Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag bekänner, att jag inom Utsk. ej funnit annan grund för det tillstyrkande, Utsk. framställt, än farhågan hos de ledamöter af Utsk., sorn äro rust- och rotehållare, att missbruken med rotehållares betungande vid synerna skulle fortfara.
Om jag rätt minnes, funnos bland Utsk:s ledamöter 7 tjenstgörande militärer, som upplyste, att reg:ter finnas, der ej syner ske, utan att sådant reqvireras, och att sämjan derigenom mellan roten och soldaten icke är sämre än annorstädes.
Jag delar ej denna tanka.
Jag tror det tillhöra befälet att taga sjelfmant befattning med dessa syner, ej blott för bibehållandet af den militäriska disciplinen, utan äfven i3(i Den 10 Norember. för det moraliska samband, som bör äga rum emellan rotehållare» och soldaten.
Men det ar ock en sanning, att vid dessa syner ske missbruk; det är nemi. en praxis, att landsliöfdingarna, i kungörelsen 0111 syn; rs hällande, ålägga 10- tarna att skjutsa synförrättningens ledamöter
Detta tilhör dock ej Representationen att afhjelpa; utan hvar. och en, som öfver något sådant vill klaga, äger att i laglig väg söka rättelse vid domstol; men jag tror dock, att det vore af vigt, att Regeringens uppmärksamhet fastades på dessa missbruk.
Sv ners hållande anser jag vara af vigt för alt tillse, det äfven soldaten fullgör sina skyldigheter.
Emedlertid finner jag skäl att afslå betänk, i denna punkt.
För mig skall det vara likgiltigt, om R. o. Ad. bifaller eller afslår detta betänk.
Då det förra gången förevar, yrkade jag återremiss för att få de ändringar deri, som man nu tillvägabragt.
Det kan vara likgiltigt, säger jag, om R. o. Ad. afslår betänk, emedan jag är öfvertygad, att det bifalles af de 3:ne öfriga Stånden; men det förundrar mig att här på detta rum, der den mesta kunskap i detta ämne borde finnas, få höra, att man vill bibehålla nu gällande författning, som stadgar, att syner böra hållas hvart 3:dje år, och att man klandrar som en afvikelse från författningen, der det ej sker.
Man har sett, att vid bålsmanshållet ett annat förhållande äger rum, nemi. att torpsyner der endast hållas, då de anses behöfliga.
Det är mitt syftemål, att så äfven må tillgå inom den indelta armeen, och då kan svn ske på ett ställe, utan att behöfva öfvergå hela eoropaguiet eller sqvadronen.
Dessutom innehåller Utskrs betänk, en begäran, att soldaternas skyldigheter i afseende på deras torp må varda genom en författning bestämda; och jag yrkar således äfven derföre bifall å detsamma, emedan förhållandet nu är, att rotehållaren ofta får fullgöra äfven soldatens skyldigheter.
Jag har inom Utsk. hyst samma åsigter sorn Frih.
Palmstjerna; men jag hade att strida emot en så öfverlägsen styrka, att jag cj kunde vinna framgång för de upplysningar, jag, i egenskap af militär, var i tillfälle att kunna lemna.
Jag skiljer mig dock i e 11 punkt från Frih., som trott det vara orätt att stadga enstaka torpsyner, men att man kunde utsträcka den tid, som nu föreskrifver sv ner generelt för hela armeen.
För att få en sådan ändring är det nödigt, alt Ständerna ingå till K.
M. med en uud. skrifvelse; ty nu står det i tjen.stgöringsreglementet,att syner skola hållas hvart 3:dje år.
Det har blifvit upplyst,, att exempel finnas, att dessa torpsyner icke hållas.
Jag bar ej trott, att enstaka exempel böra leda öfvertygelse!! hos representanten; men de bevisa säkerligen ända något.
Det finnes reg:ter, hvilkas soldattorp aro i godt skick, utan att Deli io November. att syner hållas; och jag äger särskild erfarenhet från det reg:te, der jag varit med vid syner, att der funnits högst få bristfälligheter.
