Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Denna frågas besvarande heror pä huruvida någon linom huset vill bestrida att ifrågavar. motion är af allmän beskaffenhet.
Efter hvad diskussionen nu har visat, så tror jag icke, alt 'någon vidare invändning deremot upstår, i synnerhet dä det af fielie talare har blifvit visadl, att den icke annorlunda kan anses, då [den icke kan afgöras till bifall åtminstone, utan alla Ståndens gemensamma beslut.
Frågans behandling har äfven fått någon sorls ►anvisning genom det meddelande, som BorgareSt. afgifvit genom sin ►deputation.
Men om jag antager, att frågan är af allmän beskaffenhet, så tyckes 1 mom. af 49 § Riksd Ordn. vara tillämplig vid besvarandet af den utaf Frih.
Tersmeden framställda fråga.
Der står: ”Hvar och en allmän fråga, som första gången i något
Stånd förekommer, skall, så vida ej Ståndet enhälligt genast densamma till vederbörligt Utskott förviser, ligga på bordet lill nästa plenum, då remiss bör ske” etc. etc.
I anledn. af dessa ord anser jag, och har längesedan ansett, Frih.
Tersmedens motion redan hvila på bordet och icke kunna tagas derifrån före nästa plenum.
Om man icke vill inveckla utan utreda frågorna lill deras rätta beskaffenhet, behöfver man blott återföra i minnet mru de hafva begge tillkommit.
Först framställde Hr Frih. o.
?n underrättelse till Ståndet om hvad som förekommit i TalmausKonferencen, utan att dermed framlägga någon fråga till diskussion; men straxt derpå uptog Frih.
Palmstjerna denna underrättelse såsom anledn. för att framställa frågan när Ståndet skulle företaga ]onsl.Utsk:s betänk. N:o 2.
Hr Frih. o. Landtm, har sedermera förclarat, alt denna fråga, nemi. om dagen, om liden för föredragningen af Coust Utsk:s betänk.
N:o 2, icke kan förekomma, förr än letsamma föredrages.
Då kommer man till den slutföljd, alt det tar Frih.
Palmstjerna, som kom för tidigt med sitt förslag, och ingalunda hvarken Frih.
Tersmeden, som kom för tidigt eller för sent, ;j heller de talare som understödja honom.
Hr von Hartmansdorff har tillkännagifvit, alt han med nöje mottager föreläsningar i grundlagen.
Jag nödgas genast upvakta med hr föreläsning af 44 § Riksd.Ordn., der det står: ”Konungens pro)os:r, äfvensom allmänna frågor, hvarmed förslås sådana, som kunla eller böra komma under samtliga RiksStms öfverläggning och iröfning, må ej i R.
St:rs plena till omedelbarligt afgörande optalus, utan skola öfverlemnas till utredande af behöriga Utskott, hvilkas yttranden etc. etc.”
Det är ju således klart, att alla frågor, ■om äro af den beskaffenhet, alt de skola komma under öfverlägg - 128 Den 11 December. ning i Stånden, måtte vara allmänna.
Jag nödgas erinra härom, då Hr von Hartmansdorff nyss framställde sin tanke om rätta behandlingen af detta ärende vara den, att man skulle söka tillvägabringa en propos., deruti ja-propos:n blefve: bifall till utsättandet af en dag i nästa vecka lill frågans afgörande och nej-propos:n skulle innefal- < la bifall dertill, att Frih.
Tersmedens förslag först komme i fråga.
Det är ju klart, alt den af Frih.
Tersmeden väckta motion, ty ' såsom sådan måste den anses, skulle derigenom blifva undertryckt.
4 Jag kan icke annat än lifligt uttala den önskan, att R. o. Ad. mät- ] te låta Frih.
Tersmedens motion, utan allt beroende af Frih.
Palm- j stjernas föredrag, vederfaras den behandling, som grundlagen före- . skrifver för hvarje allmän fråga. j Hr Printzensköld:
Jag ber dem, som ämna hålla föreläs-j ningar i grundlagarne, att sä fort ske kan uphöra dermed; jag kan j försäkra, att hvar och en ledamot som med intresse deltager i Stån- I dets förhandlingar nog underrättar sig om grundlagens innehåll, utan f att höra detsamma sig föreläsas.
