Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men om, oaktadt den widriga utsigt, som genom desse förutnämde projecter beredes inhämste Fabriks-handteringen, Jdkarne ändä skulle äga nägot hopp att trottsa en gränslös medtäflan, sä stall dock detta Den 5 Zebruarii. 32; l detta hopp aldeles förswinna, genom den nu före» slagne anstalt, att belägga de för honom nödige rudimalerier med högre Tull- ty det derigenom höjda priset pä hans tillwerkning, hindrar honom frän all möjelighei akt hälla marknad med utländningen.
Akt öka exporten och minska importen är otwifwelakttgt enda medlet att förbättra ett Rikes hushällning.
Detta medel kan icke anwändas sedan Fa, brikerne uphöra att medwerka, och likwäl fordrar allmänna ställninaen en snar och säker hjelp.
Förhällandet med wär Cours wisar redan sädane fenomener, som i alla tider warit säkre förebud till nöd och för» lägenhet- Jag rror mig således med stal böra hemställa, att i frägan om Tull pä Fabriks-rudima» terier, den nogaste granlagenhet mä äga rum.
Den Summa som af Tull-förhöjningen pä sädana rudimaterier nemligen Silke, Indigo och Bomull päräknas, Utgörande R.d. 6,263: y st. 4 r:st-, är för Staten litet betydande; men blotta exemplet af sädan förhöjning, sammanlagde med nystnamde vblida mätt och steg, mäste göra ett ofördelak.igt intryck pä FabriksJdkare, som härigenom finna sig uteslutne frän all vmwärdnad af det allmänna, kallsinnigt lemnade ät yrkets egne mödor, utan hjelp af det allmänna, ensamt strida mot ilwilliga af afwundsamma utländningar och fördomar af egne Landsmän; och under hwilken strid de sä mycket mera stola blifwa ledsne och modfällde, som nationen icke ens med wälwiljans blick, dem will upmuntra, I alla wäl uttänkta hushållsplaner har man sillsett industrien böra lättas och deremot Consumtions sch Z24 Den 5 Zebruarii och öfwerflöds Articlar wara de som med minsta stada kunna draga afgifter till Staren; och genom en ringa förhöjning i den föreslagnc Tullen pä Socker och Tobak, stulle man lätt, och utan att gä emot m sund Finsnce-Läras grundsatser inbringa ofwannamde R:d. 6,26g-. 9-. 4.
Om nemligen den pä
Tobaks blader fbreslagne Tull-förhöjning till zS öre per Skålpund, som pä 1,560.200- Stalp, upgär till 9,762 R:v. Zo si., stulle i ringa mohn ökas med blott ytterligare S öre, sä att hela Tullbeloppet skulle komma att utgöra 4^ öre per Skälp., sa stulle denna obetydliga tillökning af H öre lemna en inkomst af - - R:d. 1,95g: 6:
Om den hittills wanliga Tobaksstemplings - afgiften, som renderat 4,160 R:d. gg si. ro r:st. blott ökas med 25 procent, sä gjorde denna tillökning - - 1,042: 8: rs. Tullen pa ratt Socker, som ar en» ligt Taxan 4 öre Skälpundet, sä wal för Moscowade som Teres och Terres, kunde utan fara ökas med H öre Skälpundet, som pä 6 Millioner Skalp, indroge - z,472: ic>: Hwarigenom R:d. 6,465: 24: io. således den erfordrade Summan endast med öfwerfiödswarors obetydliga betungande kunde indragas utan att dermed besvara Fabriks»rudimalerier, och lemna rum för sädane swära följder, som jag ofwanföre hast äran upräkna.
Den 5 Lebruani. z-Z Til! de z,ZZZ R^d. i6 si. som erfordras för Borgsta Institutet, bör wisierligen utfinnas och be» stammas säker resource, sedan wi gjort sä stora och beklaganswärda förluster pä friste .och dugelige arbetare, synes omtanka» sä mycket mera upfordra till begagnande af äfwen dem, som arv af naturen ivanlottade; men denna ädelmodiga mensklighet emot besia föremål för medlidandet, stulle kanske anses nedstiga ifrän sin Caractere af sublime dygd, om, dä under» stöd lemnäs är ert arbetes biträde, som wäl mä beundras, men icke egentligen paraknas, wi just med det samma tillskynda modlöshet och bekymmer för den arbetsförmåga, som dock är egenteliga grunden till allmänt beständ.