Jag tror, att om stadgandet bibehålies, att enstaka syner få ske, när de anses behöfliga, Utsk:s förslag, att de anbefalda generella synerna blott ma hållas hvart 6:te år, kan bifallas.
För min del tror jag, att de alldeles kunna uteblifva.
Jag anhåller om propos, till afslagå Utskrs förslag, med undantag af tillstyrkandet i afseende på de 6 åren, hvartill jag yrkar bifall.
Då Jt. o. Ad. redan bifallit Utskrs första betänk.
Nro ng, beslöt R. o. Ad. att endast lägga detta utlåt.
Nro 133 till handlingarna.
Ånyo föredrogs BondeStrs d. 7 dennes på bordet lagda prot.utdr. af d. 3o sisth Oct., innefattande inbjudning till MedStrn alt instämma i BondeStrs beslut, angrde vidtagande åtgärder till riksdagens Dec. och Jul detta år.
Ur Stuart, Cai l Gust.:
Jag finner för min del den åtgärd, BondeSt. föreslagit, icke grundlagsenlig.
Beg.föj mens 10g § omtalar väl, att Stunderna kunna anhålla om prolongation af riksdag; men jag finner ingenstädes i våra grundlagar, att Ständerna kunna begära, det Konungen pa förhand skall bestämma en viss tid för riksdagens afslutande.
Jag är öfvertygad, att K. M. ej skall uppskjuta Ständernas åtskiljande utöfver den lid, då riksdagsarenderna det medgifva.
Hvad den uppgifna tiden betralfar, inom hvilken riksdagen, enligt det Hederv.
Ståndets åsigt, bör vara afslutad, får jag, såsom ledamot af Banco- celi Exped.Utskrn, förklara, alt, enligt den kännedom om de.återstående riksdagsgöromålen jag i sådan, egenskap kunnat löivärfva, jag högligen betviflar, att de arender, som ovilkorligen mäste af B..
St. afgöras och expedieras, möjligtvis kunna inom beröide tid medhinnas.
Jag anhåller, alt det föredragua prot.- utdr. endast må varda lagdt lili handlingarna.
Jag instämmer med Hr Stuart deri, att BondeStrs prot.utdr. bör läggas till handlrna.
Hvad tiden beträffar, inom hvilken BondeSt. ansett möjligt för Utskrn att inkomma med sina betänkrn, an ser jag det deremot omöjligt att dermed hinna till d. 1 Dtcemb. ; ty de 3 veckor, sorn återstå, äro ej tillräckliga, helst åtskilliga mål i SlatsUtsk. ej kunnat afgöras utan föregående åtgärder af Ständerna. R. o. Ad. lade BondeStrs nu föredragna prot.utdr. till handlrna.
Justerades pleniprotrn för d. 11 Sept. e. m. samt d. i3 och i5 i samma månad. 16 H. 138 Den 10 November.
Upplästes och lades på bordet nedannämnda utlåtln från StatsUtskottet:
N:o 3oi. i anledn. af erhållen återremiss af StatsUtskls utlåt.
N:o 251 ; N:o 3o2. ang:de Hr Dalmans motion, att af det vid sista riksdagen beviljade extra anslag bex-eda tillgång för beväringens beklädnad; N:o 3o3. i anledn. af erhållen återremiss å betänk.
N:o 200, rörrde Gr. von Fersens motion om de förändringar, sorn insmugit sig uti de af K.
Carl XI confirmerade, med allmogen upprättade knekte-contracten; N:o 3o4- i anledn. af väckt fråga om rättighet för K.
M. att, i saknad af tillräckligt årligt anslag för beväringens beklädnad, för detta ändamål använda reservförråden; N:o 3o5. i anledn. af erhållen återremiss å StatsUtsk:s betänk.
N:o 238, ronde den riksd.fullm.
Danielsson väckta motion om rättighet för indelta armeens civilstat att, lika med den militära, njuta ersättning för utgifna accord; N:o 3o6. i anledn. af väckt fråga om rättighet för de landshöfdingar, hvilka sedan början af år i83o tagit afsked, att komma i åtnjutande af pension, till beloppet motsvarande den, som hädanefter afskedstagande, pensionsberättigade landshöfdingar äga uppbära; N:o 307. i anledn af erhållen återremiss å betänk.
