe Uuutst: men vm den förestagne rotalsumman icke blefwe rillräckelig, hwad resultat skulle häraf upkomma?
Skulle de som bestätt Capotterne komma att brista mark vm mark?
Arr Landt-Marskalken:
StatsUltstorket hade först till berra ändamål förestagit en summa af l2O,oc>c> Riksdaler efter beräkningsgrunden af 20 Riksdaler Banco för hwarje Capott.
Denna förslagssumma fanns wara för högt tiltragen; betänkandet blef pä denna grund äterförwisadt.
StatsAkstottet har äfwen nu ansett högsta warder böra upragas till 20 Rtdaler, men derjemte ansett ett stort antal Caponer wara mycket lägre i wärde: och wid betraktandet af detza skillnader i wärdén, har Utskottet trott sig äga goda stal att anse den nedsatte förslagssumma» såsom alldeles tillrackelig.
De la 6arclie trodde denna summa sä mycket säkrare wara tillrackelig som alla Capotrerne icke ännu wörö gjorde när frägan härom upkom, och att den ursakte summan af 96,000 Riksdaler wore beräknad efter hela beloppet för 6000 man, och akt dä enligt hwad han nu hört, Kronan skulle kunna anskaffa dem till ett lägre belopp än 170 Den 9 Iulii. än 20 R:dr för hwarje Capote, han trodde tit! och med ett öfverskott skulle kunna blifva ä der wida större amal som ännu ej wore af Marne sjelfwe anskaffade. Grefwe Märner, ^ttolpla 6öran, hemställde huruwiba en arelhmetiff noggranhet i ett mäl af denna beskaffenhet wore möjlig.
Man kunde ej häruti widare göra an stadga allmänna grunder, och hwad werlställigheken beträffar mäste man wäl ga till wäga med nässon tillförsigt till personers urjkil-' ning och redlighet.
När det är sagt, art ersätt, ningen skulle maöras efter Capotrernes »värde »vid inköpet, sa ar juderas rätt, svin bestätt dem, be»varad.
När ater ert maxiinuin af 20 R:dr Banco ar sixeradt, sä ar ju ä andra sidan en tillräckelig inesure stadgad till förekommande af förlust för Kronan, friherre Letterström, stacob, instämde fullkomligt »ned Utskottet art den sörstagFwis upgisne sUmman borde wara tillräckelig och ansäg endast det af Utskottet förestagna maximum af 20 Riksdaler wara för högt, hälst en wänlig beklädnad kostade esler förledit ars pris ej »nera an 24 R:dr.
Någon stagade, hurudanr resultatet skutte blifwa, om ä den förestagne summan ett öfwerstolt upstmmer. ^err Landt - Marskalken yttrade sig att hwad af anstagssumman et kill ersättning utginge, skulle natur igtwis komina Staten till godo.
Dä staga ännu widare upkom om beräkningsgrunden för ersättningen, yttrade sig Friherre
Le» tterström, ^sacod, att det lättaste sattet wore om Krigs - Den 9 Julli. i7i Krigskollegium finge bestämma den summa hwit ken såsom maximum borde stadgas.
Friherre »k Wettorstoät, Lustaf, deremot ansäg den werkeliga kostnaden böra utgöra grunden, och ett maximum således icke böra bestämmas.
Han tillsiorkte derföre bifall till Slats-Utffokkels utta. lande.
Hvarefter det samma blef, uppå gjord proposition af Herr Landt-Marjkalken, bifallit.
Wid förnyad föredragning bi föllos följande d. 6 Julii första gängen uplaste betänkanden ifrän Smis Utskottet, nemligen:
Angående wäckt fräga om förhöjning i post, fljutslegan m. m.
Angående Riddarhus-Kammererarens redogörelse för upburit förskott till Niksdagskostnader; Angående den till fromma stiftelser ansiagne kronotionde spannemälens förauctionerande; Angående anslående af medel till understöd föc ä utrikes ort warande Swenskt siöfolks hemförffaf, sande till fäderneslandet.
