Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Itringssätt skulle småningom sammansmälta alla Stånds-interessén till ett gemensamt och odeladt inål i Fäderneslandets och Konungs båsta, å. stadkommit genom en allmän förening, då upp* fostran för alla varit enahanda och under eii broderlig, likstämmig tillväxt i kunskaper, grundsatser, omdöme och känsla för det sanna Och råtta, kan lätt inses.
Och på detta sätt skulle, blott en Ständskånsla (Esprit de Corps) inom ja mansåldrar finnas hos alla Svenska medborgare-, ehuru i verkningskrets delade i högre Och lägre, militaira och civila befattningar under gemensam trohet och nit för Konung och Samhället.
Men i händelse denna min välmenta framställning om KrigsAcademiens upplösning och iörenihg med Academierne i Upsala och Kund icke skulle vinna bifall; så vågar jag, tills denna total-förändring i en framtid (jag önskar a£ varmt hjerta för det allmänna bästa, att denna tid icke är alltför aflägsen!) kommer att äga rum, vördsamt föreslå: i) att åtminstone KrigsAccidemien må flyttas från Carlberg till en ort som icke är så nära Hufvudstadén, att ynglingarne genom så mångfaldiga förströelser och förförelser icke må äga tillfälle att försämras till deras moral och finna obehag för ett träget studium; och 2) att Sjö-öadetterne måtte flyttas till Carlscrona, der de äga tillfälle att praetiskt öfva hvad de theoretiskt inhämta, välve. tande att det förra är lika så nyttigt oell kanhända nyttigare än det sednare. 1^5 Den 5 Martil, Jag hoppas att ett billigt afseende på dessa mina framställningar måtte fästas, och ingen misstyda den varma, Ulliga önskan orli oförfalskade, ehuru svaga bemödande jag haft och alltid skall lia för det råttas seger och Fäderneslandets baft a, de enda driffjädrarne till denna, likasom mina öfriga motioner och ringa åtgär. der under den ännu ovana utöfningen af det dyra Riksdagsmanna-kallet.
För öfrigt anhåller jag om remiss till vederbörligt Utskott och communication med de Öfrige Respective Med-Stånden af denna min motion.
Friherre Mannerheim] Lars August:
Erfarenheten synes redan hafva ådagalagt fördelarne så väl för Kongl Maj:t och Kronan som för Rotehållare och Soldater, af nu gällande bestämda föreskrifter för det indelta Infanteriets beklädnad.
Partielle hinder hafva väl uppstått från emellan Rotar och Soldater ingångna contract, innan den nya sakernas ordning infördes, men de upphöra, enär med de gamle Soldaternes afgång anledningarne till sådane hinder upphöra.
Detta förhållande har gifvit mig anledning till den öfvertygelse att enahanda anstalter kunde vigtagas. l ben 3 Martil. t) Kör beklädnaden och t ejnipering af så väl karlar som hästar vid det Indelta Cavalleriet. 2) Beklädnad och etjuipering af Indeldte KoteBåtsmän, Hvad det Indejfe Cävölleriet beträffar inskränker jag. mig till anmälan af de åtgärder, sorn uppkomma i anledning af föreskrifter för beklädnad oell equipering äf Kongl. LifHege(nentets DragonCorps, hit hörer; t) Ätt Rusthållaren öfverlemnar till KongL Majds och Kronans Ombud, nygjofde. alla tili karlens och hästens mundering och equipering hörande persedlar^ således äfven remtygs , bevärings- och häst-beslag, enligt derå, af Konungens GeneralAdjdtant för Arméen till Uppgifvande, med Konungens nådiga approbation försedd förteckning, 2) Till lindring för Rusthållaren* täckes Kongl.
Maj.t i nåder samtycka, att persedlar* éhuru icke nya få i stället för sådane lefverera»* hvarvid Rusthållaren erlåggef i contante penningar, hvad sådane persedlar understiga nyås värde; och bestämmes tneliangiftens belopp af GeneralMunsterherre, Rusthållaren dock alltid obetagit, att, derest han dervid ej åtnöjes* hellre ny persedel anskaffa. 3) Genast vid det sista Contracts-^rets liff Bil. till Ridd, o. Ad, Pt. 2 Baad, t ?.
Den 5 Marlit. åndalöpande återlémnas å Kongl.