Hvad Hr Dalman anfört, vittnar! icke om den ärlighet, som han sä ifrigt påstår sig iakttaga i ulla si-J na yttranden, så väl dem som i hans tidning stå att läsa, som demi han här afgifver.
Hr Dalman har sökt förbigå den vigtiga omständigheten, alt Frih.
Palmstjerna var den, som näst efter Hr Frih. o. Landtnäs lillkännagifvande om hvad som i Talmans-konferencen sig tilldragit, här uplrädde.
Om man besinnar alt Frih.
Palmsljernas framställning var en omedelbar följd af Hr Frih. o. Landtm.-s lillkännagifvande, så skall man finna, alt Frih.
Tersmedens motion i den ordning den blifvit anmäld, ovillkorligen är af den beckaffenhet, att. den bör i sammanhang med hufvudfrågan förekomma; och då Hr Frih. o.
Landtm, tillkännagifvit, att så bör ske, (och ingen lärer kunna elier vilja tvinga honom alt mot sin öfvertygelse föredraga, ärenden annorlunda, än så som han sjelf tillkännagifvit vara hans åsigt) så anhåller jag vördsamt, att diskussionen, såsom den nu blifvit förd, måtte upskjutas och vi på det sätt som Hr Frih. o. Landtm, sjelf tillkännagifvit, må få komma till målet, ty i annat fall lärer diskussionen komma alt fortfara så länge molståndarne önska.
Jag tager mig friheten underställa huset, huruvida man icke säkrare och lättast skulle komma till ett resultat i förevar, fråga derigenom, att man lemnade Hr Frih. o. Landtm, elt tillfälle, att få föredraga det hvilande förslaget, hvarigenom jag tror att hela saken vore bragt pä den rätta punkten och tillfälle att komma till ett resultat skulle beredas.
Häri hördes flera ledamöter instämma.
Jag har ingenting emot det förslag, som Hr Gr.
Anckarsvärd nu framställt, utan afstär från ordet, såvida det antages; i annat fall anhåller jag att blifva upropad.
Jag ber blott att få erinra derom, att jag först föreslog R. o. Ad; ett beslut och derefter föreslog Frih.
Tersmeden ett annat.
Vidblifver man den rätta och vanliga föredragningsordningen, så bör följaktig - Den 11 December. 129 aktligen R. o. Afl. blifva i tillfälle att yttra sig öfver mitt förslag innan den yttrar sig öfver Frih.
Tersmedens.
Jag har icke varit i tillfälle att höra det förslag, som Gr.
Anckarsvärd senast framställt, men tager mig friheten erinra derom, att R. o.
Ad. synes mig hafva fullkomlig garantie att återkomma inom ordningen för dagen genom Hr Frih. o. Landtm:s egen förklaring, bruten genom Hr Frih.
Tersmedens inkastade motion, emedan frågan var af Hr Frih. o. Landtm, föredragen och understödd af Hr Frih.
Palmstjerna, den nemi. huruvida föredragningen af den stora frågan skulle upskjutas till en viss dag eller företagas på den dagen som grundlagen föreskrifver.
Tersmedens motion lärer komma att föredragas i ett sammanhang med den af Hr Frih. o. Landtm, föredragna fråga, sa kommer visserligen hans motion alt undertryckas.
Jag beklagar att sä är fallet, emedan jag anser det vara oriktigt, att en motion af en så vigtig syftning som hans, icke skall formenligt kunna behandlas.
Det är dock hans eget fel, emedan den är för sent framställd och kan icke, utan att R. o. Ad. bryter den ordning, som Riksd.Ordn. föreskrifver, komma lill någon åtgärd.
Ty efter mitt förmenande lärer ingen annan fråga nu mera kunna afgöras än den huruvida Const.Ulsk:s betänk.
N:o 2 skall företagas nästa plenum eller plenum derpå.
Jag hegärde ordet i anledn. af Hr Gr.
