Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Barön Hjertås ; Jag vill så mycket möjligt är undvika bedömtttå den hös någon, men jag fordrar ock; att man ické betvifla! min PMribtistfte , deri jag alltid skall söka rättfärdiga genom ittinä handlingar.
Gref ve de la Gardie; Jacob:
Ehuru jag för fefiskilt del ogillar det vid 1815 års Riksdag hiedgifna tillstånd, att få begagna två 90 , kanttörs pannor * Vill jag likväl ej underlåta ätt anmärka det felagtiga och skadliga i ofta Den 8 Maji, f. m. 207 forändrade Författningar.
Ätt vid den eria Riksdagen tiillåta Utvidgning déh
Vid deri an. dra inskränka, medför i niin (anka störfé oreda och olägenhet , ari att bibehålla de få 90 kannors pännorj soin lära finnas- Jag har sjelf häruti ej något interesse , jag har aldrig haft och tanke* aldrig hafva tvanne 90 kannors pannor; Det är principen att ej ändra beständigt Författningar, jag tillstyrker.
Att Brännvinsbränningens nytta i och för Bandt, hushållningen blifvit bestridd , det förundrar mig sannerligen.
Det är ej Brännvinets för» säljning, utah gagnet för Ladugården, sorn jag äriser såsorri talande skäl för Brännvinsbrännirlgert- Jag anhåller derföre om proposition till bifall äf andra alternativet.
Herr Grefven och Landt Mar skalken ii!!, iännagaf, att
Plenum komme klockan half till feni i eftermiddag att fortsättas.
Hjerth: Friherre Wrangel har yttrat sin förundran deröfver, att jag ej, sorn Landshöfding! anser 1815 års BiännVinsFörordhitlg såsom den bästa, jag tror åter , att om hagon med kännedom bör kunna bedomina detta Mål, så är det Herrar Landshöfdingar » hvilka agri den obehagliga befattning att upp. taga öch granska de mSngfaldiga förbrytelser, 208 Den S Maji, f. m. som härleda sig antingen från oloflig
Branni vinsförsäljning eller varans omåttjiga bruk.
För» fattninge< tal »rom fri Husbehofsbränning, och manne den icke urartat till Fabriques-röi else, då till och med en panna af 90 kannor nytt* jas?
Friherre Wrangel har yttrat missftöje deröfver, att jag uti mina uttryck om Fosterlandskänsla ej rättvisat hans afsigter, såsom varande af sk ljagfig mening.
Jag vädjar till Hög* loflige Ridder-kapet och Adeln, om mitt yttrande kan få en sådan tydning.
Jag kan icke ens påminna mig att hafva upprepat något af hvad Herr Friherren nämnt, som i detta afseende förtjent anmärkning •, men erinrar jag mig ganska väl, att Landshöfding af Brinckman uti sitt anförande åberopat sin Fosterlandskänsla , hvilken jag lika mycket respecterar , som jag tror mig vara förvissad derom , att min enskilta öfvertygelse hvarken kan elles bör misstydas.
Af förut nämnde skäl yrkar jag ödmjukd ligen antagandet af Utskottets första alternativ* Herr Grefven och Landt Marskalken: Som Utskottets
Be änkande innefattar tvänne alternativer, och jag under Discussionen tyckt mig finna, att de fleste Ledamöter, hvilka sig i ämnet yttrat , önskat att det senare alternativet måtte bifallas, så får jag hemställa , om icke Ridderskapet och Adeln behagade gilla Utskottets senare alternativ, eller att 1S15 ärs Författningar, Den 8 Majt, f, m.
Författningar, rörande Husbehofs-Brännvinsbränningen, må oförändrad bibehållas.
Ropades Starka Ja och Nej3 samt Votering.
Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde, om icke, enär Pluraliteten syntes nog tydeligt önska bibehållande af iSl.5 års BrännvinsFörfattningar , de Herrar , hvilka begärt Votering, behagade derifrån afs:å. Herr Ankar sparr e: Med ali, respecl för Herr Grefven och LandtMarskalken , kan jag ej afstå från min anhållan om Votering.
