Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ledamöter finnas vara mer än till hälften förtningkadt, mot det som varit antecknadt vid första valet, iylles bristen i primitiva antalet af de näst föregående och näst efterföljande afdelningarne, föregående afdelningen först och efterföjande sidan, hvar i sin ordning , tills bristen blifvit fylld af närvarande Ledamöter, som i nummerföljden äro den väljande Afdelningen närmast.
Börandes i händelse en sådan brist skulle uppstå i den 25tte Electors afdelningen, densamma, på berörde-vis ersättas från den 34 och 1 afdelnin - Dtn 4 December *. m. gen, äfvensom, då Ledamöter saknas i i:sta afdelningen, det felande aotalet tagea ur den 25Ue och 2.dra afdelningen. $• 35- Electorerne åligge, att, inom den tid Riks^ dagsOrdningens 28 §. föreskrifver, välja Ledamöter till samtlige der omnämnde Utskott, samt till RiddarhusUtskottet.
Innan detta val ekedt. må ingen utvald Elector afsäga sig denna befattning.
Electorerne tillhöre äfven att tillsätta Ledamöter af Ridderskapet och Adeln i alla de Utskott, hvilka Rikets Ständer, med anledning af Riksdagsordningens 36 §. finna vara af nöden, samt att, vid inträffande ledigheter, välja andre Ledamöter i de afgångnas ställe.
Da - kunna ej till Ledamot i Utskott kalla annan person, än den, som till säte och stämma antecknad, samt å Riksdagsorten närvarande är, och som af 4i §.
Riksdagsordningen icke hindras, att förtroendet emottaga.
De förrätta deras val serskildt för hvarje Utskott, genom slutna sedlar, börandes hvarje sedel innehålla namn på så många personer, som antalet af de platser, hvilka för tillfället skola besättas.
Electorerna må ej sammanträda till val, uttn föregånget, in pleno fattadt beslut, och böra minst tretton närvarande i valet deltaga.
Valprotocollet bör genast af minst 13 Electorer 24 Den 4 December e. m. undertecknas, och försegladt till RiddarhusSecreteraren aflemnas.
Vid Motionstidens slut utses äfven, på enahanda sätt, för hvarje Utskott, Suppleantér till en tredjedel af de ordinarie Ledamöternas antal, för att, hvar i sin ordning , intaga dessas ställe, då de erhållit ledighet, eller äro af laga förfall hindrade att tillstädeskomma.
Di Suppleant inträdt i Utkott, såsom Ordinarie Ledamot, utväljas ofördröjeligen ny Suppleant i hans ställe, §. 26.
Varder Elector till Utskotts Ledamot vald, upphöre han att vara Elector, gå framt han ej Utskotts befattningen, på sätt 29. § omförmäler, sig afsäger.
Elector, som kallas till Ledamot i förstärkt Utskott eller Nämnd, bibehålle sitt uppdrag såsom Elector. §. 27.
Tillstånd att pä 2 högst 3 veckors tid från Riksdagen afresa, må LandtMarskalken bevilja fyra eller fern af Electorerne i den ordning de sig defom anmäla.- §. 28.
I Utskotten fores ordet af den Ridderskap pets och Adelns Ledamot, som, bland de tillstädesvarande, är elter Matrikeln äldst.
Den 4 December e. ml as §• 29* Den som blifvit vald till Ledamot af Utskott eller till Suppleant, ägerätt att i samma plenum Vallistan blifvit öppnad, eller i det nästföljande, denna befattning sig afsäga.
Sedermera må detta icke äga rum, utan med Ståndets samtycke, eller efter anmälan hos LandtMarskaiken, och polettens aflemnande, hvarmed en sålunda afgången Ledamots utöfning af Riksdagsmannarätt för den Riksdagen upphör.
Ledighet på 2 högst 3 veckor må Ordförande i Utskott kunna bevilja x högst 3 Ledamöter i sänder, i den ordning de sig derom anmäla.