Föredrogs ä nyo Stats-Utskottets, i sista pleno pä bordel lagda betänkande, angående Kongl. Majus nädiga Skrifwelse af dey 12 Junii 1812, rörande det project som inkommit till en bättre ärendernes behandling inom Rikets styrelsewerk, och hwad i detta ämne blifwit tillgjordt.
Friherre 8taolvon kkolistein, Lorsttr:
Uuä 0 trave sig:
Dä löneförbättring för Hofratkerne föreslogs, har 172 Den 9 Iulii. har jag jemwäl deruti instämt såsom högst nödwändigt, för akk dä kunna pretendera lcigstipningen grannlagare än den ofta försports, det är ocksä med det ukrryckeliga wilkor jag för min dei kan bifalla dltffottels betänkande.
Redan för detta har jag uamnt att är 1801 ar till Hofrälterne ert universal, dateradt d. 27 Maji samma är, ulfärdadt, hwaraf finnes huru nödwändigt Konungen fann att göra påminnelse om nogare iaglkagande af lag och författningar.
Detta utbeder jag mig fä uptafa: - - (om budkaflar) Wi hafwa bedröswelig erfa renhet af de förledik är timade oroligheter i landet, om angelägenheten af iagttagande af delta stadgande, som torde handa ej pä alla ställen blif-vik werkställt, hwilket af domböckerne kan inhämtas. - - (om häradskistor) att nägvnftn redowisning för
Häradets sakören af domaren i den ork jag bor blifwit gjord, twiflar jag pä, med säkerhet kan jag säga art Häradsboerne till hjelp i deraö mänga utgifter intet biträde häraf haft.
Herr cls iralia, ^xol, yttrade Herr Barons tillägg i min ort, war nödigt, ty Åtminstone här och under den tid jag warit domare, uraktläts icke redogörelsen för salörena. friherre 3taei von I^ollstoin: kan wäl wara.
Emedlertid är Lagffipningen pä ätfkillige ställen ej bartre nu änär igoi.
Jagfär derföre, om Herr Landl-Marffasken sä behagar, begära, att Riksens Ständer genom en gemensam Deputation mätte hys Kongl, Maj.-t i underdånighet yrka pä Lagarnes nogare »verkställighet.
Ett sädant löfte hade sm jag rätt erindra, mig blifivit af LandtMarffal - Den 9 Julii. ^7Z ken wid 1809 ars Riksdag gifwit, men det lärer hafwa blifwit glömt. Zerr Landt - Marskalken anmärkte till Friherre 8tgol, att Mam icke dependerade af LanvtBtarstaiken.
. Zerx ak klinteberg, ^Vilbelm, erindrade att förcwarande fräga icke hörde titl den om löne tillökningen för Hof-Nätkerne och andre Ew.betswerk, hwilken nn utgjorde öfwerlaggningens amne.
Lmel von IttoIIstein anmarkie derwid att Herr Landshöfdingen icke hade warit tillstädes dä Friherre 8,'Lk-l tillstyrkte lön tillökningen för Hvf-Ratterne, hwilrct utkryckeligen ftett med wilkor afen förbättrad Lagstipning. Zerr Landt-Marskalken:
Ridderffapet och Adeln hade gjort alt hwad det kunnat göra dä der för sin del bifallit Friherre 8tae!s motion om en underdånig önskan till Kongl.
Maj:t i affeende pä lagarnes nogare efterlefnad.
För öfrigt hade ofta blifwit klagat, att Lagarne ivarit sämre ffipade derföre alt deras stipare warit illa lönke.
StatsUtstottri hade genom sitt förslag sökt att i någon mon afhjelpa denna olägenhet. Zerr Landt Marskalken gjorde härefter proposition till bifall pä Stats-Ulffottets utlätande, hwilken för öfrigt med ja, beswarades, men Friherre 8tael von blollstoin önskade undantag fran löne tillökning för Lands-Secrekerarne hwaraf de fläste älnjölo indelt lön, åtminstone kände han att i Christianstad more Lands-Seeretöraren bättre lönt än sjelfum Landshöfdingen.