N:o 272, ang:de väckt motion om understöd af allm. medel åt de nödlidande invånarne i Bohuslänska skärgården; N:o 3o8. i anledn. af RiksSt:ns olika beslut i fråga om handtlangningsunderstöd för nybyggare uti de norra orterna; N:o 3og. i anledn. af erhållen återremiss på StatsUtsk:s utlåt.
N:o 275; Allm.
Besvärs- och Oecon.Utskottet: N:o 134. i anledn. af väckta motioner, ang:de gästgifveri- och postskjutsväsendet samt forvagnsinrättningar. H. R. o.
Ad. åtskiljdes kl. -| till 3 e. m.
Lördagen den i5 November 1834- Plenum kl. 5 e. m.
Från H. Ex. H r Gr. o. Landtm, hade ankommit och upplästes följande skrifvelse till underteckn.
R.idd.Secret.i Don i5 Hovember. j3g Hindrad att uppkomma i början af plenum denna eftermiddag får jag anmoda Hr Ridd.Secret. att derom underlätta den äldste närvar.
Grefven, på det lian måtte öppna plenum och låta företaga de förrättningar, hvilka på anslaget äro angifna.
Stockholm d. i5 Wov. 1834.
I anledn. häraf hade Gr.
Posse, Arvid, öppnat plenum såsom Ordförande.
"Upplästes och lades på bordet nedannämnda memor. från Co n sti tu tio ns Utskottet: N:o 56. ang:de en från It. o.
Ad. remitterad, men af motionären icke uppgifven anmärk:sanledning; StatsUtskottet: W:o 35o. i anledn. af RiksSt:ns olika beslut i frågan om formen för R.
St:s skrifvelse, ang:de sterbhusafgiftens utgående i Stockholm och Götheborg; Bevilln.- samt Allm.
Bes v.- o. Oe con.Utskrn: Wto 7. med förslag till sammanjemnkning af RiksSttns beslut, ang:de grunderna för brännvinsbränningsrättiglieten samt till voteringspropos:r i fråga om brännvinsbränningens beskattning; BancoUtskottet: W:o 61. i anledn. af Riksd.fullm. Wils Strindlunds motion, ang:de upplåtande af rum i Riksg contrs förra hus till begagnande af R.
St:s Fullmägtige i Banken och Riksg.cont.
Företogs val af sex Revisorer för att å R. o. Ad:s vägnar år 1835 öfverse och granska Statsverkets, Bankens och Riksg.conlts tillstånd, styrelse och förvaltning; och befunnos vid valförrättningens slut dertill hafva blifvit utsedde:
F- d. Just.rådet, Landshöfd. och Coinm. af K. WordstjerneOrden, Hr Gr. Gust. Wathier Hamilton med 69 röster.
Öfversten och Ridd. af K.
SvärdsOrd.
Hr Frih. Gust.
Lilljehorn ... 66 ,, Hofmarsk. och R. af K.
WordstjerneOrden Hr Lars Herrman Gyllenhaal 67 ,, Kammarherren och Ridd. af K. WordstjerneOrd.
Hr Olof Wordenfelt 73 „
Kammarherren Hr Erik von Stockenström . . 90 ,, Grosshandlaren Hr Jac. Wilh.
Hagströmer . . 67 „ Upplästes och lades på bordet nedannämnda under valet inkomna betänk:n och memor. från StatsUtskottet:
N:o 310. angtde utsättande af prescriptiomtid, inom Den iS November. hvilken de från Riksg.cont. utgifna creditsedlar böra till inlösen företes; > ■ N:o 3ii. i anleda, af en till Fullmägtige i Riksg.cont. ingifven och af dem till Utsk. öfverlemnad ansökning af åtskilliga tjenstemän vid nämnde Cont:s creditsedelverk att, vid deras nu innehafvande tjensters indragning, varda bebehållna vid de för samma tjenster på stat uppförda löner; äfvensom angide pensionsrätt; Nio 3'i2. i anledn. af Domprosten Lidmans motion, att Riksg.cont. måtte befullmägtigas att på vissa vilkor sätta till Götha canalbolags disposition de 93,926 r:dr b:co , som der äro deponerade till säkerhet för canalens framtida Underhåll; N:o 313. i anledn. af K. M:s till Utsk. aflåtna nåd. skrifvelse i fråga om lån af allm. medel till segelfartens skyndsamma förbättrande å Götha eif och en hamnläggning vid Götheborg; N;o 314- i anledn. af väckt fråga om pensionsunderstöd åt enkor och barn efter läkare, hvilka aflidit i cholerafarsoten; Nio 3i5. i anledn. af vackt fråga om understöd af allm. medel till framlidne Just.ombudsm.
