Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det torde kunna bevisas, att Calculerna för första arbetsplanen icke varit så origtiga som man sig föreställt, 1 första beräkningen af Canalkostnaden var dagsverket beräknadt till 12 sk.
RiksgäldsSedlar, det har sedermera blifvit förhöjdt till .20 sk.
Bolaget har ofta nödgats aflöna ett vida talrikare befäl än sorn erfordrats för sjelfva arbetscommenderingarna, emedan vårt politiska förhållande gjorde nödvändigt, att tropparna skulle vara i marchefärdigt tillstånd, och derföre måste hela befälet följa troppen till Canalarbetet; vid Arbetscommenderingarnas marchedagar till och ifrån Canalen, äfvensom Helgedagar, exercitiedagar och regndagar har troppen erhållit samma underhåll af CanalVerket, som arbetsdagarna; härigenom har dagsverkspriset uppgått från 12 sk.
Riksgäl ds Sedlar, som det i Prima Plan var påräknadt, till 56 sk.
RiksgäldsSedlar och deröfver.
CanalVerket har dessutom ge - Dcn 29 Juli e. m.
M63 norn nhirutsedöa basliga borfcomrpenderingar af detta arbetsmanskap fått vidkännas i Prima Planen belt opåräknade förluster.
Att kostnaden för Crinalens fullbordande genom dessa omständigheter blifvit 5:ne gin.gor få stor sorn elen var påräknad, lärer icke utan orättvisa kunna härledas under rubrik af misscaleul i Prima Planen.
Jag kan icke föreställa mig att Hög n ~ C? lofl.
Ridderskapet Och Adeln år 1815 kan anse det vara öfver Sveriges förmåga att understödja ett företag, som Riksens Ständer år 1809 med hela den kraft sorn den återvunna friheten medförde beslöto.
— Jag får slutligen, i anledning af hvad en Ledamot yttrat, alt han, i anseende till den opinion sorn i Landsorterna skall finnas emot Canalarbetets fortsättande, ansåg sig behöfva ett Utdrag af Protocoiiet öfver sitt votum, för att begagnas som säkerhetspolett, förklara, att då jag icke kan dela den värda Ledamotens yttrade räddhåga, jag icke heller någonsin vill hafva en sådan polett.
Frihei're TStaél von Hollstein; Det tillhör en fri man, att fritt yttra sina tankar, utan att emot sin öfvertygelse lämpa sig efter den rådande ton hos dem , Som tro sig äga en afgörande.
Jag har visserligen hört under detta Riksmöte, att man Den 2(j Juli <?. m. på allmanna opinionen icke behöfde göra något afseende; icke dess mindre sager jag det milt hjerta tanker» då jag anser det fur pligt att icke t i a, och skulle blygas för mig sjelf, om j;g skulle qväfva min röst af farhåga, att yppa de länkc-äit ja« hyser.
Jag upprepar derföre hvad jag fornt sagt, att jag sorn ett säkerhetsko-rt vill hafva detta mitt yttrande på fickan; jag; har eren erfarenheten» a!t jag flera gånger förut haft yttranden som blifvit häftigt, motsagda, men tiden bar sedermera rättvisa! hvad jag sagt» Friherre af Wetterstedt, Gustaf:
Ef ter en så lång Öfverläggning vöre det att, trötta Höglofl.
R idd-ers k a pets och Adeina, tålamod, om jag icke skulle inskränka mig endast tili några fa ord»
Att ett arbete af så stor vigt och fattning, och förenadt med ett så betydligt bidrag af StatsCassan» som.
Götha Canalarbete, kan ur särskilda synpunkter betraktas»' »ch på flera emot hvarannan stridiga sätt ueduinas, har jag visserligen förväntat.
Det är således nied rättvis aktning för andra meningar» som jag vågar underställa Höglofl.
Ridderskapet och Adeln några anmärkningar till svar pä hvad jag under ofverlägguingens lopp hort anföras.