Stockholm den zr Jan. rZis 6. I.
Lctrönborr.
Ht Luxrs. Lx krotocollo L. 6. lnxman.
Föredrogs följande; Ut - 3-6 Den 5 Zebruarii.
Ständers Bewillnings-Utskott, wid Riksdagen i Stockholm den zi Januari» -»812.
S. D- De till Bewillnings-U stotket ankomna kemister, rörande understöd lill dek af Herr Protokolls-Sekreteraren LorZ stiftade Institut för Blinde, Döfstumme och Swagsinte blefwo föredragne och hwaraf inheinlades, alt Högloft.
Ridderffapet och Adeln, med bifall af Stats-Utskottets hemställan, hänskjutit delta ämne till Bewillnings - Ulstottec att bereda Fond för ifrägawarande Inrättning genom förhöjning af Tullen ä nägon utrikes ifrän inkommande »para, samt lätit harwid ätfölja sä wäl ett af Herr Ofwerste-Licutenanten Larl Lustaf UeuterllLÖlft, som ett af Herr Profestor Larl trafvenfelt inlemnadt yttrandeAtt Högwördige Preste-Ständet likaledes updragit ät Bewillnings-Utskottct att genom lämpelig afgift ä nägon wist öfwerflödswara, säsom till exempel Utländska Tobaks.blader, anskaffa de medel som till förestående ändamäl kunde blifwa bewiljade: Art Wällöf!.
Borgare - Ständet jemte gjorde anmärkningar emot Beswärs- och Oeeonomie-Utffotteis Betänkande i hufwudfrägan, samt förnämligast att Underhälls Summan mätte nedsättas till tretusende trehundrade och trettiotre Riksdaler 16 st. om äret och endast fortfara till nästa Riksdag, öfwerlemnat ät Bewillnings-Utffottet att föreftä medel till delta behof uti lämpelig afgift ä något» isrän Utrikes Ort hiiförande Consumtions-wahra; och att Hederwärda Bonde-Srändet, likwäl utan närmare fastställande af det uti Oeconomie- och Beswärs-UlffottetS plan up - Den 5 Zebruarii.
327 Zifne understöds belopp och wiktorén för dest meddelande, instämt uti de öfrige Tre Respective Ständens Remist till Bewillnjngs - Utskottet, pä det delta Utstött kunde komma i tillfälle alt upkaga ärendet till wcderbörlig handläggning.
Efter behörigt öfwerwägande häraf, fann Utskottet, som lifligt delade tillfredsställelsen öfwer den harwid sig åliggande åtgärd uti en sä öm menstlighckens angelägenhet, att wäl alla Respective Standell stadgat, akt någon lämpelig utwäg och lillåäng för medel till förenämde stiftelse stulle af Utstottet upgifwas, men icke bestämt beloppet deraf widare än hwad Wällofl.
Vorgare-Ständet pä ofwan anförde sätt sig utlätit.
Oeconvmie och Beswärs-Utskottet deremot har uti sitt förslag beräknat och tillstyrkt minst 6000 R:d.; Och ehuru Bewillnings-Ulskottet, om det samma ägde att endast rävfräga sin böjelse, gerna önstade att härutinnan gä sörbcmälte
Utstvtls afsigt och yrkande fullkomligen till mötes, trodde dock Bewillnings-Ukstolter, att, sedan Wällofl.
Borgare Ståndet uti dest med de öfrige Respec. tive Ständen communicerade Protocolls.Utdrag förklarat, att Summan borde minstas eller inskränkas till ZZZZ R:d. 16 st. om äre, wore det ej Be-villnings-Utstotter tillstandigt att öfwerstiga detta belopp, hwarfbre äfwen Urstokket uti sin Calcul och Tariff ä tillökningen i Sjö-Tullen för wiste inkommande »varor afsatt berörde ZZZZ R:d- r6 st.