Anckarsvärds anhållan alt Hr Frih. o. Landtm, måtte föredraga Const.- Utsk:s betänk.
CS':o 2, till följd af hvilken anhållan Frih.
Palmstjerna afstod frän ordet.
Jag undrar visserligen icke derpå, då Hr Frih.
Palmstjerna är motståndare lill Gr.
Anckarsvärd i sjelfva hufvndfrågan, ty om Hr Frih. o. Landtm, verkligen skulle föredraga Const.Utsk:s betänk.
N:o 2, så blir följden att det antingen skall förekomma till afgörande nu eller också i nästa plenum, då det ovillkorligen måste företagas.
Föredrages detta betänk, nu, så finnes intet val och ingen möjlighet till upskof, oaktadt en så beskaffad motion är väckt som den om upskof till nästa riksdag, hvilken motion ovillkorligen är hvarje representants grundlagsenliga rätt att väcka, så länge motionstiden fortfar, och ännu icke Const.Utsk:s betänk.
N:o 2 är afgjordt.
Jag kan icke fatta den framställning, som några ledamöter gjort att Frih.
Tersmedens motion skulle hafva kommit för sent.
Tiden är af grundlagen bestämd för motioners väckande till en månad och deraf återstår ännu ganska mycket.
Jag hör till deras antal som önska alt den ifrägavar. vigtiga frågan hade blifvit med del första afgjord, men jag hör också lill deras antal, som önska att icke frågan måtte afgöras pä annat sätt, än som med grundlagen öfverensstämmer, och efter mitt omdöme vore det ett våldförande af grundlagen om raan företog hufvudfrågan till afgörande förr än den motion som af en riksdagsman blifvit väckt, nemi. att frågans afgörande måtte hvila till en kommande riksdag, blifvit behörigen afgjord.
Jag kan derföre icke föreställa mig annat än att Hr ■:h. o. Landtm., till följd af den ed han svurit, anser sig törhin 9 - 130
Den 11 December. drad att företaga hufvudsaken till slutligt afgörande förr än den frågan, om upskof dermed, först blifvit afgjord.
Det skulle vara ett gyckel i grundlagen, och sådant får man icke föreställa sig, då 81 § i Riksd.Ordn. lemnar en rättighet att kunna få upskjuta hvilande förslag till en kommande riksdag, om det sedan skulle stå öppet för ett Stånd, all afskära en sådan frågas kommande under pröf ning.
Jag har varit nödsakad att aflägsna mig från Riddarhuset på en timme och vet således icke hvad som under tiden har passerat.
Förr än jag aflägsnade mig, fälldes af Hr von Hartmansdorff ett yttrande, hvarå mig må tillåtas svara några ord.
Han tycktes hafva fattat min anhållan om bordläggning så, som hade den gällt Frih.
Palmstjcrnas yttrande i fråga om tiden för frågans företagande, hvilket Hr von Hartmansdorff ansåg vara förunderligt af en gammal riksdagsman.
Jag får derföre svara, att jag alldeles icke begärde Frih.
Palmstjernas yttrande på bordet, men om jag det gjort, så tror jag alt jag dertill varit berättigad ; hvad jag begärde på bordet, var Frih.
Tersmedens väckta motion öm upskof till en kommande riksdag, och, sedan en så beskaffad bordläggning blifvit begärd af en fråga, som enl. hvad uti 44 § Riksd.Ordn. tydligen bestämmes, är af allmän beskaffenhet och den följaktligen skall hvila på bordet till nästa plenum, så föreställer jag mig, alt Hr Frih. o. Landtm, skulle förkortat diskussionen om Hr Landtm, täcktes förklara huruvida det icke är min rättighet att få frågan hvilande på bordet, och huruvida Hr Frih. o. Landtm, kan framställa någon propos., som betager mig <jenna, enl. grundlagen mig ovillkorligen tillkommande, rättighet.
För att lugna Hr Cederschiöld för den farhåga lian synes hysa för det grundlagsbrott, som skulle äga rum om Hr Frih. o. Landtm, nu skulle föredraga Const.Utsk:s betänk.