Majds och Kronans vägnar till Rusthållaren de i och enligt i momentet specificerade* eller i dessas ställen gällande persedlar, antingen alldeles nya eller till bruk godkände, efter de grunder sorn för persedlars värde, hvad mellangiften beträffar i 2 momentet bestämde äro; Rusthållaren dock alltid förbehållen rättigheten att fordra nya; derest han ej åtnöjes med det åsatte värdet. 4)
För befrislsen ifrån att hålla och underhålla till karls och hästs mundering och equipering hörande persedlar, af hvad namn och beskaffenhet de nu vara må eller framdeles blifva kunna, betalar Rusthållaren, hvarje contract-år den (månad, datum) en summa af (oooo) Riksdaler Banco, efter nu varande silfvervärde. 5)
Bör bestämmas hvilken det tillhörer att vårda och ansvara för pérsedhirne; de äro ej mera Rusthållaren. 6) Någon förändring i Contractet, till större eller mindre del äger ej rum annorledes, än att fråga derom väckes vid allmän Riksdag, hvaraf följer, att detta ärende behandlas lika med andra Riksdagsmål. 7) Contractet äger kraft till éfterlefnad under en tid af (000 år) räknade ifrån den (00) till den (00).
Den 3 Martil. *79 Föremål för cantract om de Indeldte BatsSnäns beklädnad ®eh equiperirtg, sjöås mig kunha blifva: 1) Att Roten till den person, åt hvilken, å Kongl.
Måj.-ts och Kronans vägnar, uppbörden anförtros, årligen för sådåne persedlar, af hvad namn och beskaffenhet de nu vara må, eller framdeles blifva kunna, betalar för nu så kallade års-persedlar (qo) R:dr samt för nu så kallade tre års persedlar (oo) R:dr Banco, allt efter deras nuvarande silfvervärde. 2) Att den stadgade årliga summans erläggande första gången äger rum, vid den tid då Roten, efter det contractet blifvit gällande, första gången är skyldig att Båtsmännen utrusta^ och sedermera tid samma tid, så länge contractet varar. 5)
Att contractets innehåll för öfrigt blifver i öfverensstämmelse med hvad som ar föreslaget för LifRegementets
DragonCorps uti 5', 6 och 7 moment erne.
Friherre Wrangel, HenningC
Vid 1818 års
Riksdags slut ägde jag d^t hopp att vid denna ej behöfva återkomma till Skånska Roteringens permanance, hvars uppkomst — och så kallade bifall — jag för evigt Den 3 Mars* ville dölja för mitt medborgerliga sinne.
Jag har vid nämnde Riksdag framställt det historiska af dessa ProvinceRiksdagars beslut.
Taflan var sann färgerna lilliga, dock utan att kun na bereda den förändring, som mina hemmavarande Landsmän önskade, men hvad som är gjordt, år gjordt.
Vid förra Riksmötet, beslöto Ständerna, atf ny Comité skulle sättas, för att vinna jemkning^gch ändring.
Jag reserverade mig då mot detta alltföy mycket begränsade beslut, tillfredsställd af den förhoppning, att denna jemkning skulle leda till 'återförande af den ordning i tillkomsten af Roteringens permattance, hvaröfver jag klagade, ej för egen del e medan mine i Skåne ägande Hemman _ orubbeligen voro underkastade permanancen __ redan i en annan ägares hand, men — såsom innebyggare i en Province, somirågadt mått bidrager till Statens bestånd» Denna Comité blef som sagt är beslutad, men har ännu efter 5 ars förlopp icke kommit i verksamhet.
Ett skal härtill kan finnas deruti, att anslag vid Statens uppgörande för kostnaden af denna Comité förglömdes att särskilt bestämmas, ehuru man med vilja för dess bestridande troligen kunnat finna någon utväg dertill, utan att härutinnan se en ökad beskattning då ändamålet var att på ett annat håll så hufvudsakligen och så rättvist minska den.
Jag får således yrka att nödiga åtgärder vidtagas, för att sätta denna Comité i full utöfning af dess åligganden, på det att de klagande må finna en laglig punkt, der de med framgång kunna anmäla de oi’ättvisor, som dem Den 5 Martil.
I8S öfvergått då de frånvarande dömde* såsom ja-K kande.
Jag kan omöjligen finna något hinder att underställa denna fråga allmän pröfning, då livad go §.
