Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
DepartementsChefer med rådgifvande röst; att i stället för nuvarande Postlnspectorer, såsom sjelfva Postmästare i samma ställning med dem, öfver hvilka de skola vaka, arne å 3:ne PostFiskaler förordnades; att vid alla större Kontor, i stället för Postmästarnes enskilta skrifvare, åtminstone en verklig tjensteman, PoslSecreterare eller Kontrollör blefve anställd, och slutligen, utom hvilket alla medel lill förbättring voro förgäfves, att hela tjenstemannapersonalen blefve försedd med fullt tillräckliga ordentliga inkomster.
Då troligen Riksens Ständer icke kunna medhinna alt föreslå fullständiga redak - / 0 i66
Den 21 Januari!. tioner af allt hvad härvid ifrågakommit, skulle jag vördsamt tillstyrka, att Rikets Ständer till K.
Maj:t„ jemte inlemnande af alla de upplysningar i ämnet Utskotten kunnat förbereda, afgifva den underdåniga anhållan, att Kongl. Maj:t täcktes låta utarbeta och i verket ställa en efter tiden lämpad förändring i Rikets Post- och Skjutsväsende, samt att Rikets Ständer, för att sätta Hans Maj:t i tillfälle att bestrida de derföre nödiga kostnader, till Dess höga disposition anslå alla de öfverskott, som på Post-intraderne intill nästa Riksdag kunna uppkomma, öfver hvad 1823 års RiksStat bestämmer.
Jag återkommer nu lill mitt förslag lill PoslOrdning.
Förslag till en ny PostOrdning eller \
Reglemente för Svenska Postverket. 1 Kap. Bref/josten.
1 Art.
Brefpostens ordnande. 1:0
Befordringen af bref för betalning, så väl emellan inrikes orter, som till och från främmande länder, vare Postverket uteslutande förbehållet, de fall endast undantagna, i afseende på h vil - Bevekelsegrunder.
Nödvändigheten att gifva Postverket enhet och allmän omfattning fordrar också,att trygga det mot all enskilt täflan, som eljest kunde, med begagnande af dess uppoffringar och anstalter för full - Deri 21 J a n u a r i i. la Kongl. Maj:t i Nåder skulle för godt finnabo'/’ tillfället annorlunda förordna.
Postverket ansvare deremot de brefvexlande för brefs emottagande, samt säkra och riktiga befordrande och aflemnande, på sätt och under de vilkor denna Ordning stadgar.
Såsom bref vare ansedda papper eller packor, som äro förseglade eller slutna, och icke i vigt öfverstiga 16 lod Svensk victualievigt. ständiglielen af postgången, beröfva det all inkomst för de kortaste och mest begagnade kurserne.
Alltså måste brefs befordring vara ett regale, endast med öppen rätt för Regeringen, att om det skulle nyttigt pröfvas, för vissa tillfälliga fall anförtro vissa delar deraf åt enskilta (såsom t. ex. det närvarande förhållandet lärer vara med posten inom Stockholm, samt emellan Jemtland och Trondhjem.
Dock tror man att med ett väl ordnadt
Postverk dylika undantag sällan eller aldrig skola finnes nödiga.)
Å en annan sida fordra billighet och förekommande af det utseende af chikan, som ingen lag bör äga, att inskränka denna uteslutande rätt, till brefs befordring för betalning, — att bestämma gränsen emel - \ if>8 Den 21 Januarii.
Ian brefj hvars befordring är ett regale, och paketterj sora enligt godtfinnande kunna fortställas, — samt att försäkra den brefvexlande derom, att hvad han icke äger rätt genom enskilte anstalter försända, ovilkorligen af postverket emottages och fortställes.
Hvad gränsen emellan bref och paketter beträffar, liar man trottsigböra föreslå den högsta vigt (48 lod), någon enkel packa, som af postverket såsom bref emottages, får äga.
Kontrollen mot missbruk af rättigheten, att fora bref utan betalning, tillhör Lagert om förbrytelser mot Postordningen att bestämma, och torde böra bestå i fastställandet af ett visst inskränkt antal bref, som sålunda få föras, då ett större antal lemnar rättmätiga anled - Den 2 i Januarii. 2:oBrefs emottagande, afsändande och aflemnande besörjes af postkontor, förlagda på de ställen, der de kunna af Kongl. Maj:t nödiga pröfvas.
Till dess annorlunda derom stadgadt blifver, gälle i afseende på deras antal och förläggning den Förtekning, som efter af (Generalpoststyrelsen) i underdånighet afgifvit förslag, af Kongl.