Den 29 Juli e. m, »465 En värd Ledamot har yttrat, alt han förnämligast föreser overkstailbarhf ten at Götha Canal nti den fordra»., sorn å Actieägarnas vägnar göres, om garanti för reutan pa deras Actieinsättningar. jag tror icke att af denna billiga fordran någon slutsats kan dragas; ty då Canalarbetct ej kan slutas med de 60 ProCent som för Aciieägame återslå att insätta, utan att en ytterligare årlig
Summa dertill at allmänna medel erfordras, så är del visst icke löftet om ren» tan som kan uppmuntra insättningarna; ty sä snart icke rentan är säker, synes det mig klart, att hvar och en heldre uppoffrar de redan inbetalda 40 ProCent, än blottställer sig tor en förlust af hela Capitalet.
Med allsingen kännedom i detta ämne, vågar jag ej följa de värda Ledamöter, som tro att en mängd af är, ja till och med Secler, erfordras till Canalens fullbordande.
I sednare fallet torde mig tillåtas anmärka, att det åtmindstone icke blifva vi som komma att upplysas om misstaget.
Jag kan, i detta afseende, tj neka mig den tillfredsställelsen, att offentligen yttra, att jag hyser ett personligt förtroende för dem som uppgjort planerna, och nu vaka öfver deras verkställighet.
Visserligen hafva oblida omdömen blifvit riglade emot GöthaCanal
Direction; visserligen har den kunnat misstaga sig, men det kunna vi alla; och jag hoppas, att denna Den 29 Juli er. m.
Direction, i likhet med alla dem, som utfört eller utföra stora inhemska företag, mätte en dag i medvetenhet af en lange bestridd, men likväl i < ppen dager lagd nytta, njuta någon trost for de svårigheter, den haft att öfvervinna, och de omdouien, sorn Ofver densamma blifvit fällde.
En ann.yn värd Ledamot har yttrat, att först borde i öfvervägande tagas,--hut tivida Regeringen ville öfvertaga Canalen 'elier icke.
Jag tror likväl, i likhet med hvad af Fiiherre Jacob Cederström blifvit anfördt, att den enda grund till öfverläggning och beslut, är Utskottens Betäckande.
Ehuru här blifvit sagdt, att trenne Stånd redan afgjort Betänkandet, är jag af den mening, att delta beslut hvarken kan eller bör anses hafva något, fp flytande på Riddérskapets eich Adelnsfria® bsshitamdte rätt.
Jag får derföre heuistäU^oaj-icke bä.st vore, alt Betänkandet punktvis företoges till afgörande.
Jag gör mig förvissad; att Ridderskapet och Adela, utan annan ledning än dess eg^n öfvertygelse, skall vid detta tillfälle endast hafva afseende på det allmännas väl, och jag kan icke tro, att ett arbete, som blifvit beslntadt och påbegyndt i en tidepunkt, då, för Sverige, allt sväfvade mellan fruktan och hopp, nu skulle ofvergifvas, dä föreningen med Norrige bade Den 29 Juli e, m. okar värdet af Canalen, och påkallar dess snara utförande.
I afseende på livad Friherre Cederström yttrat, anfaller jag få namna några ord.
Jag har begärt afslag å Ut?kottets Betänkande, och deraf kan ej följa anrvat resultat än att Bo* lac.et får 'behålla hvad det förut bär.
1 afseende på hvad Friherre af Wetterstedt nämnt, i anledning af min mening att Canalen ej på Secler kan blifva färdig, får jag blott yttra att detta är min enskilda' tanke, hvilken jag bar velat hafva förklarad.
Jag har redan för trenne månader sedan yttrat hvad jag tänkt och tänker om GöthaCanal, att man nämligen, då den blef till verkställighet besluten, gick längre än man hade ,bort gå, men att, sedan nu så mycken kraft blifvit på detta företag använd, det. skulle såra min Nationliga känsla att se företaget öfvergifvas.
Canalen framställdes såsom nyttig i commercielt och oeconomiskt hänseende; nationella bidraget till detta arbete var o» betydligt.