Hjerta:
Det vare långt ifrån mig, att genom yrkad Votering upptaga Ridierskapets och Adelns dyrbara tid.
Jag öfvericmnar vördsamt till Herr Grefveu och LandtMarskalken bedömmanrlet, huruvida den framställde Propositionen blifvit så besvarad , att Ja ovedersägligen öfverröstat några
Nej f har jag visserligen hört tydeligen prononceras, och fastän det ofta händt, att vid gjorde propositioners besvarande allmänna meningen på ett eller annat sätt förments vara tolkad, så har det stundom händt, att Voterirrgarne lemnat ett annat resultat.
Jag förnyar mitt förut afgifne vördnadsfull yttrande och begär ej Votering så vida andra derifrån afstå; men förblifver likväl vid den fasta öfvertygelsen, att Utskottets första alternativ åtminstone i min tanka är bättre än det andra.
Det innefattar ej nåRidd. o. Ad.
Afd. 27, 2io Den 8 Maji, /.
Hi. gon förändring af Brännvinspannor, utan blott den billiga inskränkningen af en, i stället för tvenne pannor af 90 kannors rymd.
Grefve Von Lantingshausen t
Jag vill visserligen ej vara den ende, som begär Votering, men om flere med tnig instämma, kan jag ingalunda derifrån afstå.
Flere hördes instämma med Grefve voll Lantingshausen uti begäran om Votering.
Härefter upplästes, justerades och anslogs följande Voteringsproposition t
Den, som bifaller, att 1815 års Författningar om Brännvinsbränningen må fortfara, skrifver Ja.
Den det ej vill, skrifver Nej.
Nej, kommer Utskottets först af- ■ gifne Betänkande i ämnet att gillas.
Sedan 53. §. i Riksdagsordningen Och 43.
Riddarhusordningen blifvit uppläste, börjades Voteringen klockan tre qvart till 1 eftermiddagen, och befunnos, efter Voteringens slut, gedan en Voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, Rösterna hafva utfallit, sora föijer: Ja I23.
Nej 153.
Den 8 Maji, f. ftin I följd hvaraf Herr Grefven och Landtb Marskalken förklarade, det Allmänna BesvärsOch OeconomijeUtskottets, rörande HusbehofsBrännvinsbränning först afgifne Betänkande hade blifvit af Ridderskapet och Adeln gilladt.
Höglofl Ridderskapet och Adeln åtskilja ' des klockan en qvart till 4 eftermiddagen.
In fidem Protocolli O, J.
Lagerheim, Fredagen den 8 Maji.
Grefve de la Gardie, Jacob , tog, såsom äldste närvarande Grefven, klubban.
Grefve Gyllenborg, Johan Henning , upp. läste följande:
Redan vid flen Riksdagar har det varit meta allmänt medgifvit, att den jorden påförj \
212 Ben 8 Majt , e. m. de BrännvinsBevillning, äfven för dem, sorn ic.’ lee åstundade att Brännvin tillverka , vore en tvångs-lag, och en, Jordbruket allena, betungande, partiel beskattning.
I öfverensstämmelse dermed ansågo jemväl RiksStånden, vid 1812 års Riksdag, att detta stadgande borde upp* häfvas; men sedan BondeStåndet, efter erhållne gällande upplysningar, denna mening frånträda har den lörväntade ändringen den Riksdagen uteblifvit.
Vid den följande 1815 upp* stod åter samma fråga, då Bevillningsutskottet, i Memorial af den 25 Julii, väl yttrat sin önskan, att, af anförde skäl, afgifterne för Hemmansvärde på Landet och personal i Städerne Runde helt och hållit afskaffas, men, i afseende på Statsbehofven, kunde sådant likväl icke tillstyrkas, utan desse afgifter blott till en betydlig del inskränkas.
Vid sådant förhållande och då jag förmodar, att åtminstone i anseende till mindre Summor, man omsider frånträder den principen , att taga der det finnes, blott för det, att det behöfves, anser jag" mig icke sakna anledning att detta ämne åter underställa en rättvis pröfning.