Maj:t nådigst kan blifva godkänd och faststäld. ningar att misstro underslef.
I dessa begge §§., äfvensom i de efterföljande är förutsatt, att en särskilt tillförordnad
Postkomite afgifver förslag till den Postordning,kurslistor, Instructioner med flere i förbindelse med Postordningen stående förordnanden, som efter i StatsRådet förutgången granskning, af Kongl. Maj:t kunna blifva godkända och till efterlefnad faststälda.
För den händelse att ÖfverPostdirektionen, eller, sorn detta embete här benämnes, General-PostStyrelsen deremot skulle få sig detta förtroende uppdraget, är nämda Embete, vid förekommande tillfällen, här i parenthes uppfördt. 3:o Till efterrättelse Kurslistorne böra för Inrikes Brefpost- upprättas med hänsigt 170 Den 21 Jan 11 ari i. gången tjeno de kurslistor , Kongl.
Maj:t, efter af den tillförordnade Postkomiteen (Generalpoststyrelsen) underdånigst afgifna förslag, i nåder kan förgodt finna att fastställa.
För Utrikes Brefpostgången lände till efterrättelse så väl dessa kurslistor, för så vidt inrikes postgången dermed står i förbindelse, som de särskilta stadganden eller med främmande makter afslutade konventioner, som äro eller kunna blifva med afseende härå nådigst faststälda. att genom en kombinerad postgång förena de begge föremålen, beqvämlighet och skyndsamhet för den brefvexlaremöjlig besparing för postverket.
De böra, allt efter som ändrade förhållanden fordra och medgifva, erhålla nya förbättringar.
Flere nya postkontor torde af behofvet påkallas.
Deras inrättande torde dock till besparing i kostnaden kunna, efter graden af deras oumbärlighet, fördelas på flere år.
Flere gamla postkontor lära ock böra till beqvämligare ställen förläggas.
De friheter och företräden, som de liittils postföringen åliggande så kallade posthemman åtnjulit, bestå dels i roteringsfriliet, dels i vissa andra Den 21 Januari i. 171 /[:o
All postföring af särskilt dertill anslagna hemman, mot mindre än vanlig skjutslega, npphöre.
De friheter och förmåner, som, i och för postföringen, varit dessa hemman beviljade, ingå , på sätt Kongl. Maj:ts särskilt derom utfärdande
Nådiga förordning kommer alt stadga. genom Kongl. Förordningen af d. 17 Aug. 1801 bestämda förmåner.
Att vid postförings - skyldighetens upphörande för dessa hemman, dessa senare utgörande frihet för eller lindring i vissa allmänna onera, skulle komma bela den samma onera underkastade samhälligheten till godo, förstås af sig sjelf.
Helt annorlunda är deremot förhållandet med roteringsfriheten.
Man har visserligen velat påstå, att, då de särskilta Rikets landskaper genom de med Kronan afslutade knektekontrakterne endast åtagit sig ett visst antal soldater att underhålla, skulle hvarje tillökning af roteringsskyldig jord endast komma de redan roterade till lindring, utan att öka Kronans anspråk på nya rotar.
Delta är 172 Den 2i Januarii. dock icke förhållandet.
Kronan afslöt icke knektekontrakterne med de respektive landskapernes hela massa af jord— hvarken rusthåll eller under en eller annan benämning privilegierade hemman, till hvilka dåvarande posthemman hörde, voro derunder begripna — utan endast med de hemman inom provincerne, som då voro underkastade den förut brukliga utskrifningen efter mantalj för hvilken det ständiga knektehållet skulle blifva en ersättning.
Alltså är det endast i afseende på de få nu roteringsfria posthemman, som efter indelningsverkets upprättande kunnat annorlunda än genom b}'te få sig denna frihet beviljad, ("om likväl ett sådant fall alls förekommer), sorn den Den 21 Januari i.
>73 gamla roterade jorden tan göra anspråk, alt få sig dem till lindring anslagna.
