Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Mig synes af de yttrade åsigterne, som ville man föra saken derhän, att Styrelsen misshushållat med Cassan, samt att Rust- och Rotehållarnes bidrag varit för höga, och blifvit använda till ändamål, som ej ägt gemenskap med Armeens vapenöfningar.
Jag skall vara opartisk och billig; och får således erkänna, att den, som ej i sin helhet betraktar, hvad som är i fråga, utan Den 26 October f. in. 9' med missnöje för principen, med sjelfförtroende tili egna opinioner, förblandar hufvudsak med småsak, och blindt förkastar upplysningar, stödjande sig på sanningens oomkullstötliga grund, den söker och måste finna: anledning till klander; hvaremot den fördomsfrie åskådaren, af inga förutfattade intryck missledd, efter < en med lugn verkställd granskning säkert skall finna Styrelsen oförtjent af rle bittra och oblida lillmälen, som i och för denna sak med så ringa sparsamhet utdelats.
Att nu i detail bemöta alla de omständliga anföranden, som förevarande ämne framkallat, skulle, efter min tanka, för mycket anlita Ridderskapets och Adelns tid.
Jag skall således, blott med afseende å hufvud sa k liga föremålet för öfverläggningen, eller hvad beträffar Passevolancen, söka att i all korthet, så enkelt som möjligt, framställa och utreda frågan och hvad dermed egenteligen gemenskap äger, så väl i afseende å de gjorde anmärkningarne, som i hvad det angår systemet i sin helhet.
Man har med mycken utförlighet upprepat innehållet af de gamle KneckteContracten_, för att, på grund af de deri införde stadganden, aflägsna skyldigheten för Rust- och Rotehållare att utgöra bidraget till Ryttarens och Soldatens underhåll under vapenöfningarne.
Oberäknadt att karlens inträdande i tjenst beror mindre af det äldre KneckteContractet, än Den 26 O e t o b e r f. m. uf dess enskildta betinganden med rolen, och alt sagde Contract i alla fall ingalunda kan verka ändring i de öfverenskommelser, som för närvarande äro gällande Soldater och Roten emellan, må det tillåtas mig anföra åtskilligt, som, enligt min tanka, i berörde citationer förbisetts.
Under slutet af 1680 och början af 1690-talet afslutades KneckteContracten för nästan hela Armeen.
Dessa Contracler förbehöllo Soldaten i Contant årlig lön, vid flere Regementet', 20 Daler kopparmynt, vid några a5 Daler, samt vid alla 5 daler samma mynt till släpkläder, så att årliga lönen varierade emellan 25 å 3o Daler kopparmynt.
Då medium af markegångspriserne från och med i685 till och med 1696 var 6 Daler per lunna Spannemål, så hade Soldaten derigenom 4dr eller 6 tunnor säd årligen af sin Rote, utom torpet, som efter 1826 års margegång gör 5o, och efter 1828 års circa 35 R:dr Banco.
Lätt kunde då Soldaten af sin såkallade höste- och vårlön, 20 å 25 daler kopparmynt, låta roten afräkna matsäcksvärdet, som Soldalen hade rätt begära, och Roten då var pligtig lemna vid förefallande exercicemöten.
Sannolikt bar så tillgått, alt Soldaternas lön blifvit nedsatt, emot det, atl Rotarne underhöllo dem under vapenöfningstiderne, hvilka, utom Kyrko-exercicerne, inträffade i nästan hvarje månad hela äret Den 26 O c 10 b e r f. rn. igenom.
Exercicemöten minskades så småningom till antalet, men ökades till längd, i följd af Rolehållarnes klagan öfver de täta exercicerne.
Då man omtalar fördelar af återgång till det förra skicket, så hade väl olägen lieterne, som ögonskenligen deraf komma att härflyta, ej bordt förglömmas.
Desse äro många och stora, och jag vill nu blott inskränka mig att anföra hvad ett Kongl. Bref från den tiden innehåller.