Af Bevillningsutskottets Betänkande af den 25 Julii 1815 inhämtas, att blott 50,00a R.dr äro såsom inkomst beräknade för Brännvinsafgifterne efter Hemmansvärdet och personalen i Städerne, och då nu, jemlikt Statsutskottets vid denna Riksdag afgifne och gillade Betänkande, öfver StatsVerkets InkomstTitlar, der påräknade inkomsten af BrännvinsBevillningen är med 25,000
R;dr nedsatt, skul-j le det blott blifva en möjlig brist af 25,000 R:dr i BrännvinsBevillningen, om afgiften efter Hem-" mansvä;det och Persönalen i Städerne alldeles skulle försvinna, hvilket jag härmed vördsam-; meiigen tillstyrker , anseende jag ingen våda för Statsbebofven inträffa, vid en möjlig brist af en så obetydlig
Summa, då betydliga öfverskotter å andra Statsinkomster otvifvelag^ tigt skola uppkomma.
Skulle det likväl så anses, att en, emot förenämnde afgift svarande Inkomst bör ifrån Brännvinsbränning Staten tillflyta, så, med iagttagande af noggrann rättvisa, lår jag hemställa, om icke nu varande afgifter af Landet och Städerne kunde inskrän, kas till dem allena, som ville Bränn vins-till— verkniogsrätten begagna, men att de, som det icke åstunda , borde derifrån vara frie, och icke , genom tvånget till en afgift, uppmuntras till Brännvinsbränning, hvaruti den all-< männa nyttan påkallar inskränkning.
Om åter detta Förslag icke godkännes, så, under förutg sättning, att Jordbruket allena icke bör utgöra en partiel beskattning, får jag vördsammeligen hemställa, huruvida, i likhet med hvad för Städerne är föreskrifvit, att nemligen hvarje mantalsskrifven Person erlägger Sex Runstycken, det kunde stadgas, att hvarje mantalsskrifven Person i Riket en sådan afgift erlade.
Ehuru obetydlig denna afgift vore, drager jag dock i betänkande att tillstyrka den, emedan den fattigare Folkclassen är redan förut, gerom personella Utskylder, för mycket betun» gad; men ehvad nu stadgas, blifver det rätt^ visans fordran, att för Hemmansvärde icke be, 2M Den § Maji, e. m. tala någon Brännvins- Bevillning , åtminstone icke a» dem, «um icke vilja idka Brännvins» branning, och de t orättvisa i nu varande (öreSuritt lit,ger t opp n dog, då i öfvervägande kommci, att en L„en.;omsägare mäste betala denna afgift, ehrnet lian icke tillverkar B>ännvin, med ägare af Bruk och annan synbar fönnögennet likväl icke erlägga någon deremot svarande aigift j i sammanhang hvarmed det icke bör undfalla uppmärksamheten, att inaderne, i jemtöidse till Landet, äro i nu gallande löreskrift gynnade, heilst 3o Personer med 6 Runstyckens afgift af hvarje, dela afgifteo för en Brännvinspanna af 5° kannors rymd i Städene > hvaremot afgiften af en Hemmansbrukare med insioänist Hushåll uppgår till flera gånger högre belopp i beräkning af Personalen till begagnande af en lika stor eller 50 kannors Brännvinspanna.
Slutligen tår jag BevillningsUtskottets bepröfvande hemställa, huruvida någon obetydlig förhöjning i afgifterne, efter Biännvins pannerymden, kunde anses lämplig att b reda hvad jag åsyftat, att nemligen den orättvisa och ojemna Brännvins» beskattning efter Hemmansvärde och Personal Omsider må upphöra.
Jag anhåller att detta till BevillningsUtsköttel remitteras.
Grefve Gyllenborg anförde derefter skriftligen; Då en allmännare önskan af Riksdagens Den 8 Maji, e. tu.