Regerings-Formen innehåller icke betager rättigheten att visa, det andra §§. blifvit öfvertrådda
Att begära verkställandet af förra Ständers beslut kail icke misstydas, isynnerhet då man år styrd af en Regering — grundad på de constitutionella Författningar, hvilka böra trygga oss från sjelfsvåldet, och befäst-' den lagbundna frihet, som ännu aldrig kunnat med bestånd fråntagas Svenska Fplket, N;o 9.
Friherre Raab, Jacob'.
En yard Ledamot af detta Stånd har uppgifvit, att den af Riksens Höglofl.
Ständer beslutade Extra Rotering i Riket icke drabbat någon enda Skattebonde, men jag får härvid anmärka; att undantag bordt göras för Skåne, der SkatteHemman, som icke till rustning varit in~ delte, äfven blifvit
Extra roterade, oansedt de från skyldigheten att hålla Soldat tillförene varit befriade, hvaraf synes, att icke på sätt, den värde Ledamoten äfven yttradt, ”Skånes förmogne och upplyste
Possessionater kunna emottaga enskilt en tacksamhetsgärd för tvenne liela, sköna Regementers uppsättande;” i synnerhet då äfven mångfaldiga FrälseHemman af Allmogen innehafvas.
Öm härmed afsea Extra Ro teringen så var jDen 3 Martil* dess uppsättande en pligt, enär Riksens Högloft.
Ständer sådant beslutat; och detta beslut, ledande till Fäderneslandets försvar i vådans stund, ägde icke något motbjudande, oansedt dess verkställighet medförde uppoffring af fordna rättigheter.
— Afses åter förvandlingen af denna Extra Rotering uti en permanent under både krig och fred, kan jag, såsom Skånsk Possessionat icke tillägna mig något beröm derföre, emedan jag aldrig hvarken begärt eller bifallit en sådan förändring, hvars stadga jag förmodar ännu icke vara befästad;, och jag utber mig tillåtelse att vördsamt få framställa, grunderne för denna min, öfvertygelse.
Vid 181S års Riksdag, [utgjorde Skånska Roteringen ett föremål för Riksens Högloft,, Ständers granskning, efter den då förekomne, klagan öfver det sätt, hvarpå Extra Roteringen i denna provins blifvit förvandlad till permanent.
-Det upplystes, att. sedan några, vid 1812 års Riksdag, närvarande Ledamöter af Ridderskapet och Adeln, Prästerskapet .och BondeStåndet från Skåne, i underdånighet anhållit, om lindring uti dervarande Extra f Rotering, emot åtagande att i. krig och fred uppsätta 1200 Soldater och Båtsmän, hvaraf likväl 600 skulle i fredlig tiel vara vacante för 6 tunnor spannmål årligen af hvarje Rote, så har Kongl. Maj:t under den 2,7 October 18,12, låtit göra de Roteringsskyldige nådig proposition, att i stället för de 2672 Soldater och Båtsmän, sorn i krigstid borde af dem anskaffas, åtaga, sig hålla 2000 man ständige Soldater, hvaraf 4oo Den 3.
Mnrtii* nummer finge vara v a cante för 6 tunnor spannmål årligen; hvarförutan borde erläggas § R:dr B.eo årligen i Passevolanee för Soldatens underhållande vid möten, samt en Släpmundering gifvas hvart tredje år; hvilken nådiga proposition, efter Rothållarnes hörande, å nyo framställdes år 1810 med den förändring, att ofvannämnda 4oo vacancer skulle få hållas under 5o på hvarandra följande år; och denna framställning kungjordes af Konungens Befallningshafvande i Mal. molius och Christianstads Län, med den föreskrift ; att de Roleskyldige noin icke d bestämd utlyst dag tillstådeskommo jör att afgifva, svar, skulle anses såsom hade de Kongl.
Maj.ts Nådiga proposition till alla delar gillat; i följe hvaraf, mångfaldiga jordägare i Skåne blifvit såsom frånvarande ohårdan domde till permanent Rotering, hvilken de aldrig bifallit, ej heller föreslagit; hälst den derom, vid 1812 års Riksdag, af några Skånska Riksdagsmän väckte fråga, icke kan anses annorlunda än såsom de_ ras enskilta önskan; och hvilken dessutom icke innehöll det sedermera tillkomna förvånande tillägg af Passevolanee- och Beklädnads.-afgiften.