Utdrag af Hiögstsal.
Konung Carl XI: s Braf af 26 Maj i6gidateradt Carl Gustafs Stad till Öfverste Volter Reinhold TVrangel angående de vacanta Rotarne. ”Cari, &c. &c. Vår ynnest &c. — — "Skolandes också edre underhafvande Ca"pitainer vara skyldige, sedan terminen är "förfluten, innan hvilken Rotarne hade afgången bordt complettera, eder skriftligen "att berätta, antingen den afgångne kneck"ten är ersatt eller ej, på det j altid må”ge kunna veta, huruvida Regementet är "complette eller icke, såsom ock vidare hos "vederbörande om deras handräkning anhålla, i fall j någon dröjsmål med com"pletterande förnimmandes varde, efter sorn "Vi, i Nåder hafva så ofta bemälte Kongl. "Råd och Gouverneur som Landshöfdinge "befallt, att der som de någon motvillig"het hos de vacante rotar förmärke dera gi Den 26 October f. m. ”att complettera, de då den bästa bonden ”i Rotenj så länge till kneckt taga _, till ”dess Roten den med en annan god karl ”utbyta„ hvarmed &c. &c. datum ut supra.” CAROLUS.
Det är dessutom ej blott Soldatens underhåll under möten som bestrides af passevolance-medlen, en mängd andre omkostnader åtfölja, som de Rustande måste, i händelse af återgång, sig åtaga, såsom kost åt Soldaten under KrigsRätts- och police-vakter, alla smärre commenderingar inom Regementets eller Compagniets stånd, handräkning vid trossbod m. m. och smärre transporter.
Majit, inseende alla olägenheter, som det gamla underhållssättet medförde, men tillika tagande i beräkning hvad som fordrades för att bringa Armeens öfningar i ändamålsenligt skick, lämpadt efter de tilleånsar Rikets Ständer öfverlemnat åt O ~ . • - Hans Majits disposition, ansåg sig ej äga annan utväg att komma lill detta resultat, än att genast efter krigets slut, då vi ännu ägde krigsvant manskap i våra leder, minska öfningarne, för att af Rust- och Rotehållarnes sålunda besparade afgifter bilda en cassa, tillräcklig att medelst räntorne fylla nödvändiga utgifter för Armeens öfning; huru skulle man annars, utan genom ökade skattebidrag, kommit derhän, att jemte det Armeen är öfvad till tjenst - Den 26 October f. m. 95 barhet i krig, raötesplatserne liro planerade, desse platser försedde med sjukhus, sjukattirail, magasiner m. m. som oundvikeligen erfordras?
Jag ber er mina Herrar betänka, hvad betydlig utgift som härföre skulle drabbat StatsVerket, och ändå, oaktadt den så mycket klandrade administrationen, kan vid deri gamla octroijens slut till en blifvande ny öfverlemnas så betydliga fördelar, tillkomne ej genom det ringaste Ökade bidrag, utan genom icke annat än Styrelsens berörde förvaltningssätt.
Det har blifvit anmärkt att Truppernes sjukvård är af Passevolance-Cassan bestridd.
Härvid anser jag mig böra upplysa, att då truppens sjukvård under öfningsmöten och mönstringar samt marcher dit och dän, enligt författningarne, åligger Rust- och Rotehållare, samt Kronan vid Mötespassevolancens ingående åtagit sig äfven denna med vapenofningen gemenskap ägande förbindelse, så följer äfven deraf passevolanceverkets skyldighet att alla dertill hörande utgifter bestrida, och hvartill fordras, ej allenast läkare-tillsyn och nödige medicamenter, utan erforderlige sjukhus- och sjukvårdspersedlar.
Huru tillfredsställande detta utfallit, lärer bela allmänheten kunna bevittna.
