Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets den 10 dennes afgifne, samt den 16 derpå följde föremiddagen på bordet lagde, tvänne Utlåtanden i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets elen 20 sistlidne Maji meddeldte Betänkanden: 240 Den 18 Junii e. m. 1) Angående Krono-skogarnes användande; och 2) Angående en förbättrad hushållning med Ekeskogarne; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkanden redan blifvit den 29 sistlidne Maji af Ridderskapet och Adeln gillade, Utskottens ifrågavarande Utlåtande borde läggas till handlingarne.
Föredrogos å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 16 dennes på bordet lagde, Betänkanden:
Af den i5 dennes : 1) I anledning af StatsUtskottets förslag, rörande förskott från Banken till inlösen af KrigsCommitteens invisningar. 2) Angående jemkning af RiksStåndens beslut, i fråga om regleringen, rörande de från Banken utgående Odlingslån.
Från Lagutskottet :
Af den 12 dennes, öfver väckt motion, angående - Den 18 Junii e. m.
241 gående upprättande oell allmänt kungörande af ett formulair, liuru skuldsedlar böra skrifvas, för att sätta Lagen i tillfälle, att betrygga Långifvare derom, att ränta och capital ovägerligen skola med Silfver, eller med gångbara mynt-representativer efter cours, liqvideras.
Från Lag- samt Allmänna.
Besvärs- och OcconomieUtskotten :
Af den g dennes, angående obehindrad rättighet för Skattehemmansägare, till svedjande å deras skog, samt öfver väckt motion, att Krono- och JägeriBetjeningens tillsyn å svedjande på Skattehemmans skog måtte upphöra.
Stats-, Banco- och LagTJtskottens den 10 dennes afgifne, samt den 16 derpå följde förmiddagen på bordet lagde, Betänkande öfver väckt förslag om utfärdande af ett allmänt så kalladt Moratoriuni eller Jernbref.
De förenade Utskotten hafva i sitt afgifne Betänkande icke upptagit datum på Grefve Schwerins Motion i detta ämne.
Jag vill likväl erinra mig, att den för 3 å 4 månader tillbaka blef till Utskotten remitterad, och får till Protocollet anmäla min förvåning, att Utskotten Ridd. 0. Ad.
Prol. VIIJB.
II Afd. 16.
242 Den 18 Junii e. m. icke förr än nu afgifvit deras Betänkande uti en fråga, som var af större vigt.
Framtida Historieskrifvare skola ock få svårt alt förklara, alt icke den föreslagne åtgärden blef genast vidtagen, då Moratorium blifvit
Disconterne beviJjadt.
Jag för min del åtmindstone anser det vara en stor motsägelse att tillåta, det Disconterne icke honorera sina sedlar , men låta dem med stränghet förfara emot sina Gäldenärer.
Jag skulle anse ett moratorium nu mera vara mindre nödigt, och att det således icke är skäl att bifalla Betänkandet, utan får jag hemställa, om icke det må få läggas till Handlingarne.
Hans Excellence Herr Grefven oell LandtMarskalken:
Då det icke torde vara lämpeligt, att lägga till Handlingarne ett Betänkande, som till Ridderskapets och Adelns pröfning inkommit, får jag, enär någon anmärkning mot Betänkandet i öfrigt icke blifvit framställd, hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln behagade detsamma gilla.
Herr Munck af Rosenschöld anmälte till Protocollet sin reservation emot Ridderskapets och Adelns beslut.
Föredrogs å nyo StatsTJtskottets den io dennes afgifne, samt den 16 derpå följde f. m.
Den 18 Juni i e. m. pä bordel lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets den 12 sistlidne Maji meddelte Betänkande , i anledning af Kongl.
Maj:ts Nådiga skrifvelse, rörande Öfverstelndelningens vid f. d. Östgötha CavalleriRegemenle upplåtande till Kongl.
Majrts disposition, för att användas till lön åt någon FältMarskalk eller General.
Jag vågar tillräkna mig ett blygsamt anspråk på rättigheten, att yttra mig i förevarande sak, emedan det var jag, som vid 1812 års Riksdag gjorde den motion, till följe af hvilken Staten korn i tillfälle, att indraga Adelsfanans och f. d. Östgötha
Ca valleriets Boställen.
Det var ej min mening då, ej heller Riksens Ständers, att dessa indelningar skulle frångå Försvarsverket.
