Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den, som bifaller, att för Emm-åns upprensning beviljas ett lån af 45,ooo R:dr, hvaraf Kongl. Majit, der serskilde omständigheter sådant kunna föranleda, må ega att anvisa högst |-del såsom anslag, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages Borgare-Ståndets beslut (se ofvan}.
Voteringen har utvisat 53 Ja och 66 Nej; i följd hvaraf, och då Nej således vunnit, Borgare-Ståndets beslut blifvit antaget.
Sedermera har, för bestämmande af lånevilkoren, följande omröstning försiggått:
Den, som vill, att det lån, som till Emm-åns upprensning meddelas, på sätt Stats-Utskottet föreslagit, utgår emot de vilkor, som i allmänhet blifva gällande för de vid Extra Stats-regleringen till vissa odlingsförelag anvisade låne-bidrag, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer lånet att utgå emot följande vilkor: att återbetalning skall ske inom ro år; att lånet blifver räntefritt de 3 första åren och sedan löper med 3 procents årlig ränta; samt att capital-afbetalning vidtager först efter 4 år och utgår sedermera med ^ om året, då räntan med hvarje capital-afbetalning försvinner.
Vid volerings-sedlarnes öppnande hafva befunnits 84 Ja och 35 Nej; och då således Ja vunnit, äro lånevilkoren bestämda, enligt Utskottets förslag. i5:de voteringen: (enl. 22 punkten.}
Den, som vill, att till contra-proposition, i fråga om bidrag till Stång-åns upprensning, antages Bonde-Ståndets beslut, att för berörde arbete beviljas ett lån af i5,4oo Ridr, hvaraf Kongl. Majit, der serskilde omständigheter sådant kunna föranleda, må ega att anvisa högst i såsom anslag, voterar Ja; Bill, till R.
St, Prot, 1840 och 1841- 4 Sami, 1 Afd, 3 Band, 23 Haft, 3 IB Förstärkta Stats-Vtskottets Memorial, N\o 506. den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages till contra-proposition Ridderskapets och Adelns beslut, att för ifrågavarande arbete anvisas 10,266 R:dr 3a sk., med öfverlemnande åt Kongl. Maj:t att bestämma, huruvida nämnde summa bör i sin helhet eller till större eller mindre del utgå såsom lån eller såsom anslag utan återbetalningsskyldighet.
Efter denna votering, som utfallit med 76
Ja och 43 Nej, hvarigenom Bonde-Ståndets beslut blifvit
Lill contra-proposition antaget, har i hufvudsaken följande omröstning egt rum:
Den, sorn gillar Stats-Utskottets af Borgare-Ståndet bifallne hemställan, att till upprensning af Stång-ån beviljas ett lån af 15,4oo R:dr, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, godkännes Bonde-Ståndets beslut (se ofvan).
Som denna votering utvisat 65 Ja och 54 Nej, samt Ja följagtligen vunnit, har Utskottels förslag blifvit godkändt.
I afseende på vilkoren för ifrågavarande låne-bidrag, har slutligen röstats öfver nedanstående proposition:
Den, som vill, att det iån, som till Stång-åns upprensning meddelas, på sätt Stats-Utskottet föreslagit, utgår emot de vilkor, som i allmänhet Blifva gällande för de vid.
Extra Slats-regleringen till vissa odlingsföretag anvisade låne-bidrag, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer lånet att utgå emot följande vilkor: att återbetalning skall ske inom 10 år; att lånet blifver räntefritt de 3 första åren och sedan löper med 3 procents årlig ränta; samt att capital-afbetalning vidtager först efter 4 år och utgör sedermera med f årligen, då räntan med hvarje capital-afbetalning försvinner.
Genom io3 Ja emot 16
Nej har blifvit beslutadt, att lånet skall utgå emot de af Stats-Utskottet foreslagne vilkor. i6:de voteringen: (enl. a3 punkten.)
Den, som godkänner Stats-Utskottets förslag, att hela det till myrorä aftappning på Gottland beviljade bidrag af 5o,ooo R:dr skall utgå endast såsom lån, voterar Ja; den, det ej vill* voterar Nej; Förstärkta Stats-U/skottets Memorial, N\o 506.