215 snara slut mötes af flen erinran, att de vigtigaste ärenderne dels äro oafgjorde, dels icke inkommit till RiksStåndens första granskning , och då jag af erfarenheten känner, att man stundom med misshag anser erinringar vid Utskottens Betänkandet), de sista dagarne af Riksdagen, såsom föranledande till upp-rhåll, anser jag mig föranlåten att, till vinnande af tiden, begära det Högloflige Bevillningsutskottet ville till RiksStåndens pröfning öfverlemna den del af dess Betänkande rörande allmänna Bevillningen, sora är oberoende af den blifj vande BevillningsSummans större eller mindre belopp , hvarom ett stadgande torde något lärn gre komma att fördröja.
Jag anhåller fördenskull, att Bevillnings-* Utskottet serskilt afgifver, ej allenast dess Förslag i afseende på det reglementariska, eller 4. och 5.
Art. i BevillningsFörordningen, utan äfven i föregående Articlar, hvad 60m kan föreslås, utan att vara beroende af BevillningsSummans större eller mindre belopp, och får jag, i sammanhang dermed, af Utskottet begå* ra ett yttrande öfver en af mig till Utskottet gjord framställning i frågan om grunderne föc Bevillningen , att nemligen en lägre procent borde för Hemman beräknas, än för annan synbar förmögenhet, till bestämmande af Bevillningen.
Så att, när till exempel för den senare 4 procent beräknades, borde det stadna vid 3 procent för Jordbruket.
Då erfarenhe.- ten besannar, att jordbruket oftare icke lemnar en behållning af 3 procent efter Hemmansä 216
Den 3 Maji) e. m» värdering; då Jordbrukarens vanmagt, under beständigt ökads Statsbördor, mäste föranleda till ytterligare minskning deri, och då allmänna Penningesiällntngen redan föianledt till nedslitning i Egendomspiis. hvarå Taxeringar i allmänhet likväl icke göra afseende, förmodar jag a t Utskottet lemnar uppmärksamhet åt dessa förhållanden, till bifall al hvad jag yrkat.
Jag anhåller att detta anförande må till Bevillningsutskottet remitteras.
Grefve Gyllenborgs nu upplästa tvänne Anföranden remitterades till Bevillningsutskottet.
Upplästes till justering och godkändes följande från ExpeditionsUtskottet insända Förslog till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelser till Kongl Majrt: ro
Om vilkoren för Wadstena Klosterkyrkas upplåtande åt Wadstena Stads och dermed förenade S:t Pehrs Landsförsamlingar. 2:0 Om Medel till reparation å Wadstena Slott. 3:0 Om Lieutenanten Russaus inneståen* de Expectaftce-arfvode. 4:0 Angående Häradshöfdingen Örtendahl» ansökning om Boställe eller Löneförhöjning» Den 8 Maji, e. tit. 217 5:0
Om aflöning för VaktBetjeningen vid LandsFängelset i Umeå. 6 0
Om tillökt anslag för Spinnhusen i Landsorterne. 7:0 Om Medel för Krono Corrections-hu. set i Stockholm. 8:0 Om Medel och Utvägar till Hjelmare Slussverks ombyggnad och vidmagthållande. 9:0
Om ett serskilt förskott till utgifter för Götha Canalarbetet under förflutna vintermånader. 10:0
Om ändring i 7. Cap. 2. och 6. §§.
HandelsBalken, angående Handel å Marknad innan Marknadsfriden blifvit lyst. 11:0 Om Arbets- och Fångförteckningars insändande till deras JustitiseOmbudsman ifrån Rikets Collegier ‘Och Embetsverk samt Styrelseme öfver Arbets - och Correctionshusen. 12:0
Om ändring i 3.
Art. af Kongl. Stadf gan om Jagt och Djurfång den 13 April 1808. 13:0
Om vissa nya åtgärder då Förmyndare skola förordnas. 14:0
Om afskaffande af Guld och Silfver på Civila Uniformer. 15:0
Om bestämd tid för den nya blifvande FattigvårdsFörordningens utarbetande.
Den 8 Maji, e. m. Justerades Pleni-Protocollerne för den 11 sistledne
April förmiddagen samt den 18 och 21 i samma månad för- och eftermiddagarne s och för dea 23 i berörde månad.
