Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapet Och Adeln med framställningen af inut ha åsigter, hvilka jag så mycket helldre skulle behålla för mig* söm, då jag här ej kån anhat än framställa min öfvertygelse* de måsté åtföljas af den för mig obehagliga känsla* att klandra frugten af deri möda, hvilken alltid å<? ligger Utskottets Herrar Ledamöter Utöfver våra gemensamma Riksdagsmånna åtgärder, och hvarföre* då dessa mödor egentligen äroägn&J de till vår upplysning uti Fäderneslandets äti* fcélsgenheter* jag alltid skall finna itlig variå 148 Den 17 Martii, e. m. förbunden; min öfvertygelse i ämnet må för öfrigt vara hvilken den vill.
Banco- och StatsUt» skottens beräkning visar en brist af 526,600 R:dr, så visär CanalDirectionens af Bolaget sanctionerade plan ett öfverskott af R:dr j 95,000.
Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet med ett vidlyftigt upprepande af summor och ziffror, utan får blott äran hanvik sa till desse för hvar man tillgänglige officL elle handlingar, samt nämna, att hufvudsak; Den 17 Martil, t. ni.
149 liga skillnaden uppkommer af, att Utskotten funnit för godt annullera en Discontens fordran hos CanalByggnaden, för hvilken i aila fail linnes full tillgång nästan helt uti nu varande Inventarier och Effecter; och att
Directionen, äfvensbm Bolaget, aldrig kunnat och aldrig kan sätta i fråga Lagarnes kraft och helgd, som genom för tillfället skapade och retroactiit verkande Stadgar skulle kränkas, äf vensom öfverenskommelsers och förbindelsers helgd, ännu heligare, uti Lagbundne och frie Samhällen, för den starkare, än för den svagare individuella förmågan att dem bryta. _
Och dessa grunder vägar jag äfven i dag, såsom medlem af Sveriges Lagstiftning, framställa för denna upplysta samling, såsom grundpelare för Sveriges sjelfständighet och bestånd 5 grundpelare, som aldrig våldförts af en Lagstiftning utan de grufligaste följder, hvarom 1 synnerhet våra dagar Jemnat de dyrköptaste läror uti andra Nationers exempel; läror, sota jag med säkerhet hoppas ej skola vara förlorade för Svenskar, om ock ett ögonblick
Tide-f hvarfvets villor skulle kunnat verka på derr Svenska Nationens egna känsla för ratt och redlighet, hvilken är det vackra Arf från vå^ fa Förfäder, sorn förvärfvat oss del besynnerliga anseende hos alla andra jordens Folk, hvartill hvarken vår makt eller vår rikedom kara vara vållande, — men som ytterligare höjer hvarje Svenskt hjerta och tänkesätt på fram* tnande botten.
På dassa grunder äro de af Directionen 15Q Dtn 17 Martil e. m. med Bolagets sanction qfficielt framlemnade be° r|kmngar uppställde, och sorn med allt, hvad jag sedan den t den sett, ännu ej äro hvarken yederlagde eller bättre ersatte, efter mitt otpdöme.
Jag lär alltså i detta hänseende blott åter åberopa denna plan till utförning, då den ej yrkar annat, än hvad Höglofl.
Utskotten ansett i alla lall oundvikligt: ett temporairt bi* j trude.
Andra olikheter finnas äfven emellan Ut? sköttens upp»;:ftrr och Djrectiqneqs hvarjehanda framställningar-‘
De bestå deruti, att Utskotten, uti deras uppgjorda calcul , ehuru dess öfverskrift uppgifver tillgdngarne och skulderne vira upptagne för (lea i Januarii, likväl i sjelfva verket ej anfört dem sådana de då vo? J| ro, utan de fleste eller alla, utom contanta be- H hållniqgen sådana de voro u,ltimo Januarii; men C issa-bf liålln -ipen , till den del densamma utgöres yid nötheborgsContoiret, efter hva4 <äen var ultimo December,eller R;r 12,163: 8:5» !