Nu framställe.* den såsom ovillkorligen nödvändig för
Rikets sjelfständighet och försvar och af nationen äskas ett bidrag af icke mindre än 5 Millioner R:d. 1458 Ds72 29 Juli e. lil.
Summan ar stor, och man borde vara fullt ofvertygad om företagets nödvändighet och verkställbarhet innan nian å sina medborgares vägnar hevi! ju- en dylik gärd.
Hvad Canalensnödvändighet i militairiskt hänseende beträffar, är något som jag icke. kan våga bedöma; jag skulle vara benägen att tro att folkets tillgifvenhet för styrelsesättet och Konungahuset, jemte dess mod utgör den säkraste grund för dess sjelfbestånd och försvar.
Vi ägde före 1808 ett Sveaborg och denna Svearnes borg är nu i Ryssarnes händer.
.Tåg tvekar icke mera, utan bevilljar allt hvad som begäres, då det Säges att Hans Kongl. Idoghet KronPrinsen anser Ganalen nyttig och nödvändig till Rikets sjelfbestånd och forsvar.
Önska skulle jag likväl, om Ridderskapet och Adeln bifaller hvad Utskottet fore lagit, att Ridderskapet och Adeln genom en Deputation underrättade Hans Kongl. Höghet KrortPrimen att Ridderskapet och Adeln låtit tron på Hans Kongl. Höghets insigter fvlla bristen af egna in igter, men att tillika Ridderskapet och Adeln bönf Iler att Hans Kongl. Höghet täcktes deröfver vaka, att det bevilljade betydliga bidraget ock måtte bilf - Den 29 Juli e. nt.
1569 va till det åsyftade ändamålet vederbörligen an vind t.
En värd Ledamot har tillkännagifvit, att min framställning af hvad Riksens Ständer för några månader sedan beshitat om Götha Canal
Disconts fördubblade
C ved i tiv i Banken varit annorlunda än förhållandet, och jag följaktellgen häruti misstagit mig.
Som jag icke tror mig böra emottaga dementie i en fråga, hvarom jag är fullt förvissad, så får jag nu den äran förklara, att Riksens Ständers af mig nyss åberopade, beslut är ordagrant sådant so/ti jag detsamma upprepat, och att jag alltså icke kan taga tillbaka ett enda ord deraf, utan skall, när Discont frågan till afgörande förekommer, med original documentet bevisa mitt påstående.
Att Betänkandet punktvis mäste företagas, lärer hvar och cn så mycket snarare finna, som det innehåller flera alternativ, hvilka endast på detta sätt kunna afgöras.
Hans Excellence, Herr Grefven och.
Landtmarskalken:
Anser Ridderskapet och Adeln discussion slutad?
Ja, 1470 Den 29 Juli e. m.
Herr Landt Marskalken'- Bifaller Ridderskapet och Adeln alt målet företages punktvis?
Ropades ganska starka Ja, men Friherre Cederström, Ulric, ropade Nej, och yrkade pa Votering.
Så långt det är från mig att bestrida någon utöfningen af sin Riksdagsmanna rätt, nödgas Jag likväl påstå att votering vid detta tillfälle icke bör kunna äga rum, enär Betänkandet måste utgöra grunden för öfverläggningen, och detsamma innefattar flera såsom alternativer framställda frågor, öfver hvilka Ridderskapet och Adeln väl måste bestämma sina tankar.
Friherre Cederström, Ulric, bestridde Herr Pählmans mening och uppläste af 56 §.
Regeringsformen den del, som stadgar att ett till Stånden återkommet beredt förslag kan af Riksens Ständer oförändradt eller med några forändringar antagas, eller ock alldeles förkastas.
Det kan icke bestridas att votering kan äga rum öfver frågan, huruvida Utskottets Betänkande skall i hela dess vidd till afgörande företagas eller om det skall ske punktvis*, men / Den 29 Juli e. itt. om det beslutes* att till bifall eller afglag företaga Betankandet i hela dess vidd, så måste de af alternativen i Utskottets Betänkande bestämmas, hvilka uti bifalls-propositionen komma att inbegripas.