19 vinner Nej, bifalles, att Kongl.
Maj:t må ega, derest omständigheterne så skulle påkalla, anvisa en del af beloppet såsom anslag.
Denna voterings-proposilion har blifvit besvarad med 7 4 Ja och 45 Nej; och då således Ja vunnit, har Stats-Utskoltets förslag blifvit gilladt. ty.de (enligt 2y:de punkten.)
Den, som vill, alt bland föreskrifterne för användande af de, enligt Stats-Utskoltets Utlåtande, angående Extra Statsregleringen, Litt. C, anvisade medel, intages ett nytt moment, som biifver del 5:le i ordningen, af den utaf Borgare- och Bonde-Stånden beslutade lydelse (”alt vid aila arbeten, lill hvilkas utförande
Staten i större eller mindre mon bidrager, må företrädesvis och, der sig göra later, användas försvars- och sysslolöse personer, hvarjemte, i frågor om utdikningar och vatten-aftappningar eller vägars anläggning eller förbättring, vederbörande menigheter, före arbetets begynnelse, mätte blifva hörde, för att angående företagens lämplighet sig utlåta”), voterar Ja; den, del ej vill, voterar Nej; vinner Nej, förfaller frågan härom.
Voteringen har utfallit med 83 Ja och 36
Nej; och enär således Ja vunnit, har den uti ja-propositionen intagne föreskrift blifvit godkänd. i8:cle voteringen, (enligt 28:de punkten.)
Den, sorn vill, att det ibland föreskrifterne för användande af de, enligt Stats-Utskottets Utlåtande, angående Extra Statsregleringen, Lit. C, föreslagne 5:te moment skall antagas oförändradt, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages detsamma med den af Borgare- och Bonde-Stånden beslutade förändring (att orden: ”utom den ersättning för arbeten, hvilka gesnora directa anslag och icke medelst lån af Staten understödjas, må kunna ega rum för ojörvållade betydligare olyckshändelser eller sådane hinder för j öretaget, som ej kunnat jörutses och beräknas ” böra uteslutas).
Som denna votering utfallit med 54 Ja och 65 Nej, hvadan Nej således vunnit; så har den uti contraproposilionen intagna förändring blifvit godkänd. 20 Förstärkta Stats-Utskotlets Memorialj N\o 506. ig:de voteringen, Renligt 3o:de punkten.)
Den, som bifaller, hvad Stats-Ulskoltet uti Utlåtandet N:o 435, Litt.
D, irsta punkten, i fråga om anslag för tillbyggnad af Landshöfdinge Residencehus i Wenersborg, tillstyrkt, eller alt, jemte det Rikets Ständer förklara, aLt intet anslag för dylik tillbyggnad beviljas, Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majrt i underdånighet anhålla, att dels åtgärder måtte vidtagas, hvarigenom en tjenligare local för Lands-Canzli, Lands-Contor, Landt-Ränteri och Landtmäteri-Contor, än som nu dertill är upplåten, kan beredas uti ResidenGehuset och dervid kostnaden för nödige förändringar i rummens inredning torde kunna bestridas af det för Kronans hus och byggnader i landsorten å fhde Hufvudliteln uppförde ordinarie anslag, dels den hyres-ersättning, som är Landshöfdingen i sådant afseende tillagd, måtte komma att vid nuvarande innehafvarens afgång indragas och Statsverket besparas, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, bifalles, alt, till uppförande af en stenhusbyggnad i Wenersborg för inrymmande af dervarande Lands-Canzli, Lands-Contor, LandtRänteri och Landtmäteri-Contor, anslås en summa af i5,ooo R:dr.
Denna omröstning har utfallit med 3a Ja och 87 Nej.
Nej vunnit, har det uti contrapropositionen omförmälda anslag blifvit beviljadt. so:de voteringen, (enligt Szjtde punkten.)