Alen med uteslutande af Stock; hoimsContoirets CassaBehall? ning 2,046; 14. 8- I hvars stal e är tillagdt belopP-t af Verke's ägande LåneiLncoCapitaler, med . . 6,699: 11:9.
Och dermed Summat} uppgjord tili • . , • • 18,8625 ?0. 2.
Den 17 Martti, e. W 151 Peraf uppkomma nu följande skillnaden ytlånings-beloppet den 1 Januarii var rätte-? ligen t t • * ♦ 3,76o,50Q.
Är blott uppfprdt till « , i 3,682^409?
Pifferencen derå gör 1 , r 78,190. <-*?
Härtill kommer, hvad genom denna uträkning äfven blifvit för litet påräknadt uti Ränta för utredningstiden med minst , . |p,0Q9?
Utom den utelemnade contanta Cas- " sa - tilgången 'i ,BancoSedlar vid Contoiret i Stockholm af belopp R:dr 2000, hafva Utskotten förbigått, eller icke käntGöthaCanalDiscont Contoirets ytterligare säkra tillgångar uti Kamererarens vidGötheborgsContoiret Ralance, för hvilken full säkerhet är ställd; Uti förskjutne och framdeles ipflytandp Lagsöknings-kostnader, pamt uti några 1812 öfvertagna egna Actier,som 6ammanlagdt bör antagas till en säker tillgång af 48,506?
Summa ökade tillgångar R:dr 136,600.
J5»
Den 17 Martti, e. m.
Premot har utelöpande Assignationernas Summa, den 1 Jan., i ställer för R:r 600,000, blifvit upptagen till blött , 1, 643,300, som sk i'jer . , , , . 36,800- Och Trcprocents.
Skuldernas belopp i stället för • , - . 2,630,000 till . , , , 2,5^1,7QQ Skiljer , 48,500.
När dessa , , > ” 85,300- R:dr fråndragas, så återstår, aom missräkning , , ; . R:dr 54,300.
Hvarmed alitsa åter Götha CanalDiscontens til gångar förminskats oqh den uppgjorda förlusten ökats.
, Höglofl.
Utskotten hafva behagat, att, med ordagrann framställning af sin fråga till Actieöolagen, yttra ; Men pä denna fråga hafva ActieÅgarne uti Gotha CanalBolag saint Malmö Discont icke lemnat undra , än obestå inda och vili korliga svar, innefattande blott anspråk emot Staten•
Utan kännedom af hvad andra inblanda* de eller ej inblandade Bolag svarat, torde det tillåtas mig få upprepa CanalBolagets svar, Den 17 Martti, t. ml 153 då det hade att svara, ej endast för enskilt vinning, utan ock för den anläggningens bestånd och fortgång, som nitiskt uppfyllda förbindelser ålägga det att vårda , ehuru ett så* dant upprepande äfven af de uti detta svar åberopade, Utskotten förut bekanie Handlingar, vore för vidlyftigt.
Direction har äfven å 154 Ven 17 Manii, e. m, sin sida insett sitt åliggande , att, så tidigt £om möjligt, afgifva ett Förslag i samma äm?
ne, och har, till förekommande af allt uppe» håll, redan under den 19. uti sisfledne Månad, gjort dep i Afskrift bifogade underdåniga framställning till Kongl. Maj:t , med anhållan om Nådig proposition till Riksens Ständer.
”CanalBolaget åberopar således vqrdsamt hvad på nyssnämnde sätt redan blifvit före» slagit, rörande sättet att fullgöra Bolagets förbindelser , emot fortsatt åtnjutande af de, vid dessa förbindelsers ingående, af Riksens Ständer utfästade motsvarande förmoner , och un? derlättad af ett tetnporairt Låne-biträde , lika angeläget för allmänna Rörelsens gagn , sorn för CaqalBqlagets.