Föredrogs å nyo Allmänna Besvärs- och OeconomiasUtskottets, den 16 sistledne April afgifna, samt den 4 dennes förmiddagen på bordet lagda Betänkande, i anledning af väckta Motioner rörande Judarne.
Jag kan för min del icke gilla Utskottets Betänkande, utan anser det vara ganska illiberal!, att icke vilja tillåta Judar, äfvenså väl som andra Utlänningar , få inkomma i Riket.
Judar äro i allmänhet mycket arbetsamme och hushållsagtige, samt bidraga ofta till åtskilliga Näringars ytterligare förkofran.
Jag anhåller således om afslag å Betänk andet.
Herr Grefven och Ordföranden gjorde Proposition till bifall af OeconomiasUtskottets B tänkande, hvilken Proposition med Ja besvarades.
Friherre Wrangel anmälte till Protocollet sin reservation emot Ridderskapets och Adelns beslut.
Den S Mnjlj t. m.
Vid Förnyad föredragning af Allmänna Besvärs och O- conomiaeUtsAott'ts , den a<5 sistledne April afgilna, samt di n 4 dennis förmiddag> n på bordet lagda Utlåtande olver gjorda Anmärkningar vid Utskottets förut meddelta Betänkande, angående väckt fråga om förändring i de antagna grunderna för bestämmande af Arrende-atgiften å Militaire och Civile Tjenstemäns Boställen, fann Ridrierskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifall lit, Utskottets ifrågavarande Utlåtande nu endast borde läggas till Handlingarne, Föredrogs å nyo och bifölls Allmänna Besvärs- och Oeconomias-Utskottets , den 16 sistledne April afgifna, samt den 4 dennes förmiddagen på bordet lagda Utlåtande, i anledning af väckt Motion om inrättande af en Be* sparingsBanque, hvarigenom till
Sälle för den fattige Arbetaren lemnäs att med fördel använda sin erhållna förtjenst.
Företogs till pröfning Banco-Utskottets, den 28 sistledne April afgifna, samt den 4 dennes förmiddagen på bordet lagda Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets, den lo sistledne Martii meddelte Betänkande, angående rättighet för en och hvar, att emot Svenskt Spsciemynt af Ban-i 220 Ditt 8 Maji f e, ms quen tillbyta sig Guld och Silfver i Stänger och Tackor.
Herr Cederskjöld, Pehr Guslaf: Som BancoUtskottet icke gittat vederlägga något af de skäl, jag tog mig friheten framställa, då Utskottets första Betänkande härstädes till pröfning förevar och återremitterades j så föranlåtes jag yrka, att Betänkandet nu må lörkastas.
Det enda skäl Utskottet anfört, nemligen att BancoBetjeningens möda skulle, i händelse af så beskaffad växling, som den ifrågavarande, betydligt ökas, anser jag, för min del, icke vara af den vigt, att detsamma bör lägga något hinder för Ridderskapets och Adelns pröfning och beslut i denna fråga.
Ehuru jag vet, att Ridderskapets och Adelns beslut icke kan verka något på sjelfva saken , enär frenne Stånd redan antagit Utskottets Betänkan, de, skulle jag likväl önska , att, för rättvisans och billighetens skuld, Ridderskapet och Adeln täcktes, med ogillande af Betänkandet, stadga, det skulle en dag i hvarje vecka, i stället för inlemnadt Guld- och Silfvermynt , massiv Metall uti Stänger och Tackor från Banquen utgifvas , och får jag härå utbedja mig Herr Grefvens och Ordförandens Proposition.
Grefve von Lantingshausen , Albrecht, förenade sig med Herr Cederskjöld.
Herr Grefven och Ordföranden hemställ?
Ben 8 Maji, e. ml 221 de, om Ridderskapet och Adeln behagade afslå BancoUtskottets Betänkande, under åläggande för Ranquen, att en dag i hvarje vecka emot Guld - och Silfvermynt utlemna berörde Me, taller i Stänger och Tackor.