Den, som bifaller, att det till utvidgande af Carlstads Läroverk beviljade lån lemnäs under vilkor, att detsamma skall, beräknadt från lyftningsdagen, återbetalas med 5 procent å det primitiva beloppet årligen, hvaraf 3 procent utgöra ränla och återstoden afgår å capitalet, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, bifalles, att lånet får innehafvas ränlefritt under 5 år och sedermera 6 procent årligen afbelalas, deraf 3 procent å capitalet och 3 procent såsom ränta.
Som denna proposition blifvit besvarad med 4l
Ja °ch 78 Nej, samt Nej således vunnit, så hafva lånevilkoren blifvit bestämda, enligt contrapropositionens innehåll.
Stockholm den 27 April 184 r - STOCKHOLM.
Tryckt hos A. G. Hellsten, 184*• Stats-Utshottels Memorial, JS-0 5 oyl 3N":o 50T.
Ani. till Exp. ötsk. den x Ma] i84t> kl. io f. m.
Memorial, med förslag till Reglementarislcaföreskrifter, mot svar ande 8: de Afdelningen af 1835 års Reglemente för Rilcsgälds-Contoir et, (Rgs Afd.)
Till Rikets Ständers granskning och fastställelse får Stats-Utskottefc härmedelst öfverlemna den del af Riksgälds-Gontoirets nya Reglemente, som handlar orri Styrelsen öfver detta Verk.
Och då Utskottet nu går att redogöra för de häruti intagna stadgande», anser Utskottet sig böra anmäla, att till betecknande af desamma en serskild numerföijd blifvit begagnad, enär §§:s egentliga, hela Reglementet oafbrutet genomgående, numerordning icke kan bestämmas förr än vid den slutliga sammanställningen af Reglementets alla Afdelningar.
Äfvenledes får Utskottet tillkännagifva, att, vid uppgörandet af förslagen till de §§., sorn böra lämpas efter Ansvarighets-Lagen för Fullmägtige, Utskottet iagttagit de redaelions-förändringar uti denna Lag, hvilka serskildt blifvit af Utskottet, i förening med Lag-Utskottet, föreslagna.
Uti i §. af det Rikets Ständer nu underställda förslag äro i:sta och flista §§. af 1835 års Reglemente intagna, med tillägg af ett på Riksdags-Ordningens 3g §. grundadt stadgande, angående Ordföranden bland Fullmägtige. 2 §. motsvarar 6 §, 2 mom. af nu gällande Banco-Reglemente och grundar sig på 6g §.
Det i 3 §, förekommande stadgande har Utskottet ansett nödvändigt, på det att en eller annan Ledamots förfall icke måtte förorsaka afbrott i göromålens gång.
Detta stadgande svarar dessutom emot 1 mom. af åberopade §. i Banco-Reglementet. 4 §. innehåller den i nuvarande Reglementets 72 §. föreskrifne ed, hvilken dock blifvit förkortad och förändiad till hufvudsaklig öfverensstämmelse med det för Banco-Fulmägtige fastställda edsformulär.
Bilt. till R.
Prof. 1840 och 1841. 4 Sami. 1 J/cl, 3 Band. 24 Häftet. 1 2 Stats-Utslcotlets Memorial, N'.o 507. 5 §. innefattar samma stadgande, som 78 §. i det vid sista Riksdag utfärdade Reglemente.
I 6 §. liar Utskottet meddelat en hittills saknad bestämmelse, i afseende på Fulltnägtiges egentliga åligganden.
Uti 7 §. äro några i ofvanberörde Reglementes 'jZ, 74 och 75 §§„ förekommande föreskrifter intagna, hvilka föreskrifter stödja sig på Riksdags-Ordningens 70 §. 2 mom. samt Ansvarighets-Lagen. 8 §. innehåller samma stadgande, som 76 i nu gällande Reglemente.
Uti 9 §. har senare delen af den redan åberopade 75 §. blifvit upptagen; dock med uteslutande af de föreskrifter, sorn, enligt den föreslagna nya Revisions-Inslruction, icke vidare äro tillämpliga.
10 §. innefattar det i början af nuvarande 73 §. meddelade stadgande, men hvars ordalydelse blifvit lämpad efter 70 §.