Det är långt ifrån mig, alt af partiskhet för den gren af Rikets tjenst, dit jag hör, vilja draga dit allt hvad af Rikets tillgångar åstadkommas kan.
Men jag vill, att hvarje gren behåller sitt.
Ofta har jag hört åkallas det hägn Grundlagen åt Indelningsverket förvarat, och ifrar mot rubbning deri.
Men jag ser ej en rubbning i en indelnings användande till en Tjensteman af annor grad änden, till hvilken Indelningen af ålder varit anslagen.
Verkelig rubbning af Indelningsverket ser jag deremot i en Indelnings totala afskiljande från FörsvarsVerket.
Det förljudes ju längesedan, att, vid närvarande Contracters utlöpande om 10 år, skall Östgötha Cavallen åter uppsitta, och om detta Regemente då skulle sakna sin 244 ^en 18 Junii e. m.
Öfverstelndelning vore Indelningsverket ver-» keligen rubbadt.
Jag slutar med att anmärka, att Stora Tuna lärer vara ämnadt åt en Fältherre, som jemte sin bror (alt nyttja vår största Skalds uttryck) gjort sitt namn till en del af sitt Fäderneslands ära.
Grefve von Rosen, Axel, förenade sig med Grefve Löwenhjelm.
Friherre Cederström, Jacob: Ehuru Ledamot af StatsUtskottet kan jag icke medgifva, att anslaget å tredje hufvudtiteln är så bety^dligt, att icke afseende borde göras å ifrågavarande framställning.
Nu då vi äro så lycklige, att hafva en Konung, som sjeif förer Armeen, kunde det väl vara likgiltigt, om vi håfve någon FällMarskalk; men den tid kan komma, då Armeen kunde behöfva att delas i' tvänne, och då tvänne Anförare äfven erfordras.
Ifrågavarande Indelning har, ifrån IndelningsVerkets uppkomst, alltid tillhört Armeen: den har varit ärnad till en Inrättning, men, sedan Invalid-Försörjnings-anstalterne blifvit på annat sätt reglerade, synes ingenting hindra dess användande till ett för Armeen nyttigt ändamål.
Herr af TibellGustaf Wilhelm:
Jag anhåller, att till alla delar få förena mig med Grefve Löwenhjelm.
Grefve Löwenhjelm:
Jag glömde nyss att nämna ett skäl till bifall af Kongl. Majtts nå - Den 18 Junii e. m. 245 diga proposition, det nemligen, att, om den militaireperson, åt hvilken ifrågavarande
Indelning lärer vara ämnad, densamma bekommer, återgår derigenom hans lön, som för närvarande befinnes på IndragriingsStalen, till StalsYerket, hvarigenom Statens förlust, i afseende å ifrågavarande Indelning, blifver ganska ringa.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde Proposition lill bifall af StatsUtskottets Utlåtande.
Hvarefter Ha?is Excellence hemställde, om icke, med afslag å Utskottets Utlåtande, Ridderskapet och Adeln behagade bifalla hvad Kongl. Maj:t uti Dess Högstberörde Nådiga skrifvelse uti detta ämne föreslagit.
Bi fölis.
Hvarjemte Hans Excellence föreslog, att de öfrige Respective RiksStånden måtte inbjudas, att uti detta beslut med Ridderskapet och Adeln sig förena; hvilket bifölls.
Föredrogs å nyo StatsUtskottets den ro dennes afgifne, samt den 16 derpå följde på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 12 sistlidne 246 Den 18 Juna e. m.
Maji meddeldte Betänkande, angående medel till S venska Theaterns underhållande.
Jag får förnya min tillförene gjorde anmärkning, att bevillning för rättigheten att besöka Theatern skulle x så måtto vara orättvis, att priset på Theaternöjet bletve derigenom olika, och dyrare ju mindre ofta man njöt det.
Jag kan således ej frångå den tanka, att det skulle vara rättare, alt öka priset på EntreeBilletterna.
Man torde invända: ”att Billetteprisens förhöjning skulle afskräcka ifrån Spectaclernes besökande.” Jag tror det icke: helst de för • i mögnare Theaterälskarne, och ännu mindre de, som blott vilja synas vara det, helt visst icke skulle låta det förhöjda priset afhålla sig, och för dem, som endast sällan hafva råd att bevista Spectaklei ne, hl ef det i alla fall mycket mindre kostsamt, än om de skulle erlägga en lika stor årlig afgift, som de, hvilka infinna sig der dagligen.