För alla öfriga tillkommer fördelen af den uppkommande roteringsskyldigheten Kronan; dock salunda, att sådane för det närvarande ordinarie roteringen underkastade hemman, som antingen vid första roteringen oriktigt Jdifvit deruti uppförda (såsom vissa Säterier, rå- och rörshemman m. fl.) eller också sedermera fått sig roteringsfrihet beviljad (såsom kappelans-boställen), men ingendera hittils kunnat göra sin erkända roteringsfrihet gällande, emedan indelningsverket icke får minskas, och ingen roteringsskyldig jord utan rotering varit att tillgå — må äga rätt, då genom posthemmanens underkastande ordina - 174 Den 21 Januarii. 5:o Brefpostföringen bestrides med de undantag, efterföljande §§. bestämma, genom åkande poster_, sorn fortskaffas från skjutsombytsställetillskjutsombytsställe, på sätt §. 6 till och med () komma att föreskrifva, samt mot lika skjutslega med den, som för enskilta resande är eller kan blifva stadgad.
Skulle något skjutshåll befinnas för långt, i afseende på den för postens befordring nötliga skyndsamhet, äge rie roteringen, sådan jord blifver att tillgå, att på vissa af dem få öfverföra den rotering, de oriktigt varit underkastade.
Hela ämnet tyckes likväl vara af den beskaffenhet, att dess afgörande fordrar Kongl. Maj:ts och Riksens Ständers gemensamma beslut.
Då all postföring genom särskilt dertill anslagna och derföre privilegierade hemman upphörer, fordrar billigheten, att de skjutsskyldige, hvilka postföringen lomme att blifva ålagd, i och derföre erhöllo i afseende till postverket alldeles lika rättigheter, som i afseende till enskilta resande, som de likaledes äro skyldiga att fortställa.
Denna grundsats har noggrant bär blifvit iakttagen och blefve derigenom postföringen, såsom Den 21 Januari i. i?5 vederbörande Lands- mera än den enskilta liöfdinge-Embete, ef- skjutsnings-skyldigheter af GeneralPostSty- ten återkommande på reisen gjord anmälan bestämda tider,ochsåoch förulgängen un- ledes mindre än dendersökning, på ett så- na underkastad den dant båll, och der det fruktlösa afvaktan, lämpligast pröfvas, att sorn kanhända är en inrätta ett biskjutsom- af skjutsningsskyldigbytsställe. betens största bördor, en vida mindre tunga förden skjutsande, än hvad den enskilta skjutsen kan anses vara.
Det lärer knappast behöfva anmärkas, alt med skjutsombytsställen här förslås, hvad man vanligen kallar gästgifvaregård.
Man har valt det förra ordet, såsom det der icke endast bättre uttrycker förhållandet till postföringen, utan äfven emedan det fall kan inträffa, att ett skjutsombytsställe finnes nödigt att för postföringens skuld inrättas emellan tvenne gamla gästgifvaregår - \
Den 21 Januarii. 6:0 Vederbörande Postmästare, och på de skjutsomby tsställen, der inga Postkontor finnas upprättade, eller der Postmästarne icke af denna rättighet vilja sig begagna, vederbörande gästgifvare äge företrädesrätt att åtaga sig postföringen på i denna ordning faststälda vilkor.
— Postmästare äge likaledes företrädesrätt, att postföringen öfvertaga från de deras postkontor närmast belägna skjuts-ombytsställen till nämda postkontor, såvida icke på stället varande Postmästare eller Gästgifvare sig denna postföring åtagit, och under jvilkor, att deräst de på samma dagar från post - dar, utan att man anser erforderligt, att dermed förena verkligt gästgifveri.
Postföringens öfvertagande af Postmästarne äger den dubbla fördel, att på en gång lätta kontrollen, och att från denna inrättning borttaga ända till skenet af en landsbörda.
Detta öfvertagande bör således på allt sätt gynnas.
På det regelbundna sätt och med de afmätta tids— afstånd postkurserne äro föreslagna, bör det i de flesta fall vara förmånligt för Postkon - 1 Den 21 Januari i.
177 postkontoret till samma eller annat skjutsombyts-ställe postföring besörja, enligt den föreskrifna kurslistan minst 2:ne timmar finnas för hästarne att hvila emellan hvardera postföringen, och att den sammanräknade postföringen med samma hästar under loppet af ett dygn icke öfverstiger 3:ne mil; försvinnande dessa begge senare inskränkningar, då särskilta hästar för hvardera postföringen begagnas.
De Postmästare eller Gästgifvare, som vilja sig af den dem i denna §. medgifna rättighet begagna, äge att inom 6 veckor före början af det år, under hvilket de vilja sig postföringen åtaga, sig derom behörigen anmäla, Postmästarne hos General10 H. mästarne att åtaga sig postföringen.