Ifrån befattningen i Henfliga Utskottet kan likväl, sedan detsamma blifvit i verksamhet satt, icke någon, utan Konungens tillstånd, alldeles eller på bestämd tid endtledigas. §• 3°* Elector eller Utskotts Ledamot må, utan laga förfall eller erhållen ledighet, icke uteblifva från Electorernes eller Utskotts sammanträde, vid den påföljd, som serskildt finnes stadgad.
Sker det ändock, tre på hvarandra följande sammankomster, vare han sin Riksdagsmannarätt för den JRiksdagen förlustig.
Lag samma vare, om Elector eller Utskotta Ledamot utöfver erhållen ledighet tvenne vec - 26 Den 4 December e. m. kor, utan styrkt laga förfall, uteblifver; hörandes sådant af Eiectorernes eller Utskotta Ordförande genast hos Ridderkapet och Adeln tilikännagifvas. §• 3»« Med laga förfall förstås hvad allmänna lagen stadgar i 12 Cap. 1 $. RättegångsBalken.
Skulle andra synnerliga, der icke nämnde orsaker till förfall anmälas och styrkas, må pröfaingen deraf på Ridderskapet och Adela in pleno ankomma. § 32- Anslag till plenum bör ske dagen förut, sist klockan 6, samt till Electorers och Utskotts sammanträden, sist klockan 8 om aftonen.
Om under varande Plenum, fortsättning pröfvas nödig på eftermiddagen, bör anslag dertill innan klockan 1 på dagen vara gjordt. §• 33.- LandtMarskalken, eller, om ban låtit tillkännagifva, att han ej kan tillstädeskomma den närvarande efter Matrikeln äldste Ledamoten, äge, att vid samlingstimman, efter med klubban äskadt ljud, låta börja öfverläggning*r ne hvari han likväl icke på annat sätt, ån för LandtMarshalk är stadgadt, må deltaga.
Den 4 Dcce/nber e. m. 27 Dör LandtMarskalk, afvakta» i underdånighet Konungens Nådiga utnämnande af en annaa. §. 34. « Utom hvad för LandtMarskalken finnes i Riksdagsordningen stadgadt, äge han, eller den hans ställe företräder: •v KO. Att hos Ridderskapet och Adeln all Konungsligan rätt styrka, och likaså inför Konungen Ridderskapets och Adelns, i enlighet med den i 23 §.
Riksdagsordningen intagne Landt-, Markalks eden. 2:0.
Att till verkställighet befordra allt hvad Ridderskapet och Adeln beslutit. 3:0.
Att varna den, sorn kunnat sig otillbör 1 igen förhålla, hvilken rättighet likväl ej .må sträcka sig derhän, att varna hela Ståndet. §• 3 5* Vid hvarje Riksdags början skall ett Diarium upprättas med 2:ne Columner: uti den ena införas alla inkomne mål af hvad beskaffenhet sam hälst, jemte namnet på den Ledamot, sorn ingifvit ett Memorial, innefattande sådan ny fråga, som, enligt Regeringsformen, Rikets Ständers öfverläggning och pröfning tillkommer, och bör äfven innehållet i korthet anföras: uti den andra columnen åter an - 28 Den 4 December. tecknas, nar något mål blifvit in pleno föredraget, när det blifvit lagdt på bordet, eller till något Utskott remkteradlj när Utskottets utlåtande inkommit, och när derefter frågan blifvit af Ridderskapet och Adeln afgjord.
Detta Diarium, som i RiddarhusCancelliet skall föras, bör vid hvarje plenum ligga å LandtMarskalks bordet, och dess emellan alltid vara uti RiddarhusCancelliet att tillgå.
Efter ordningen af detta Diarium, böra målen föredragas, i fall icke ändring deri sker på sätt 47 §.
Riksdagsordningen medgifver.
Förekomma propositioner och remisser från Konungen, eller ärenden från de andre RiksStånden till communication och afgörande, böra sådane mål och ärenden hvarje plenum först och främst föredragas.