N:o 2, oell sålunda i förväg bereda afgörande! af denna fråga, innan Frih.
Tersmedens förslag kommer under pröfning, får jag förena mig med Frih.
Palmstjerna i den anhållan, alt så snart Const.- Utsk:s betänk.
N:o 2 varder föredraget, detsamma ytterligare måtte få hvila på bordet.
Då kommer frågan huru länge del skall hvila på bordet att blifva föremål för R. o. Ad:s pröfning, och det är just denna pröfning, som Hr Frih.
Palmstjernas förslag i öfverensstämmelse med Hr Frill. o. Landtnäs framställning, tydligen åsyftar, till undvikande deraf att representations-förslagct skulle, i händelse icke serskildt beslut fattades om tiden när det skall afgöras, ovillkorligen nästa Lördag till hufvudsaklig!; afgörande förekomma.
Anckarsvärd: linder största förtroende lill llr Cederschiölds vidsträcktare förmåga att upfatta lagars innehåll i allmänhet får jag förklara att, i fall jag misstagit mig, då jag sednast yttrade mig, sådant icke föranledis af något begär alt understödja Frih.
Palmstjernas framställning, hvilken man sagt står i strid med mina åsigter i denna fråga, och hvilket jag gerna öppet erkänner.
Jag hade föreställt mig icke hafva begått något misstag, då 49 § Riksd.Ordn. innehåller: ”Då saken från Utskott återkommit” (den har nu återkommit) ”blifve den efter första upläsandet liggande på bordet.
De kan vid nästa föredragning, ehvad öfverläggning ägt rum elle på Hera ledamöters förenade begäran, åter hvila; men då s
Den 11 December.
131 gången förekommer, skall elen till afgörande företagas.”
Det är just detta jag trott böra utgöra föremål för öfverläggning, men sedan förslaget nu blifver föredraget och för ändra gängen bordlagdt, torde R. o. Ad. böra bestämma först och främst hvad afseende R. o. Ad. anser böra fästas vid den inverkan sorn BorgareSt:s oss meddelade prot.uldr. och Frih.
Tersmedens motion kan utöfva på tiden för sjelfva föredragningen.
Det är endast för att komma till ett mål och på det vi icke må fortfara alt tala utan att derföre vinna ett resul tat, som jag trodde att alldeles ingenting menligt skulle härflyta af belänk:s föredragning, då det i alla fall måste föredragas för andra gängen och derefter upslår försl det rälta momentet för diskussionen, när R. o.
Ad. anser förslaget böra förekomma.
Det beror säkerligen, efter mitt begrepp, af R. o. Ad. alt instämma med Talmanskonklaven om den dag, som ansetts lämplig till målets föredragning, eller att dertill bestämma annan dug om majoriteten det önskar.
Härefter öfvergick R. o. Ad., uppå derom af II.
Ex. Hr Frih. o. Landtm, gjord hemställan, till behandlingen af de på föredragms lislan uptagne ärenden.
Föredrogs och bifölls CoDst.Ulsk:s d. 7 dennes på bordet lagda mern.
N:o 1 om arfvoden för Ulsk:s Canzli.
Föredrogs Consl.Utsk:s d. 7 dennes på bordet lagda mern.
N:o 2, ang:de det nu hvilande förslaget till ny Riksd.Ordn., jemte dervid fogad serskild artikel äfvensom, i sammanhang dermed till ny R.F.
Mänga ledamöter hördes begära att detta mern. malte ytterligare blifva hvilande på bordet.
H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, det han nu finge i R. o. Ad:s minne återkalla, hurusom, på sätt H. Ex. i början af plenum omnämnt, Talmans-konferencens medlemmar varit ense derom, att, enl. grundlagens bestämda föreskrift, den nu föredragna frågan, om den i dag begärdes på bordet, borde ovillkorligen förekomma i nästa plenum, derest icke derom af RiksStm annorlunda förordnades, samt att det varit med afseende på de skäl, hvilka borde hindra denna frågas företagande nästa Lördag, som Talmännen öfverenskommit att i dag hos RiksStm, göra hemställan, att (Jonst.Utsk:s mern.