Grefwe Oe la Larstie instämde helt och hållet - 574 Den 9 Iulii. let i sednare delen af hwad Herr Stael anfört, ansag löne tillökningen i thy sall mindre behöfwelig och förmälte sig kanna att äfwen Lands Kamé» reraren i något
Län agde indelt och högre lön än Landchösdingen. Grefwe Nornor, ^stolpla 6örnni anmärkte att den ö> si g e förhöjningen uti Lanvs-Secreterarnes inkomster icke rörde deras löner u an endast Expediiions löten.
Ctats-Ucstottets betänkande blef härefter bifallit.
Före ogs till afgörande sch bifölls Lag-samt Allmänna Besvärs- och Oeconomiä Ukstvrrets i sista pleno pä bordet lagda gemensamma betänkande angående ändring
Uli allmänna lagens stadgande vm landsköp.
Grefwe slörnet, ä^äcstxlr (loran, önstade härwid asicnast den tilläggning akt Riddersikapet och Adeln ansäge hwad de gemensamma U>. stötten härom tillnyrkt fäfom cn följd af principer för den frie spanmäls handeln som i Konung 6uilal den .lills tid stadgades, och säsom befrämjande landets odling och industrie samt ingalunda kunna anses såsom en Pi iviiegii fräga. Zern LanLt-Narskalken föreflog att hwatz
Grefwe lvlörner yrtrat malle nyttjas såsom moliv till Ridderfkapets och Adelns beslut.
Ä nyo företogs Lags-Ulskoltels sista pleno första - Den o Julli. 175 sta gången uplästa betänkande öfwer Grefwe 6^!- 1endor^8 motion i afseende vä flogsawcrkan.
Grefwe körner, ^6o!p!a Loran: af de a:ne alternativer hwilka flltflorter framstä-lt i afseende pä bestraffningen, finnes det ena äfffta böternes förhöjning, och det andra att lata bero ivid hwad tillförene warit stadgadt- Dä. sedan den tiden Lagen gjordes, alla waror oändeligen stigit, penningen fallit, och flogen följagteligen fatt ett större warde, synes mig akt kala för antagandet af Utflöt» tets första alternativ, enligt hwilket böterns komMa att förhöjas.
Detta alternativ, blef derefter, Uppå gjord propositionbifallit - Föredrogos och bisöllos följande i sista pleno pä bordet lagda betänkande::: Oeeonomia-Utflortets ifwer Herr Ltadecks memorial rörande inrättning af hushålls nämnder i landsorterne.
Samma Utflotts öfwer Borgmästaren I-gZsrKrons memorial angående förbättring af hamnen wid Staden Falkenberg.
Samma Utflotts angående nya fyrbäkars anläggande wid Holmön och Östergarns holmen.
Lag-Mflotiers öfwer Herr Ltjernstams memorial angäende ändring och förklaring uti 10 Cap. L i §, Räktegängs balken.
Samma U'.flv!ts öfwer z:ne Ledamöters af Bonde-StändeL motion angäende ordningen för qwarnars anläggande.
Samma i/6 Den y Iulu.
Samma Utstötts öfwer Herr SeZerstalrls motion angående fullmagtigs och sysslomans skick, lighet att wittna i de mäl, de handlagt.
Föredrogs ä nyo ett, i sista pleno pä bordet lagt memorial, frän Oeconomiä-Utskottet rörande Recognitions skogarne och deras anwändande till mera förmän för Staken.
Stael von llollllem önskade att som delta ärende more af mycken wigt, detsamma mätte nägor längre fä hwitå pä bordet.
(8refwe körner, ^äolpk 6öran, yttrade sig ej kunna häruti med Friherre Stael instämma.