Man har sett exempel på, att högsta Sjuknummern vid läger, bestående af iö å 14,000 man, ej öfverstigit den, som under den tid rnatsäcks-underhållet ägde rum, besvärade g6
Den 26 October f. rri. ett eller a:ne Regementer under deras Regementsmöten.
Man liar hört mycket klander anföras öfver de stora lägren, och man har tillförene yttrat, att genom dem åsidosattes karlens enskilta daning till krigare, hvarföre de således voro otjenlige.
Det förundrar mig, att man kan i våra tider så bedomina en angelägenhet af så mycken vigt för Armeen, och den sjelfständighet, som genom den betryggas.
Läger, utan föregången detailleöfning för Soldaten, äro visserligen ej ensamt gagnande, men sedan den ägt rum , är det just genom dessa större truppsamlingar, som fullkomlighet och sammanhållning skall gifvas åt det hela, ty ej kunna Regementsmöten vara tillfyllestgörande för alt åstadkomma den väsendtliga nj^tla, som större öfningar medföra, i det soldaten vänjer sig att marchera och lefva på fältfot, der sköta häst och munderingspersedlar, se större massor af alla vapen och med dem manövrera, samt vinna förtrolighet i umgänge med främmande kamrater, som aldrig kan vinnas, då Soldaten ej ser andra än sine bekanta af Regementet.
Man bedrar sig på clet högsta, om man tror, att beslutet om dessa öfningar äro en följd af vårt krigsväsendes nyaste organisation.
Jag tror mig ej bestämdare kunna tillkännagifva det motsätta förhållandet, än der - Den 26 O c to ber f. m. 97 derigenom alt jag anhåller få uppläsa följande Kongl. Bref, sorn 1766 utfärdades, på grund af dåvarande Ständers begäran, och sorn enligt min tanka står i motsatts tili andre anförde stadgande» från dessa tider.
Utdrag af Kongl. Maj.ts Bref till Kongl.
Krigskollegium den 12 November 1766.
"Hos Kongl. Majit har i Nådigst öfvervägande kommit, huru otillräckliga de van"liga Regements- och Compagnie-möten för "de Indeldta Regementerne, samt exercice"månaderne för de värfvade, äro, att for"mera en rörlig Arme, emedan, då ett "Regemente exercerar allena, kunna icke "de rörelser ske, och den öfning inhemtas, "som i fält förekommer, enär en Armé är "församlad.
Infanterie, Cavallerie och Ar"tillerie samt lätta trupper agera då tillsammans, medverka till ett gemensamt "ändamål, och biträda hvarandra, hvarvid "åtskilligt förekommer, som icke kan utÖf"vas, annorlunda än i en större Corps, "sammansatt af flere olika vapen.
Sä väl ”Korning Carl XI, som flere utrikes Mag”ter hafva ock redan gifvit efterdömen och "bevis, huru en Armé, genom flere Rege"menters sammandragande och öfning i "fredstid kan beredas alt göra nytta i krig.” ”Så väl i ansseende till dessa skäl, sorn 47 H. 7 98 Den 16 October f. m. Rikets Ständers Secreta-Utskotts un der då* niga tillstyrkande, har Kongl. Maj:t i Nåder funnit nödvändigt och nyttigt, att vissa Campements-platser blifva utsedda, der flera Regementer, bestående af Infanterie, Ca vallerie och Artillerie, hunna församlas och några veckor öfva sig i de stycken, som under krig isynnerhet förekomma, och i en större Corps endast kunna verkställas, hvarigenom afven Soldaten kunde blifva van vid den ordning under marche och läger, samt den hushållning och skötsel både för sig och hästar, som i fält bör iagttagas, kärlek och förtroende stadgas Regementer och Corpser emellan, samt en nyttig täflan 1 ppväckas.
I den mån tillgångarne medgifva, skall således en del af Armeen hvarje år på förenämnde sätt sammandragas, till dess den hel och hållen häraf blifvit delagtig, då åter på första Campemenlsplatsen början göres etc.”