”Förenämnde framställningar §rq gjorda uti fullkomlig öfverensstämmelse med Kongl, Majrts ofvanberörde Nådiga Proposition, uti hvilken CanalDiscontens skiljande från CanalBolaget är föreslagen, ”1 den händelse likväl, att Kongl. Maj:t och Riksens Ständer finna för gqdt att annorledes härom besluta, och åter upplifva Disconten , bör CanalBolaget förklara sin bereds villighet att jnedverka till allmän nytta med Den 17 Martil, t. ttf, 155 de Medel, som Riksens Ständer finna för godt dertill bevilja, och på sätt som erfarenheten nu mera ådagalagt, ensamt kunna förena dep allmänna Rörelsens kraf af en Låne-anstalt med C. nalBolagets fördel.
Canal- och DiscontPirectionernes afgi r>e Eetänkanden, i anledning af Bolagets beslut, blifva här jemte äfvep vördsamt bifogade och åberopade.” Jag vigar trq , att då allt detta af oväl? dige Domare granskas , skal} man deruti finna ett ganska bestämdt och ovilkorligt svar , utan andra anspråk emot Staten, än blott, Jiv d äfven Utskotten, efter en mogen granskning, funnit oundgängligt nödvändigt , ej endast för Götha Cana), utan ock för att åter ppprätta hela Rikets Fenninge- qch CreditVerk; ptt lemporairt Biträde.
Öfvertygad , att det ej undfaller upply?
Stare Granskare, förbigår jag gerna , att vidlyftigt vederlägga och besvara det jagstridiga Förslag, att, utan allt Fordringsägarnes hörande, afgöra, att, hvad dem bjudes, skola de vara skyldige anse som det bästa, sapit att med lika kprrta, mep hittills högst ovanliga rättsforjner, tillerkänna sig Bolagets lagligen tiller, kände Disconträtt till 1835!
Endast de våldsammaste
Revplutioner hafva föranledt åtgär. der, sorn här midt under ordning och lugn föreslås.
Hvarje uppmärksam Läsare finner med byad nqggranhet Götha Canal- och Malmö .V i 5 6
Den ij Alart ii, e. m.
Disconter uti Utskottens Betänkande blifvit sammanfogade, förmodligen iör att komma till det önskader resultat af deras lika behandling, och den enas bristers fyllande genom den andras tillgångarj om detta är rättvist, i hänseende tili Verkens Credkorer, tror jag mig utan vidare granskning blott behöfva hemställa till denna upplysta Samling.
Endast på ett enda ställe, uti Utskottens yttrande, är i förbigående omnämdt förvaltningarnes skiljaktiga förhållande, dock utan upplysning hvilken varit bäst, och nästan vågar jag säga, i frugtan lör något mot det önskade resultatet stridande intryck, strax beled* sagadt med den jemnanöe meningen, icke höra föranleda till en, olika behandling af Borgenärer och Gdldenärer uti den ena eller elen andra af dessa Disconter.
Malmö Discont-Directions förhållande är kändt, och delta är all den upplysning
Utskotten funnit för godt lemna om .Administrationen af den andra isamma Categori ställda» Ganska kall för alla omdömen hvad mig individuelt angår (en känsla åtföljd af villrådighet om jag skall lyckönska eller beklaga mig deröfver), fordrar dock min pligt, att i dag lemna några upplysningar, sorn, om do endast åsyftade eget försvar, förmodligen uteblefvo; men nu, om de ock af någon skulle tydas till sjelf beröm, måste för sakens skull framställas, efter jag nu en för alla gånger förklarar, att hvarken Canal- eller Discont-Sty - Dcn 17 Martil, e. tu.
157 reisen kunnat i sin befattning hittills tillvitas några förbrytelser, hvaruti jag, som deras Ordförande, hvilken aldrig saknat deras förtroende, icke anser mig delaktig •, och som det hvarken för Rikets Styrelse, Allmänheten eller Bolaget kan vara likgiltigt, hvad grad af förtroende man i denna afgörande tidpunct bör hysa till Canal- och DiscontStyrelsen , eller till dess Ordförande, som derjemte har det smickrande och vigtiga förtroende att vara högste Befälhafvare på stället för den del af Arméen, hvilken användes till Canalens utförande.