Poignants 2:ne omyndiga söner; Nio 316. i anledn. af K.
M:s nåd. skrifvelse, angide presträttigheternas utgörande på Gottland och dermed sammanhang ägande frågor om en förändrad indelning af dervar. pastorat, m. m ; Nio 3iy. i anledn. af erhållen återremiss å Utskis förslag
Nio igd, till liqviderande af Riksg.contls skuld vid j834 års slut för upptagna lån af allmänheten; Nio 318. i anledn. af RiksStlns olika beslut i frågan om beviljandet af extra anslag till försvarsverkets iståridsättande, allm. arbeten, m. m.; Nio 31 g. ronde tiden, från hvilken den nu verkställda statsregleringen skall taga sin början; Nio 320. i anledn. af erhållen återremiss å memor.
Nio s83, angide gratilication åt Statscoinmissarien Tauvon; Nio 321. angide den innevar. riksdag verkställda granskning af statsverkets samt andra af allm. medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning; Lagutskottet:
Nio i55. öfver Hr Gr. G. Löwenhjclms motion örn revision af 5 cap. 3 och 8 §§ Straffbin; Nio i56. öfver väckt motion om förbud emot eller beskattning af offentlig försäljning utaf utländska lotterisedlar; Nio i5y. öfver llr Frih. Jac Cederströms motion, alt, i händelse efter realisationens verkställighet mynt någon tid skulle komma att i allm. rörelsen saknas, det måtte genom lag tillåtas a ti in natura afbörda såväl allm. utlagor soia ock enskild skuld; Den i5 November.
N:o 158. i anledn, af Hr B.
Rosenblads motion om en Jag för Rikets skuld väsende; N:o i5g. i anledn. af återremiss af Utsk:s betänk.
N:o 107 öfver väckta motioner, angrde förändring af Högsta
Domstolens organisation samt arbetsordningar för Högsta Domstolen, Ilofrätterna och Just.revisionen, m. m.; JN:o 160. med förslag till sammanjemnkning af de inom RiksStm fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:s utlåt.
N:o 108 i anledn.. af gjorda anmärkningar vid Utsk:s betänk.
N:o 72 öfver väckta motioner, angtde inrättande af förmyndarekamrar; N:o 161. öfver gjorda anmärkningar vid Utskts betänk.
N:o tig i anledn. af Riksd.fullm.
Nils Strindlunds motion, att stadgas måtte, det afhandlingar, hvarigenom någon förvärfvar sig nyttjanderätt till jord eller betingar sig s. k. undantag eller afkomst af annans fasta egendom, böra intecknas för att vara gällande; Lag- samt Allm.
Bes v.- och Oecon.Utsk:n: N:o 21. i anledn. af gjorda anmärkningar vid K.
M:s nåd. stadga om skiftesverket i Riket d. 4 Maj 1827 samt K. kungör, d. 9 Juni i832; N:o 22. öfver väckt motion om ändring i K. förordn. om skogarna i Riket d. 1 Aug. i8o5; N:o 23. i anledn. af väckt motion om förklaring, ang:de beståndet af de å sockenallmänningarna befintliga intägter; N:o 24. i anledn. af väckta motioner om lindring för allmogen i den s. k. byggningshjelpens utgörande.
H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ till 8 på aftonen.
Måndagen den 17 November 1834* Plenum kl. io f. m.