Riks dags-Ord ningen. 11 §. grundar sig på Stats- och Råneo Utskottens under N:o 13o afgifna och af Rikets Ständer bifallne Utlåtande. 12: §. innehåller ett från Ranco-Reglementels i4 §• hemtadt stad gande.
Uti i3 §. har Utskottet intagit en för der uppgifna fall erforderlig föreskrift, hvilken öfverensstämmer med 5 §. af Banco-Reglemenlet.
14 §• motsvarar nu gällande Reglementes 7g §.
15 §. innefattar samma stadgande, sorn nuvarande 82 med tillägg af den del af 81 § , hvilken synes böra utgöra föremål för en reglementarisk föreskrift af Rikets Ständer.
Uti 16 §. äro de i nu gällande 86 och 87 §§. meddelade föreskrifter intagna,, med en efter den föreslagna nya Ansvarighets-Lagen lämpad redaction. 17 §. motsvarar den 83 i nuvarande Reglemente.
18 motsvarande 88 och gZ §§. i samma Reglemente, har erhållit en med berörde Ansvarighets-Lag öfverensstämmande lydelse.
19 §. innehåller det i 80 §. af 1835 års Reglemente förekommande stadga tide.
Stals-Utslottets Memorial, JV'.o 507. 3 20 och 21 §§. molsvara 91 och g2 §§. i oflaberörde Reglemente. 22 och 23 §§. innehålla några samma Reglementes 89 och 90 §§. motsvarande stadg.nden, med tillägg äfen från Banco-Reglementet hemtad och för ärendenas skyndsamma behandling erforderlig föreskrift.
Uti 'i\ §. äro föreskrifter ne uti nu gällande Reglementes 1 13 och Ii4 §§• sammanfattade, samt några ytterligare derstädes saknade bestämmelser tillagda.
25 och 26 §§. innefatta dels nya stadganden^ dels den i nuvarande 56 §■ meddelade föreskrift. 27 §. innehåller samma stadgande, som förra Reglementets 121 §.
Uti 28 §. förekommer det Fullmägtige, enligt Utskottets Belänkanden Ntris 386 och 4f)3> meddelade uppdrag, i afseende på tryckningen af Revisorernes Berättelser om Stats- och Riksgälds-vetken.
Uti 29 §. är det uppdrag inlaget, som Fullmägtige erhållit, i följd af Utskottets under N:o 74 afgifna och af Rikets Ständer godkända Utlåtande. 30 §. innefattar de i Banco-Reglementels 27 §. omförmäldta serskildta åligganden, som, enligt Regel ings-Formens 5o, 98 och 109 ^.»tillhöra Fullmägtige i Banken och Riksgälds-Contoiret gemensamt. 31 och 32 §§. molsvara 28 och 29 §§. i Banco-Reglementet, med tillägg af ett, enligt hvad erfarenheten visat, behöfligt stadgande, angående utseendet af Suppleanter för Revisorerne öfver Låne-Conloiren i Götheborg och Malmö.
Slutligen får Utskottet anmäla, alt Utskottet ansett nuvarande Reglementes 84 §., hvilken endast föreskrifver, att i protocollet skall antecknas, när hvarje
Fullmägtig under sammankomsten uppkommer eller aflägsnar sig, desLo heldre kunna ur nya Reglementet uteslutas, som AnsvarighelsLagens bestämmelse i detta afseende synes tillfylleslgörande.
Angående Styrelsen öfver Riksgälds- Contoir et. « §•
Riksgälds-Contoiret förblifver, såsom hittills, under Rikets Ständers Styrelse, inseende och förvaltning £66 §. Regerings-Formen).
Styrelsen 4 Ståts-Utskottets Memorial, N:o 5oj. öfver delta Verk är af Rikets Ständer uppdragen åt Tre af hvarje Riksstånd, enligt 67 §. Riksdags-Ordningen, valde Fullmägtige, vid hvilkas sammankomster ordet föres af den Ridderskapets och Adelns Fullmägtig, som, jemlikt Riddarhus-Ordningen, dertill berättigad är. 2 §.