Hvarefter Herr Grefven och Ordföranden gjorde Proposition till bifall af Betänkandet, hvilken Proposition med Ja besvarades^ Grefve Spens, Carl Gustaf, hade inlera?» nät ett så lydande Memorial: I sista Plenum, då Högloflige Stats_ och BancoUtskottens sista Betänkande om DiscontRegleringen lades på bordet, till dess frågan om FinanceRegleringen skulle förekomma, försummade jag att föreslå tryckning af det e-i mot slutet deraf förekommmande, i puncteraf* delade Förslag; jag får nu ödmjukast anhålla om Höglofl.
Ridderskapets och Adelns tillåtelse, att på Enskiltas bekostnad, som mig derom anmodat , få till trycket befordra dessa Proposi* tioner, pä det, innan Målet till afgörande före* tages, hvar och en må äga så mycket mer till-' fälle, att kunna noga begrunda dem.
Herr Pahlman, Otto Fredric, hemställde, om icke, enär TryckfrihetsFörordningen stadga-.’ de, att hvarje skrift borde, vid fråga om tryck».
I 222 Den 8 Maj', nina:, hel och hållen uti ett sammanhang
Ut* gifvas , Gretve Spens mätte erhålla tillåtelse, att lå till trycket befordra de ifrågavarande Propositioner, så vida han i ett sammanhang utgat Stats- och BancoUtskottens om Discont* Regleringen meddelte Betänkande helt och hållit.
Uppå derefter af Herr Grefven och Ordföranden gjord Proposition , bifoll Ridderskapet och Adeln Grefve Spens’s berörde anhållan, under förbehåll likväl, att Stats- och Banco"
Utskottens Betänkande borde . på sätt Herr Påhlman föreslagit, helt och hållit till trycket befordras.
Upplästes och lades på bo*rdet BancoUt* skottets den 6 dennes allåtne Memorial , med hemställan att återstoden af det till Götha Ca* nalArbetets fortsättning anslagne Byggnadsbiträ* de för innevarande år, utgörande 220,000 R:dr, må, i mohn af förefallande behof, enligt derom fiån CanalDirectionen skeende anmälan, till behörig
Disposition frän Banquen anordnas. justerades följande:
Utdrag af Protocöllet, hållit hos Höglofiige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, förmiddagen den 8 Maji 1818.
Föredrogs å nyo och gillades Allmänna Besvärs- och OeconomiasUtskottets dea Den 8 Majit e. m. 223 ig sistledne Januarii aflåtne samt den 4 dennes förmiddagen på bordet lagde Memorial, i anledning af Herr Doctor Stenhammars till Utskottet remitterade anförande, angående sak.; nåd eller fördröjd verkställighet af Kongl.
Maj;ts och Riksens Ständers beslut.
S. D, Vid förnyad föredragning af C011- StitutionsUtskottets den 28 sistledne
April aflåtne samt den 4 dennes förmiddagen på bordet lagde Memorial, rörande tryckning af ConstitutionsUtskottets Protocoller och Handlingar i Anmärkningsmålet, angående det af Konungens Rådgifvare i Commandomål för Flottorne, AID manna MagazinsDirectionen meddelte Avertis*» Sement om utspisning af mjukt bröd åt Garnizons- och ArbetsManskapet i Carlskrona m. m fann Ridderskapet och Adolh , att samma Memorial endast borde läggas till handlingarne.
S. D. Vid förnyad föredragning, sa väl äf Alimänna Besvärs- och Oeconom i te tJtskottets den 21 sistledne Februarii afgifne Betänkande öfver föreslagne ändringar uti Författ-' ningarne rörande Husbebols Brännvinsbränningen , och dermed gemenskap ägande ämnen, som äfven af bemälte Utskotts den 28 sistledne April meddelte samt den 4 dennes på bordet la2,de ytterligare Utlåtande, i anledning af de vid Utskottets förra Betänkande gjorde An-j märkningar, fann Ridderskapet Och Adeln för godt, att Utskottets första Betänkande af den 21 sistledne Februarii till alla delar gilla.
Ut supra. 324 Den 8 Mtji, e. m.