Efter någon stunds uppehåll 1 öfverlriggningen och under tvekan om contrapropositionens beskaffenhet, yttrade Ft iherre Cederström, Jacob:
Sedan votering blifvit begärd öfver den preliminaira frågan om Utskottens Betänkande bör till afgörande företagas punktvis eller i hela dess vidd, så får jag till denna votering föreslå följande voleiings proposition:
Den som bifaller att Utskottets Betänkande företages till afgörande punktvis, skrifver Ja; Den det ej vill, skrifver Nej', Vinner
Nej, kommer, sedan de alternatif blifvit bestämde, hvilka i Bifalls-Propositionen skola intagas, Betänkandet, att i hela dess vidd till antagande eller förkastande framställas. ■w in ty
Den 2() Juli e. nu JJeyv Schutzer crantz, Johan Herman, yrkade alt sorn Betänkandet innefattade flera alternativer, så borde först bestämmas hvilkendera meningen af hvarje alter-, rativ-fråga kunde blifva föremål för slutligt afgörande, innan någon votering företoges; annars kunde man möjligen bifalla bägge meningarna, och då den föreslagna propositionen icke utmärkte eri sådan be» stämning, protesterade han emot dess godkännande.
Friherre Cederström, Jacob: Om Herr Amiralen Schutz.ercraritzv hade rätt fatlat det upplästa förslaget till voterings proposition, tror jag ej att han kunnat såsom anmärkning deremot anföra, att uti Betänkandet finnas älternativer, sorn skulle på en gång kunna bilallas.
Jag anhåller derföre att å nyo få uppläsa den föreslagna contra propositionen:
Der står, vinner Nej, kommer sedan de alternativ blifvit bestämde, hvilka i bifailspropositionen skola intagas, Betänkandet att i hela dess vidd till antagande eller förkastande framställas.
Det är ännu icke hegardt votering öfver sjelfva saken utan endast om sättet att till afgörande företaga den.
Herr Schutzer crantz:
Jag har med. mycken uppmärksamhet hört den nu upplästa - Y. 2.
Den 2C) Juli e. m, *475 lästa contrapropositionen, men jag kan ändå ej frångå, att nar en proposition göres på ett Betänkande som innehåller alternativer, sä skola alternativerna först bestammas.
Herr Våhlman, Otto Fredrih:
Jag får flen äran vördsamt underställa Höglofl.
Ridders ka pst ecb Adeln den erinran att, enligt denna voterings proposition, antingen Ja eller
Nej vinner, kommer Betänkandet alt företagas punktvis.
Herr Manner starn, Joham:
Den af Herr Friherre Jacob Cederström föreslagna con trap ro position torde så mycket mindre böra .antagas, sorn i fall
Nej vinner, Ridder skap et oell Adeln, i händelse af olika tankar om alternativerna i Utskottets Betänkande, mås te votera derom, för att kunna bestämma hvilka alternativer sorn borde intagas uti hifalls-propositionen, innan Betänkandet uti hela dess vidd skulle till antagande eller förkastande framställas} innan denna sednare proposition kunde göras, skulle således Ridderskap et och Adeln först afgöra punktvis de h u f v u d s a k lig a st e del arne af Betänkandet och liksom på förhand antaga några af alternativerna.
Herr Friherre Ulric Gederström har ensamt besa iöt det föreslagna sättet att punktvis afgöra Betänkandet, hvaremot JVidderskapet Huld. o. Ad, Prat. 185 iflö. 1474 Den. 29 Juli e. m. och Adeln i öfrigt samfäldt tyckes villj.1 detta. satt antaga, Fiiherren fiar uti dess förra yttrande begäit afslag å Betänkandet i hela sin vidd och dess afsigt matté följaktligen va’a att dets tanke hör blifva contraproposition.
Det förundrar mig höra, att man begär i ena alternativet af propositionen afgörande af sjelfva huf' udsaken, och i det andra endast en preliminnir fråga rörande sättet att till afgörande företaga den.
