Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om man deremot endast anslår 2000 r:dr och inga andra anstalter från Statens sida vidtagas, så blir detta anslag af ingen nytta eller åtminstone af högst ringa gagn.
Det vore bortkastade penningar.
Här är sadgt, alt de kunde användas för en lärares lokaliserande i Jemtland, för att göra sig underrättad till en början om serskilda naturförhållandena der innan undervisningen skulle begagnas; men det torde vara gifvet att om penningar anslås till en landtbruksskola, så kunna de icke användas på annat sätt än vid en sådan och ej till respenningar.
Det är äfven sagdt, att man skulle använda de första årens anslag till anskaffande af malerialier.
Detta vore alldeles ändamålslöst, om man icke förut har undangjort hvad som behöfdes förskolans inrättande och nödiga byggnaders upförande.
Sådant skulle uptaga många års anslag af 2000 r:dr.
Emedlertid då flera af R. o.
Ad:s ledamöter önska återremiss på den 10:de punkten, så skall jag icke motsätta mig det; men yrkar bifall till den 9:de punkten, emedan jag för det första anser att förslaget der är riktigt, och för det andra, om en återremiss sker ifrån R. o.
Ad. och måhända äfven ifrån något annat
Stånd, så skulle det kunna hända att återremissen återkommer ifrån Utsk. på det sätt, att Utsk. icke tillstyrker dessa 2000 r:dr, som man önskar åt hvarje hittills befintlig skola.
Gr. Lewenhaupt, Mauritz
Såsom egendomsegare inom Jemtland och således med någon kännedom af förhållandet inom sagde provins, anhåller jag att få förena mig med hvad som nyss af Hr Sandströmer blifvit yttradt rör:de anslaget af 2000 r:dr till en landtbruksskola i samma provins.
Jag begagnar tillfället för alt genmäla hvad, som här blifvit ytradt om det hårdare klimatet, om nattfrosterna m. m. och får sluta med att, såsom exempel anföra, hvad som egt rum vid den egendom jag i 21 år haft i en provins gränsande till Jemtland, nemi.
Medelpad.
Då jag emottog egendomen, producerades der 90 tunnor hafra.
De sednare åren, sedan ett ändamålsenligare landtbruk der blifvit infördt, hafva nattfrosterna uphört och der har skördats emellan 6 och 700 t:r säd, hvaraf omkring 350 t:r råg, ett sädesslag som man förut der icke tänkte på möjligheten att ens försöka odla.
Jag anhåller alt delta mitt yttrande måtte fä åtfölja den återremiss, som af flere ibland Ståndets ledamöter blifvit begärd och om hvars beviljande äfven jag anhåller.
Ex. Hr Frih. o. Landtm, framställde propos. till bifall å 9:de punkten af förevar, utlåt, blef denna propos. besvarad med ja.
Efter sedermera först lill bifall och derefter till återremiss af 10:de punkten framställde, med blandade ja och nej besvarade, propos:r, hemställde H. Ex. ånyo om R. o. Ad. ansåge de gjorda anmärknme föranleda till den 10:de punktens återremitterande, och ropades härvid ja och nej, hvarefter II.
Ex. förklarade det han ansåg ja hafva varit öfvervägande.
Den 24 April. lii ll:te punkten, ang:de öfverlemnande till II.
St:rs Revisorers granskning af råkenskaperne öfver Landtbruks-institutet vid Ultuna, samt
Direktionernes för öfriga Landtbruksskolor årliga berättelser och 12:le punkten ang:de anslag för Svenska Tråd går dsjöreningen. R. o. Ad. 'biföll hvad Utsk. i dessa punkter hemställt och tillstyrkt.
13:de punkten, ang:de vackt motion om anslag till agronomers bildning och anställning för att tillhandagå jordbrukare med uplysningar i ängsvattnings- och ängsöfversilnings-kulturen.
34:de punkten, ang:de anslag till Länens Hushållningssällskaper för befrämjande af sedlig och materiel förkofran bland den stora massan af Svenska folket.