På sådant sätt, mine Herrar, ansåg man Saken redan för 63 år sedan, och jag anhåller, att man derjemte vill fästa uppmärksamhet uppå, huru Europas Arméer den tiden voro öfvade och disciplinerade mot hvad de nu allmänneligen äro, samt huru mycket mera, inom hvarje Stat, Armeens öfning innan krigsutbrottet är af behofvet påkallad, nu emot förr.
Den 9.6
Octo Ler f. in.
Visserligen liar man äfven någon gång hort anföras de hjeltemodiga förelag, krönte ined framgång, hvarigenom
Fäderneslandet räddats från undergång endast genom Svenska krigarens mod och beslutsamhet.
Historien har förvarat dessa sköna minnen från förflutna tidehvarf, men beklagligen måste man deremot äfven erinra sig sådane, hvilka ligga närmare vår tid, såsom 1808 års krig, och de förluster, som blefvo en följd deraf, att ej AnnCens
Befäl och manskap vandes under freden till krig, samt att man ej var organiserad.
Äfven de märkliga händelser, som inträffat, ehuru långt ifrån oss, höra likväl till dagens tilldragelser, och framställa varnande exempel på följderne af att med liknöjdhet anse och handhafva hvad till Armeens tjenstbarhet fordras.
Beväringsmanskapets vapenöfning bar likaledes, ehuru just ej vid detta tillfälle, utgjort ett talämne inom representationen, och med glädje erinrar jag mig, alt inom delta rum funnits de, som ansett de Beväringsskyldiges öfningstid böra utsträckas.
Äfven jag delar denna Öfvertygelse; men ej kunna dessa landets
Söner tillräckligt uppfylla sitt kall, med mindre än att den stam, med hvilken de i farans stund böra införlifvas, är danad för kriget.
Man är med skäl betänkt på materielens completterande, men materielen en4 7 H. 7* ioö Den 26 O et ober f. in. sara, utan öfvad personal, uppfyller ej ändamålet.
Sammandragandet på en gång af större antal trupper är således af förra Ständers förutseende gillad t, af Kongl.
Bud anbefaldt och af närvarande behof påkalindt.
De kostnader, som deraf äro en följd, inser en hvar mäste vara betydliga; att Kongl. Maj:t velat åstadkomma denna nödvändiga öfning utan ökade utgifter eller anslag, synes mig, långt ifrån alt icke af representationen förtjena att gillas, deremot böra påkalla dess erkänsla.
Förekommen af Friherre af Tibell rörande hvad angår besvarandet af anmärkningarne emot planerandet af exercise-fälten, gratificationer till KrigsCollegii Embetsman, uppbyggandet af Pavilloner för Kongl. Maj:t å Lägerplalserne, tractamenten för Staber samt öfrigt Befäl m. m. får jag blott rörande desse detaille-frågor förena mig i de upplysningar han lemnat.
Beträffande åter att PassevolanceCassan beslridt kostnaderne för aila dessa uppräknade fallen, får jag dervid erinra, att genom de 1812 ingångne
PassevolanceContracten ingenting blifvit eller kunnat blifva stadgadt, sorn hindrar Kongl. Maj:t alt utöfva
Dess höga lätt, att, efter Truppernes olika behof af öfning, använda de dertill bestämde medel, antingen lill RegemenlsMötens eller stora lägers hållande.
D e n 26 O c t o be r f. ra. lot Utdrag af MötesPassevolanceContractet vid Cavalleriet, §• ”1:0
Rusthållavne äro hädanefter befriande ifrån att med möteskost elier dricks”penningar förse Ryttaren, eller utfodra ”Ryttarehästen vid Regements-, Compagnie”e Iler Corporalskaps-möten , eller hvad sam"ling sorn hälst af manskap eller hästar; ”de vanliga ådermöten, sorn höst och vrår ”hållas, härunder dock icke begripne; äf"ven skola de från allt transporterande **af de härtill behöflige persedlar vara oe”friade. ” — — — — — ”5:o
Emot förenämnde vilkor vill Kongl. r> ”'Majit i Nåder låta besörja om Ryttares ”och Hästars förplägning och utfodring “under alla påkommande mötentåg och ”marcher, från Compagnie-samlingsplatsen , ”med portioner och rationer efter Kongl. ” F ä 11 - F ö r va 1111 i n g s-R e g 1 e m e n t e t; ä f v e n s o m ”Kongl.