Men som nystbesagde Sjö Tull icke förr än näfta är inflyter eller kan wara alt lyfta, hwaremor det torde blifrra enligt med Riksens Högloft.
Ständers - 328
Den 5 Zebruarii. ders tanka, att föreståndaren af Institutet, hwilken under tillförlit om den förwäntande hjelpen, redan lärer gatt i författning af ätkillige anstalten och dryga kostnader, genast frän detta ärs början får komma i åtnjutande af hwad för Inrättningens underhältande kan blifwa faststöldt, samt akt widare qvartaliter bekomma utur Skads-Conkoiret de dertill anordnade penningar; Ansäg Utstött» stg altsä böra i stället förestå, att omförmälte understöd och medel mätte rågås af den winst och inkomst Staten nu mera erhåller deraf, att alla Stapelstäder hädanefter, jemlikt Stats- och Bewillnings.Utskottens utlä-tande af den >8 ststl.
December, stola betala Sjö-Tullen med wexlar eller Swenste Banco-Sedlar efter sängbår Cours; äfwensom tillkännagifwa att
Calculecna aro sä lägt tillkagne att troligen öfwerstottet sä wäl af fistnamde intrade, som af förrberörde ökade Tull ä wista waror blifwer tillräekeligt om ock högre Summa än zzgZ R:d. i6 st. skulle wilja till ofwannämde »välgörenhets anstalt bestäs. Hwilkcr alt dock skulle till Riksens Högloft.
Ständers eget godtfinnande hemställas och detta Utskottets Beslut genom Protocolls-Utdrag expedieras, lät Lupra. Lx krotocollo K. 6.
IllZMLN.
Bifölls. Re - Den 5 Zebmarlr. Z29 Remitterades titt Bewillnings - Utskottet, Allmänna Beswärs- och O-eonomie-Utstoktets ProtocollsUtdrag, rörande uptagande af Saltkällor.
Uplastes följande: Riksens Högloft.
Ständers BewillningsUlffotts Betänkande:
Till fullgörande af Riksens Högloft.
Ständers, likmätigt Regerings-ForMens 6s z. saktade Beftut och afiäkne Remisier, har Bewillnings-Utstottel företagit sig att gransta, hwilka förändringar och rättelser kunna wara nödiga uti fördelningen, Upbörden och redogörelsen af den efter Kongl. Stadgan den ro Junii 18sz hittills erlagde Chanä« Sigilatäafgift, hwarom Riksens Högloft.
Ständer, i anseende kill desi egenskap af Bewillning, förbehållit sig akt nu mera sielfwe förordna.
Harwid bör dock Utstottek, hwars tid warit delad ät andre högst wigkiga görvmäl, genast tillkam nazifwa, att desi upmärksamhet cgenteligen blifwik fästad ä sädane omständigheter, hwilka hufwudsakligast synas kräfwa ett bättre stick, och hwaribland
Utstottek isynnerhet rigtak sin omtanka till Eontrollen ä ben sa kallade extra-stamplingen och de medel/ som derföre dageligen i Chartä-Sigillatä-Contoiret inflyta.
Esker den kännedom
Utskottet bäve pä ställer och af de infordrade Jnstructroner haft tillfälle inhamra, besörjes denna stämpling salunda:
Att Cas seuren Z;te Band. 2:dra Asd. 25. ZZ0 Den 5 Zebruarii. seuren emoitager de Skrifer och Handlingar, hwara stämpling b göres, annolerar stämplacnes valeurer sä wäl i den derlill inrättade Bok, som a särstildle Polctter, samt inlemnar dem derpå jenne Documentcrne till Commissarie», hwillen ej mindre än Bokhållaren och Revisorn, hwar för sig, enligt Poletlerne bör i deras förteckningar uptaga Stämplarnes valeurer, hwarefter handlingarne af Waknnastarne inbäras i stämpelrummen och först förses med hwustämpelen, samt sedermera päfläs den swarra tillika med Commissariens Namnstämpel, och warda derisrän äterstälde direcce till Casseuren, som upbär de derföre sig belöpande penningar, hwilka as honom i öfwerensstämmelse med hans, Commissariens och Revisorns räkningar första arbetsdagen i hwarje päföljande mecka insättas uti Banquen för Ränte - Kammarens disposition, äfwen som wid hwarje månads flut alla öfwer Extra Stämplingen hällne Annotakioner af Kongl.