Utdrag af Protocollet, hållit hos Hög2 lofltge Ridderskapet och Adeln, vid Urtima R’ksdiigen i Sockholm, eftermiddagen den 8 Maji å 818- S. D. Remitterades till Bevillningsutskottet tvenne Anföranden af Grefve Gyllenborg, Johan Henning, det ena angående upphörande af BrännvinsBevillningen efter Hemmansvärdet och Personalen i Städerne, samt det andra, innefattande det Förslag, att Bevillningsutskottet måtte med första till RiksStånden öfverlemna den del af Utskottets Betänkande, rörande allmänna Bevillningen, som är oberoende af den blifvande Bevillningssummans större eller min; dre belopp, m, m.
S. D. Vid förnyad föredragning af Allmän; na Besvärs- och ÖeconomiaeUtskottets den rf> sistledne
April afgifne samt den 4 dennes för» middagen på bordet lagde Utlåtande, öfver , gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande, angående väckt fråga om förändring i de antagne grunderne för bestäm, mande af Arrende-afgiften å Militaire och Ci»' vile Tjenstemäns Boställen, fann Ridderskapet och Adeln, att enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottets ifrågavarande
Utlåtande nu enr dast borde läggas till handiingarne.
Föredrogos å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne samt den Den 8 Majit e. m.
S25 den 4 dennes förmidddagert på bordet lagde Betänkande»: Fran BancoUtskottet:
Af den 20 sistledne April:
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den to sistledne Mars meddeite
Utlåtande f angående rättighet för en och hvar att emot Svenskt Speciemynt af Banquen tillbyta sig Guld och Silfver i Stänger och Tackor, Från Allmänna Besvärs- och Oecono/niceUtskottet:
Af den 16 sistledne April: i:o I anledning af väckta Motioner rörån® de Judarne. 2:0 I anledning af väckt Motion öm inrättande afen BesparingsBanque, hvarigenom tillfälle för den fattige
Arbetaren lemnäs att med fördel använda sin erhållna förtjenst.
Högloflige Ridderskapet Och Adeln åtskiljdes klockan 8 om aftonen.
In fidem Protocolli 0. J, Lagerheim* Ridd. 0. Ad, Prat. VI.
B. I* Afd, 29, 30.
226 Den 9 Majt, Lördagen den 9 Maji.
Grefve Gyllenborg, Johan Henning, hemställde, om de Mål, hvilka 6istledne gårdag blifvit upplästa och lagda på bordet, kunde, enär Plenum fortfarit till klockan 8 i går efi termiddag, och tillfälle således icke varit, att af desamma taga nödig kännedom, nu likväl till afgörande förekomma.
Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att då han, å ena 6idan, till förekommaide af Riksdagens förlängande, ansåg sig böra , enligt Grundlagarne , för Ridderskapet och Adeln föredraga de Mål, hvilka voro på dess handläggning beroende, men Herr Grefven och LandtMarskalken likväl, å den andra sidan, ville gå Ridderskapets och Adelns öni skan till mötes, kunde Herr Grefven och LandtMarskalken icke inställa föredragningen af de på bordet hvilande Mål, utan ägde de Rädderskapets och Adelns Herrar Ledamöter, hvilka åsiundade det något serskilt
Mål måtte ytterligare hvila på bordet, att sådant vid Målets föredragning anmäla.
Grefve Anckarsvärd, Michaél:
Som Riksdagen snart lärer nalkas sitt slut, men de vig - Den 9 Maji. 227 tigaste Målen angående
Disconternes utreda ning samt allmänna Fenninge - rörelsen ocli Myntvärdets upprätthållande ännu äro oafgjorda, och vidlyftiga Discussioner , då berörde
Mål till afgörande företages, säkerligen komma att äga rum; så får jag hemställa, om icke, till bidragande af skyndsamhet och lättnad vid den slutliga pröfningen af dessa Mål, Ridderskaoet och Adeln skulle behaga tillåta några dess Ledamöter, att, på egen bekostnad, låta till trycket befordra de vid slutet af Stats» och BancoUtskottens Betänkande om