Jag får derföre å nyo uppläsa propositionen.
Sedan Friherre Cederström uppläst propositionen, tilläde han: denna proposition är enligt min öfvertygelse den enda enliga med formen.
LandtMarskalkens proposition var, att företaga Betänkandet till afgörande punktvis; den blef ined Ja och Nej besvarad och votering deröfver begärd; det är således endast preliminaira frågan om sättet att afgöra Betänkandet, hvaröfver nu
Ian voteras, och det är i anledning deraf sorn jag uppsatt propositionen.
Tåg får den äran erinra, att i alternativpunkterna innefattas just de vigtipaste frågorna, nämligen om summan af biträdet, och om tiden för dess fortfarande, m. fl. Dessa frågor måste nödvän - Den 29 Juli e, m. *475 digt efter den föreslagna contra propositionen komma att företagas och kunna komma att företagas punktvis.
Allt det öfriga som, enligt contra propositionen, skulle framställas på en gång, innefattar hemställningar af ringare betydenhet.
Jag inser således icke hvad hufvudsaklig förmån härigenom kan vinnas, och tror för öfrigt ej att propositionen är formlig.
Friherre Boye, Ludvig: Höglofl.
RiddeYskapet och Adeln synes lägligt hafva fattat att tvänne frågor här äro föremål för öfver läggningen, den ena om saken som skall afgöras, den andra om sältet att behandla saken.
Dessa frågor böra icke sammanblandas; men jag utber mig fä göra Höglofl.
Ridderskapet och Adeln uppmärksamma deruppå, att blotta behandlingssättet äfven företer tvänne frågor.
Den första alden om Betänkandet skall punktvis företagas.
Det är ej förr än denna är afgjord, som man kommer till den andra, nämligen den, hvilkendera meningen af de uti alternativerna framställda punkter bör till bifall framställas.
Denna distinction är uti den af Friherre Jacob Cederström föreslagna proposition, efter min öfvertygelse, ligtigt observerad: och jag kan således ej annat finna än att denna proposition är fullkomligen constitutionel. 1476
Den 29 Juli e. ra.
•Vi*Rbp4 proposition af Herr Gref ve&lujtfijn Landi Marskalken, bleF härefter ofvanbti^å^e ...vytpnig‘ proposition godkänd. ’.-ckt?'py Voterin!*“érthot jofes klockan ^ till 9 och slutades klockan ■§■ till 1 t, dä rösterna befunnos hafva pä följande satt utfallit.
Ja - - V 155- Nej - • . .58.
I anledning hvaraf målet skulla punkt* vis företagas.
- Friherre Boye: Hos Eders Excellence H err Grefven och LandtMarskalken samt Höglo fl.
R.idderskapet och Adeln fär jag den äran hemställa, huruvida det ;ir öfverensstämmande med värdet af denna fråga, med den uppmärksamhet som i allmänheten dervid fästes, och med vidlyftigheten af de omständigheter som deruti omfattas, att den nattetid a göres.
Dä Bidderskapet och Adeln hördes häruppå ej vill
Ja göra afseende, yttrade Friherre Boye, det han hade ansett detta ämne äga en allmän sida, men afscode gerna ifrån sin hemställan, om Ridderskapet och Adeln sä behagade.
I Ven 29 Juli e» m. *47?
Efter uppläsning af ingressen uti Stats» och J3ancoUtskoltets samfäldt» BetänKéhde, af deh( 15 dennes, beslöts att enligt (tedtiare alternativet af d*-n deruti framställda proposition, den föreslagna anäaårkringen ejnot Canal, Direcäonen elle^dess Chef skulle fortalla. j3, *"
- Vidare bifölls första punkten af samma Betänkande, angående CanalBolagets förpligtelse i afseende på inrättningen af dess Discontrörtlse.