Maj:t och Kronan, vid alla dessa ”tillfällen, består den erforderlige kokved ”och lägerhalm, samt exercice-ammunition “af krut, kulor, flintor och patron-papper; "och i fall af sjukdom_, fria medicamenter.”
Af hvad jag nu haft äran uppläsa, finner Riddersknpet och Adeln, alt vid in- ' gåendet af Contractet gjordes intet undantag, utan var fråga om alla Truppsamlingar; och följer icke deraf klarligen, att K ro - 102 Den 26 Octo ber f. m. nan nied de beviljade 8 Rtdr per nummer förbundit sig, att ansvara för allt hvad med öfningarne äger gemenskap.
Om vinst kunnat genom ändamålsenliga åtgärder beredas för det allmänna genom denna förbindelse, synes mig det ej böra väcka förundran, då med hvarje annat
PassevolanceContract fördelarne eller motsaltsen, som tillskyndas den ena contrabenten, äro likgiltiga för den andre, endast Contractet uppfylles.
Utan alt vilja på något sätt tala mot yttranderätten, tyckes mig, som man varit orättvis vid bedömmandet af Passevolancefrågan.
Man klandrar, att Stiinderne besluta derom, och man har ändå gjort grundlagsenlige anmärkningar deremot, att för de sisla arne åren Rusthållarne enskildt blifvit hörde.
Del förefaller mig besynnerligt, att på samma tid man omtalar det tryckande oell orätta af närvarande Passevolance-underhållssätt, likväl, då denna öfverenskommelse skulle förnyas för arne år sedan, ett så högst inskränkt antal sorn 2,080, af 23,""So nummer bland Rust- och Rotehållare, förklarade sig ej derpå vilja ingå.
Detta synes väl ådagalägga, alt en stor pluralitet ansett det förra sakernes skick mera tryckande.
Sedermera hafva flera nummer af de nämnde, som ej först ingått på passevolancen, anhållit att deri få deltaga.
Den 26 O c to ber f. m. io3 Af livad jag haft äran yttra mätte man således finna, att Styrelsen, långt ifrån att onödigt förslösa tillgångarne, sökt förekomma nya bidrag, ehuru till utgifter af oundviklig beskaffenhet.
Det måtte vara föga uppmuntrande för en Styrelse, att se dess omtanka endast lönt med klander, och bemödanden att, genom klokt begagnande af inskränkta tillgångar, åstadkomma resultater, lämpade efter tidens fordringar, hänföras till försök att pålägga folket ökad skatt och lunga, samt att använda med möda samlade medel lill föremål, ej ägande gemenskap med afgifternes ändamål.
Hvad som proponerats, — att de uppkomne besparingarne i Cassan skulle af Rust- och Rotehållare få användas, synes så mycket mindre lämpeligt, som åtskillige utgifter återslå sedan gamla Contractet, och för hvilkas utgörande de nya bidraeen icke kunna eller böra anlitas, såsom t. ex. att förse de Embets- och Tjenstemän af gamla PassevolanceVerket, hvilka ej vid de nya pröfvas erforderljge, med pensioner, om de dertill efter författningarne äro berättigade, eller i annat fall om dem draga den försorg, som författningarne, eller deras gjorda tjenster, kunna föranleda, samt besörja underhållet af de å mötesplatserne uppförde
Pavilloner med dertill hörande byggnader och meublering m. m.
Den 26 O c tuber f. ta.