I följd häraf önskar jag nu inför Sveriges Ridderskap och Adel, att hvem som finner sig befogad ville bevisligen , och ej med lösa, stumma och obestyrkta tillmålen, uppgifva en en* da öfverträdelse af Reglementen och Föreskrifter, en enda svekfull eller bedräglig handling, eller ock förledande åtgärd medelst origtiga uppgifter, vara begången med eller utan Agenter; att bevisa ett enda felsteg med berådt mod vara tagit under de framfarne nära 8 firén af den Styrelse, hvars Ordförande jag har haft äran vara under samma tid, och som sådan hvarje dag funnit mig omgifven af oinskränkt förtroende, af ett kraftigt biträde, utom hvilket min svaga förmåga skulle varit ännu mycket otillräcklig!
Gerna erkänna vi oss bristande i omdöme , men med allt detta väntar jag med mycket lugn andra upptäckter, än en tvistig utlåning af några i ooo Riksdaler till en hel StadsCassa, den andra i Riket; eller en öfycr-utlåning af några tusende Rtdr, efter man ej 158 Dén 17 Martil, e. ni. var berättigad fördra reda af andra DisäonterS på samma Summa ställde Utlåning ; båda dessa Omständigheter lika snart rättade , som ifrågl Satte — eller något dylikt.
Låntagares soliditet kati hafva slagit fel3 men afven här väntar jag trygg jemförelsen med alla aÖdra DiScOnter j RiksDisconteft ej Undantagen) ett bevisriifigsi Sätt, som jag utan yttersta nödvändighet alltid önskar undvika.
Väl känner jag att andra ariinärkningaf vid denna Riksdag äro i fråga* theli förbehåller mig ätt i sinom tid Vederbörligeri besvara dem,- 0111 öck inför Svensk Marits lags lige Domare.
Hvad angår sjelfva Ordningen vid Verkef (alltid ett säkert märke för den mer ellef mindre redlighet och oegennytta hös hvilken Styrelse somt he 11 s15 så får jäg härj med lika an* Svårighet, inför Rikets Ridderskap och Adelj hämna, att ifrån Verkets första inrättning, haf tn mera, ari vid dé äldre Verket) Vanlig, fulU Ständig Bokförhihg i Götha Canal-DiSconteri ägt rutil, med flerfaldiga AssignationS-advisDch Vecko-listor* samt reciprotfue Månad-Samhiandrager båda Contoir^!) emellan , till controlIbrande af det hela; och dessa enkla och på* litliga, till den grad, att jag med Ulin Brefvexa ling kan bevisa, det eri betydlig Bänkens missräkning blifvit upplyst af DiscontStyrelsen ; och fruktar ej se beviset, att Banquen upptäckt hagot dylikt hos Disconten.
_ Ått för öfrigt Srets bokslut alltid på runstycket varit full* bofdadt Vid Revisiöns-teniiinoi!
Med 6åd<tffö
Den 17 Martil, e. m. 159 förbållander, och då man vet hvad säkerhet
Bok följer; kan man val med egert öfvertygeD Se sätta i fråga:
som här likväl skett medelst en den mindre Underrättade Allmänheten så lätt missledande framställning : att Diréctionehie uti Götha CanalBolags, Malmö samt Götheborg} Disconter måtte undfå Nådig Befallning j
Dit ofördröjligen hit till Stockholm uppsända destå Verks alla Böcker och Handlingar, och hvarå full. ständigå förteckningar in dupplo komma att medfölja, under skri fm af Dicecfeurerne, med tillagd försäkran af dem å det ena Exemplaret, sorn skall qVarStadna i RiksgäldsContoiret, att några ändra Discont Verken till last Varande förbindelser, ån de i sorn äro ordentligen bokförde, icke finnas utelöpande ; bärandes härvid tillika iakttagas, att, i händelse Låntägarnes och Cäutionisternes Adresser uti LaneBöckeriie eller andra Handlingar icke skulle vara antecknade, uppgift härom af Directiotielne RiktH gäldsContoiret meddelas , Vid samma tillfälle Handling ar ne dit afiemnas. tlet är mig Obekant, Och jäg viii ej ens Veta det, hvad anledning de andra Disconter^ he kunna hafva lemnät till sådana Förslag 1 Men det är BancoStyrelsens skyldighet, ätt Upplysa Utskotten , äfvensom Medbörgarérts pligt) att ej behandla den oskyldige i maSsä med brottslingen.