I chigt ställe LandtMarskalken sig till efterrättelse, hvad ofvan anförde 47 §. om den gemensamma öfverläggningen Talmännen ernell lan närmare stadgar.
För hvarje plenum bör, sedan Talmansöfverläggningen för sig gått, genast uppgöraB en serskild föredragningslista, hvaraf en afskrift under påstående plenum bör vara uppsatt i RiddarhusSalen, derå alla förändringar j föredragningsOrdningen, hvarom Ståndet kan öfverenskomma, 6kola genast anmärkas.
Stadgandet i 49 §•
Riksdagsordningen, att i Ståndets Cancellie alltid skall finnas att tillgå en förteckning öfver alia på bordet liggande mål, Den 4 December e. m. 29 med dertill hörande Acter och Handlingar, iagttages särskildt. §• 36
Väcker någon munteligen en fråga, som på bordet lägges, eller remitteras, eller med de öfrige RiksStånden communiceras, bör den innan nästa plenum skrifteligen till Protocollet aflemnas.
Gör någon munteligen sådane anmärkningar vid ett Utskotts yttrande, att de till samma yttrandes återförvisande föranleda, böra de, efter ledning af RiddarhusSecreterarena förde Memorialprotocoll, inom åtta dagar vara skrifteligen uppsatte och inlemnade till RiddarhusCancelliet.
Underlåteg det, skola de, sådane de till protocollet blifvit uppfattade, till Utskottet afsända*. §• 37- Uppstår fråga om någon tillåtit sig personligen förolämpande uttryck, pröfve Ridderskapet och Adela om han derföre af LandtMarskalken enligt 34 §. 3 momentet af denna Riddarhusordning varnas bör} om saken af ett Utskott skall närmare pröfvss eller ock alldeles förfalla; förvises saken till Utskott, skall ett sådant af tolf Ledamöter sättas och äge LandtMarskalken, samt dtn person, hvilken i fråga är, att af nämnde Ledamöters antal, hvardera hälften utnämna.
Detta Utskott pröL ve genast målet och lemn? deröfver till Ridderskapet och Adela sitt Betäckande, antingen 3° Den 4 December e, m. till brfrielse, eller att dermed skall förfaras på sätt itsta Momentet i Regeringsformens 110 $. stadgar, eller till uteslutande från säte och stämma på Riddarhuset för den Riksdagen, hvartill fordras ett lika belopp af röster, som nyssnämnde §, för sättande under iaga tilltal bestämmer. § 38» Uti alla sådane mål, hvilka personligen röra en eller annan af Ridderskapets och Adelns Ledamöter, böra densammes närmaste anhörige, till och med syskooebarn, ingen röst. rättighet äga, utan skola de, seden så väl den, sorn saken angår, som de sjelfva, ägt tillfälle till protocollet andraga hvad de nödigt aktadt, jemte honom, när beslut skall fattas från Riddarhuset afträda.
Skulle någon eller någre, 6om på ofvanberörde sätt befunnos slägt vara, uti sådan fråga hafva voterat, vare han eller de Riksdagsmannarätt för den Riksdagen förlustige, och i fall uti nästa plenum styrkes att voteringen kunnat bero af hans eller deras rö> eter, gånge samma votering åter. §• 39- Enligt 53 och 54 §. § Riksdagsordningen skall, första gången ett mål till afgörande förekommer, iakttagas, att proposition först göres tili bifall å Utskotts Betänkande, sedan till iterremiss, och sluteligen till afslag, om de föregående propositionerne blifvit med Nej be - Dm 4 jjerember e. m, 3* svarade.
När ett mål som varit till Utskott återremitteradt, skall definitivt afgöras, framställes först proposition till antagande af Utskottets Betänkande oförändradt. derefter till dess antagande med de förändringar, som under discourserne blifvit äskade, samt sluteligen, om ingen af dessa propositioner bifalles, till afalag å Betänkandet.