Justerades 12 prot.utdr. för d. 10 dennes.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att Hr Uggla, Göran Gust., i anseende till fortfarande sjuklighet afsagt sig sin plats såsom ledamot af Bevilln.Utsk., men anhållit att det oaktadt blifva vid sin riksdagsmannarätt bibehållen; hvilken begäran blef af R. o. Ad. bifallen.
Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hrr Electorer att utse en ny ledamot i Bevilln.Utsk. efter Hr Uggla.
Den 17 November f. m. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att Hofcapellmästaren Benvald, jemte uttryckande af sin erkänsla för R. o. Ad:s välvilja att tillåta honom och hans hustru, till förmån förde brandskadade i Wenersborg, få i Riddarhussalen uppföra en concert, tillika anmält, att concerten, i anseende till hans hustrus sjukdom, icke kunde äga rum å den förut utsatta dagen d. 22 dennes, och anhållit att i stället för ändamålet få begagna salen d. 2g i denna månad; hemställande H. Ex., om R. o. Ad. skulle behaga till denna anhållan lemna sitt bifall.
N:o 196. ang-.de utsättande af viss dag till riksdagens afslutande; N:o 197. ang:de rättighet för parter att återbekomma deras till domstol ingifna handlingar; N:o ig8. i fråga om tiden för uppsägning af räntehö inom Södermanlands län, att in natura lefvereras; N:o 19g. angrde förbud emot utmätnings verkställande af annan länsman än den, som är anställd i det district, hvarest utmätning sker; N:o 200. ang:de ovilkorliga utmätningsresolutioner; N:o 201. ang:de fördelning af försäljningsprovision för utmätt fastighet; N:o 202. ang:de bestämmande af viss tid för fullföljd af hos K. M:s Bef:h:de skedd lagsökning emot löftesman, som borgat såsom för egen skuld; N:o 2o3. anglde stadgande till förekommande deraf, att gäldenär medelst diktade köpeafhandlingar undanhåller sina tillgångar från utmätning; N:o 204. om ändring af 3o § i concurslagen; N:o 2o5. ang:de bysatt gäldenärs lösgifvande, sedan han sin egendom till borgenärerna afstått; N:o 206. ang:de förhöjning i underhållet för bysatt gäldenär ; N:o 207. om kungörande af 8 5 i det för Götha canalbolag d. 16 Mars 1833 utfärdade nåd. reglemente; N:o 208. örn upphäfvande af K. förordn. d. 5 Mars 1746, hvarigenom dödsstraff är utsatt för stöld ur bref; N:o 209. ang:de åtskilliga föreslagna förändrade stadganden, rör:de utmätning.
Stats- och Oecon.Utskms d. 6 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 35 i fråga om passevolanceafgiften.
Horn, Claes Fredr., blefvo de utlåt, åtföljande reservationer upplästa.
Den 17 November f, m. i43 Gr.
Uti det obehagliga ämne, som nu är föremål för pröfning, vore det önskligt, om man kunde komma till ett resultat, någorlunda närmande sig rättvisans och billighetens fordringar.
Det har då förefallit så mycket mera oväntadt att erfara, hurusom samma tactik, som vid sista riksdagen till så allmänt missnöje begagnades, jemväl nu synes vilja göra sig fortsatt gällande.
StatsUtsk. har vid besvarandet af min motion, jemte en i samma syftning inom BondeSt. vackt, och hvilka blifvit till Stats- och Oecon.- Utsk:n remitterade, med uraktlåtande af communication med detta sistnämnda Utsk., ingått i pröfning af ämnet.
Hade Utsk. sökt en sådan communication, så hade säkerligen icke så mycket trassel uppkommit.
Nu deremot hafva de sammansatta Utsk:n ansett StatsUtsk:s särskildt under N:o 199 afgifna betänk, i frågan utgöra hinder mot Utsktns fria pröfning deraf.
Jag nekar icke, att äfven jag såg ett sådant hinder till följd af 3:ne RiksSt:s bifall å det förra betänk.
; och jag föreslog derföre, på sätt inin reservation utvisar, cn utväg att åtminstone stalla frågan pä rättsfot, på det man icke måtte lemna fortsatt näring åt den allmänna harmen deröfver, att en gärd skall uttagas, hvilken icke blifvit i laglig ordning pålagd.