Utom de skäl, som nu blifvit anförda för det afslag, hvilket jag icke, för min del, skall emotsätla mig, förekommer likväl i den punkt, som nyss förut uplästes, följande: ”Ehuru Utsk. till fullo upskallar värdet af hvarje förkofran i sedligt och materielt hänseende, har Utsk. likväl icke kunnat dela motionärernes åsigt att detta vigtiga mål upnås på den väg, som i motionerna blifvit upgifven.
Medlen, hvarigenom sedlighet framkallas, vårdas och främjas, äro, i Utsk:s tanka, icke af den natur alt de kunna genom större eller mindre penninge-anslag beredas, utan torde böra sökas i presterskapets samvetsgranna utöfning af dess kall samt i det verksamma föredöme, som en moralisk vandel lemnar, hvilket åter icke kan utgöra något direkt ändamål för Hushållnings-sällskapernas verksamhet”.
— Då således Utsk. der har afstyrkt hvad som i en och samma motion inom alla 4 Stånden blifvit föreslaget, så vill jag blott dervid lägga märke intilldess framdeles den 8:de hufvudtiteln förekommer.
Det är nemi. i afseende på det åberopade samvetsgranna utförandet af presterskapets kall, hvarå Utsk. här har fästat sin upmärksamhet.
Riksstånden liar redan en fråga af denna beskaffenhet förevarit och det har blifvit mig sagdt att 3 Stånd bifallit anslag för ett dylikt ändamål, sora serskildt angick bufvudstaden.
Motioner i samma syftning, hvad angår hela riket, saknas icke.
Jag torde således icke behöfva vidare uppehålla R. o. Ad:s lid med att uplaga hvad som jag vid ett flygtigt ögonkast på 8:de hufvudtiteln tyckt mig förnimma, nemi. att der icke blifvit något serskildt uptaget i detta afseende för hela riket.
Jag skall återkomma härtill då nämnde hufvudtilel föredrages och anhåller nu endast att få detta yttrande i prot. infördt.
Jag har några gånger, och deribland helt nyss, tillåtit mig att fästa upmärksamhet på det mindre lyckliga sätt, på hvilket det II.
Utsk. framställt sina gifna af- och tillstyrkanden och motiverat sina framställda förslager.
Jag anser det då vara en skyldighet att nu fästa upmärksamheten på ett alldeles motsatt för - 112 Den 24 April. hållande, nemi. alt
Utsk. i afseende på denna punkt utmärkt väl motiverat sitt afstyrkande, så att hvar och en med mycken lätthet kan finna att Utsk:s gifna förslag är grundadt på skäl, billighet och rättvisa.
I öfverensstämmelse dermed får jag också tillstyrka bifall på hvad Utsk. har anfördt.
Uppå härefter framställd propos. blef Utsk:s { denna punkt afgifna utlåt, bifallet. 15:de punkten, ang:de anslag till Hushållnings-sällshaperne i riket, lill upmuntran och belöning ut de jordbrukare, som upföra varaktig stängsel, anlägga vägar, aftappa vatten m. rn.; och lfiide punkten, ang:de en af Riksdagsful/mäktigen Herrman Öbom väckt motion om anslag till befrämjande af jordbruk och landtmanna-näringar. R. o. Ad. biföll hvad Utsk. i dessa punkter hemställt och yttrat. 17:de punkten, ang:de anslag till lön för %:ne Stallmästare, som vid Strömsholms och Ottenby stuterier skulle meddela Kavalleri-officerare undervisning i ridkonsten.
Jag vill blott taga mig friheten nämna att då denna motion afgafs, anhöll jag alt få biträda motionärens framställning.
Jag känner den svåra olägenhet, som inom Sverige finnes att få något intresse för denna sak, som vore mycket maktpåliggande för Svenska kavalleriet, nemi. hästafvelns uphjelpande och thy åtföljande skicklighet för kavalleriet.