Om också de dagliga Spectakelkunderna någon gång uteblefvo, skulle deras platser, tili större nytta och nöje för Publiken, säkert fyllas af sådana, som hittills varit utestängda, så ofta goda pjeser blifvit gifna.
Under protest mot den föreslagna Theater-bevillningen, får jag derföre föreslå, att med ogillande af Betänkandet, TheaterDirectionen må berättigas, att efter behof höja priset på Entree-billelterne, Grefve Löwenhjelm_, Gustaf: Lika med Herr Cederskjöld måste jag verbotim upprepa, Den 18 Junii e. m. 247 livad jag sednast härom anförde.
Att öka entree-priserne är onekligen mera mathematiskt rätt, men denna utväg är ej användbar.
Den alstrar ej en gifven bestämd inkomst, och utan att äga bestämdhet åtminstone för en del af sina inkomster, kan en stor Theater ej förvaltas, med behörig solidite.
Dessutom orri man hos Direction blott förutsätter en ringa del af det nit den verkeligen ådagalagt, bör man väl ock förutsätta, att den längesedan sjelfmant funnit på den enkla utvägen att höja entree-priset.
Vill man dertill förutsätta, att jag härstädes nödvändigt måste vara den, som i saken äger mästa erfarenhet, bör man ock tro mig på mitt ord, då jag försäkrar, att entree-prisernes förhöjning skulle skada, icke gagna, Theater-cassan.
Den mindre deraf uppkommande trängsel vid Försäljningsluckorna, som Herr Cederskjöld anser så förmonlig, kan vara det för de köpande, icke för Cassan.
För henne är trängsel nyttig, och hennes bestånd är ju det problem vi vilja lösa.
Grefve De la Gardie_, Jacob: Sedan Grefve Löwenhjelm så fullständigt vederlagt, hvad Herr Cederskjöld anfört, återstår för mig endast att förena mig med Grefve Löwenhjelm, samt anhålla om proposition till bifall af StatsUtskoltets Utlåtande.
Det har blifvit anmärkt: ”att man ej genom ökning af priset på hillet— terne skulle så väl kunna calculera inkomsten, 248 &en *8 Junii e. m. sorn genom den årliga afgiften”. — Jag tror åter tvertorn.
Då man nemligen känner plalsernes antal, synes man temligen noga kunna på förhand bestämma, huru mångå procent priset måste ökas, för att kunna inbringa den erforderliga summan, under förutsättning, att alltid få fullt hus, hvilket åter kommer att bero på pjesernes beskaffenhet: hvaremot man alldeles icke har någon slags grund, hvarefter man kunde förslagsvis beräkna, huru inånga skulle uppgifva sig till Theaterskatten.
Tilläfventyrs skulle ej andra än abonnenter, eller åtminstone troligen ej mer än 2 å 3,000 skattdragande blifva att påräkna: då deremot genom billet-prisens förhöjning troligen minst 20 å 25,ooo personer skulle årligen besöka Spektaklerna, och sålunda kunna sammanskjuta till en mångdubbelt större inkomst för Inrättningen.
Derigenom att hvar och en bidrager, eller rättare sa£t, skattade till Theaterns underhållande, i samma mån han deraf begagnade sig, blefvo tillika billighetens fordringar uppfyllde — och all Conlroll öfverflödig.
Slutli gen upprepar jag ännu en gång, att billetprisens förhöjning helt visst ej skulle för— ordsaka tomhet i Theaterhuset, sä länge verkligen goda pjeser gåfvos; och hvarje gammal abonnents plats, som tilläfventyrs blef ledig, skulle för hvarje dag otvifvelagtigt med begärlighet upptagas af nya Theatervänner.
Friherre Cederström, Jacob: Jäg kan ej instämma med Herr Cederskjöld deruti, att det vöre obilligt, alt de, sorn sällan besöka Den 18 Juni i e. m. 249 SpeclfiHerne, betala en lika stor årlig afgift som de, hvilka oftare äro der.
Jag åter tror, att de, som sällan bevista Speetaklerne, finna der ett så mycket större nöje, och således böra så mycket hellre finnas villige att erlägga denna afgift, som de i alla fall betala mindre till SpectakelCassan, än de, som oftare besöka Speetaklerne.