Jag ville derföre, att de sammansatta Utsk:n skulle communicera sig med Bevilln.- Utsk., för att, då, till följd af 3:ne RiksSt:s vid denna riksdag fattade beslut, mötespassevolancen icke kunde anvisas att utgå genom allm. bevilln., den måtte särskildt åläggas rust- och rotehållen , att utgöras intill nästa riksdag, på sätt den för närvar, af hvarje uumraer utgår.
Det ådagalades inom CJtsktn af en Adelns ledamot, som nu här saknas, att det är att befara, det hvarje rust- eller rotehållare skall, då han kräfves för denna olagliga gärd, undandraga sig allt vidare utgörande deraf, så länge man bibehåller frågan i dess rättsvidriga skick.
Jag tror, att denna ledamot hade rätt; och för att undvika sådana förhållanden, obehagliga både för de skattdragande, anneen och auetoriteterna, är det, som jag påyrkat och fortfarande hemställer till antagande den utväg, jag uppgifvit.
Man kan väl häremot erinra, att den sålunda uppkommande bevilln. ensamt drabbade en särskild samhällselass ; men det händer ganska ofta, att den ena näringen beskattas olika emot den andra, och jag kan, för min del, icke finna något olagligt deri, ehuru jag visst medger, att det i närvar fall är obilligt.
Men Ständerna blifva då vid en kommande riksdag i tillfälle att göra rättvisa.
Reservationer, bifogade betänk., af ledamöter från ett annat Stånd, utvisa de åsigter af frågan, som der äro rådande; och jag vågar bestämdt yttra, att dessa innefatta det allm. tänkesättet i landet.
Afgiften är dessutom icke blott olaglig och obillig, utan den är jemväl, hvad icke vore svårt att bevisa, alltför hög.
Det är nemi. ganska lätt att ådagalägga, det kostnaderna för hvarje num - Den 17 November f. m. mer i och för reg:tsmötena eller vapenöfningar inom provinsen icke, uti livad på rotehållarnes deltagande i denna kostnad contractsenligt beror, uppgår till 7 r:dr.
I Småland t. ex. uppgick en sådan kostnad för 20 dagars möte, och då markegången var ganska hög, likväl endast till 3 r:dr 20 sk. b:co.
För hemman i Nerike har jag sjelf enligt räkning, hvaruti extra förplägning jemväl var upptagen, betalt 4 r:dr 38 sk.
Fem r:dr tyckes således vara det lingsta.
Men jag vill emedlertid icke fästa mig vid beloppet.
Jag ar icke så nogräknad med 2 r:dr b:co mer eller mindre, såvida de kunna bidraga till armeens öfning; men jag kan icke medgifva, att någons rätt krankes.
För min del förklarar jag, att jag gerna skall gifva mer än 7 r:dr, blott jag icke behöfver veta, att det är på ett olagligt sätt, man velat tillförbinda mig en sådan afgift.
Uppå dessa grunder hemställer jag om återremiss.
Då jag är öfvertygad, att R. o. Ad. lika lifligt som de öfriga Stånden önskar riksdagens slut, fastän man här måhända icke så mycket derom ordat; så och då jag tror mig äga kännedom derom, att 2:ne Stånd bifallit betänk., och en återremiss deraf numera altså endast åstadkomme tidsutdrägt, anhåller jag, att upplysning af Hr Ridd.secret. må Ståndet meddelas, huru de öfriga Stånden afgjort detta betänk.
Det förevar, betänk, är bifallet af Preste- och BorgareStrn, men återremitteradt af BondeSt.
Jag är för min del visserligen icke nöjd med Utsk:ns skäl, det nemi., att kostnaden icke skulle kunna bestridas utan ökad bevillning, hvilket åter Utsk:n icke ansett böra äga rum.
Om jag ansåg rust- och rotehållare äga rätt till befrielse från ifrågavar. onus, skulle jag icke undandraga mig att för sådant ändamål deltaga i en ökad bevillning.