Jag kan blott beklaga händelsen, men vill icke uptaga tiden med något ytterligare anförande i ämnet. R. o.
Ad. biföll Utsk:s i denna punkt afgifna utlåt.
18:de punkten, ang:de undervisnings-anslalter för slöjdcrne.
De serskilda delarne af denna punkt företogos hvar för sig lill afgörande. lista mom, ang:de Technologiska institutet.
Bifölls. 2:dra mom., afd. litt a), ang:de anslag till inrättande af teckniska elementarskolor.
Det är temligen allmänt erkändt alt Svenska nationen företrädesvis framför de flesta öfriga bar en viss, om jag så får säga, naturlig fallenhet för slöjder och handarbeten, och vi behöfva i detta afseende såsom exempel endast åberopa allmogen inom Dalarne, inomen del af Westergöthland och Småland, m. fl. provinser; men jag hemställer hvad Staten i delta hänseende har gjort, för att upbringa denna naturliga fallenhet.
För min del skulle jag tro att det är ringa eller intet.
Om vi granska våra undervisnings-anstalter och tiil en början folkskolorne, så finna vi visserligen der, huru man har Den 24 April. har sörjt för hvarje individs theoretiska bildning.
Jag tror alt det mått af kunskaper, som der blifvit såsom minimum föreslaget, visserligen icke kan anses för högt, men deremot bibringas de af lärjungarne, som ega tid och fallenhet alt en längre lid gä i dessa folkskolor, en ytlig kunskap i åtskilliga ämnen, hvaraf intet spår kan skönjas en kort lid sedan de lemnat skolan och hvaraf de, äfven i motsatt fall, hafva ringa eller ingen nytta under det stundande verksamma lifvet.
Deremot hemställer jag, om man vid dessa folkskolor, med ganska få undantag, ser att någon enda af lärlingarne bibringas kännedom i något af de yrken, sorn för dem vore vida nödvändigare, det må nu vara att föra yxan, hammaren eller hyfveln.
Går man ännu längre, så finner man att med icke ringa upoffringar från R.
St:s sida betydliga anslag hafva blifvit anslagne till vära elementar-läroverk.
Vid sista riksdagen beviljade K.
St. i detta afseende 3 gånger den summa, som af K. JVI. blifvit bestämd.
Men älven lärjungarne inom della stadium af den offentliga undervisningen bibringar man theoretiska, men ej praktiska kunskaper.
Går man ännu längre till härden för vår egentliga uplysning, våra Universiteter, sä ser man äfven der huru R.
St. nästan vid hvarje riksdag hafva ökat anslagen sä väl för alla de matern la behofven, som för lärarne inom de olika vetenskapsgrenarna.
Afven vid denna riksdag har StatsUtsk. visat sig ganska frikostigt emot Universiteten och jag tror att när vi komma till den hufvudtiteln, sä böra vi rättvist erkänna att man i denna hänsigt har gjort afseende på lidens fordringar; men jag skulle för min del tro att man icke, såsom sig bör, för alla grenar, upfattat vigten af en praktisk tillämpning af hvad man inom denna kedja af undervisningsverk har fått theoreliskt inhemta.
Visserligen har landtbruket i delta afseende haft alt vid föreg:de tillfällen och äfven vid denna riksdag fägna sig åt R.
Sl:s frikostighet.
Afven sjöbildningsskolorna hafva i viss man blifvit ihågkomne och vid föregide riksdag beviljades anslag till de navigationsskolor, sorn blifvit i flera af rikets städer inrättade; men i afseende på handtverk och näringar skulle jag tro att man har gjort alldeles för litet.
Staten har visserligen i flera år bekostat det Tecknologiska institutet i Stockholm, och om man icke under en förfluten lid har haft att glädja sig öfver de lyckliga följder, man i början väntade sig af detta institut, så har man åtminstone nu den säkra förhoppningen att det skall komma att motsvara dess vigtiga ändamål.