Upplästes följande uti andra punkten af samma Betänkande antagna proposition, öfver hvilken inom Utskotten två Stånd stadnat emot två; Den som bifaller att bidraget till GötbaCanal utsår från och med innevarande år till och med år 1820, eller det år, da nästa Riksdag derefter infaller, skrifver /a’ i_. den det ej vill, skrifver Nej; — vinner "Nej, kommer det ärliga bidraget att fortfara i tio år.
Herr Grefven och FandtMarslialkefi giorde proposition a det förstå af dessä alternaUvtr, Friherre Stael von Holl stein:
Med förbehåll att då frågan förekommer om sum - M78 Den 29 Juli e. m. man, intet band härigenom Rigges på fritt yttrande derom, vill jag inpå i discussion öfver denna fråga.
Det föreslås tvänne alternativer, nämligen ro eller 5 år till nästa Lagtima Riksdag; detta är icke enligt med Constitutionen.
Stander äga intet att bestämma något positivt längre än till nästa Riksdag, ehvad den då är Urtima eller Lagtima.
Bevis derpå är, att Ständerna vid denna Riksdag ändrat hvad Sländerna 1809 beslöto; då försäkrades Ranken på det kraftigaste, att genom en årlig återbetalning af 750,000 R:d, få ersatta de millioner R;d., som Banken då i och för kriget försköt emot pantsättning af Tullmedlen; detta allt är nn ändradt, dessa 750,000 R:d. sko-, la nn åter årligen utgå, till lånebiträden; förmodligen kommer äfven just detta Canaiverk att få sitt biträde af denna fond.
Om Aclieägarne derföre låta förmå sig att tro, det de i ett sådant beslut ägde full säker* het, så bedraga de sig sjelfva.
Jag anhåller derföre att proposition måtte göras till nästa Riksdag.
Grefve Lillj ener antz: Hans Excellences Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition var gjord å första alternativet, sorn innehåller att bidragen må fortfara till år 1820 eller det år då nästa Riksdag der-, efter inträffar.
På de i Betänkandet anförda kraftiga skäl, har jag sjelf föreslagit, Den 20 Juli e. m. »479 att inga åtaganden för längre tid må göra*; man jig kan derföre icke gilla den tanka, att om Riksdag förut infälle-, då samlade Ständer äga magt att åtra hvad de nuvarande lofvat och försäkrat.
Orri än phvsiska förmågan medgifves, hindrar sådant' likväl icke, det man med allt skal bör tänka och säga, att kommande Ständer icke kun•na ry*:ga sådana aftal, pä hvilkas helgd enskilde eller corporationer bygga välfärds* rörande anstalter.
Om Lagstiftande magten häruti ville äga mera vidsträckt rätt, än d n hvarje hederlig enskild man vill och får begagna, huru skulle allmänna säkerheten då kunna fortfara?
Jag har icke såsom Herr Grefve Lilljencrantz förstått Friherre Staéls mening vara lika med hvad Betänkandet föreslår.
Tvärtom har jag tydligen hört honom yrka, att det årliga bidragets utgörande icke skall för längre tid nu beslutas än till nä
Med Friherre Staél år jag fullkomligen ense derom, att hvad Riksens Ständer häruti niä besluta, på intet sätt är bindande för nästkommande Ständer, hvilka så väl i detta som öfriga Statsanslag måste hafva fria händer att handla efter då varande omständigheter.
Men oisaken, hvarföre jag.för min del tillstyrker att beslutet fattas för till och med år 1820, är att detta är van - 1480
Den 39 Juli e. m. liga Terminen för aila Statsanslag, nämligen elen tid, till hvilken Lagtima Riksdag bor inträffa.
Dessutom är det icke sannolikt, att blifvande
Stander titan de vigtigaste orsaker fornundska ett sådant byggnadsartslag, och tror jag derome att starre säkerhet herodes Bolaget derigenom," alt beslutet fattas för de påföljande 5 åren, i stalIt t för till. näst inträffande Riksdag.