Kammar-Kollegii förste Afräknings - Contoir stola genomses.
Ulan någon närmare undersökning lärer dek nogsamt finnas, att missräkning och oreda lätt kan inträffa, der, under tillstötande folkträngsel olika Charlebelopp ä en mängd handlingar i hast stola ut. räknas och antecknas, samt liqviden pä samma gäng med en hwar upgöras och i Räkenstapeme införas: Att Controllen och tillsynen bade öfwer rigtig »verkställighet häraf och att alt hwad härunder inflyter kommer Staren oafkorradt till godo, icke kan wara fullkomlig eller tillförlitelig, när den icke beror af andre, sn de fä personer, hwilka tillhopa sielfwe hafwa fä Wäl medlen och räkningarne som äfwen Stämpelför wal:- - Dcn 5 Februari!. 33 r waltningen vm händer; Och ändteligen att ehuru Commiss.-rien och Revisorn hafwa hwar sin nyckel lill de läder, veruli Stamplarne förwaras, desse sednare dock mäste anförtros arbetarne under deras handläggning hwilken Revisorn, fast än sädant honom är föreskrifwit, sannolikt för sine flere sysselsättningar icke kan medhinna att bcwista, och hwarföre mösiighcten jemwäl sig misar af missbruk och understes mid sjelfiva Stämpelwerkec om dylikt derstädes stulle wilja utöfwaS.
Sä wida det är rigtigt och högsi magt päliggande, att Staken bör äga oswneiig säkerhet för åtnjutandet af dess ifrägawarande intägt utan mistning ost) försnillning, och om icke inindre angeläget är atr utestänga tillfället och fresielscn för tillgrepp, än art aflägsna alla sädane anledningar, som kunna blottställa redelige tjenstemän för milanka ester oförtjent siugga, anser Utskottet till »vinnande af desse ändamål aldeles owilkorligen növwändigt, att Cort» trollen för Chartä-Sigillakä - W-wket sättes pä eu hel annan fot, samt att upbörden och försäljningar af Chartor stiljes frän det Contoir och de Ämbetsmän, hwilka med stämrlingen hafwa befattning, och att någon extra stämpling hädanefter icke blifwer tillälen, uran hwar och en förbunden att antingen strifwa sina handlingar ä behörig
Charta eller dem dermed belägga.
— I sammanhang härmed har äfwen Utskottet Ull särskildt Protocoils-Utdrag, hwilket nu wördsammast äberopas, hemstät dr, dels om ej alt det papper, som erfordras till Charta - Sigillatn stulle kunna bekommas frän Banquens Pappersbruk och der tillwerkas med wisst märke, tecken och artat, jenne Zzs Den Z Zebruarii. jemte intryckt valeur för de tillamnade olika Charlot, hwaraf sä Mycket som skulle tjena kill Bilags-Chartor borde för besparing och pä der Banquen desto häldre
Mätte blifwa i tillfälle att anskaffa hela förrädek, icke utgöra större format an r ark, dels ock om ej detta papper kunde widare genom Banquens betjening förwaras och endast efter föregången reqvisition Utlefwcreras kill den dermed återstående åtgjord, samt dels om ej hwitstämplingen finge förrättas uti Riksgalds-Contoirets Depositions-Contoir, och swanstämplingen omsider i Charkä-Sigillalä,Contoiret päsattas, med ffyldighet för wederbörande att hwar ä fitt ställe häröfwer hälla noggranna anteckningar.
Under förutsättande att Riksens Högloft.