Om vi granska hvad som i detta hänseende blifvit vidgjordt, sä finna vi, alt det till stor del är en följd af enskildes nit och omtanka för det allmänna bästa.
Staten har visserligen sedermera på ett och annat ställe mellankommit, för att understödja och utveckla den undervisning, som de enskilde hafva grundlagt, men i allmänhet torde vi böra medgifva att den så nödvändiga undervisningen i handasiöjder är mycket försummad i vårt land; och följden häraf torde vara ganska synbar för hvar och en, som vill betrakta förhållandet på närmare håll och iakttaga den låga ståndpunkt, hvarpå större delen af våra handlverkerier stå.
Under sådana förhållanden bekänner jag öppet, 6 H. 8 114 Den 24 April. alt det är med en viss förvåning jag har sett att StalsUtsk. afstyrkt hvad K M. i delta hänseende föreslagit.
Uplysningar hafva här icke kunnat fattas; ty i det Statsrådsprot., som åtföljer den nåd. propos., har chefen för civil-ärender uti ett, som mig synes, serdeles fullständigt och väl utarbetadt förslag framlagt de grunder, på hvilka de nya undervisnings-anstalterna borde bildas, att det har förefallit mig att R.
St., inseende nyttan af förslaget, bordt obetingadt deråt gifva sitt bifall.
Att dessa äsigter äfven inom Utsk. blifvit yttrade, det synes af de reservationer, som åtfölja betänk, och hvaribland jag får synnerligen hänvisa till den af Hr Fåhraeus afgifna.
Jag tager för gifvet att hvar och en af de ledamöter af detta hus, som intressera sig för denna fråga, redan tagit kännedom af dessa handlingar, och jag skulle således anse det vara mindre granhaga att här ytterligare uprepa alla de skäl, som för bifallande af K. M:s nåd. propos. i detta hänseende hafva blifvit framställde.
Utsk. har yttrat att ”undervisning i åtskilliga läroämnen, som i de föreslagna techniska skolorne skulle förekomma, meddelas i de redan befintliga allmänna läroverken, hvilka, med afseende bland annat på den mer och mer framhållne vigten af undervisnings bibringande i de s. k. realämnena, blifvit helt nyligen, med stora kostnader, omorganiserade, men hvaraf verkan ännu icke hunnit visa sig”.
Erkännande hela vigten af dessa undervisnings-anstalter, tror jag likväl för min del, att det är något helt annat, att erhålla sin undervisning i dessa vanliga elementarskolor, än att erhålla den i de skolor, der den praktiska tillämpningen af de theorctiska vetenskaperne komma i fråga.
Jag skulle derföre för min del helst obetingadt tillstyrka hvad K. M. i förevar, fråga föreslagit, nemi. inrättandet af en tecknisk elementar-skola i Stockholm samt en dylik i någon af de södra orterna helst Malmö.
Man bör nemi. ihågkomma alt Skåne är på en gång den folkrikaste och bördigaste delen af vårt land och tillika den, som vid exlraanslagens fördelande vanligen blifvit mest styfmoderligt behandlad, att afståndet derifrån till Götheborg eller Stockholm är allt för betydligt, att provinsens medellösa barn skulle kunna inhemta undervisning i dessa städers techniska läro-anstalter och all en sådan skola, inrättad i Malmö, vore af nytta ej blott för denna provins utan för hela södra Sverige.
Skulle således Utsk., dit jag hoppas att ifrågavar. ämne blir remitteradt, icke anse sig kunna föreslå bifall lill K.
M:s nåd. propos. i sin helhet, så ifrar jag åtminstone för att Utsk. måtte tillstyrka, att en sådan skola skulle inrättas i Malmö eller någon annan af de södra städerna, som R.
St. kunde finna dertill lämplig.