N:o 2 med förslag till ny Riksd.Ordn. och ny R.F. må företagas till afgörande uti det plenum, som inträffar näst efter Lördagen d. 14 dennes.
Omedelbart efter det II.
Ex. lemnat R. o.
Ad. underrättelse derom, hade Frih.
Palmstjerna och Tersmeden anmält sig och framställt sina förslag . . . H. Ex. behagade härvid afbryta sitt yttrande, i anledn. af en utaf Gr.
Anckarsvärd framställd begäran, att, i afseende på den hemställan, om hvars framställande öfverenskommelse i Talmans-konferensen blifvit träffad få yttra några ord, hvarpå Gr.
Anckarsvärd upropades och yttrade:
Jag tager mig friheten erinra derom, att man här endast talat 9* 132 Den 11 December. om det första plenum i nästa vecka, och får hemställa om icke det vore lämpligt, att dagen för detta plenum äfven bestämdes.
Jag föreställer mig att fråga är om nästa Onsdag, men det kan likaväl vara nästa Måndag.
Om det är tillåtet alt afbryta Hr Frih. o. Landtm, innan han talat till slut, så begär jag att få begagna mig af samma frihet, och i sådant fall fråga, huruvida Hr Frih. o.
Landtm, erhållit någon underrättelse huru de öfriga Stånden i delta täll beslutat, på det att R. o. Ad. mätte, i enlighet med hvad Hr Gr.
Anckarsvärd yttrat, bestämma en viss dag och i sådant fal! utsätta densamma som de öfriga Stånden bestämt.
Ex. Hr Frih. o. Landtm, fullföljde härefter sitt afbrutna yttrande med förklarande, att sedan numera Const.Utsk:s mern.
N:o 2 blifvit föredraget, lian ansåg Frih.
Tersmedens motton böra nu behandlas i sammanhang med den fråga om bestämmande af dag för berörde mems företagande till afgörande, som i Talmans-konferencen blifvit väckt och hvarom Frih.
Palmstjerna afgifvit förslag, och derjemte nu finge jemväl föredraga det af Vällofl.
BorgareSt:s Deputation aflemnade prot.utdr., innefattande underrättelse, att en af Hr Cassel väckt motion om ytterligare upskof med afgörande! af det från sistförflutne riksdag hvilande, af K.
M. nådigst åfgifna, förslag till ny Riksd.Ordn. och Regeringsform blifvit till Const.Utsk. remitterad.
Ex. gaf sedermera i anledn. af Hr von Hartmansdorffs begäran, tillkänna att underrättelse om Preste- och RondeStms beslut blifvit honom meddelad, genom från desse Stånds Sekreterare ankomne skrifvelse!1, hvilka nu uplästes och voro af följande innehåll:
PresteSt. har denna dag fattat beslut, att Höglofl.
Const.- IJtsk:s mern.
N:o 2, ang:de det nu bvilande förslaget till ny Riksd.- Ordn. m. m. skall uti Ståndet till diskussion och afgörande förekomma uti det plenum, som inträffar näst efter d. 14 uti innevar. månad.
Stockholm d. 11 December 1850. S. II. Almqvist.
PresteSt:s Sekret.
Undertecknad har härmed äran tillkännagifva, att BondeSt. i denna dags plenum beslutat, att till hufvudsaklig handläggning företaga representations-frågan å den dag, som plnralitelen af öfriga RiksSt:n bestämmer.
Stockholm d. 11 Dec. 1850.
A. E. Ros. Frih.
Raab: Ehvad Frth.
Tersmedens motion blifver behandlad såsom en serskild fråga eller i sammanhang med frågan om dags utsättande för föredragning af Coust.Utsk:s betänk.
N:o 2, så torde R. o. Ad. finna, alt när denna fråga en gäng blifvit väckt, så skulle den bestämdt undertryckas, om R. o.
Ad. utsatte någon dag för afgörande af Const.Utsk:s betänk.
N:o 2, förr än det blir afgjordt hvad RiksStm komma alt besluta om den fråga som Frih.