Stander tackas lemna afseende och bifall ä hwad i dessa wafendtelige delar salunda blifwit föreslagit, sär Utskottet äran har nedanföre närmare upgifwa och förklara de rättelser Utskottet i likstämmighet härmed eller eljest trott böra ske Uti Charta-Sigillatä-Förordningen, och hwilka till lättnad och redighet blifwik uti bifogade interfolierade exemplar urmärkte samt arv förnämligast grundade pä följande skäl: r §- af Lörordningcn.
Dä enligt hwad ofwan förmäldt är, någon stämpling ä revan skrefne Handlingar nu mera icke mä äga rum, lärer deras beläggning med Charta böra tilläras och ordalydelsen i denna och de siere Z.
K. derefter rättas; Hwarjemte och pä det full tillgäng mä finnas af hwarjehanda efterfrågande olika ych mäst brukbare valkmer, tillstprkes, att med bortta - Den s Zebruarli. zzz tagande af den sällan begagnade pä jemt i6 R:d., deremot valeurer utom de förr tillgängelige, hädanefter fä stämplas och utgifwas pä io, 20, 25, Zo och ioo N:d. 3 8. 2 mom.
Ehuruwäl stadgadt är att Stämningar till parter och wittnen böra wara försedde med stämpladt papper, samt derunder jemwäl otwifwelagkeligen mäste sörstäs sädane kallelser, som af Domare Utfärdas kill fordringsägare i Concourser, har dock Utskottet, sedan det försports, att medChartering af flika kallelser olika förfares, funnit icke wara otjenligt att wid hwad här om Stämningar föreskrifwit ar, uttryckeligen tillägga: att sädant äfwen stall iagttagas wid kallelser som Utfärdas till fordringsägare i Concoursen.
13 mom-
Om den päföljd här förut är utstakad, skulle i anledning af Lag-Utstoltets betänkande, komma att förfwinna, har Bcwillnings-Utstottet med ögnamärke att säkert befordra Staten till den r denna punct päräknade Chartä^Sigillatä-inkomst, trott sig i stället böra föreflä:
Att sivarande park ej stall wara stylvig afgifva genmäle ä Stämning, innan den, om ej förr, wid Domstolen warder med Charta belagd och behörig pästrift derom weckstäld. 8- 9- mom.
Af rättigheten, som nu mera blifwik upläten alla och en hwar att obehindradt köpa och IZ4 Den Z Zebruarii. och besitta Säterier, hvarigenom någre Privilegier för ofrälsemän salunda härom icke widare komma att utfärdas, soller ock akt den dera hittills bestämda Chartä-Sigillatä-afgift, bör fran denna §. uresiutas.
F. Z mom.
Som de af Allmogen, hwilke bo och tvistas ä RiketS Gränseorler ofia för mindre enskild, te angelägenheter äro föranläkne att besöka de närmaste Jnnewänare i dec främmande landet; Sä anser Utskottet att Allmoge icke bör alaggas nyttja Charta af 8 st. kitt past i annat fall, än dä en sadan person reser i Handelsärende, eller längre än fyra dygn up challer sig urom Riket, och akt Tullberjeningen derföre bade wid bor - och äierresan bör anteckna tiden, dä pasteks innehafware färdas genom Tullen, samt widare bewaka, hwad i den delen tillförene päbudit är. y. M0M> Certepartier för inrikes sjöfart synes höra befrias frän Charra-Sigillata, hälst Skepparen oftast kan ej känna fraktens eiler Hyres-summans belopp hwarefrer stämplade papperer stall beräknas, samt derigenom ofra räka i mycken olägenhet och Uppehåll; ^hvarjemte redowisningen för denna afgift swärligen lärer kunna comrolleras, såsom ankommande pä Tultbeijeningen, och ännu mindre star att erna i händelse Landt-Tullarne efter upgjordt project blifwa indragne. 14 §.
Den Z Abruarir. 335 14 §.