Vid Norrköpings postkontor t.
ex. komme posten att hvarje vecka föras 4 gånger och med 2:ne hästar till Norsholm och Lilla Åby, och 2 gånger samt med en häst (troligen) till Söderköping.
Skjutslegan härföre blefve, efter nu gällande taxa, 8?-
R:dr i veckan eller för året 422!
R:dr B:co, sannolikt fullkomligt tillräckliga att underhålla derföre nödiga 3:ne hästar, för hvilka mycken tid blefve öfrig att användas till Postmästarens egen nytta och beqvämlighet.
Äfvenledes, ehuru i mindre grad, är det en fördel att postföringen besörjes af Gästgifvare, äfvensom af Postmästare också till deras postkontor, dock äro för sista fallet de försigtighets12 - 178 Den ai Januarii. mått Poststyrelsen och Gästgifvarne hos vederbörande LandsböfdingeEmbeten, hvilka det åligger att inom en månad derefter åansökningen bifall utfärda, så vida det genom anställd undersökning blifvit styrkt, att den sökande är med goda och tjenliga hästar och åkdon försedd.
Underlåtande af denna anmälan minske dock ingalunda den gästgifvare i vissa fall, på sätt i efterföljande g §. kommer att föreskrifvas, åliggande skyldighet att poslföringen bestrida. 7:0
Vid de skjutsombyten, i städer eller på landet, hvarest allmänna skjutsningen besörjes antingen af inrättade åkarelag eller medelst genom särskilt öfverenskommelse Öfvertagen entreprenad, och der postföringen icke ge - nödige, som här blifvit föreslagna, för att förekomma, att icke trötta hästar må användas till postföringen.
Man har i dessa 3:ne §§. sökt förena de begge ändamålen, säkerhet för postens oafhrutna befordran, och undvikande af en ny tunga för landet.
Att den några gånger i veckan inträffande skyl - Den si Januari i.
>79 nom det i föregående medgifna frivilliga öfvertagande beslrides, åligge postföringenden eller dem, sorn allmänna skjutsningen besörja, 8:0
På de skjutsom* bytsställen, der hållskjuts finnes, och der ej postföringen genom det i 6 §. tillåtna frivilliga åtagande äger rum, vare på den tid, som i de faststälda kurslistorne finnes för postens ankomst utsatt, det för dess befordring nödiga antal hästar att tillgå af hållet, hvilka före postens verkliga inträffande icke mä från ombytsstället bortföras eller tili annan skjuts begagnas, så vida icke dessförinnan nytt håll inkommer, af hvilket det gamla aflöses, g:o På de skjutsombyten, hvarest hvär - digheten ätt forsla pbsten, på de ställen, der allmänna skjutsen anförtrodd entrepreneurer eller åkarelag, frånen landsbörda förvandlats till en näringsgren — detta mål för allas önskningar — icke skulle försvåra utöfningen af denna näring, utan tvertom försäkra den om en outeblifvelig förtjenst, lärer icke dragas i tvifvelsmål.
— På de ställen , der hållskjuts ännu måste bibehållas, blefve dess skyldighet, att dela skjutsningen emellan enskilta resande och posten visserligen ingen ny börda, hälst då man, efter hvad en senare §• stadgar rörande ersättning för väntning, och lättligen den anstalt kunde vidtagas, att de till postföring ämnade hållhästar endastbehöfde rätta tiden för i8o
Den n % ken allmänna skjulsen genom åkarelag eller entreprenad bestrides, eller hållskjuts finnes, eller postföringen genom frivilligt åtagande af Postmästare eller Gästgifvare besörjes, åligge vederbörande
LandshöfdingeEmbeten att draga försorg om brefposternes noggranna fortställande, antingen och så vida ortliga förhållanderne det tillåta, genom gästgifvarnedfagd postföring, eller i annan händelse, dels genom särskilt och endast derföre anbefallt hållskjuts, dels genom uppbådade hästar af de gästgifverierne anslagna reserv-skjutslagen, allt efter som omständiglielernc låta lämpligast finna.
För den sålunda uppbådade hållskjuts galle hvad förutgående §. stadgar.