Begäres votering, vid någon af LandtMarskalken framställd proposition, skall densamma alltid utgöra japropositionen, och åge den, som voteripg begärt, att föreslå contrapropositionen, hvilken likväl för att antagas, måste af Ståndet gillas.
Uppstå rörande Contrapropositionens innehåll stridiga meningar, hvilka icke kunna sammanjemnkas, bör först, genom serskild omröstning, utrönas hvilket af de olika förslagen skall till contraproposition antagas, bvarefter och sedan densamma sålunda blifvit bestämd, votering öfver hufvudsaken anställes.
> LandtMarskalken bor, så snart Ridderskapet och Adeln yttrat sig, till Protocollet förklara, huru han fattat Ståndets tanka, och stadfäste sedan beslutet, genom klubbslag, så vida ej någon Ledamot begär votering. §. 40.
Då votering eller val förrättas skall, anmode LandtMarskalken eller den hans ställe företräder, sex personer af Ridderskapet och Adeln, att jemte sig vid bordet sitta; al hvilka 5a Deri 4 December e. m, arne fora anteckning ofver dem, som rösta, och tvenne öfver dem, som vid lörsta uppropet sig icke infinna.
De som till en och samma bänk höra, träde inom skranket, när deras bänks nummer uppropas, och hvar och en framlägga, vid upprop af dess » namD, en sluten, sammanrullad sedel på det pappersark, sorn hålles af en Ledamot vid bordet. §. 41.
Vid alla val och voteringar, Electors val undantagne, skola arne upprop ske.
Den som sig ej infinner, när andra uppropet för hang bänk verkställes, håfve sin rösträttighet den gången förlorat. §. 42.
Val eller votering sker med iakttagande »f hvad 53 och 7t §. §.
Riksdagsordningen föreskrifva.
Om valsedlarnes rätta beskaffenhet, bör en fullständig och skrifteligen författad underrättelse alltid före valet i RiddarhusSalen anslås, samt dervid tillika anmärkas, hvilka Ledamöter af Ståndet, som för tillfället, enligt
Riksdagsordningen icke kunna komma under omröstning, eller äro berättigade, att i valet deltaga.
Under påstående votering, böra voteringssedlar alltid finnas att tillgå på serskildte ställen i RiddarhusSalen, och får emel* Ian Dan 4 December e. m.
Ian de med Ja och Nsj tecknad* öågon ikill
Dad i öfrigt icke finn a 3. §• 4 3- Mellan «:ne eller flere Ledamöter, sorn fått lika röster, skilje* genom lottning, när så behöfves.
Öfverenskominer Ridderskapet och Adeln, eller är det särskildt stadgadt, att, jemte de personer, som in pieno skola väljas, ett Visst antal Suppleanter tillika bör utses, för att inträda, i mohn af inträffande ledighet} då skall alltid valet ske på det sammtnlagde antalet af Ordinarier och Suppleanter, hvarvid de fleste rösterne bestämma, hvilk* personer blifva ordinarier, äfven som den ordning, hvari Suppleanterne böra tillkallas. §■ 44.
Sedan voterings- eller Valuppropen äro slutade, Öppnas sedlarne af Ordföranden, samt granskas af honasn och af dem, sorn vid bordat sitta, ibland hvilka fyra föra hvardera särskildt Protocoll, sorn efter fulländad votering eller val, collationeras.
Derefter upprättas ett omröstnings- eller valprotocoll, hvilket underskrifves af alla dem som vid bordet sitta, och genast uppläses. §• 4 5- Vid hvarje Riksdag, vare sig Lagtima elBil, till Ridd. o, Ad.
Prot. XI Baad. S 34 Den 4 December c. m. ler Urtima, välje Ridderskapet och Adeln in pleno, på sätt föregående §. §. stadga, trenne Fullmäktige uti Rikets Ständers Bank , och ett lika antal Fullmäktige uti Rikets Ständers RiksgäldsContoir, samt förordne dessutom, enligt 68 §.
Riksdagsordningen, på sätt Ståndet lämpligen finner, om
Revisorer till de derstädes anbefallte eärskildte granskningsförrättningar.