Wid beHmmandkt af Charta-Sigillata för Arrende och Hälftenbruks-Contracrer om Jordegods L Lindet, torde bästa cauesnöret wara all beräkna den i '.i het med andra asgifter efter Hemmantalet; hvadan Utskottet förestår aik sädam ashandlingar böra fkrifwas pä eller beläggas med stämpladt papper a 24 st. för hwarje halst och proportionaliter för mindre mantal, sant alsta dek generelle stadgandet om Charta efter Summans belopp har ej tillämpas.
Beträffande ater andra Contracrer och skrifteliga beting, som icke innehälla någon wist Summa» sä ock dä det derföre i >Z mom. utsatte stämplade papper, lill 4 st. arlet, synes altför ringa emot deni öfriga fall faststaide Chartä-Sigillatamfgift, tillstyrker Utstottet att stike Contracter böra i enahanda förhällande, som dä gifwen Summa är utnämd, stmrteras ester det bc'vpp hwartill de deri utfqste persedlar och förmoner kunna enligt nästsörut kungjorde markegängSpriftt i penningar upskatlas, da Coniracker eller Afhandlingen för Domaren upwises.
— I öfrigt och för att förwista Staten om sin tillbörliga inkomst, tror Utskottet det föreläggande böra ske: att alle i denna Z. upräknade Contracrer i städerne skola genast skrifwas ä stämpladt papper och med mindre, derest de angä hyra ä hus och rum, icke wara gällande, men ä landet äter wid det answar 29 §.
Utstakar, sednast ä nastpäföljande
Ting ester det de blifwir asflutade, förses med Chaika och 3z6
Domarens pästrift dera tecknas, för hwilket beswär någon särskild betalning ej mä tagas.
De Contracter som redan före efterlefnaden af denna författning, jemlikt den förra finnas Charlerade, godkännas med den stämpel be äga. i8« §« Till Pacta ante nuptialia eller Äqtenskaps-för. ord, Morgongäfwobref, Testamenten, Fidei-commisser och Dispositioner anser Utskott» billigaste och enklaste beräkningssättet af Charta - Sigillata blifwa att utsätta densamma efter en half procent af Summan eller wärdet de anga frän och med 15 R:d., men derunder till i si.
Charta; Och derest en sadan Handling icke innefattar wisi Summa eller hwad deri blifwit utfäst genast kan till wisii warde i penningar bestämmas, bör den förses med 4 si.
Charta och tillika hos Domstolen, dit den ingiswes, god» känd borgen ställas för den öfrige Charta-Sigillatäafgiftens erläggande, sä snart Summan eller wärdet kan blifwa utrönt, och hwarförinnan den som innehafwer någor dylikt
Document ej ma betraktas säsom ägare af hwad honom derutinnan tillägges.
Uti den Tharta-Sigilkata ä Boupteckningar, som denna §. för närwarande stadgar, finnes nog pätageliqen att en rattwis proportion emellan de mer och mindre förmögnc Sterbhus är förfelad, och atl beräkningen här af arketal wifar sig lika origtigt fvm Den 5 Februari». 33? som för Staken ringa bä nåd medförande, enar ekt Uptecknings-instnlment, hwilket desiutom ar kält att med en tät stil -.sker behag mycket förkorta och sammanprästa, kan i ett Bo, bestående af fastighet, contanie penningar, fordringar och dyrbare nipper, ffrifloas pä hälften eller annu mindre pappersrymd, an ett annat öfwer hwarjehanda sämre lösören och penedlar, hwilka stigande till lika Summa uptaga flere ark.
Utskottet får derföre underställa, om icke en mera jemn och tjenlig grund moro att utsätta Charta-Sigillata för Boupreckningar lill r procent af behållningen; dock att sadane, i hwilka Summa Jnventari, ej utgjorde 25 R:d., befriades frän stampladt papper. — 21 §.
Tillämpningen af denna §. om stämpladt Papher wid Lyöningssedlars utfärdande, har för Kyrkoherdarne warit lika swär, brydsam och mängfaldige anmärkningar underkastad, som stelfwa taxationen härnad mindre wäl reglerad och beroende pä uppgifter, hwilkas granskning fordrar omgång samt utredande af omständigheter, de der icke altid inom en Pastors synkrets eller af honom kunna noggrant bedömmas.