Saken more sä wäl och klart af Oeconomiä-Utskottet utredd, alt han omöjligen kunde inse hwad igenom mälets längre hwila kunde till beslutets förbättrande äsiadkommas; hemställandes alksä Herr Grefwen om icke Friherre Stael skulle behaga afstä ifrån sin derom yttrade önskan.
Uppå Friherre Staels wägran härtill, yttrade Zerr Landt-Marskalken att enligt
Riksdagsordningen om siere ledamöter förenade sig att begära saken andra gängen pä bordel, sa förblefwe densamma hwilande; men more Friherre Stael en, sam, sä komme den samma att afgöras.
Srael von vlollttein trodde att siera skane med honom instämma.
Herr valman, vara polian, åtminstone kan det icke skada, om det icke gör nytta.
Herr Landt Marskalken erindrade att frägan icke wore den, utan huruwida Herr valman äfwen begärde saken pä bordet? Zerc Den 9 Julii. 17?
Herr Dalman jakade tils denna fräga hwarefter Oeconomiä-Ulstottets betänkande förbles hwilandc.
Föredrogs Oeconomiä-Utstorkets den 6 Julil pä bordet lagda blänkande, angående inskränkning i näringsidkares rätt att bernilla marknader.
Herr kiotlrlieb, Larl kVoäric, med fullkomlig aktning för det nit och den vmwardnad om allmänt mai, .som wisterligen Utmarka denna af Högiosi.
Occonomiä- och Beswärs Utstottet giorde hemställan, får jag likiväl harwid erindra, alt det lärer undfallit Mstottets u^märksamhek och kaunedom, att icke allenast siere äldre författningar utan sist ett frän Kongl. Majtt uksärdadt Circulaire till alla Landshöfdingar af den io sistlednc Jami tvid tillfälle af frägan om medels widragande emot peneriffa smittans uibredande, innehålla tillräckelige fhrestrifker i det fall som
Ul stofter ansett.
I detta circulaire anbefallas Landshöfdingarne pä der strängaste att jemte handhafwande af redan gällande författningar noga tillse, cm. wid meddelandet af past ät sadane näringsidkare, hwilka i Urstoktets betänkande arv omnämnde, samt mängelffor, krämcrstor, kaffe kokerstor med deras tjenstefolk, glasförare, smidesförare, gårdfari M.istgöthar m. fl., desta kringwandrande personer äro förscdde med behörige fundhets bewiS och akt de föra en anständig lefnad
Dä styrelsen således i detta afseende redan widkagit alla nödiga mätt och steg blifwer en anhållan derom af Riksens Ständer helt och hällen ös. wer Andra Del No rr> 178 Den 9 Julli. werflödig.
Dock som de öfrige Ständen kanste bi, fallit Ulstorteks betänkande, torde Ridderstapet och Adeln böra göra det samma, och hwarenwt jag för min del i öfrigt ej kan hafwa något atk inwända.
Utskottets betänkande blef härefter uppä gjord proposition bifallit.
Wid förnyad föredragning af Oeconomia-Utstoltets i sista pleno pä bordet lagda betänkanden:
Angående införande af alla oeconomista beslut i allmänna lidningarne samt cm judars handels friheter blcsivo besia betänkanden af Ridderstapet och Adeln bifallne.
Uplästes och kades pä bordet följande frän åtskilligt Utstött inkomne betänkanden: ,:o. Skats-Utstottels utlåtande af den 8 Julli angående Kongl. Majus nädiga Skrifwelfe af den 2Z Junii om den wid i8oy och r8io arens Riksdag föreflagna revision öfwer förwaltningen af alla Rikets medel sedan 1800 ärs Riksdag, hwilken revisions werkstallande
Utstottet i afseende pä den dryga kostnad den samma skulle medföra, anfelt sig icke kunna tillstyrka. 2:0.