En serskilt underskrifVefl försäkran j att en på ansvar aflemftad afslutad
Bok är riktig, blir för öfrigt en lika ovanlig körn onödig åtgärd - l6o Den 17 Martil , e. tHl Hvad angår Canal-redogörelsen, som, e* huru egentligen ej hithörande, dock står i så ganska nära sammanhang med Disconten, så torde det vara tillfyllest för den sakkunj nige, att nämna: det med den vidlyftighet och omfattning , som åtföljer en utgift , hvilken i flere år varit omkring 40 Tunnor Guld årligen, vid ett af flere tusende
Man utfördt arbete, på en sträcka af ig mil, hafva nu redan i tvänne år HufvudBöckerne för Arbetsåret, som slutas den sista October, varit afslutade och färdige till Revision med alla sina Bilagor den 1 nästpåföljande Januarii.
Och detta Bokslut är grundadt på BesigtningsInventering af hvart enda Förråd, och med den utveckling i Redogörelse_sättet, att kost-' raden i Penningar och dagsverken kan uppgifvas för hvarje enkelt arbete, såsom en Bro, en Sluss, en Stämport m. m. , ja, de sednare åren för hvarje huggen sten !
Och den, som har någon erfarenhet af verlden och göromål, lärer Veta huru mycket afsteg äro möjliga med en sådan sakernas ordning, när dertill kommer, hvad alltid har ägt rum, öppen upphandling och contant betalning, 6amt inga afskrifningar, in* nan do varit Revisorerne och Bolagets granskning sfi •
Den 17 Martii, e. m. 161 ning underkastade.
Denna Styrelse, med full kännedom af alla förhållanden, är det, som Utskotten föreslå, att till väsentlig dél^ och hvad
Disconten angår, på en gång annullera, för att ersättas af en annan med förhållandefrie 03 känd, och det af det enkla skäl, att nu, under en allmän iörlägenhet , så lort och brådstörtande som möjligt, flytta den Discont-rörelse, hvilken hittills, efter min tanka, till nytta för Näringarne i det hela varit spridd öfverstörre delen af Riket, till en enda punct, som, oaktadt sitt lyckliga, ja! ännu förträffliga läge, upphört att vara medelpunct.
Efter min oryggliga öfvertygelse , med få ord sagdt, en flyttning, som vållar flere af Rikets bästa Provincevs totala ruin.
Och härmed lunnar jag gerna afgörandet härom till en hvars omdöme, blott får jag tillägga, att ehuru sådant förutsätter misstankar, skall dock Götha Canal- och DiscontDirection r, med de grunder och den uppställning de hafva följt och följa, långt ifrån att frukta , de alltid med nöje emotta-i ga alla möjliga controllerande åtgärder, endast de ej fjättra ärendernas §;ång ; och med yttersta beredvillighet lemna alla möjliga upplysningar , ja! till och "med påkalla yttersta skarpsynthet dervid.
Vidare förklarar jag , att öm jag vore i stånd skilja Canalens sak från Fosterlandets j i stånd att blott ensidigt och kortsynt yrka Canalens och Bolagets nytta ; så skulle jag instämma med annullerandet af Fordran, stor Ridd, 0.
Ad, Prot.
IV- B, II Afd. 31, 33.
Staten för motsvarande ersätt-i ning j men lycklig nog att hafva sett Svenska Friheten återställd, skulle jag ej vara lugn, om med tystnad jag kunde se grundvalen för all frihet, noggrant iakttagande af Lagarnes föreskrifter och förbindelsers helgd, skakasj och må det tillåtas mig fråga.* om vi ej sjelfva vörda denna grundval, kunna vi ens vänta, mindre fordra, att andra skola hålla den helig?