Under öfwertygelse således om nödwändigheten, att denne afgift bör bringas till ett mer enformigt och äfwen mer billigt förhällande, förmodar Utskottet att den bäst kan fördelas i öfwerensstammelse med Allmänna Bewillningen, och tillstyrker således att Charta-Sigillata ä Lysningssedlar hädanefter bör er - 338 Den 5 Zebruarii. läggas med ^:dels eller 6^ procent efter Fästemannens det föregående äret honom sjelf päförde Kronomtstnlder; iikwäl erinras att sä »val här som ä de flere ställen, hwarest afgifter är beräknad esler procent och slutar sig pä runstycke, anses det samma för hel stilling, och sar mindre stämpladt papoer än a 8 si ej nyttjas wid lysning, utom för de särstildt i projecret omnämnde personer, hwilka lika som tillförene berala blott 4 si Tharia härtill. 22 §.
Med fullföljd afsigt och föresats att stalla alla Bewillningar nu mera i möjeligaste mätto pä jämlik fot, Ständer och Rikets samtelige Jnnewänare emellan, kan Utskottets pluralite ej annat än önsta, att den Allmogen och de flere personer i denna §. tillerkände minskning i Charta«Sigillala mätte hädanefter upphöra och de fast häldre aläggas att nmja lika Charta-Sigillata med andre i beswärs och Rättegängsmäl, som sädant cgenkeligen faller pä dem, hwilka äro benägne till lauster och lagsökningar, samt icke heller utgör något bctydeligt emot de öfrige dermed förenade kostnader.
Men hwaremot Bondeståndets Ledamöter, med skiljaktig mening härifrän, bestridt all werkan af denna Ut,stöttets åtgärd, i förmodan att den Allmogen förut tillerkände minskning^ Chartä-Sigillatä afgiften, wore ett Privilegii-Ämne, hwaröfwer Bewillnings Uistotter icke tillkvmme att sig yttra. 2Z §- Den Z Zebruarii- 3Z9 23 L. r Nom De angelagenheter som Allmogen föranläkas i underdånighet framföra till Kongl. Maj:t, äro merändels as hel annan art an de uti föregäende Z. omnämnde.
I öfwerwägande hwaraf och för akt latta deras tillträde till Thronen, hemställts om de ej ma bibehällas wid den dem har förundte befrielse fran stampladt papper, och hwad äter angär sä beskaffade Ansökningar, dar fräga ar om Utsyning, Swedjeland, och Upodling med mera, sy. nes den i detza fall tillätne lindring fran Charta, såsom förmodligen medgifwen för äsystad befordran af LandlCulturen, böra sträcka sig lika till alla och en hwar; afwen som icke nägon tyckes stäligen kunna betungas med stämpladt papper wid klagan öfwer tillfogad wäldsamhet och oförrätt af Krono-Betjmte eller andre Embetsmän.
Under lika föranledanden tror ock Utskottet atl fran Charta-Sigillaka böra wara undantagne sä wäl alla handlingar uti de till Rikets Justitia Ombudsmans ärgärd hörande ämnen, som Beswar- och andrings-ansökningar hos Compromitz-Ratt öfwer älagd bewillning och taxering; hwarjemke Utstottet icke eller finner nägot stal alt Contrackcr om Krono-lefveranfer, deri der Allmännas nytta och fördel utgöra Hufwudföremälet, böra med Charla förses. 7 Mom.
I anseende till den twetydkghel och olika begrepp, som om ratta förständet af delta mo. menk blifwit fattadt, samt dä en hwar i sädane am. nen, hwilka röra allmänna förbindelser och affeenden skäligen icke torde böra widkannas en ökad tvnga genom - 340 Den 5 Zebruaril. nom stampladt papper, har Utskottet trott en narma» re bestämmelse och utförlighet harvin i Författningen erfordras, och altsä den projecterade förklaringen deri infört. 24 8.