Genom dödsfall eller af andra tillfälligheter bland Fullmägtige mellan Riksdagarne uppkomna ledigheter ersättas, när så fordras, meddelst nya val, på sätt af det Stånd, lör hvilket sådan ledighet inträffat, är föreskrifvet (d3c) §. Riksdags-Or dningenj).
Då någon Fullmägtig afgått, hör dess Stånds Canzli-Driection, genast efter det sådant blifvit hos Fullmägtige anmäldt, härom underrättas samt anmodas foga anstalt om ny Fullmägtigs inkallande i den afgångnes ställe. 3 §•
Enär, i anseende till samtidigt inträffade förfall för flere Fullmägtige, gÖromålens oafbrutna gång sådant fordrar , eger Fullmägtiges Ordförande att, under tiden, i den af hvarje Riks-Slånd bestämda ordning, inkalla erforderligt antal Suppleanter. 4 §•
Innan Fullmägtig sin befattning tillträder, skall han, vid Fullmägtiges sammankomst, aflägga och med sitt namn underteckna följande ed: ’\Jag — — — utsedd och förordnad att vara Fullmägtig i Rikets Ständers Riksgälds-Conloir, förpligtar mig härmedelst alt, vid denna mig anförtrodda befattning, ställa mig lill noggrann efterrättelse så väl Rikets Grundlagar, som det för Rdksgälds-Contoiret gällande Reglemente samt öfriga rörande detta Verk af Rikets Ständer meddelade föreskrifter; och skall jag doldt och förtegadt hålla, hvad vid Contoirets förvaltning förefaller, som tyst vara hör, så sannt mig Gud hjelpe lill lif och själ!” 5 §, Kommer Fullmägtig i den författning, att han icke kan vara Riksdagsman och Ledamot af Utskott, skall han genast sin befattning såsom Fullmägtig frånträda och ledigheten efter honom i föreskrifven ordning återbesättas. Stcits-Utslcottets Memorial, IV. o 507. 5 6 §.
Jemie ett noggrant iagttagande af hvad Rikets Ständer, i afseende på förvaltningen af Riksgälds-Gonloiret och dit anslagna medel, beslutit och iöreskrifvit, åligger Fullmägtige alt omsorgsfullt vårda och befremja detta Verks rätt, säkerhet och förmon samt för öfrigt vidtaga alla på Fullmägtige ankommande åtgärder, i och för verkställigheten af de Fullmägtige utaf Rikets Ständer meddelade beslut och uppdragna åligganden. 7 §•
Af någon annan än Rikets Ständer meddelade befallningar, angående användandet af Riksgälds-Contoirels tillgångar eller förvaltandet af samma Verk, få icke af Fullmägtige ållydas och efterkommas; varande Fullmägtige, för sina åtgärder i denna egenskap, Rikets Ständer eller deras Statsutskott och Revisorer allena redo skyldige samt kunna icke för sitt förhållande till ansvar i laga ordning ställas, utan i följd af Rikets Ständers eller deras Revisorers beslut eller, emellan Riksdagar och Revisioner, genom Rikets Ständers Justitiae-Ombuclsman f^o §. 2 mom.
Riksdagsordningen). ö 8 §.
Fullmägtige må icke, genom underdåniga tillstyrkanden, bereda bifall till sådant, som strider emot de för Riksgälds-Gontoirets inrättning och förvaltning stadgade grunder, eller på annat sätt leder lill inskränkning i Rikets Ständers rätt alt om detta Verk förordna, 9 §•
Till ledning vid pröfningen och afgörandet af förekommande ärenden, för hvilkas behandling antingen icke några eller mindre liliämplige och bestämda föreskrifter blifvit af Rikets Ständer meddelade, ega Fullmägtige att af Rikets Ständers Revisorer begära råd och yttranden. 10 §.
Fullmägtige tillgodonjuta för sina gerningar och yttranden, under utöfningen af sin befattning, enahanda skydd och säkerhet, sorn uti 110 och 111 §§. af Regerings-Forraen är Riksdagsmän tillerkänd (70 §.
Riksdags-Ordningen), 6 Stats-U tslcottets Memorial, J\7:o Soy. M S.