Hvarförutan Ståndet, enligt 69 §.
Riksdagsordningen på sätt det lämpeligast finner, förordnar om ersättandet af de, genom dödsfall eller andre tillfälligheter, emellan Riksdagarne, uppkommande ledigheter bland Fullmägtige eller Revisorer.
Fullmägtige och Revisorer taga sine säten efter de ätters ordning i Matrikeln, hvilka de tillhöra.
I anseende till de personer, hvilka till dessa befattningar kunna komma under omröstning, iakttages hvad RiksdagsOrdningens 70 §. härom stadgar. §. 46.
Till befrämjande af nödig ordning vid Ridderskapets och Adelns sammankomster, är särskild stadga upprättad, som i RiddarhusSalen alltid bör vara till efterrättelse anslagen. §. 47; Riddarhusutskott^ består af tolf Ledamö. ter.
Inför detta Utskott skola Ledamöter af Ridderskapet och Adeln, hvilka, efter de tveni Den 4 December e. m. ne första antecfeningarne, vid Riksdagen sig infinna, styrka deras behörighet tiil säte och 6tämma, och utbekomma poletter.
Detta Utskott tillkommer, att öfverse Riddarhus- samt Adeliga JungfruStifts ärendernes förvaltning, sedan förra Riksdagen; revidera RiddarhusCassan och Adeliga CadetteScholaefonden, såsom ock alla öfrige under Directionens Sty. reise ställde Cassör, Donationer och Legater, Börandes öfver allt detta Utskottet till Ridderskapet och Adeln aflemna sin berättelse, deruti äfven de förändringar böra föreslås, hvilka Utskott i antingen i anseende till förvaltningen, eller i andra hänseenden, kan finna nödiga I öfrigt äger Utskottet, att ställa sig till efterrättelse, hvad denna Riddarhusordning stadgar; äfvensom de i Grundlagen för Rikets Ständers Utskott gifne föreskrifter, hvilka kun-, na på Riddarhusutskott tillämpas. §. 48.
Riddarhusets angelägenheter besörjas och förvaltas af en Direction, bestående af sju Ledamöter, för hvilken är utfärdad serskild Insiruction innehållande äfven föreskrifter för RiddarhusSecreteraren och öfrige Riddarhusets Tjenstemän.
Ledamöterne i denna Direction utses sednast inom fyra månader från den dag, då Kongl. Ma:jt afgifvit dess, Nådiga pfoposition till Rikets Ständer angående Statsverkets tillstånd och behof, af Ridderskapet och Adeln in pleno, genom omröstning ibland sådane Adelsmäo, hvilka, enligt 41 §.
RiksdsgsOrdnin - 56 ffen 4 DCiembtr t. »t. gen, ej äro förhindrade, att till Ledamöter t Utskott väljas.
Direetionens RiksdagsBerättelse bör så tidigt af RiddarhusUtskottet granskas, att Ridderskapet och Adeln, i anledning af det yttrande Utskottet deröfver bör afgifva, må kunna inom nämnde tid pröfva samma berättelse, och huruvida Directionen må hafva dass åliggande, i afseende på Riddarhus- och Stiftärer.dernes förvaltning, rätteligen fullgjort.
Ej må Leda not af RiddarhusDirectionen derjemte kunna vara Fullmäktig i Rikets Ständers Bank, eller i deras RiksgåldsContoir, eller Revisor öfver desse Verks samt Statsverkets tillstånd, styrelse och förvaltning. §• 49- Har RiddarhusSecreteraresysslan emellan Riksdagarne blifvit ledig, och tjensten af RiddarhusDirectionen tills- vidare tillsatt, på sätt den för Directionen gällande Instruction omförmäler, bör inom åtta dagar efter andra anteckningen Ridderskapet och Adeln, genom allmän omröstning, afgöra, om valet af Ridderskapet och Adeln gillas eller ej.