Det skulle vara en stor tillfredsställelse för tnig, om, jemte min varma önskan, att medverka lill ett för fosterlandets väl gagneligt beslut, jag kunnat bidraga att i denna angelägenhet stadga förtroendet Styrelsen och Representationen emellan.
Mig synes som skulle Styrelsen det förtjena vid betraktande af hvad egentligen utgör föremålet för vår öfverläggning, nemligen: att fatta ettbeslut, rörande Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition och Utskottens deröfver afgifne Utlåtande.
Kan, inan mera behjerta Representationens anhållanden, än Hans Maj:t det gjort?
Steinderne hafva anmärkt, att granskning ej medgif vits , (ehuru af de gjorde anmärkningarne synes, som rfe£az7-uppgifler af afslutade Räkenskaper ej undanhållits), och Kongl. Maj:t har ju erbjudit Ständerne denna granskning.
Man har funnit af giften för hög.
På grund af det ordningstillslånd och de inventarier, byggnader m. m. som man äger vid PassevolanceVerket, har Kongl. Majrt funnit det vara möjligt att medgifva och projectera en nedsättning i den hittils gällande af giften!
Man har funnit det obilligt att, om räntevinst kan uppstå, den ej skulle lända de Rustande till fördel.
Nå väl! äfven detta innehåller ju Utskottets Utlåtande.
Jag kan ej inse hvad som billigen kan fordras derutöfver, ty afgiften o * %l o kan ej ytterligare minskas, af efterföljande Den 26 O c t o b e r f. in. skäl.
Rikets Ständers sammansatte Utskott hafva, för att med tillförlitlighet kunna bedöma behofvet af den föreslagne afgiften, 7 R:dr per nummer, för karlens underhåll, sjukvård samt förseende med nödig lägerhalm och kokved under mötestiderne, genom HofCanzleren inbegärt och från Kongl, KrigsCollegium erhållit, uppå afslutade räkenskaper grundade, uppgifter öfver möteskostnaderne de sednast förflutne åren, hvaraf inhämtats, att endast 17 dygns' Regements-möte inom Regementernes Stånd, inoch utryckningsdagarne derunder inbegripne, i medeltal tillskyndat
Passevoiancelnrätlningen en utgift af 7 R:dr 24 sk. för hvarje karl.
Om man nu vill härifrån afdraga den besparing, som uppkommer för den till Canal-arbeten kommenderade styrka, och antaga dea hädanefter till omkring 1,600 man hvarje år, samt hvad som af hvarje karls underhåll således besparas, emot om han bevistat Regementsmötet, till 6 R:dr, emedan flere betydliga utgifter för PassevolanceVerket dock i alla fall äga rum, hvilka äro oberoende af mötets hållande, så utgör hela besparingen 9,600 R:dr, hvilken fördelad på 18,621 man, som utgör styrkan af de Regementer, hvilka enligt Författningarne kunna å arbeten kommenderas, - enär ständige vacancer blifvit afdragne, hildar en besparing af 24 sk. 9 r:st. per nummerhvilken, då den dragés io6 Den 26 October f. m. från 7 R:dr 24 sk., som ett Regementsmöte kostnr, lemnaren återstod af 7 R:dr, som Sr den äskade ärsafgiften.
Vill man ytterligare specificera delta afgiflshelopp, blir resultatet sorn följer:
Medium af Portions-priset, Tobakssk illingen, Bränvin och marche-dagar, somför de 21 InfanteriRegementerne varit från oell med Ar 1824 till och med 1828: 1:0 för Dagporlion . . . . 10 sk. 6 r. 2:0 Tobaksskillingen ... 1 „ — ,, 3:o | jungfn Bränvin . . — .» 6 r. Summa 12 sk.— „ 4:o
Marchel garne till och från möten i medeltal 7 dagar.
Utgijterne således: 1:0 För Regementsmötet 17 dagar å 12 sk 4: 12, — 2:0
För 7 marchedagar till och från mötet 1 : 36.