Såsom honorarium åtnjuter hvarje Fullmägtig Sexhundra Sextiosex Riksdaler 32 skillingar årligen, hvarförutan Fullmägtig, som ej är i Stockholm bosatt, eger att för en resa årligen till och från hemorten uppbära kostnadsersättning, beräknad efter skjuts för två hästar. ingående Fullmägtiges sammankomster 12 §.
Adla Fullmägtiges behandling tillhörande mål skola inför Fullmäktige, vid deras sammankomster, föredragas och få endast der afgöras. i3 §.
Fullmägige hafva sina sammanträ len i Slockholm, så vida icke Riksdag å annan ort hålles, i hvilket fall Styrelsen öfver nämnde Contoir anses vara till Riksdagsorten öfverflyttad , derest Fullmägtige , till ett antal af minst åtta, i egenskap af Riksdagsmän derstädes vistas.
Skulle åter, vid dylikt tillfälle, hvarken i Stockholm eller å Riksdagsorten, Fullmägtige till berörde antal fortfarande sig uppehålla , kommer Styrelsen att qvarblifva i Stockholm, dit Fullmägtiges Ordförande då, till deltagande i denna Styrelse, bör, på sätt i 3 §. är stadgadt, inkalla det antal Suppleanter, som för ärendenas afgörande erfordras. *4 §•
Fullmägtige sammanträda, minst en gång i hvarje vecka, å den af dem bestämda dag och tid.
Derjemte böra, då ärendenas beskaffenhet och oafbrutna gång sådant fordra, serskilda sammsnkomsler hållas, Vid hvarje sammankomst skall protocol! föras. .5 §.
Förmärkes något å färde vara, som anses kunna leda till RiksgäldsContoirets skada och förfång, eller förspörjts sådane oordentligheter inom Verket, hvilka fordra skyndsam åtgärd och handläggning, göres anmälan Stats-Utskoltels Memorial, No Boj, 7 liiirom ofördröjligen hos Ordföranden, pä hvars pröfning del i sådant fall ankommer, huruvida Fullmägtige skola genast sammankallas eller om lirendels anmälan inför
Fullmägtige kan upskjutas till den för deras vanliga sammankomster utsatta dag.
Då eldsvåda yppar sig på Riddarholmen, eller i staden inom broarne, böra Fullmägtige genast i Contoiret sig infinna. .6 §.
Åslundar Fullmäglig att, under längre eller kortare lid, ftån staden afresa, bör han sådant förut vid sammankomst eller hos Ordföranden, anmäla och då tillika uppgifva tiden för sin frånvaro samt derom öfverenskomma med öfrige Fullmägtige för det Riks-Stånd, han tillhörer, så att något hinder för göromålens behöriga gång härigenom icke förorsakas.
Skulle från staden bortrest
Fullmäglig ieke låta höra af sig inom Irenne veckor efter upphörandet af hans ei hållna tjenstledighet, anmäles ett sådant förhållande i Fullmägtiges protocoll; och skulle samma Fullmäglig, utan anmäldt laga förfall, uteblifva mer än två månader, att räkna från den dag, tjenstledigheten tiIländagått, bör anmälan, enligt 2 §, härom göras hos vederborande Riks-Stånds GanzR-Derection. r7 §•
Är Fullmäglig, som icke, på sätt näst förestående föreskrifver, till erhållande af ledighet sig anmält, genom opasslighet eller enskilda angelägenheter, hindrad att sammankomst bevista, bör han sitt förfall hvarje gång tillkännagifva. -8 §.
Då, v.id sammankomst, samtlige Fullmägtige för någotdera af RiksStånden saknas, må, derest uppskof kan ega rum, icke något ärende till afgörande företagas eller beslut fattas.
Frågor angående tjenst ers tillsättande eller pensioners meddelande samt ärenden af synnerlig vigt för Verket, såsom Iåns upptagande eller de i Regerings-Formen omförmälde Creditivs utbetalning, med mera, få icke afgöras, såvida ej minst åtta Fullmägtige äro tillstädes. 8 Ståts-Utskottets Memorial} N:o 5o 7. »9 §•
Konungens Ombud må ej bevista Fullmägtiges sammankomster oftare, än då Fullmägtige åstunda att med honom öfverlägga. (6j §.