Då Herr Påhlman härefter begärde att Herr Grefve Gyllenborgs, Jahan Henning, särskildta yttrande måtte blifva uppläst, yttrade Herr Grefven och Landtmarskalken, att sådant redan denna förmiddag blifvit verksteldt Grefve Löwenhjelm, Gustaf: Det Friherre Stael anfört som princip'kan jag ej medgifva annorlunda, än sonf exception.
Om Sladder ej ‘kuifd-ei .byggftV^ft&dängre varaktighet åt stna fÄ
Riksmöten; item påst,Ti? j.agi7'att inskränkt inom en så trång scala, kan intet stort, intet varaktigt godt upp.tänkas, än mindre utföras.
Väl äga följande
Ständer att ändra föregåendes åtgärder, då enskild rätt icke är i fråga; men inträffar detta fall, mäste Ständers förbindelser stå som klippan i hafvet, åtmind - XJen 39 Juli. «• m - *48* Store, intill dess det bevisas, att Statens bestånd fordrar att de rygga.s; då inträder dea gamla regeln salus popnli suprema lex; oeti dennes användande behof ver ej i förväg beredas; den yrkar nog sin rätt då casus inträffar.
För öfrigt finner jag en stor con.tradic.tion frågor äro bundne’ af vår$ företrädares åtgärder, skulle vi >j vara , det i penningefrågorl
De sednare innefatta förbindelser sorn Lagstiftande Magten ing tt ined andra, Grundlag deremot ar en förbindelse sorn den endast med sig sjelf ingått.
Frågas hvilkendera förbindelsen äger jag furst att rubba, den jas ingått med mig sjelf eller den jag ingått nied andra?
utan tvifvel bör den sednare vara heligare.
Stael von Hollstein:
Då Herr Påhlman äfven yttrar den tankan, att Ständer äga rätt, om de behaga, ändra förra Ständers beslut, så synes, mig vara inconsequent att bestämma ep tid, sorn är utöfver <lcn gräns, sam GonStitutionen föreskrifvit för deras magt; emot hvad Herr Grefve Löwenbjörn anfort, åberopar jag mig blott erfarenheten och det preiudicat, som just vid denna Riksdag är gifvet, att Ständerna rubbat den försäkran Banken erhöll örn återbetalning af do till Staten iQo9 förskjutna medel: af detta skäl finner jag för Bolaget lika sä liten säkerhet; men villjn Aetieägaven fiera tig till löiten, kan det vara mig «433 Ben 29 Juli e. m. för min enskilda de] likgiltigt; ty jag är icke deltagare i Bolaget.
Jag bör ej förglömma, att förändringarne i anslagen vid hvarje Riksdag äfven kunna an-es som el t bevis af Ständernas ratt till ändring af förra Ständers beslut.
Friherre Cederström, Jacob•
Vid de anförda exemplen till bevis att Ständerna skulle äga rättighet att gora förändtingar uti förra Ständers beslut, får jag anmärka att Grundlagen föreskrifver de former, under hvilka Ständers beslut kunna af kommande Ständer upphäfvas eller förändras.
Allt hvad som rover Bevillning är af natur att hvaije Riksdag böra ändras eller å nyo stadfästas.
För ändring uti Lagfrågor och andra Riksdagsmål, är likaledes formen uti Grundlagen föreskrifven, men ingenstädes har ja? kunnat Runa det Riksens Ständer aga r„tt att upphäfva Contracter, som föregående Ständer ingått.
Det vid denna Riksdag upphäfna beslutet att Banken af Bevill. ingsSumman skulle årligen erhålla en bo lä id iv-nta och afbetalning för sina gjorda forskolter, är endast ändring uti hvad Riksens Ständer vid föregående Riksdagar lofvat sig sjelfva; men om de vilkor Riksens Ständer tillerkänna ett Bolag för motsvarande skyldigheter å dess sida skulle upphäfvas, så vore det attpå det mest bestämda sätt frånkän - Den 29.
Juli e* m.
T48o na Ständers beslut allmänt förtroende.
LandtMarskalkens proposition innefattar att anslaget skulle räcka lill och med 1820.