— Summa R:dr 6. —■ — Återstår således af7R;dr p:r man 1. — — Summa R:dr 7. -— — sif berörde 1 R:dr skall bestridas: 1:0 Kostnaderne för de till Befäls- och Recrut-möten beordrade Gorporaler, Soldater samt Spel. 2:0 Underhållet af Sjukhus beli Magnziner. 3:o Underhållet af Sjukhus-altiraillen, medicamenler, magazins-inventarier och aflöning för nödig betjening.
Den 26 Octo ber f. in. 4:o Lägerhalm och Kokved; samt sluleligen, 5:o
Omkostnader för trossen och de sjukas transporterande.
Att 7 R:dr är för Cavalleriets karlar sä mycket oundgängligare, följer deraf, att de icke kunna kommenderas till arbeten, utan tvertom skola hafva, utom Regementsmötet, äfven Sqvadrons-möten.
Rotehållare åtaga sig sjelfva bestrida dessa utgifter, uppgår säkert kostnaden lill vida mera än 7 R:dr, och ofta mera än dubbelt för de Rotehållare, hvilkas Soldater sjukna.
Utomdess skulle, om denna arrangement vidtogs.Armeeus tjenstbarhet lida, och otvifvelaktigt, förutom alla andra olägenheter, i de enskildte Contracterne emellan Soldaten och Rotehållaren sådane förbehåll komma att inflyta, som återupplifvade det nu nästan utdöda prejeriet.
Hvad som efter denna bevisning torde ytterligare kunna öfvertyga, alt den projecterade afgiften ej är för högt tilltagen, är den indelning, som vapenöfningarne, i händelse ej oförutsedde magtpåliggande omständigheter skulle kräfva tillfällig ändring deri, är afsedd, nemligen för hvarje Regemente 16 a 17 dagars Regementsmöte hemma i orten, minst 2 är å rad, och 3:dje året efter förutgånget circa 8 å 10 dagars Regementsmöte, bevistande af ett ÖfningsLäger.
En dylik indelning io8 Den 26 Qctober f. m. af öfningarne blir i samma mohn nödvändig, som afgången af det krigsvana Befälet och manskapet är stark.
Derförutan skulle Armeen inom några år förvandlas till mäst Recruter, jemförelsevis med andra länders trupper.
Hvad Passevolancens öfverflyttning pä Bevillning angår, så, ehuru stor glädje det vore för mig att få rösta för jordbrukarens fördel, och ehuru jag äfven är enskildt deraf intresserad, anser jag mig böra tala emot detta förslag; fy då man eftersinnar, att Indelningsverket ej kan rubbas utan Konungs och Ständers samfäldta beslut, och att Indeldta Armeen ej uppfyller sitt ändamål, om den ej är öfvad i vapen, så bör väl ej denna öfning ensamt bero af Ständernas afgörande, hvilket klefve fallet om den vore uppförd på Ii év ilin ingen.
Blifva ej Passevolance-afgifterne tillräcklige, för att i mohn af timanda händelser och tidens fordringar öfva större antal trupper på en gång, får man väl anlita, såsom fyllnad dertill, andre tillgångar.
Dessutom vöre denna öfverflyttning på Bevillningen obillig för dem, som varit af ålder befriade från bidrag, tillhörande en dass medborgare, hvilka ägt motsvarande fördelar derföre sig förunnade, och de individer, som tillhöra Båtsmanshåilet, skulle derigenom äfven bli alltför mycket lidande.
Jag tillstår, att jag ej annat kan än finna Utskotten hafva i denna dd så upp - Den 26 O e t b b e r f. 111.
109 lysande afhandlat ämnet, att jas: ej anser mig äga något att derutinnan tillägga.
Mig synes dessutom liela Passevolancefrågan hafva blifvit fullständigt utredd, så att intet i upplysningsväg står att ytterligare vinna.
Jag skulle således vördsamt våga yrka proposition till bifall å Utlåtandet.