RegeringsF ormen.^ 20 §.
Yppas vid Fullmägliges öfverläggningar skiljagtighet i meningarne, böra samtlige närvarande
Fullmägtige till protocollet afgifva sina röster, hvilka sedermera räknas per capita; skulle i sådant fall rösterne blifva lika för hvardera meningen, anses Ordförandens röst afgörande (66 §. Riksdags-Ordningen).
Dock böra, derest flere skiljagtiga meningar yttras, de med hvarannan närmast Öfverensstämmande, såvidt möjligt är, sammanjemkas.
Endast vid val till sådane befattningar, dertill någon bland Fullmägtige kan blifva utsedd, må sluten omröstning företagas. 2 1 §.
Den vid sammankomsten närvarande Fullmägtig, som sin röst ej serskildt afgifvit eller elter börjad öfverläggning, angående ett föredraget ärende, sig allägsnat, anses hafva det då fattade beslutet biträdt. 22 §.
Innan Fullmägtiges pröfning underställda ärenden till slutligt afgörande företagas, böra Riksgälds-Contoirets Commissariats Utlåtanden deröfver inhenitas, såvida sådant, för utredningen af härvid förekommande förhållanden, kan erfordras eller af någon utaf Fullmägtige äskas; skolande hufvudsakliga innehållet af dessa Utlåtanden i Fullmägtiges protocoll antecknas.
Likaledes böra skälen för sådane af Fullmägtige vidtagne förvaltningsåtgärder och beslut, som grunda sig på serskilda omständigheter och förhållanden, i protocollen omständligt anföras. 33 §.
Ej må, å Fullmägliges vägnar, föreskrifter eller befallningar Riksgälds-Contoirels embels- och tjenstemän meddelas; utan till följd af beslut , Stats-Utshottets Memorial, N:o 5oy. 9 slut, fattadt vid Fullmägtiges sammankomst; Secreteraren hos Fullmägtige dock obetaget att, utan föregången anmälan, emellan sammankomsterne från vederbörande infordra de utlåtanden och upplysningar, som för ärendenas afgörande finnas nödvändiga. 24 §.
Öfver Fullmägtiges beslut, i Riksgälds-Contoirels tjenstemän eller andre enskilde personer rörande mål, eger den öller de, på hvilkas rätt och bästa dessa beslut kunna inverka, att hos Rikets Ständers Revisorer eller Stats-Ulskott anföra besvär, dervid klaganden dock, såvida besvären skola till pröfning upptagas, bör, inom trettio dagar efter bevisligen erhållen del af det meddelade beslutet, sitt missnöje deremot hos Fullmägtige skriftligen anmäla, hvarförutan det, vid enahanda äfventyr, åligger honom att, senast en månad före Revisorer nes näst förestående sammankomst eller Riksdagens början, derest Revision dessförinnan icke inträffar, sina besvär ingifva till Fullmägtige, af hvilka desamma, jemte utlåtande deröfver, till Revisorerne eller Stats-Utskottet öfverlemnas.
Besvär öfver Fullmägtiges, i dylika mål, nyss före eller under Rikets Ständers eller deras Revisorers sammanvaro meddelade beslut, kunna omedelbarligen af vederbörande inom fjorton dagar efter delfåendet, den dagen likväl oräknad, till Stats-Utskottet eller Revisorerne inlemnas. ingående några serskilda, Fullmägtige tillhörande, åligganden och uppdrag. 20 §.
Fullmägtige skola, vid början af hvarje år, granska Commissariatets för det föregångna året förda anteckningsböcker och protocoll, sami genomgå och inventera de under Commissariatets vård. beliutliga låne-och säkerhets- med flere dylika handlingar. 26 §, En gång hvarje år, böra Fullmägtige samfäldt anställa besigtning å Hiksgälds-Contoirets hus och inventarier.
Enahanda besigtningar böra li JSih. till R.