Men jag hade deremot önskat, att Utsk:n åberopat knektecontracten, enligt hvilka det lärer tillhöra soldaten alt underhålla sig sjelf och till roten återgälda det förskott, lian till sitt underhåll kunnat erhålla; ty deri ligger rättsgrunden för frågan och beviset för rotens skyldighet att underhålla soldaten, helst hvarje utgift, som lägges på soldaten, naturligtvis måste indirecte drabba roten.
Man har sagt, att beslutet deri orättvist tillkommit vid sista riksdagen, samt vrkat, att saken måtte genom behandling såsom bevillningsmål erhålla en riktigare form.
Om jag än ansåge beslutet hafva tillkommit på ett mindre formeniigt sätt, skulle jag likväl anse det ännu värre att nu ändra detsamma, helst detta icke kunde ske utan genom en ny oformlighet.
Beslutet är fattadt att gälla för i5 år, och någon ändring deri kan icke äga rum, utan D en 17 November f. m. titan största våda för heJgden af Konungs och Ständers sammanstämmande beslut.
Det är af sådan anledn., som jag yrkar bifall lill betänk.
Gr. Horn':
En ledamot bar utgått från den grundsats, att roten skall lemna förskott åt soldaten, hvilken det i öfrigt åligger att underhålla sig sjelf, och hvarigenom passevolanceafgiften endast skulle utgöra en förändring i förskottsliqviden.
Det är visst sannt/att soldaten i hela Sverige är skyldig att underhålla sig sjelf, men genom matsäck; och det är en sådan, som roten är skyldig förskjuta.
Men nu hafva Statsinagterna — och med rätta — funnit, att ett sådant provianteringssätt är otjenligt.
Soldaten får således icke numera underhålla sig sjelf, och likaså kan roten icke heller lemna ett sådant förskott, som den eljest var skyldig att gifva.
Uti åtskilliga K.
Carl XI:s contract förbjudas dylika förskott.
Så samvetsgrann var denne Konung, som insåg de roterades i alla fall nog dryga kostnader.
Nu hafva Statsmagterna icke varit nöjda med hvad rust- och rotehållare förut ålåg, utan velat vidare utsträcka deras skyldigheter.
Detta hafva de gjort utan de sednares begifvande; och att sådant är olagligt kan icke bestridas och icke bortraisonneras.
Vidare har man omtalat passevolancecontract för i5 år.
Hvar finnes väl något sådant?
Hade dylika blifvit upprättade, skulle jag aldrig höjt min röst för upphäfvande deraf.
Men nu finnes intet contract, utan Konung och Stander hafva ålagt en gärd eller bevillning på i5 år, hvilken nuvar.
Ständer icke vilja godkänna till vidare fortfarande, enär icke någon pålaga kan beslutas för längre tid, än intill påföljande riksdag.
Jag ber den värde ledamoten, som Sist yttrade sig, se saken, sådan den är.
Då visar sig otvifvelaktig!, att här är fråga om en gärd, pålagd vid förra riksdagen, och hvilken då, äfven med förutsättning, att den lagligen tillkommit — hvilket nu icke är fallet, ty beslutet hade ett Stånds protest emot sig —, icke kunnat, utan nytt beslut, räcka längre än intill denna riksdag.
För mig synes vådan vid att rätta ett misstag vara mindre, än att qvarstå vid ett våld.
Huru litet ovanligt är det icke dessutom, att hvad vid en riksdag beslutes, upphäfves vid en följande; och jag vet icke, hvarföre man här skall hålla sig så strängt till consequensen, helst då man vet, att fel ägt rum.
Uti detta ämne är formen ett och saken ett annat.
Utaf de grundade skäl, Hr Cederschjöld uppgifvit, finnes, att passevolancefrågan icke tillhör föremålen för Ständernas pröfning, utan ensamt angår Kronan och rotehållarne.
Det var således icke rätt, att Ständerna inblandats i denna fråga; och på samma sätt, som Kronan förut uppgjort contract derom med den enskilde, boede l6 IL IQ Den 17 November f. m. ock nu hafva tillgått.
Men nu har det emedlertid skett på annat sätt; och utan tvifvel vore det ett nytt ordningsfel att ålägga rotehållare en pal tiel bevillning.