Skats-Utffotteks betänkande af samma dag angående expectance löner och accords ersättningar för befälet wid Pommerska Regementerne, hwaruti ^upgifwes de tillgångar och utwägar som Utstottet i afseende pä detta ändamål anfelt möjeliga. z:o. Staks-Urstottets betänkande af den 8 Julii om Statsregleringen samt project kill Riksstat äiföljdt Den 9 Julli - 179 äiföljdk af 2:>ie
Tabeller, bene na med titel: StatswerketS inkomster, och den andra med ttkel Haksstaten för >812. 4:0.
Banco-Utstotkets berättelse af den 8 Julli rörande Bancvwerkels tillstånd och förwaltning. 5to.
Banco»Utskottets utlärande af ren 29 Junii, hwaruti Utskottet pä anförde stal afstyrkt Riksdagsmannen k>lil8 Lricslons fran Carlstads län jenne flere ledamöters af det Hederwärda Bonde-Ständct hemställan om 50 procems förhöjning ä Vancofnllmägtiges ärliga arfvode,,. 6:0.
Paflevvlance - Ukstoktets utlåtande ak den 7 Julii öfver Preste', Borgare- och Bonde-S',än« dens anmärkningar wid samma Utstötts betänkande af den 19 Junii öfver Kongl. Majus nädiga pro« position om en allmän paflevolance inrättning. 7:0.
Lag- sami allmänna Besmärs- och Oeconomia - Utskottens betänkande af den r Jutii öfwer Riksdagsmännen för Bonde - Ständek Larl k>Ul880N8 och polian Uosavalls motion, att förmedlade hemman mätte sä njuta deras sörmedling till godo wid deltagande uti byggnad och unverhallande af kyrkor och presteboställen, samt wid röstande i prestewal, ä hwilken motion de förenade
Utskotten icke ansett sig kunna tillstyrka bifall. 8'-o.
Lag-Utffotkets betänkande af den 2 Julii öfwer Commerce-Radet 8ante8son8 motion i afse» ende pä Lagens stadgande om rättigheten kitt förpantning, hwaröswer Utskottet icke ansett sig kunna tillstyrka någon förklaring. 9:0.
Lag.Uttkottets betänkande af den 7 Ju ii öfwer Commercc-Radet 8ante8tons motion angående - r8o Den o
Iulii. de förändrande och rattande af alta penninge böter till et motsivarigt penninge wardes förhällande nu emot den tid de samma först stadgades; ä hwilken motion Utstotlel ansett sig icke böra tillstyrka bifall. io:o Lag-Mstottets betänkande af den 7 Julii öfwer Riksdagsmannen Austers Danielssons frän Elfborgs Län memorial, hvaruti yrkas, dels att Haradshöfdingars rättighet att omedelbarligen gransta bouppteckningar mätte uttryckeligen bestämmas, dels akt räkligheren för dem att tillse det endast sticklige personer med dylike förrättningar sig befatta, knätte tydligare uiwecklae; dels ock att ingen ma äga rätt kill domstol ingifwa boupleckning förseglad; förmalandes sig Urstotket ej hafwa funnit anledning till ändring i sitt i följd af Riksens Ständers Justitiä ombudsmans berättelse angående de 2:»e första puncierne afgifne utlåtande, men Uppä anförde stal ti stkyika bifall ä den sista delen af Austers Danielssons Memorial. äerr Landt-Narffalken yttrade det Ridderstapet ocy Aoein torde sig erinra huruledes för näzen tid sedan anie mostoner den ena af Herr von klcklkestt om erläggande af pusicvolance afgift i stället sdr Rotarnes ivid den indelte ArmLen förbindelse a t förse soldaten ined siäpmunde» ingar, och den andra as Frihene Ltaol vou Istollstoin att Riksens Ständer hos Kstnal Maj.t mätte tillstyrka en ladan jemkning i kneckt contracterne öfwer hela Riket, hvarigenom btlliga afgifker till lika belopp - Den y Julli. i8r lopp med rätlwisa kunde alla rotar lika affordraS, hade blifwit af Ridderssapek och Adeln tili dek särftilt nedsatte pastevolance Utffottet remitterade.