Den reservskjuts, som till post - anuarii. sin ankomst till gästgifvaregårdarne efter den, som är utsatt för postens inträffande. —■
I afseende på de skjutsombyten, som komma under den i 9 §> omförmälta kathegori, bar man ansett det vara bäst, om postföringen ålades gästgifverierne; men när sådane fall kunna förekomma, då dessa antingen icke äro med någon skjuts-skyldig jord förbundna, eller endast för ett så ringa antal hästar, att det för postföringen funnes otillräckligt, eller ock för inträffande kurirers eller förbuds fortställande kunna anses omisteliga, så måste man för sådana fall taga sin tillflykt till de andra begge i §. föreslagna utvägar, af hvilka man dock förmodar att den, med afseende på en extra hållskjuts, åtminstone D e n 11 J föling kan blifva uppbådad, vare ovilkorligen skyldig att afvakta postens ankomst. 10:0
De gästgifvare, som på sätt 6 och 9 §§. stadga, kunna få sig postföring uppdragen, äge att tillgodonjuta motsvarande frihet från annanskjutsningsskyldighet; börandes denna frihet noga antecknas ochbestämmas i de vid gästgifverierne varande dagböcker.
Samma frihet tillgodonjute de Postmästare, som postföring bestrida, och innehafva skjutsnings-skyldighet underkastad jord. a nu ar ii. 181 sällan skall behöfva komma i fråga.
Rättvisan af detta stadgande äfvensom nödvändigheten af kontroll mot dess missbruk ligga för klart i dagen för att behöfva bevisas.
Ett upprepande deraf, i afseende på de håll- och reservskjuts-skyldige, m. fl,, som kunde komma att föra posten, vore så mycket mera öfverflödigt, som de just vid postens förande fullgöra en vanlig skjutsningsskyldighet, som endast genom det olika föremålet för begagnandet skiljer sig från annan skjuts, och vore således ungefär detsamma, som att säga, ”en i vanlig ordning fullgjord skjutsningsskyldighet, må beräknas såsom en skjuts - 102 Oen 3 1 Januarii. u:o På de i 3 §. anbefalta kurslistor, som Lora noga utmärka postgången emellan samtliga Rikets postkontor, vare noggrant, till dag, timma och minut, tiden bestämd för postens ankomst och afgång vid hvarje skjutsombyte, hvarvid iakttages, att i allmänhet en timma uppföres för hvarje mil emellan skjutsombytena, och i samma förhållande för mindre väglängd, dock så att alltid fulla 5 minuter beräknas, tilläggandes hvad deri kunde fattas; — att för de skjutshåll, hvarest särdeles svåra backar, djup sand, smal och mirfdre befaren väg, eller andra omständigheter, skulle göra nå - nings-skyldighet, ehuru posten och icke någon enskilt resande begagnat sig deraf.”
Då denna §. är en af de vigtigaste, såsom bestämmande hela postgången, har man trott sig böra punkt för punkt rättfärdiga dess stadganden.
Till en början torde man böra möta de inkast, som, vid det stränga bestämmandet af till och med minuten, kunde vilja fästa åtlöjet af pedanteri.
Om en postreglering skall kunna uppfylla sitt ändamål, en skyndsam postgång, utan att genom allt för mångdubblade kurser öka Postverkets kostnad till en grad, som skulle antingen medtaga hela inkomsten, eller betydligen förhöja de brefvexlandes afgifter, är det nödvändigt att gifva de särskilta postkurserne den noggran - Den ai Januari i. i83 gon tillökning nödig, antingen för någon viss årstid eller för hela året, behörigt afseende derå blifver fastadt; — att vid hvarje skjutsombyte ett uppehåll, i och för omspänning m. m. beräknas, af i5 minuter der postkontor finnes, och af 5 minuter vid de öfriga; — att vid de postkontor, hvarest på en gång flere poster äro att afsända, utom de i5 minuterna för den första, ett uppehåll uppföres af io minuter för den andra och af 5 minuter för hvardera af de möjligen återstående, dock så att hufvudposten afsändes inom de första i5 minuterna, den närmast i vigt varande inom de påföljande 10 minuterne o. s. v.; — att vid de postkontor, der, ehuru med samma post, flere särskilta väskor naste förbindelse, så att man för den betydliga omväg brefven ofta måste göra, måtte finna en ersättning i undgåendet af äfven det ringaste, undvikliga uppehåll.
Dertill fordras att postgången ordnas såsom ett urverk, hvarest om icke hvarje enkel minut, åtminstone såsom här blifvit föreslagit, hvarje femtal af minuter äger sin anvista bestämmelse.
Detta har också, såsom en conditio sine qua non, blifvit iakttagit vid hvarje väl ordnadt postverk, och det är i synnerhet saknaden deraf, som utgör det Svenskas bristfällighet.
— Nu till de enskilta beräkningarne.