Den enda anmärkning jag bar att göra vid Betänkandet, är, att resande ej skulle komma att deltaga; och jag föreslog på sådan grund förra gången, att vid Mantalsskrifningarne på landet skulle stå hvar och en öppet, att anteckna sig till Spectakel-afgifts erläggande; och med detta tillägg bifaller jag för min del Utskottets Betänkande.
Då denna fråga förra gången förevar, yt" trade jag mina tankar.
Jag behöfver således nu icke vara vidlyftig, utan vill blott, i anledning af hvad Herr Cederskjöld anfört, att ändamålet bäst skulle vinnas genom förhöjning af priset på billetterne, erinra, att Herr Cederskjölds tillstyrkande grundar sig på suppositioner, hvilka icke böra antagas, i de fall, der visshet är nödig.
Man bör dessutom hafva det förtroende för Direetionen, att den nog vet, att begagna sin rättighet att höja priset; så vida det ej skulle leda till mindre frequence.
Jag yttrade äfven förra gången, att det vöre lämpeligt att en viss afgift för hvar och en till Hufvudstaden ankommande Resande, som ville bevista Spectaklema, bestämdes, hvilken de Resande säkerligen skulle gerna utgifva.
Ehuru 2go Don 18 Junii e. m. sällan jag frequenterar Spectakierne, skall jag för min del gerna betala elen afgift, som kail varda fastställd; och jagar öfvertygad att controll derpå, att afgiften utgår, nog skall finnas, om bestämmandet deraf lill Kongl. Majrt i underdånighet öfve riem nas.
Grefve von Rosenj Axel:
Ehuru ingen jemförelse emellan Stockholm och Götheborg kan äga rum, får jag upplysa, att under Götheborgs briilanta tid, hade man der äfven Spectakler, hvilka talrikt bevistades, men priset på entreebilletterne höjdes, och ifrån denna stund minskades frequencen, hvaraf en ganska stor förlust uppkom, och Inrättningen gick till sin upplösning.
Jag kan för min del omöjligen finna, att de mindre bemedlade skulle, genom billettprisens förhöjning snarare afskräckas från att besöka Spectaklerna, än genom en årlig bevillning: ty i förra fallet skulle inträdet till Spectaklet endast blifva 12 å i5 procent dyrare än nu; men deremot i sednare fallet, eller om bevillning skulle erläggas, lomme den mindre förmögne, som blott några gånger om året har råd att besöka Spectaklet, att i sjelfva verket betala billetten kan hända roo procent dyrare än hittills.
Jag vill visst icke bestrida någons erfarenhet: men enligt min slutkonst synes det vara klart, alt billettprisens förhöjning, som ej borde kunna afhålla den förmögnare, skulle för den mindre bemedlade vara mindre afskräckande
Den 18 Junii e. m. ogj än en Theater-bevillning: således -mindre inskränka Theater-publiken: ocb följaktligen vara förmouligare för TheaterCassan.
Grefve Löwenhielm:
Åter måste jag upprepa hvad jag redan anfört.
Tre.äre de punkter, sorn emellan Herr Cederskjöld ocb mig debatteras: ij) hvilkendera mellioden är för TheaterCassan förmonligast?
jag upprepar mitt anspråk, att bli trodd på min erfarenhet; 2) hvilkendera melhoden medför den högsta mathematiska billighet?
detta är ej det som sökes: vi nödgas söka det användbara, och det som gifver mäst; 3) hvilkendera methoden gifver den bestämdaste inkomsten? onekeligen min.
•— Jag upprepar än en gång, att bestämdhet i inkomster är nödig för den, som har stora bestämda utgifter, och deri har jag ej blifvit vederlagd.
Jag förnyar min anhållan om proposition på Betänkandet med Friherre Jacob Cederströms tillägg.
Jag medger gerna att vid årets början kunde ej någon säker beräkning göras öfver hvad genom billett-prisens Ökning kunde inbringas, emedan sådant berodde på åskådarnes talrikhet för dagen: men enligt Bevillningsförslaget skulle man ej eller från det ena året till det andra, ej en gång för det löpande året, kunna uppgöra någon calcul , förr än Skattlängderna blifvit upprättade.
Jag yrkar än ytter - 252 Den 18 Junti e. m. ligare nödvändigheten af bestämda inkomster.
Genom mitt project blifva Theaterns det åtminstone till någon del. — Genom Herr Cederskjölds blifver allt obestämdt.