Imedlertid före den af Directionen förordnade Secretararen protocollet vid Ståndets sammankomster, utom vid den öfverläggning, som, rörande detta ämne, kan uppstå, och den i sammanhang dermed skeende omröstning.
Skulle Directionens val Ogillas, eller blifver RiddarhusSecreteraresysslan under påstående Riksdag ledig, fylles ledigheten, pji sätt Ståndet lämpligast finnér. j®m 4 December e, m, 57 Är RiddarhusSecreteraren genom laga förfall hindrad, föres protocollet af förste RidtfarhusCancellisten, sä framt RiddarhusSecrete. raren ej är i behof af tjenstledighet på längre tid än 14 dagar, i hvilket sednare fall Ridderskapet och Adeln äger pröfva, huruvida serskild vicarius bör för honom tillsättas eller icke. . „ .
I $ 50.
Väckes fråga in pleno om ändring uti denna Riddarhusordning, bör en sådan alltid remittera» till RiddarhusUtskottet, som med sitt Betänkande deröfver till Ridderskapet och Adeln inkommer.
Besluter Ridderskapet och Adeln, i anledning d«raf, någon ändring eller tilläggning till RiddarhusOrdningen, öfverlemnas samma beslut till Konungens Nådiga stadfästelse, och blifver derest en sådan vinnes, genast efter slutad Riksdag gällande.
Regeringsformen föreskrifver, någon sådan ändring uti Grundlagarne antagen, som gör en derefter lämpad rättelse i Ordalagen af Riddar^ husOrdningen nödvändig, bÖT RiddarhusUtskottet sjelfmant till Ridderskapet och Adeln inkomma med Förslag till dylik rättelse.
Y ppas eljest eller innan sistnämnde ändringar i RiddarhusOrdningen blifva stadfästade, någon stridighet emelian Grundlagarne och Riddarhusordningen, iakttages hvad sorn i 1• §.
Riksdagsordningen stadgas. 33
Den i December c. m. § 5i.
Sedan Kongl. Maj:t på RiksSalen åtskiljt Rikets Stunder, och dem hemförlcfvat, samt LandtMarskalken derefter på Riddarhuset sfslutat Ridderskapetg och Adelns sammankomster aflämnar LandtMarskalken Stafven till den efter Matrikeln äldste närvarande Ledamoten, hvilken med sex Deputerade af Riddsrskapet och Adeln genast uppträder till Kongl.
Majit, för att LandtMarskalksStafvan i underdånighet återlemna, och må sedermera någon sammankomst för Ridderskapet Och Adeln , den Riksdagen, ej äga rum.
Likväl må de då o justerade Pleniprotocoller sedermera, efter tillkännagifvande i Tidningarne inför RiddarhuaDircctioeen justeras, i närvaro af de Ståndets Ledamöter sorn åstunda dervid vara tillstädes.
Innehåll. 1 §.
Qm ätternas säte å Riddarhuset, 2 §.
Inom hvad tid fntroduetion å Riddar huset bör sökas. 3 §.
Om ler vapen, 4 §.
Om Commeadéursätternas säte å Rid darhuset. 5 §.
Om hufvudman och ättemän, samt i hvad ordning hufvudmsnnariiUen må tillträdas.
Dea 4 December e. m. 09 6 §.
Om hufvudmans, ättemäns och fullmäk tigs rätt att intaga säte vid Riksdag. 7 och 8 §, Hinder derföre. 9 §.
Om representationsrättens utöfvande af hufvudman eller ättemän, som rest utrikes eller gått i fremmande makts tjenst, samt af Adelsman som råkat i fientlig fångenskap och fått till Fäderneslandet återvända. 10 §.
Om Adelsman, som flyttat sitt bo och hemvist utrikes. 11 §.
Om Adelsman som utur Riket afvikif. J2 §.
Angående complettering af de Genealogiska Tabellerne. 13, 14 och 15 §. §.
Om anteckning och hvad dervid bör iakttagas 16 §.