Hafva ej äfven Sveriges Envåld6~Konungar befallt sina Domstolar döma efter Svensk lag och rätt, mellan sig och dejras undersåtare?
Den 17 Mairtii, e. m. 163 1 följd häraf, får jsg hos Högvälborne Herr Grefven och LandiMarskalken anhålla Om Proposition på Återremiss af Utskottets Betänkande, och att dessa nnna Anmärkningar matte lå åtfölja.
Grefve von Platen ånförde vidare skrifteligen t
Då Canalen utgör en så vigtig del af Banquens och Discontens säkerhet , och denna säkerhet naturligen försämras eller fot bättras, allt efter sorn Arbetet uti oafbruten plan fortsättes eller ej j så får jag , då allra yttersta tiden är inne, till nödiga förberedelser härföre, anhålla, att det redan förut äskade förskott måtte beviljas, hellst då, med högst fa Undantag, alla synas öfverensstämma uti me* ningen om Byggnadens fortsättande ; hvilket jag nödgas förklara ogörligt för i Sommar kan äga rum , om ej
Directionen med allraförsta erhåller nödiga Medel, efter förut aflemnåd beräkning ; då likväl genom en Sommare förlust, hela planen till betydlig kostnad och skada förryckes.
Till säkrare utredande uti denna afgörande tidpunct af alla Canalens förhållanden, föreslår jag äfven, om icke, i likhet med hvad fördom vid dylika tillfällen skett, Medlemmar af alla fyra RiksStånden måtte utses, för att ö!Vervara ml med första på Canal Linien förefallande Revlsion, som, enligt Reglementet, årligen förrättas J Anhållandes jag, att detta måtte till Den 17 Martil , e. m. derbörande Utskott remitteras och de andra MedStånden communiceras, för att på förhand
Jag har förut förklarat mig vara kall i afseende på allt hvad som rörer mig personli* geni ochdå Ridderskapet och Adeln med tystnad åhört ifrågavarande yttranden , följer jag villigt detta efterdöme i sådant hänseende. __ Jag anser det dock vara min pligt , att, oaktadt förhållandet med det förskott af Disconten, som lemnats till Canal Arbetets fortsättande, redan blifvit, genom tryckta,'för Allmänheten bekanta Handlingar, behörigen utredt och framstäldt, likväl för de värde Ledamöter, hvilka ej haft tillfälle inhämta dessa upplysningar, och hvilka af ofvanberörde yttranden skulle kunna hämta anledning till den förmodan , att Directionen i någor måtto öfverskri; dit gränsorna af Reglementen och Föreskrifter, ytterligare utveckla rätta förhållandet.
Det är bekant att Canalbyggnaden blifvit verkställd dels af Actieägares tillskotter och Banquens Byggnads-biträde, dels af Discont-vinsten, samt dels af öfverskottsraedel eller behållning i Disconten, Den 17 Martil} e. vt. 165 Ofta hafva de emot tre Procent insatta Summor, sorn ej finao nekas att emottagas, och aldrig blifvit sökta, varit så stora och betydliga , att man icke kunnat eller bordt genast utlåna dem , hvadan ofta Räntor fruktlöst måst betalas derföre till Enskilta ; då på andra tider, när krig och hvarjehanda omständigheter hindrat Arbetets jemna gång, äfvensom inbetalningar å Actierne, Arbetet derefter måst så mycket mer fortskyndas, uppkommo af dessa förhållander första anledningarne , hvarföre Discontens Fonder begagnades , och på detta sätt tillkom det af Disconten, Canal Verket lern-: nade biträde af circa 800,000 R:dr, hvilket redan vid 18*5 års Riksdag upptagits i alla Calculer, samt efter den nogaste granskning uti vederbörande Utskott, enligt RiksdagsHandlin-’ lingarne för år 1815, lemnades af Ständerne utan all anmärkning.