— Jag förnyar min anhållan om Proposition.
Hans ExceUence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln behagade bifalla StatsUtskottets Utlåtande med den förändring, att, i stället för att den af Utskottet föreslagne afgift skulle sträcka sig till resande, hvilka ankomma till Hufvudstaden, och åstunda härstädes bevista Spectaklerna, de å landet boende må äga att, om de sådant åstunda, vid Mantalsskrifningarne anteckna sig till deltagande uti ifrågavarande Spectakel-afgifts erläggande.
Ja jemte några Nej. Herr Cederskjöld begärde votering.
Hans Excellence Hr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om icke, enär den nyss framställde propositionen blifvit med en ganska betydlig pluralitet af Ja besvarad, Herr Cederskjöld behagade, till tidens vinnande, afstå ifrån sin begäran om votering.
Det smärtar mig visserligen att nödgas besvära Höglofl.
Ridderskapet och Adeln med en votering; men då jag så ofta förut låtit öfvertala mig att afstå, Den 18 Junii e. m. 253 får jag denna gången förnya min anhållan derom.
Då många af Ridderskapets och Adelns Ledamöter härefter önskade, att Herr Cederskjöld måtte afstå från sitt yrkande af votering, förklarade Herr Cederskjöld slutligen det han, för att gå Ridderskapets och Adelns önskan till mötes, ville afstå från votering, samt åtnöja sig med en reservation och protest emot Ridderskapets och Adelns beslut; till hvilken Herr Cederskjölds beredvillighet många yttrade deras bifall.
BancoUtskottets den i5 dennes afgifne, samt följande dagen på bordet lagde, Utlåtande öfver den, i följd af Kongl. Maj:ts Nådiga proposition, till förnyad handläggning remitterade fråga, om beviljande af ett lånebiträde från Banken tili Götheborgs Stad.
Grefve von Rosen^
Med särdeles tillfredsställelse har jag erfarit, att Högloflige
BancoUtskottet beredt en tillgång, i fall Riksens Högloflige Ständer behaga med beredvillighet gå Kongl. Maj:ts
Nådiga afsigter till mötes, i frågan om 200,000 Riksdaler låns beviljande till Götheborg; vilkoren äro väl ej så förmonliga, som jag skulle önska, och Stadens nuvarande omständigheter kunde påkalla, men då den behöfvande hvarken får, 254 Den 18 Junii e. m. eller bör räkna nied den, som räcker en hjelpsam hand, skulle jag med tillfredsställelse å Stadens vägnar förklara mig nöjd med Utskottets förslag, så vida icke stvlisationen om den säkerhet, som skall för Bankens räkning tagas, uti tillämpning kunde tili intet göra all effect utaf det åsyftade ändamålet; Det säges nemligen efter ordet fastigheter, än äfven genom Magistratens och Borgerskapets ansvarsskyldighet, en för alla och alla för en, att försträckningen återgälda.
Denna mening förutsätter, att jag nödgas sammankalla Allmän Rådstufva, och då behöfves ej mera, än att en enda ibland circa i5ooo personer reserverar sig emot länets vilkor, för att förhindra utlemnandet af penningarne ifrån Banken; jag vågar således ödmjukeligen föreslå, att Utlåtandet varder återremitteradt, med anhållan, att ofvannämnde mening varder sålunda ändrad, att efter ordet fastigheter följande införes." än äfven Borgerskapets, genom Magistraten och Stadens Äldste, åtagande skyldighet, att samfällt försträckningen återgälda.
Då detta med förer lika säkerhet för Banken, hoppas jag denna ändring bifalies, helst formlen i detta fall lärer vara lika med den, som Banken förr föreskrifvit, vid låns beviljande lill andra Städer.
Herr af Wingård, Johan, och Friherre Hjerta, Fredric, förenade sig med Grefve Roseni Hans Exccllence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Deri i8 Juni i e. m. 255 Adeln ansåg de vid BancoUtskottets
Betänkande gjorde anmärkningar hindra detsammas antagande, samt på sådan grund behagade Betänkandet jemte anmärkningarne till Utskotlet återförvisa.
Föredrogs å nya och gillades StatsUtskottets den 24 sistlidne April afgifne, samt den 2 derpå följde Maji på bordet lagde, Utlåtande, angående medel till den föreslagne inrättningen af en BergverksSkola.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, förmiddagen den 18 Junii 1818. S. D. Sedan BancoUtskottets den 28 sistl.