I hvilket fall hufvudman må intaga sä te för en annan ätt, samt huru förhålles då hufvudman, sorn fullmakt utgifvit, dör. 17 §■
Om origtiga betyg vid anteckning före tes och om anmälan dervid göres, att polett blifvit utlemnad på grund af origtig genealogie. 18 §•
Formulaire till fullmakt. 19 §.
Om flere fullmakter, utgifne af samma person på en gång elier vid serskildta anteckningar företes. 20 §.
Angående anmälan af skedd vägran att pollett utlemna. 4?
Den 4 neeember e m.
Sl §, Huru bänkarne i RiddarhusSalen böra indelas, och om bänklistor. 22 §, Om polletts., uppvisande innan inträde i RiddarhusSalen vinnes, och om pollett obehörigen utlånas. 23 §.
Om Riddarhusordningens och ordnings stadgans uppläsande vid början ät hvarje Riksdag. 54 §.
Om Electors val. 25 §, Om Electorernas sammanträden. a6 §.
Huru förhålles då Elector kallas till Le» damot i Utskott, 27 §, Pä huru lång tid Elector må erhålla tillstånd att från Riksdagen afresa. a8 §.
Om ordförandeskap i Utskott. 29 §.
Huru Ledamot i Utskott må kunna en sådan befattning afsäga. 30 §.
Ont Elector eller Utskotts Ledamot ute blifver utan att anmäla förfall. 31 §.
Hvad med laga förfall förstås. 32 §•
Om anslag till Pleoum, Electorers och Utskott* sammanträden. 33 §, Huru förhålles då LandtMarskalk dör eller är hindrad, att i Plenum vara närvarande, 34 §.
Om LandtMarskalkens åligganden. 35 §.
Om Diarium, föredragningslista och bördts lista.
Den 4 December e. m. 41 36 § Inom hvid tid muntligen gjorde Motioner eller anmärkningar vid Utskotts Betänk andeli skola till Protocollet aflemnas. 57 § Huiu förfires då någon tillåtit sig personligen lörolämpande uttryck. 38 §•
Om jäf för skyldeman i vissa mål. 39 §.
Om propositioner och måls sluteliga af görande. 40, 41 och 4 a §. §■
Om votering och val. 43 § Om lottning emellan personer, som er hållit lika antal röster^ samt om val till Suppleanter. 44 §.
Om röstberäkniog och omröstningsPro tocoll. 45 §.
Om val af fullmägtige och revisorer. 46 §.
Om en särskild ordningsstadga. 47 Om Riddarhusutskott^ och dess ålig ganden. 48 §•
Om RiddarhusDirectionen och dess gö romål. 49 §.
Om RiddarhusSecreteraren. 50 §.
Huru rättelse eller ändring i Riddarhus; Ordningen må kunna tällvägabringas. 51 §.
Om de ceremonier, som vid Ridderskapets och Adelns åtskiljande böra iakttagaa. 42 Den 10 December e, m'.
Bilaga till PleniProtocolIet för den 10 December, eftermiddagen.
Sedan jag uti motion, som Högloft.
Ridderskapet och Adeln behagat tili StatsLJtskottet remittera, hemstäldt, att StatsLJtskottet måtte anmodas tillse, att det af Riksens Ständer fattade beslut, i afseende å utdelning af Ridderskapets och Adelns Protocoller vid 1817 och 18 årens Riksdag, kunde till verkställighet befordras samt, i händelse hinder mötte för utdelningen deraf, foga sådan anstallt att desamma undanröjdes, har StatsUtskottet, utan att närmare ingå i undersökning och pröfning af den väckte frågan, endast meddelat underrättelse om den emellan RiddarhusDirectionen och Herrar Fullmägtige i RiksgäldsContoret, rörande berörde Protocoller, förefallna skriftvexling, samt vidare tillstyrkt att RiddarhusDirectionen måtte erinras, att om slutliga redovisningen så väl för de till Protocollstryckningen uttagne medel, som för sjelfva upplagan, och hvad de försålde exemplaren kunde hafva influtit, foga verksam åtgärd.
Den la December e. m. 45