Tersmeden Den 11 December. 133 vackt.
Jag lager mig friheten erinra derom att vi nyss genom en deputation från Vallöf!. •
BorgareSt. fått oss bekant att en dylik motion redan af BorgareSt. är remitterad till Const.Utsk., hvilken således troligen kommer frän Const.Utsk. till Ståndens behandling, men skulle bestämdt undertryckas, derest vi nu utsatte någon dag för hufvudfrågans afgörande.
Af de nyss uplästa skrifvelscrna erforo vi väl att PresteSt. beslutat att afgöra frågan i nästa vecka; men att BondeSt. åter beslutat företaga frågan på den dag, sorn pluralitelen af MedSlm bestämmer.
Det beror nu på R. o. Ad:s beslut, om ifrågavar. pluralitet skall vinnas för frågans afgörande i nästa vecka.
Jag tror ej ali sådant skulle stå tillsammans med grundlagens helgd, och föreslår för min del att R. o. Ad. ville upskjuta föredragningen af Coust.Ulsk:s betänk.
N:o 2 till dess afgjordt blifvit i Stånden hvad beslut som fattas i följd af Hr Gassels och Frih. Tersmedens motioner.
Det kan icke bestridas, att om R. o. Ad. beslutar att den ifrågavar. stora frågan skall lill öfverläggning och afgörande företagas i nästa vecka, så blir Frih.
Tersmedens motion undertryckt.
Det kan likväl lika litel bestridas, alt om R. o. Ad. ville remittera Frih. Tersmedens förslag till Utskott, för att deröfver till Ståndet afgifva utlåt, hvaröfver Stånden sedermera skola besluta, så blifver det förslag, som jag gjort, undertryckt; nemi. det att R. o.
Ad. skulle till pröfning företaga frågan i första plenum i nästa vecka.
Det är alltid så med den meningen som icke segrar, ali den blir undertryckt, men den blifver icke undertryckt derföre att den icke varit i tillfälle att framställas, utan derföre att Ståndets pluralitet icke instämt deruti.
Så torde äfven förhållandet blifva häri Efter vanlig föredragms-ordning torde R. o. Ad. finna, alt om det förslag jag framställt, att frågan skulle till pröfning företagas pä det sätt att den ställdes främst på föredragmslistan i första plenum i nästa vecka, blir af R. o. Ad. afslaget, så har det fallit, och då är Frih.
Tersmedens förslag i ordningen alt derefter föredragas.
Skulle likväl de som understödja Frih.
Tersmedens förslag vara nöjda med, att det bordlägges, och att bordläggningen af detta förslag icke hindrar föredragningen och behandlingen af det förslag jag framställt så har jag visserligen ingenting deremot. R. o. Ad. torde finna alt om mitt förslag bifalles sa blir Frih.
Tersmedens förslag ändamålslöst.
Emedlertid yrkar jag min rätt, alt det förslag jag framställt må blifva för R. o. Ad. till antagande eller förkastande framställdt innan något annat förslag, som kan uphäfva det, blir inför R. o. Ad. till beslut framställdt.
Enär Hr Frih. o. Landtm, tillkånnagifvit, att såväl Frih. Tersmedens som Frih.
Palmstjernas framställningar, äfvensom BorgareSt:s prot.utdr., åro från hvarandra oskiljaktiga och följaktligen böra i ett sammmanhang afgöras, så lärer det deraf följa, alt Hr Frih. o. Landtm, hyser den åsigt, att alla dessa 3 ämnen skola hvila till öfverläggning i nästa plenum.
I sådan händelse och sedan Coust.Ulsk:s betänk.
N:o 2 numera blifvit för andra 'gången 134 Den 11 December. lagdt på bordet, kan man i nästa plenum få tillfälle att bestämma, hvilka vidare åtgärder, som dä kunna och böra vidtagas.
Uti 49 § 1 mom.
Riksd.Ordmn stadgas' ”Upstär fråga om, eller hvart remitteras bör, kan denna fråga blott för den pleuidagen läggas på bordet; men i nästa plenum skall beslut ovägerligen fattas.” iNu har fråga upstålt om och hvart Frih.