Maji afgifne, samt den 3o i samma månad på bordet lagde, Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets den 6 sistlidne April meddelte Betänkande, så väl i anledning af Riksens Ständers Revisorers Berättelse, som den af Utskottet verkställde granskning, rörande BancoVerkets Styrelse och Förvaltning efter sednaste Riksdag, blifvit den 2 dennes af Rid - 2^6 Deri i8 Junii e. m. derskapet och Adeln gilla dt, med undantag af de mot Götha Canal DiscontDirection framställde trenne anmärkningar, hvaröfver Ridderskapet och Adeln ville, i sammanhang med den på Stats- och BancoUtskottens handläggning då beroende fråga angående behörig undersökning af DiscontDirectionens förhållande sig utlåta; så företog Ridderskapet och Adelil nu berörde trenne anmärkningar till pröfning: samt fann för godt, att, enär desamma redan blifvit af de öfrige trenne Respective RiksStånden afgjorde, äfven för sin del dervid låta bero.
Vid förnyad föredragning af ConstitutionsUtskottets den io dennes afgifne, samt den i5 i samma månad på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln samt BorgareStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 12 sistlidne Maji meddelte Förslag till en förbättrad Nationalrepresentation: beslöt Ridderskapet och Adeln, att till den behandling 56 §.
RegeringsFormen stadgar, godkänna berörde förslag, i hvad det samma angick de trenne Ofrälse Stånden, samt uppskjuta pröfningen af frågan om förändring uti Ridderskapets och Adelns Representationssätt, intill dess RiddarhusUtskottets i detta ämne infordrade Utlåtande inkommit.
Remitterades till RiddarhusUtskottet Herr Silfverstolpes, Gustaf Abraham, motion , Den 18 Junii e. tn. 257 tion, innefattande hemställan, att, i händelse rättigheten att efter Fullmagt representera skulle blifva upphäfven, någon deremot svarande ersättning för de Frälseman, hvilka icke iiro Hufvudman, måtte af RiddarhnsUtskottet utses och föreslås, jemte Friherre Boijes, Ludvig, yttrande i samma ämne.
S. D. Vid förnyad föredragning afStats- och BevillningsUtskottens den 10 dennes aflåtne, samt den i5 i samma månad på bordet lagde hemställan om slutlig åtgärd af det Förstärkta StatsUtskottet vid frågan rörande en stadgad afgift till veneriska smittans hämmande, fann Ridderskapet och Adeln, det berörde fråga borde, på sätt Utskottet föreslagit, till det Förstärkta StalsUtskottets afgörande öfverlemnas.
S. D. Då nu å nyo föredrogos StatsUtskotden 10 dennes afgifne, samt den i5 i samma månad på bordet lagde, tvenne Utlåtanden, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkanden: 1) Angående ersättning åt Deputerade af RiksStånden, som komma att afresa till Norrige, för alt bivista Hans Maj:t Konungens Höga Kröning derstädes; 2) Angående RiksIIufvudbokslutet; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkanden redan blifvit den 29 sistlidne Maji Ridd. 0. Ad.
VII B.
II Afd. 17..
258 Den 18 Junii e. m. och den 5 dennes af Ridderskapet och Adeln hifallne, Utskottets ifrågavarande Utlåtanden borde läggas till Handlingarne.
Föredrogos å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den i5 dennes på bordet lagde, Betänkanden: Från Stats-Utskottet : 1) Af den io dennes:
Angående StatsRegleringen i allmänhet, samt förslag till Riksstat för 1819 och följande åren intill nästa Riksdag. 2) Af samma dag:
Öfver väckt motion, angående utväxling i Landsorterne af nya smärre Banco- och Riksgäldssedlar.
Från Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomie-Ut skotten : 1) Af den 10 dennes:
I anledning af väckt motion om förändring i Indelta Regementernas beklädnadssätt. 2)
Af den 8 dennes:
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Utlåtande, angående väckt fråga om inrättande af en Bergverksskola.
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och EkonomieUtskottets den i3 den - Den 18 Junit e. m. ggg ives afgifne, samt den i5 i samma månad på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande om försuttne BergsmansPrivilegiers ersättning, och inrättande af en ny Bergslag i Norrbottens Län; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln gilladt, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarne.