Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att då frågan angick rätta förståndet af ett stadgande i RiddarhusOrdningen, hvarom Hans Excellence gifvit sin öfvertygelse tillkänna, men, i händelse Ridderskapet och Adeln ej skulle instämma i denna öfvertygelse, det icke tillkom RiddarhusUtskottet, utan en högre Aulhoritet, nemligen ConstitutionsUtskottet, att deröfver döma, ansåg Hans Excellence en remiss till RiddarhusUtskottet för närvarande icke kunna äga rum.
Jag har ej föreslagit remiss till RiddarhusUtskottet derföre, alt detta Utskott skulle vara någon högre Auctoritet, utan hufvudsakligen för att Utskottet skulle granska och collationera de vid voteringen förde Protocoll. Jag misstror ingen, men jag anhåller, att för utredandet af förhållandet vid voteringen remiss må ske till RiddarhusUtskottet.
Hans Excellence Herr Grefven och IjandtMarskalken erinrade, att Herr Crusenstolpes framställning vore allt för tidigt väckt; ty först sedan den förevarande frå - Den 20 Ju Ii i. gan, om 38 §, RiddarhusOrdningen bort, i afseende på voteringen i sista Plenum, tillämpas eller icke, blifvit afgjord, kompie man i tillfälle erfara, huruvida en närmare undersökning om förloppet af berörde votering erfordras, och om, i sådant fall, remiss till PiiddarhnsUtskottet för sakeus utredning vore nödig.
Jag tror, att en sådan ordning med målet desto häldre kan liga rum, sorn 38 §. innehåller tvänne Moment.
Så länge vi ej veta, om någon olaglighet är begången, kunna vi ju ej tillämpa §.
Jag anser, alt remiss Jämpeligen kan äga rum både till ConstitutionsUtskottet och till RiddarhusUtskottet. 44 §•
RiddarhusOrdningen stadgar, ”att sedan voteringsuppropen äro slutade, ”skola af dem, som vid bordet sitta, fyra ”föra hvardera serskildt Protocoll, som ef”ter fulländad votering collationeras; hvarefter ett omröstningsprotocoll upprättas ”och underskrifves.”
Det måtte vara Ståndets rättighet att få veta, om vid ifrågavarande votering i berörde afseende rätteligen tillgått.
I annat fall bör voteringen, såsom olaglig, annulleras.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken ansåg sig, i anledning af Herr Rosenqvists yttrande, endast böra erindra, att ingen anmärkning blifvit gjord Dsn 30 Julii. 3g emot riktigheten af det vid ifrågavarande votering förde Protocoll, och att ingen anledning förekommit, att den föreskrifne ordningen blifvit på något sätt uraktlåten vid det mechaniska af denna votering.
Det är just jag, som jrkar, att liela voteringen varit olaglig, och det är derföre jag ej kan frångå, att få förhållandet utredt, och att till den ändan remiss till RiddarhusUtskotlet må ske.
När man yrkar, att en olaglighet är begången, är det ock en pligt att bevisa det.
Herr Rosenqvists motion innefattar en begäran, att Ridderskapet och Adeln måtte besluta, det 38 §.
Riddarhusordningen skall på ifrågavarande votering tillämpas.
Om vi nu besluta, alt den icke skall tillämpas, så förfaller hela saken ; skall den åter tillämpas, då är först tid att efterse, huru många af slägtingarne voterat.
Jag anhåller, att Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes framställa proposition, huruvida 38 §. skall tillämpas. Grefve Horn:
Lika med Herr Crusenstolpe yrkar jag en sträng undersökning om lagligheten af ifrågavarande votering, men jag hemställer till den värde Talaren, om vi icke, till följd af 38 §. i RiddarhusOrdningen, äro pligtige att i dag afgöra fråsan, hvarföre någon remiss af målet till RiddarhusUtskottet lämpligen icke kan ske. 4° I)en 20 Ju Ii i.
Just pä grund af 38 §. som Grefve Horn åberopat för salens afgörande i nästa plenum, är det jag tror vi först böra hafva upplyst, om voteringens utgång kunnat bero på Skyldemännens deltagande deri, eller icke.
Sedan uppstår fråga om tillämpning af 38 §.
Enligt KiddarhusOrdningens mening, börén sådan fråga ej uppskjutas genom remiss till ConstitutionsUtskottet, hvilket dessutom ej kan yttra sig om ett factum, som förefallit bär.
Vi hafva ännu ej blifvit upplysta om rätta förhållandet, och jag tror, att vi, innan man skrider till någon annan åtgärd, först böra blifva det, antingen det då sker genom RiddarhusSecreteraren eller Fiscalen.
På samma grund Herr von Hartmansdorff velat förhindra remiss till RiddarhusUtskottet, är det just jag yrkar en sådan.
Upplysningarne böra af Utskottet controlleras.
En irring skulle annars kunna ske.
Factum bör först bestämt utredas, innan man kan yttra sig om påföljden deraf.
Atskillige värde Ledamöter hafva trott, att det af Herr Rosenqvist, uti dess motion, anmärkte oriktiga förfarande vid voteringen deri 18 dennes eftermiddagen skulle hafva bestått deruti, att Ledamöter deltagiti voteringen, hvilka, på grund af skyld - Den 10 Julii. skap, dertill icke ägt rättighet, och man har grundat detta omdöme på innehållet af 38 §.
RiddarhusOrdnin gen.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken har dock redan förklarat, att de i Lag bestämde jäfsgrunder borde vika för ordalydelsen i 38 §.
RiddårhusOrdningen, hvilken ordalydelse icke uppställer annan grund, än förhållandet af personlig egenskap, och Hans Excellence har i följd deraf ansett nj^ssberörde 38 §. icke kunna på denna votering tillämpas.
Denna principfråga, eller huruvida 38 §. bör å nämnde votering tillämpas, eller icke, måste väl först sluteligen afgÖras, innan man företager sig att undersöka, om och hvilka Skyldeman till Konungens Rådgifvare må hafva i voteringen deltagit.
Man bör således ej afleda uppmärksamheten från principfrågan, genom framställande af åtskillige andre underordnade, ännu alltför tidigt väckta, frågor.
Enär Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken för dess del ej funnit 38 §. tillämplig å närvarande fall; så lärer det, om Ståndets pluralitet deri instämmer, vara alldeles likgiltigt, om 5, io eller 5o af Konungens Rådgifvares Skyldeman deltagit i voteringen.
Skulle åter pluraliteten af Ridderskapet och Adeln icke hysa samma åsigt, sorn Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken, samt ConstitutionsUtskottct ej eller gilla Hans
Den 20 Juli i.
Excellences mening; då först inkomma vi på ett annat ganska rikt, och i afseende å flere serskildte omständigheter nuanceradt, fällt, men hvaröfver serskild öfverläggning då jemväl torde böra i behörig ordning äga rum.
Till hvad Herr Tham yttrat, torde jag få tillägga, att om, på sätt Herr Rosenqvist tyckes yrka, voteringens laglighet skulle bero derpå, att de dervid förde serskildte Protocollen med hvarandra öfverensstämma, skulle ock hvarenda voterings bestånd vara beroende af de tillkallade Ledamöternes mer eller mindre uppmärksamhet, alt anteckna närvarande och frånvarande Ledamöter.
Jag kan ej annat tro, än att då alla fyra Protocollen ej öfverensstämma, skola de flästa äga vitsord.
Med Grefve Horn instämmer jag deri, att remiss till RiddarhusUtskottet ej får ske.
Då RiddarhusSecreteraren nyss uppträdde, smickrade jag mig med det hopp, att vi skulle få höra några upplysningar i saken.
Han har i stället gifvit oss en ytterligare deduction för Herr Grefvens och LandtMarskalkens åsigt, hvilken jag förmodar af Ridderskapet och Adeln redan blifvit nog tydligt uppfattad, för att icke behöfva denna ytterligare förklaring.
Med anledning af hvad jag förut anfört, hemställer jag, om vi först skola votera Deli 20 Julli. 43 öfver de ifrågavarande personernes uteslutande, och sedermera företaga en undersökning, örn de hafva begått någon brottslighet.
Det är för att undvika en sådan oformlighet, som jag nu till en början be-s gär, att från LandtMarskalksbordet få behöriga upplysningar till constatering af det factum, om hvars qvalification, såsom brottsligt eller icke brottsligt, vi skola besluta.
Jag förmodade, att Herr RiddarbusSecreterarens yttrande skulle innehålla några af mig begärta upplysningar om sjelfva voteringen, och antalet af de personer, som, emot 38 §.
RiddarliusOrdningen, i voteringen deltagit, men då jag misstagit mig i denna beräkning, nödgas jag förnya min begäran, hvarefter och sedan de äskade underrättelserna blifvit meddelade, jag anhåller, alt Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes inhämta, huruvida Ståndet instämmer i Herr Grefvens och LandlMarskalkens åsigt.
Yid frågor af den vigt, alt Herr Grefven och LandtMarskalken finnér sig föranlåten att neka en begärd proposition, och att Ståndet skall yttra sig, huruvida det icke destomindre yrkar den vägrade propositionen, är det icke på en lös grund, på en förmodan allena, man bör gå till väga; än mindre äfventyra att å nyo begå något misstag.
Den 44 Den 20 J u 1 i i. händelse, elior det factum, hvarpå frågan grundar sig, hör vara erkäridt och bekant.
Tvenne Ledamöter hafva sjelfve erkänt, att de, ehuru stadde i närmare skyldskap med. de personer, om hvilka ConstitutionsUtskottets Betänkande handlar, likväl deltagit i omröstningen sistlidne Lördag; och sjelfva factum är derigenom för deras del ådagalagdt.
Men då fråga om ansvar å dem blifvit väckt, och ny votering förestår, hvari hvarken de, som obehörigen röstat i den förra, eller deras närmare skyldeman, skulle få deltaga; så är det nödvändigt att få veta, hvilka och huru många Ledamöter, utom de 2:ne erkända, jemväl äro jäfviga.
Kanske är RiddarhusSecreteraren sjelf, och flera med honom, i samma författning, hvarföre jag fortfar att begära upplysning om de Skyldemän till Konungens Rådgifvare, som deltogo i voteringen sistlidne Lördag.
Jag anser mig först höra vördsamt afgifva den upplysning, att då jag sednast tog mig friheten uppträda, var det i egenskap af Ståndets Ledamot jag vågade begära ordet.
Nu åter går jag, såsom Husets Tjensteman, att på Herr Grefvens och LandtMarskalkens befallning upplysa, att, enligt de vid sista voteringen förde Protocoll, lära fyra Ledamöter i voteringen deltagit, hvilka torde böra anses såsom Skyldemän till någon Den 20 Ju I ii. 45 af de personer, hvarom ConstitutionsUtskottets
DechargeBetänkande handlar.
Dessa fyra Ledamöter, så vida de inom Cancelliet uppgjorde anteckningar rörande de nied Konungens Rådgifvare beslägtade Ledamöter, icke innehålla någon felaktighet, iiro följande: Grefve Adelsvärd, Eric Reinhold; Friherre Cederström, Jacob; Friherre Wrangel af Adinal, Henning och Herr Munck af Rosensköld, Eberhard.
Jag tänker ej blanda mig i hufvudsaken; jag vill blott hemställa, om icke RiddarhusSecreteraren, på det man icke oskyldigtvis framdeles må beskylla honom att förbyta natur, bör, då han talar, såsom Ledamot af Ståndet, yttra sig, liksom alla andra, från sin bänk; då visste man genast, när han talade i egenskap af Representant, eller i egenskap af RiddarhusSecreterare.
Med den vördnad jag hyser för Lagarna i allmänhet, och våra Grundlagar i synnerhet, får jag förklara, att jag på förhand gjort mig underrättad, huruvida jag vore berättigad, eller icke, att deltaga i voteringen sistlidne Lördag.
Enligt de underrättelser jag erhållit, har min slägtinge Hans Excellence Herr Grefve Fleming icke i StatsRådet öfvervarit de mål, hvarom ConstitulionsUtskoltets
Betänkande handlar.
Han hade re - 46
Den 20 Jnlii. dan lemnat sin StatsRådsbefattning, då åtgärderna i afseende på Skeppshandeln vidtogos; Grefve Wirsén var hans efterträdare.
Jag protesterar således emot all jäfaktighet, intill dess jag blifvit upplyst örn ett annat förhållande, och yrkar* alt detta måtte styrkas genom utdrag af StatsRådsProtocollen.
Jag skall i sådan händelse blifva den förste att fälla mig sjelf till det ansvar 38 §. stadgar, hälst jag vid voteringen lade Ja.
Jag hade visserligen ännu mycket att tillägga i detta ämne, men jag vill icke längre uppehålla Ridderskapet och Adeln, och jag inskränker mig derföre till den förklaring jag nu afgifvit.
De upplysningar RiddarhusSecreteraren sednast meddelade, voro förenade med så manga örn och såvida, att jag ytterligare nödgas jn-ka remiss af YoteringsProtocoIlet och anteckningarna till RiddarhusUtskottet, för att få en stadgad Öfvertygelse om sjelfva factum.
Den sista Talarens anmärkning ikläder sig nog mycket egenskapen af en anklagelse, då den innebär ett misstroende till de upplysningar RiddarhusSecreteraren meddelat, såsom Protocollsförande.
För min del har jag största anledning, att hysa fullt förtroende till RiddarhusSecreteraren, så väl inom, sorn utom, hans tjenstebefattning.
Den 20 Julli. 47 Herr Bråkenhjelm: Sedan Herr Crusenstolpe inskränkt sig lill det yrkande, att YoteringsProtocollen må remitteras till RiddarhusUtskottet, på det de upplysningar, hvaraf han anser sig vara i behof, må vinnas, och han således vill göra detta till en serskild fråga, finner jag för min del intet hinder derföre möta, utan önskar tvertorn, att en sådan remiss må äga rum, hvarigenom man säkrast lärer inhämta, huruvida VoteringsProtocollerna äro riktiga.
Den anmärkning Herr Lefren gjort, och sjelf lärer ansett särdeles dräpande, har jag ganska lätt att skicka ifrån mig.
Här är nemligen icke fråga om RiddarhusSecreterarens egna anteckningar, utan om de VoteringsProtocoll, som föras af några bland Ridderskapets och Adelns Ledamöter, och uti hvilka RiddarhusSecreteraren icke tecknat ett enda streck.
För dessa står han icke, hvarken i laglig eller moralisk ansvarighet.
Anmärkningen torde emellertid visa, hvarthän det blinda förtroendet, liksom theorien om den blinda lydnaden, kan föra.
De fyra Herrar Ledamöter, hvilka vid vo leri ngsti 11 fä 11 et förde Protocoll, kunde lätteligen upplysa , huru dervid tillgick, derest de hafva Protocollen i behåll.
Jag hemställer, om icke delicatessen fordrar, att de uppgifva förhållandet. 48 Den 20 J u 1 i i.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att som Herr Rosenqvist yrkat proposition å sin framställning om tillämpning af 38 §.
Riddarhusordningen på den i sista Plenum förefall— ne votering, finna Hans Excellence under åberopande af de grunder Hans Excellence redan anfört, och då det ålåg Hans Excellence alt icke allenast, enligt a3 §.
Riksdagsordningen, ställa sig till ovilkorlig efterlefnad den antagne RiddarhusOrdningen, utan ock, enligt 45 §.
Riksdagsordningen, icke föreslå något annat, än hvad som fordrades till verkställighet af det Grundlagarne eller RiddarhusOrdningen föreskrifva; sig höra förklara, det Hans Excellence ansåg sig icke kunna meddela den af Herr Rosenqvist begärdte proposition.
Men som Herr Rosenqvist tillika yrkat, att proposition måtte framställas till utrönande deraf, huruvida Ståndet instämde i Hans Excellences åsigt, eller fordrade den af Herr Rosenqvist hegärde ofvanberörde framställning, gjorde Hans Excellence nu följande proposition:
Yrkar Ridderskapet och Adeln, i enlighet med hvad Herr Rosenqvist påstått, proposition derå, att 38 §.
RiddarhusOrdningen hort, vid den i sista Plenum förefallne votering, hafva blifvit tillämpad?
Jag kan icke med gif - Den 20 Juli i.
49 gifva, alt man skrider lili afgörande af hufvudsaken, innan den preliminairfråga, som jag väckt, blifvit afgjord.
Detta innefattar en oformlighet, som jag hoppas, att RiddarhusSecreteraren åtminstone måtte afstyrka.
Äfven jag hade ämnat yttra mig, och dertill hos Herr Grefven och LandtMarskalken anmält mig, men då jag ej brukar att taga till ordet, förr än jag i behörig ord ning uppropas, har det handt, att jag kommer att yttra mig efter Herr Crusenstolpe.
Jag får emellertid förklara, att då 38 §. stadgar, att voteringen skall vara ogiltig, ”i fall i nästa Plenum styrkes” att den kunnat bero af deras röster, som deltagit deri, ehuru Skyldeman till den eller de personer, som varit i fråga; så följer ostridigt deraf, att den, som beslridt sista voteringens giltighet, bort sådant nu styrka; men då detta ej skett, och RiddarhusSecreleraren upplyst, att, äfven om 38 §. i förevarande fall vore tillämplig, blott fyra personer kunde komma i fråga, samt det är oss alla bekant, att pluraliteten vid sista voteringen utgjordes af 21 röster, anser jag den af Herr Crusenstolpe väckte preliminairfråga icke kunna upptagas.
Sedan den af Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde framställ 34 H. 4 5o
Den ao Ju Ii i. ning blifvit med Ja och Nej besvarad, samt votering begärd, anhåller jag att den må företagas.
Jag får blott, i anledning af Grefve Posses yttrande, anmärka, att RiddarhusSecreteraren icke kan lemna något vitsord om de ifrågavarande VoteringsProtocollen, ty de äro icke förda af honom, utan af Ledamöter bland Ridderskapet och Adeln; och jag anser således icke sjelfva factum tillräckligen constateradt, genom RiddarhusSecreterarens uppgift.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken yttrade, att då en Ledamot äskat, alt Ståndets tanka måtte inhämtas, huruvida Ståndet yrkade den proposition Hans Excellence ansett sig böra vägra, hade Hans Excellence, sin pligt likmätigt, derom gjort framställning; och då denna framställning blifvit med Ja och Nej besvarad samt votering begärd, ansåg Hans Excellence, att voteringen nu borde för sig gå, samt föreslog i sådant afseende följande voteringsproposition:
Den, som yrkar, att proposition skall framställas derå, att 38 §.
RiddarbusOrdningen bort hafva blifvit tillämpad vid den i Riddersknpets och Adelns Plenum den 19 dennes förmiddagen förefallne votering, rörande sättet att behandla ConstitutionsUt - Deu ao Jul i i. 5t skottets Memorial, i följd af StatsRådsProtocollens fullbordade granskning, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses Ridderskapet och Adeln icke yrka berörde proposition.
Jag får i Proto collet nedlägga min reservation emot ett sådant förfarande, att man går till afgörande af hufvudsaken, innan en väckt preliminairfråga blifvit afgjord, hvilken är af den beskaffenhet, att hufvudsaken ovilkorligen deraf måste bero.
Finns Excellence Herr Grefven och LancltMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln godkände den föreslagne voterings-propositionen.
Utan att hafva för afsigt att klandra den föreslagne voteringsproposilionen, får jag endast vörd- ' samt fråga, huru vid den förestående voteringen skall förhållas med de Herrar, som äro i fråga, och med deras slägtingar?
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att då den nu föreslående voteringen handlade om en frå34 H. 4* 52 Den ao Julii. ga, sorn personligen rörde vissa Ledamöter af Riddersknpet och Adelil, komnie 38 §.
RiddarhusOrdningen alt före voteringens början uppläsas till efterrättelse för så väl betnälle Ledamöter, som hvar och en, hvilken visste sig vara i skyldskap med någon af dem.
Jag tager mig friheten hemställa, om icke, dåtiden är så långt framskriden, Plenum kunde upplösas efter slutad votering, hälst det torde finnas mindre lämpligt, att så sent på natten företaga pröfningen af ConstilutionsUtskottets
DechaigeBetänkande, hvilket lärer blifva nästa öfverläggningsämne.
Jag anhåller, att Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes inhämta Ståndets tanka angående den hemställan Friherre Anckarswärd gjort.
Jag tror det skulle blifva allt för svårt för oss, att sitta här hela natten, och troligen skola ganska få Ledamöter bestrida Friherrns förslag.
IL ms Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemstälde ånyo, om Ridderskapet och Adeln godkände den föreslagne voleringspropositionen.
Grefve Spensj Carl Gustaf: I händelse Ridderskapet och Adeln vid den före - Den 20 Ju i i i.
53 stående voteringen skulle godkänna Herr Grefvens och LandlMarskalkens vägran af den utaf Herr Rosenqvist begärdte proposition, har jag ej emot att Ridderskapet och Adeln åtskiljes; det synes äfven mig lämpligt, att ConstilutionsUtskottets
DechargeBetänkande då ej företages sent på natten.
Men om den motsatfa meningen skulle vinna, hemställer jag, örn icke den frågan, som sedan kunde komma att uppstå, om granskning afVoteringsProtocollen,och hvilken fråga jag anser vara af mindre vigt än DechargeBetänkandet, kunde afgöras i detta Plenum, för att icke dermed förlora ett nytt.
Jag har så mycket större anledning till denna framställning, som jag är en ibland dem, hvilka under nämnde votering sutto vid bordet, och således af Herr Rosenqvist blifvit uppmanade, att yttra deras tanka om Protocollens riktighet.
Jag har icke, sedan Herr Grefven och LandlMarskalken redan yttrat sin åsigt om hufvudsaken, och hemställt, huruvida Ståndet yrkade den väggrade propositionen, velat upptaga tiden ined att besvara förenämnde uppmaning; men i händelse voteringen skulle så utfalla, att pluraliteten yrkar den proposition, hvarom nu varit fråga, skall jag ej undandraga mig, att uppfylla Herr Rosenqvists önskan.
Hans Excelence Herr Grefven och LandlMarskalken frågade, i anledning af 54 Den ao Jnlii Friherre Anckarswärds nyss gjorda framställning, om Ridderskapet och Adeln behagade efter slutad votering åtskiljas.
Ropades Ja. Sedan 38, 41 • 42> 43 och 44 §§•
R'(ldarhusOrdningen blifvit uppläste, börjades voteringen klockan | till g om aftonen; och befunnos vid voteringens slut, sedan en voteringssedel blifvit undantagen oell förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit, som följer: Ja — 87.
Nej — 135.
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen serskildt förde l^rotocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att enär Ridderskapet och Adeln icke yrkat den af Herr Rosenqvist begärdte proposition, den af Herr Rosenqvist väckte ofvannämnde|fråga således komme att förfalla.
Oen ?i Julli f. iu. 55 Tisdagen den 21 Julii 1829.
Herr Rosenqvistj Fredrik Leonard:
Då, genom den förlidne gårdag förrättade votering, Ridderskapets och Adelns pluralitet godkänt Hans Excellence Herr Grefvens och LandtMarskalkens i afseende å 38 §. i RiddarhusOrdningen framställde åsigt, samt denna §. vid tillämpningen således nu mera gäller just jemt så mycket som den fått gälla; begagnar jag min rättighet att till Prolocollet afgifva min reservation mot ett beslut, som jag för samtid och efterverld förklarar mig aldrig hafva kunnat understödja.
4 Öfver hela händelsen och det hemliga vid voteringen, samt allt hrad dermed äger en alldeles obegriplig gemenskap, såsom bland annat, att de i 44 §•
RiddarhusOrdningen anbefallte fyra voteringsanteckningarne icke lingö företes, har jag intet annat yttrande att meddela, än det obegripliga, som en viss Talman vid 1789 års Riksdag tillät sig, ord ifrån ord, så lydande: ”Att tider och omständigheter öro sig ofta olika; hvarafupp”kommer en skilnad, som i anseende till ”sin likhet aldrig varit till ” Fortsattes den i Plenum den 18 dennes eftermiddagen började pröfning af Gon - 56
Den 11 Juli i f. m. stitutionsUtskottets den 20 sisllidne Junii under N:o 36 afgifne, och den 3o i samma månad på bordel lagde Memorial, med Betänkande i följd afStatsRådsProtocollens fullbordade granskning.
Första punkten Innefattande anmärkning , enligt ioy Regerings Form en , emot StatsRådets Ledamöterj — utom Herr StatsRådet Grefve Löwenhjelm, frånvarande , och Föredraganden, tillförordnade StatsSecrcteraren Danckwardt, — för rådgifvande åtgärden till det i KammarExpeditionen den. 22 December 182/f. fattade beslut om gillad indragning och förbjuden fortsättning af Tidningen Conversationsbladet.
Herr Toll, Florus, anförde skriftligen:
Med anledning af det resultat, sorn uppkom genom voteringen om natten emellan den 18 och ig i denna månad, att punktevis behandla de anmärkningar, hvilka kunna göras emot Konungens Rådgifvare, får jag härmedelst äran yttra mig, att detta grannlaga ämne icke bör förbises af Ridderskapet och Adeln.
Lätt är att klandra hvad man vill, men det är rättvisan, sorn gifver värde åt hvad man ogillar, eller gillar; och det sanna gamla uttrycket är fast: att man så lätt blifver varse grandet i sin broders
Öga, men icke bjelken i sitt eget.
De flästa utaf oss på detta rum hafva Jefvat de tider, då man endast fick tänka, lyda och tiga.
Genom Constitutioneus infö - Den 21 Julli f. nr. vande, hafva vi erhållit så väl yttrande rätten, sorn rättigheten att verka, men om denna rättighet missbrukas, så aflägsne vi oss ifrån ordningen och enigheten, som gifva styrkan; ty hundrade trådar kunna lätt efter hvarandra afslitas, då tio, till ett snöre ibopsnodde, hålla.
Vårt gamla Sverige har lidit och undergått så tuånga öden, men existerar ännu, och kommer att fortfara, endast vi sjelfva med förenade krafter medverka till dess förkofran.
Under detta sista decennium, hafva Sveriges Medborgare ansenligen ökats, och jag anser endast denna omständighet såsom ett bevis af Folkets trefnad.