Jag stödjer äfven denna min anhållan på den omständighet, som här finnes upgifven tili Hr Hadings lill Utsk. afgifna motion, nemi. att i Malmö har ett uybyggdt stenhus, innehållande 18 boningsrum och öfriga lägenheter redan blifvit af staden inköpt för 14,533 r:dr 16 sk. b:co, samt dessutom genom frivilliga bidrag, sammanskjutna för husets fullkomnande, 3000 r:dr samma mynt, jemte det af stadens jordegendom blifvit anslagen en årlig inkomst af omkring 75 t:r spanmål, hvarigenom utvägar äro vordne på förhand beredde både för den tillernade techniska elementarskolans emottagande och bildande
115 sora i sammanhang dermed af en söndags- och aftonskola.
Då en stad redan har gjort så mycket för att kanna få en dylik bildningsanstalt j dessa ämnen, så skulle jag för min del tro att det vore i hög grad orättvist, om icke Staten der mellankom, för att bispringa med hvad som brister.
I reservationen antages att möjligen 5000 r:dr b:co, i st. f. det af K.
M. äskade anslaget, 6,600 ridr, skulle vara hvad som behöfde komma i fråga för inrättande af en dylik skola, .lag skulle likväl anse att här icke någon prutning bör ega rum.
Då man inrättar ett undervisningsverk, så bör man tillse att man icke tilltager summan så liten att ändamålet icke vinnes, och, jag uprepar det ännu en gång, jag tror att i de flesta grenar den undervisning, som inhemlas i de vanlige elementar-läroverken, är mera theoretisk; att deremot, för att gifva en mera praktisk riktning åt dessa undervisningsgrenar, det är nödigt att den nya teckniska skolan måtte kunna meddela undervisning i alla de ämnen, som der kunna ifrågakomma.
Jag hade visserligen trott, alt det äfven för Stockholm hade varit vigtigare att erhålla en technisk elementarskola, sora K.
M. föreslagit, än att genom tillökadt anslag för slöjdföreningens skola blott till hälften vinna detta ändamål.
Jag hade trott delta så mycket mera, som Staten omöjligen kan ega någon garanti för att dessa medel ändamålsenligt användas, dä skolan står under en enskild direktion och således icke under Statens kontroll; men jag tror likväl att frågan om inrättande af en dylik skola i Stockholm bör, om medlen icke räcka till, få stå efter för den i Malmö, derföre att det är af högsta vigt att undervisningsanstalter i detta hänseende inrättas på flera ställen i riket.
Pä grund af de skäl jag nu framställt, anhåller jag om flr Frih. o. Landtm:s propos. pä ålerremiss af denna punkt.
Hr Rosenblad: K.
M. har föreslagit, att lill inrättande och underhåll af företrädesvis i Stockholm och Malmö eller ock efter K.
M:s bepröfvande i andra städer, tvenne teckniska anstalter, 6,600 r:dr för hvardera skolan eller tillsammans 13,200 r:dr mätte anslås under vilkor att den stad, der en dylik inrättas, åtog sig att för densamma bekosta nödig lokal jemte inredning och upvärmning samt bord och bänkar.
Det torde få anses vara af vigt och ett ibland de vigtigare statsbehofven att R.
St. bereda tillfälle för de Svenska slöjdidkarne till nödiga teckniska kunskapers inhemtande.
Det torde vara af så mycket mera vigt för dem att man vidtager, hvad jag för min del alltid tillstyrkt, nemi. att öpna utvägar för en fri handel och således äfven för en fri konkurens af utländska tillverkningar.
Dä är det af så mycket större vigt att icke förneka det understöd för den inhemska tillverkaren att kunna vinna samma skicklighet, samma konstfärdighet, som den utländska.
Jag förmodar alt så väl Utsk:s ledamöter, som äfven de bland R. o. Ad., hvilka intressera sig för detta ärende hafva tagit kännedom af det utmärkt väl framställda yttrande, sorn afgifvits af den nitiske Chefen för Technologiska Institutet, Hr Öfverdirektören Wallmark.
I öfverensstämmelse med hvad han så väl har framställt skulle jag visserligen anse det 8* Uti Den 24 April. vara af vigt alt bans förslag bifölls i hela sin vidd, så att att icke endast ett sådant institut inrättades i södra delen af riket utan att ett förberedande institut til) ett större i Slockholm inrättades; men den välbekanta niskheten, som nu, ehuru lillgångarne äro ganska stora, råder både hos StatsUtsk. och hos RiksSt:n, gör, att jag icke vågar sträcka mina anspråk så långt, som jag tror både behöflige vara och lillgångarne ganska väl medgifva, utan jag inskränker mig lika med den siste värde talaren att förena mig i Hr Fåhraei reservation.
Då, på sätt Hr Halling har anfört, Malmö stad redan har påkostat icke obetydligt för att ytterligare förbättra ett inköpt hus, och för dess underhåll anskaffat fond, med en sammanräknad kostnad af emellan 17,000 r:dr och 18,000 r:dr b:co och derjemte till ändamålet disponerat 75 t:r spanmål årligen, hvilket sannolikt varit anledn. hvarföre Hr Fåhraeus trott sig kunna nedsätta summan till 5000 r:dr, så, ehuru jag visserligen tror att det icke vore att hålla på att bevilja de der 6,600 r:drne, vill jag likväl, för att lemna vägen öppen för de mera nitiska i StatsUtsk. som se på några hundra riksdaler, inskränka mig till att, under åberopande af Hr Fåhraei reservation, anhålla om propos. på uterremiss af ifrågavar. mom. af den föredragna punkten.
Jag anhåller om att få förena mig med Hr von Troil och blott tillägga den uplysningen alt
Skäne af den föreslagna slöjdskolan skulle kunna hemta väsendtliga fördelar för sin ekonomiska och industriella utveckling och jag tror det vara så mycket vigtigare att sådant institut blifver förlagdt i Malmö som undervisningen då icke behöfver att sökas i Köpenhamn eller på Danskt område.
Jag anser denna upplysning böra medfölja om återremiss beviljas.
Jag har begärt ordet, för att instämma i de af Hr Fåhraeus, uti dess, betänk, vidfogade reservation, uttryckta åsigter; och jag kan härvid icke undertrycka den meningen, att Utsk. misstagit sig, då det ansett den stad, i hvilken den ifrågavar. lechniska skolan i södra Sverige blefve förlagd, uteslutande af densamma hafva nytta.
För min del är jag tvertom fullt öfvertygad, att det vore icke blott denna stad, utan äfven hela det dertill hörande län och kringliggande provinser, som deraf skulle erfara gagn.
Anläggandet af berörde läroanstallt, med bidrag af allmänna medel, synes mig utgöra en billig fordran, som hela det södra Sverige kan hafva, att åberopa, och som påkallar en motsvarande upmärksamhet å R.
St:s sida i detta fall.
Jag erkänner behofvet af sådaue skolor, som de ifrågavar. men befarar att om man sträcker anspråket för långt så får man ingenting.
Det synes mig således vara bäst att inskränka sig till önskan att staden Malmö måtte få anslag till en sådan skola, isynnerhet som staden, för ändamålet, inköpt hus.
Man må dock icke der bibringa de slags kunskaper, som höra till de Allmänna Elementar-läroverken, emedan de redan fått hvad de behöfva och böra fullgöra sin bestämmelse.
Ville man med Näringsskolorna införlifva serskilta elementar-klasser för att bibringa Den 24 April. 1J 7 dithörande undervisning, så gjorde man orätt och förspillde medel.
När nu här föreslagils serskilla bidrag åt Slöjdföreningens skola i Stockholm samt åt Chalmerska slöjdskolan i Götheborg och när man vet att i Norrköping finnes en dylik skola, den Ebersteinska, så finner man huru obilligt det är alt lemna en stad, sådan som Malmö, belägen i ett så rikt landskap som Skåne, utan bidrag till dylik undervisning.
Jag hemsläller derföre vördsamt att R. o. Ad. måtte återremittera denna punkt i afseende på Malmö.
Hr F å hr seus:
Det skulle vara för mig serdeles tillfredsställande om det ifrågavar. ändamålet kunde vinnas till den utsträckning, som de två förste talarne tillstyrkt; men jag tror att i hvarje sådan fråga får man tillse icke blott hvad som är önskligt utan äfven hvad som är möjligt att ernå.
Jag har någon kännedom af StatsUtsk:s tänkesätt härom och jag vågar icke sträcka mina förhoppningar längre än till hvad jag i reservationen gjort.
Jag får derföre endast, med åberopande af denna reservation, begära att R. o. Ad. behagade återremittera ifrågavar. punkt i det ändamål att StatsUlsk. må laga ärendet i förnyadt öfvervägande.
Uppå härefter framställd propos. förklarade R. o. Ad. sig anse de emot afd:n litt. a i2:dra mom. af förevar, punkt gjorde anmärkmr föranleda lill återremiss. 2:dra morn., afdeln. litt. b, ang:de anslag för Svenska Slöjdföreningens söndags- och afton-skola.
Jag anser visserligen att den redaktion är riktig, som finnes i K.
M:s förslag under Litt.
E. nemi. alt ”derest Svenska Slöjdföreningen med Stockholms stad träffar öfverenskommelse om
Slöjdföreningens skolas sammanslående med en blifvande technisk Elementarskola i hufvudstaden, nämnde årliga anslag af 2000 r:dr då öfverflyttas lill den söndags- och afton-skola, som med berörde techniska Elementarskola kommer att slå i förbindelse”.
Jag anser detta så mycket oriktigare som Svenska Slöjdföreningen är en enskild association.
Dess tillvaro är mycket obestämd och dess räkenskaper för sistl. år, hvilka jag såsom ledamot af Commerce-coll.-m haft tillfälle att se, visa alt kontiibuenternas antal minskats.
Men som jag fruktar att StatsUtsk. möjligen skulle kunna i händelse af återremiss ändra sig och blifva niska så anhåller jag om bifall (ill detta moment. R. o. Ad. biföll hvad Etsk. hemställt i afd. litt. b.) af 18:de punktens 2:dra mom. 3:dje morn., ang:de K.
M:ls förslag i fråga om inseendet öfver de föreslagna techniska Elementar-skolarne samt anskaffande af för deni erforderliga lär oapparater.
Palmstjerna,: Sedan R. o. Ad. återremitterat mom.
A. så måste äfvenledes dessa morn., Lilt:s C och D, återremitteras för att möjligen kunna komma i öfverensstämmelse med de beslut som R. o.
Ad. i det ämnet fattar. 118 Den 24 April.
Instämmande i den formella fordran, Frih.
Palmstjerna nyss framställt, tillåter jag mig tillika förorda att StatsUtsk., vid nytt öfvervägande af punkterna C och D, behagade finna hvad K.
M. föreslagit härutinnan vara högst lämpligt och pä grund deraf tillstyrka R.
St. att deråt gifva sitt bifall.
Uppå härefter framställd propos. biföll R. o. Ad. återremiss af ifrågavar. 3:dje morn.
4:de morn., ang:de tillökning i anslaget för Chalmerska Slöjdskolan i Götheborg. R. o. Ad. biföll hvad Utsk. i delta mom. tillstyrkt.
19:de punkten, ang:de anslag till Navigationsskolan i Stockholm.
Den af Hr Gråå, ifråga om denna punkt, vid Utsk:s utlåt, fogade reservation uplästes på begäran af Hr von Troil, som derefter anförde.
Hr Gråå har uti sin uplästa reservation fullständigt ulredt huru förhållandet varit med ifrågavar.
Navigalions-skola.
Då jag vid sista riksdagen hade den äran alt vara ledamot af StatsUtsk., föreslog samma Utsk. hvad, som sedermera af R.