Men med de tillgångar för CanalArbetets utförande, som år 1815 beräki nades, skall man likväl, om man vill gifva 166
Den 17 Martil, e, m. sig tid att granska Ulskottens och Ständernas beslut vid nämnde Riksdag , finna , icke allenast att de påräknade Summorna voro otili» läckliga för det Arbete, som uttryckligen var H af den, då till orygglig grund, fastställda Arbetsplan, föreskrifva, utan ock att
Directionen borde, efter denna i Banquen nedlagda Arbetsplan, årligen utföra arbetet, vid äfventyr , att om Revisorerne skulle finna , det planen icke blifvit i allo följd o. h verkställd , de ägde vä» gra utbetalning al Banqucns Byggnads-biträde, Vid ett sådant förhållande, och då å e» na sidan föreskrifterna om Canalarbetets fullföljd voro beledsagade med betydligt ansvar , tnen å andra sidan tillräckliga Anslag i Inkom.
Ster dertill saknades, och derjemte en betydli gare samt med mycken kostnad förenad Berg. sprängning inträffade, hvilken annan utväg fanns väl att vidtaga, än förskotts upptagande på enahanda sätt, som tillförene okiandradt blifvit begagnadt , hel Ist Actieägarnes insättnin- I gar älven voro bestämda på af Lagstiftningen föreskrifna terminer?
Eller hvad skulle man val sagt , i händelse Disconten ägt bestånd , [i men Canal arbetet icke blifvit för hvarje år, enligt Planen, verkstäldt ?
Bör man då endast r vara ansvarig för utgången af en sak , ehuru j man visat, att man följt öfvertygelse och red»
I liga afsigter , utan att fela emot Reglementen och föreskrifter?
För öfrigt äro de t,100,000
R:dr, för hvilka CanalVerket häftar till
Dis» conten, visst icke förlorade, destomindrey som de- vid Canalen befintliga Materialier och Ef - Den 17 Martil, e. m.
167 fecter uppgå till minst tre fjerdedelar af denna Summa; och jag tror att, om, som jag hop-i pas, Canalarbetet äfven hädanefter kommer att fortsättas, erfarenheten skall ådagalägga, det
Directionens , uti ifrågavarande afseende, vid. tagna åtgärder varit ganska kloka och för det heja nyttigt beräknade.
Jag vet rätt väl att några misstag blifvit under arbetet begångna , hvilka jag alltid varit den förste att omtala och erkänna, då jag emottagit min befattning, ej af öfvertygelse om tillräckliga kunskaper, utan endast af Fosterlandskänsla; men jag vet älven, att redliga afsigter icke böra fördömas, för det utgången ej svarat till förmodan ; och när jag nu haft äran oförstäldt framlägga sanna förhållandet, kunna väl då på Directionen lämpas sådana ord, hvilka i dagens Pleno bru-, kats af en Ledamot, men hvilka jag, af skyh dig aktning för Ridderskapet och Adeln, icke åter vill upprepa ?
Friherre Anckarsvärd, Carl Henric, aitr förde 6krifteligen: x 68 Den 17 Martil, e. m.
Oredan är nu för handen, och de afvikelser ifrån Reglementen och Stadganden, sora, genom en behörig vederbörandes uppmärksamhet, i sin början kunnat utan Allmänhetens skada rättas, påkalla nu det af bördor re» dan öfver förmåga tryckta Folkets directa, elter indirecta biträde; och Stats samt BancoUtskottens
Knappast skulle blifva verkställbar; och att ett sådant förfarande ej skulle bibringa ringaste Den 17 Martil, e. m. 169 förmåner på någondera sidan, men väl blifva källa till oberäkneliga förluster och i flera afseenden kunna medföra de vådligaste följder lör Samhälisordningéns bibehållande.
Magtens mellankomst tyckes således icke vara att anse, sorn et öfverträdande af allmänna Lagen, eller som ett atbiträrt Curatel; utan mera som ett på naturliga Rättsgrunder totadt Ötverförmyndeiskap, af nödvändigheten påkalladt.
Utgående från det grundbegrepp, att Fordringsägare i Disconterne böra i liqvid erhålla allt hvad tillgångar, efter uppgjord jemnförelse no