Tersmedens motion skall remitteras.
Med den rätt grundlagen leninar mig begär jag nu, att denna fråga må få hvila på bordet till nästa plenum.
Grundlagens stadgande är i det fallet tydligt och klart.
Ehuru jag i sjelfva hufvudfrågan är anhängare till dem, som nu tala mot den åsigt jag i denna preliminärfråga hyser, önskar jag likväl att man icke måtte gå till målet pä ett sätt hvarigenom grundlagens bud trampas under fotterna.
Det skulle dock ske derest Fidi.
Tersmedens motion undertrycktes, ty den blef dä icke behandlad på sätt grundlagen bjuder.
Man bör ej förbise, alt man kan komma till samma mål på en grundlagsenlig väg.
Då jag begärde ordet, var det för att framställa ett lika lydande förslag, som Frih. Raab.
Det går icke an att, till kontrapropos. mot Frih.
Palmsljernäs framställda förslag om representationsfrågans företagande någon dag i nästa vecka, framställa Frih.
Tersmedens motion.
De, sora gilla Frih. Tersmedens motion, kunna dock icke votera öfver densamma i fall den framställes såsom kontrapropos.
Enl. min upfattning af grundlagen, är detta en sådan allmän fråga, som skall behandlas af Utskott och som icke får företagas första gången den i plenum väckes; således skulle vi ju vara förhindrade att votera öfver densamma.
Deremot, för att reda den särdeles invecklade frågan, får jag äran föreslå, att till kontrapropos. mot Frih.
Palrastjernas förslag mätte framställas: att R. o. Ad. förklarar, att med utsättande af dag för slutlig öfverläggning ang:de det hvilande Kongl, förslaget bör dröjas intill dess den, af Frih. Tersmeden hos R. o. Ad., samt af Hr Cassel inom BorgareSt. väckta motion, om upskof till nästa riksdag med förslagets afgörande, blifvit i behörig ordning behandlad och afgjord.
Sedan genom Hr Frih. o. Landtnäs förklaring min motion blifvit fastbunden vid det nu föredragna Const.- Utsk:s betänk.
N:o 2, så tager jag mig friheten föreslå R. o. Ad. att, i afseende på tidens bestämmande för della betänk:s föredragning, R. o. Ad. ville besluta, alt det skall förekomma i det plenum, som inträffar näst efter det, då min motion blifvit grundlagsenligt behandlad, d. v. s. blifvit besvarad af Const.Utsk., och Stånden deröfver fattat sitt beslut.
Då flere af de talare, hvilka underslödt Frih.
Tersmedens förslag, yrkat, att det måtte till nästa plenum hvila på bordef och till yttermera visso, för bifall till en sådan anhållan, upläst en grundlags-§, som talar om huru länge en sådan motion skall hvila, så har jag visserligen icke något deremot, utan biträder hvad Frih.
Men då fråga är om huruvida det förslag Hr Frih. o. Landtm, föredragit skall hvila, och icke föredra - Den 11 December.
135 gas förr än Frill.
Tersmedens motion blifvit föredragen, så får jag, mot en sådan framställning pä det högsta protestera.
Jag anser det vara grundlagsenligt, att ilen framställning, sorn Frih.
Palmstjerna gjort, blifver åtminstone ja-propos. oell det står de värde Hrr:ne, som yrkat ett motsatt förhållande, öppet, att framställa, hvilken kontra-propos. de behaga.
Tvänne förslag dertill äro framställda och det är mig likgiltigt, hvilkendera af kontra-propos:na vinner bifall.
Jag för min del, är öfvertygad, att det förslag Frih.
Palmstjerna väckt skall af 11. o. Ad:s pluralitet antagas.
Palmstjerna har framställt sitt anförande, såsom vore det en motion, jemförlig med Frih. Tersmedens, och sagt, att om den enas mening bifalles, så blifver ilen andras undertryckt.
Jag ber att få fästa upmärksamhelen på den himmelsvida skillnad som, emellan dessa båda frågor, förefinnes.