Med den fasta mark, som med få nndantag utgör grunden för våra vägar, samt med dessas goda beskaffenhet och goda under - iS4 Den 21 Januarii. äro att på en gång afsända , för att vid något påföljande skjutsombyte fördelas, att afgå till särskilta postkontor, för hvarje sådan väska, utom den första, ett tillökt uppehåll af 5 minuter upptages; —. att vid de skjutsombyten, der inga postkontor äro, men derifrån på en gång flere poster afsändas, ett uppehåll beräknas af 5 minuter för hvarje af dessa poster, men med iakttagande af den ordning för deras afsändande, som är vid postkontoren föreskrifven; — och slutligen i afsende på sidoposters ankomst till de postkontor eller skjutsombyten, der de skola med någon hufvudpost sammanstöta, att de förra derstädes inträffa åtminstone lika lång tid före den senare som den, hvilken här ofvanför e blif - hållande, har man trott sig, såsom basis„ kunna antaga, att den åkande posten kunde fara i mil i timmen, likväl med de undantag, som särskilta omständigheter för vissa vägar eller skjutshåll kunde göra erforderliga, och utan att inberäkna den nödiga tiden för ombyte af hästar m. m.; man har också trott —- och denna tro har varit grundad på egen erfarenhet, att pä de stora mäst och jemnt hejarna landsvägarne, för så lätta åkdon, som vid brefpostföring kunna komma i fråga, icke något undantag för vissa årstider behöfde göras i den vanliga tidsbestämmelsen, då i alla fall sådane händelser, såsom svår snöyra m. m., som oundvikligen måste fördröja postens fortkomst icke till tiden för de-> Den 21 Jan ua f i i.
185 vit föreskrifven, under olika förhållanden, böra åtskilja deras och liufvudpostens afgång på de ställen, der de från densamma afsöndras, dock så att de sidoposter som foras utan postilion, alltid böra uppföras på det ställe inträffa, der de skola med hufvudposten sammanstöta, minst en half timma före denna senaresfastctälda ankomst, ras inträffande kunna så noga bestämmas, att någon postkurs derefter kan regleras, och dessutom dylika händelser lyckligtvis äro så sällsynta, att det måste anses för Postverket fördelaktigare, att vid deras möjliga inträffande nödgas betala väntpenningar, än att i afvagtan af dem, för hela årstider förlama postgången. —-
Man har vidare trott, att då allt, som vid postkontoren skall lill den ankommande posten aflemnas, redan £ timma före dess bestämda ankomst bör vara fullt färdigt att aflefvereras, och hästarne äro färdiga till förspänning, i5 minuters uppehåll vore tillräckligt vid postkontoren, och 5 minuters vid de andra skjutsombytena.
— Man har ytterligare trott, att vid de postkontor el - 186 Den 2i Januari i. ler sk julsombyten, der hufvudposten delar sig i flere sidoposter, och der således på en gång afsändning af flere poster förekommer, det här föreskrifna ökade uppehåll skall finnas tillräckligt, hälst vid postkontoren mycken tid kan begagnas gemensamt för de särskilta afsändande posterne, och har man insett nödvändigheten att vid de delade sidoposternas återkomst för att förena sig med hufvudposten, åtminstone lika lång tid för expeditionen är att använda, som vid deras frånskiljande.
Riktigheten af den föreslagna ordningen för posternes expedierande, der Heres afsändning på en gång förekommer, lärer icke bestridas.
För att upplysa de under de senare kalhegorierne förekommande fall, vill Den ai Januari i.
187 man ur de föreslagnå kurslistorne anföra några på de särskilta förliållanderne tillämpliga exempel.
Enligt postgången N:o 1 ankommer posten från Stockholm till Norrköping Onsdags och Lördags eftermiddagar kl. 5, 35, och fortsätter sin fart till Ystad såsom hufvudpost, kl. 5, 5o samt (enligt postgångenN:o 3) till "Westervik , såsom sidopost kl. 6.
Den återkommer Söndags och Onsdags förmidd. kl. 11, 3o från Westervik, och middagstiden kl. 12, 10 från Ystad.
Enligt N:o 1 kommer posten från Stockholm till Christianstad Fredagar och Måndagar middagstiden kl. 12, jo, men afgår först kl. 12, 35, emedan de .väskor måste afskiljas, som sedermera från Nöbeled och Brösarp enligt N:o 12 och i3 afgå till i88 Den 21 Januari i.
Malmö och Cimbritshamn 5 minuter senare, än hufvudposten åt Ystad.