Detta förhållande med tillkomsten af Skån. ska Roteringens permanance torde rättvisa min öfvertygelse, att om Skånes jordägare kunna, i medvetandet att dela det öfriga landets alla bördor och i hoppet om lyckligare tider, finna en tröst och en ersättning för den ständiga Ro ■ teringen, hvars kostnad under snart förflutna 10 fredsår, minst kan uppskattas tilk två millioner:
Pett 5 Martil» R:dr Rigds ^räknadt efter joo R:dr R:gds sorn betalas för vacant Musi q ue- ninn ni er) då de Extra Roterade deremot betalt intet; skola de likväl aldrig glömma, att de erhållit permanenta Roterjngen i en ordning och på ett sätt, somt icke synas öfverensstämma med föreskriften i 57, 6o, 73, Ho och lia §§.
Regeringsformen, ehuru de säkert önskade alt få utesluta detta minne utur Historien om Skånes öden Vid sistledne Riksdag blef det af Riksens Höglofl, Ständer äfven utredt, att mångfaldiga fel ägt rum vid Hemmanens indelning till ständig Rotering, genom de Cornitterades afvikelser fran den nådiga instructionen, sorn legat till grund för deras åtgärd.
Ibland dessa fel får jag blott upprepa de väsepdtligaste, såsom att Skåne blifvit inröteradt, först till 2000 ordinarie Rotar, och sedan till igi man derutöfver, behållne i Extra Roteringen, hvilket varit; helt och hållet stridande emot Konungens Nådiga proposition, och att Conntterade bestämt Roteringsskyldighettn, icke blott efter jordens godhet oell afkastning, utan äfven i mon af den större eller mindre frihet, det ena Hemmanet emot det andra åtnjuter efter Privilegier och Författningar, hvaraf följt att Säterier, som i andra provinser äro befriade från ständig Roteringaskyldighet, samt FrälseHemman, fått i afseende på deras natur, en ökad Rotering mot lika göda fyrono och KronoskatteHemrnan, då ett motsatt förfarande, snarare öfyerensstiimt med rättvisa.
Den 5 Martti. 185 I följa af denna utredning funno Riksens Höglofl.
Ständer, att en jemkning af Roteringsbesväret påkallades både af rätt oell billighet, samt anhöllo således uti underdånig skrifvelse, att Kongl. Maj:t täcktes utfärda ny instruction för Roterings verkställande i Skånska Länen, samt derefter anbefalla ny Roterings undersökning, hvarvid de Rote ringsskyldige, sani förut icke varit tillstädes, ägde rätt afgifva det Utlåtande hvartill de funno sig befogade.
En sådan undersökning är likväl ännu icke verkstäld; och som den skedde Roteringen, o^. ajisedt alla dess anmärkte felaktigheter, emellertid förblifver i dess närvarande skick till de Roteskyldjges lidande; så får jag hos Högloli.
Ridderskapet och Adelil vördsamt anhålla, om en förnyad underdånig hemställning till Kongl. Maj:t rörande bebofvet af den Roteringsundersökning, som af Riksens Höglofl.
Ständer vid 1818 års Riksdag i underdånighet blifvit begärd.
Ender discussionerna i denna fråga sistledne Riksdag, blef det uppgifvet, att Kongl. Majit i nåder anslagit: 6 tunnor spannmål, för hvarje af de i Skåne öfverroterade z 11 stycken Rotar till de ordinarie Rotarnes understöd, räknadt från och med år 1816; men då, mig vetterligen ingen deraf rönt lindring i det Roteringsbesvär som från början vidlåder dess Egendom; så hemställer jag i ödmjukhet om icke Höglofl.
Ridderskapet och Adeln skulle täckas örn förhållandet härmed infordra nödiga upplysningar, samt der - Den 3 Martii, est nämnd? uppgift befunnes rigtrg, i underdånighet anhålla om understödsanslagets uppfyllande, äfven för den sedan år 181B förflutne tiden, hvarigenom medel till bestridande af kost-: naderne till den nödig, ansedde Roteringsundersokningen, torde kunna erhållas utan StatsVerhets betungande.
Detta Memorial torde till behörigt Utskott blifva remitteradt, N;o to. Herr Bjerta, Johan Gustaf : Ehuru lifligt jag känner och inser nödvän», digheten att; i närvarande ögorblick göra alla de besparingar, soni med Fosterlandets sjelfständighet äro förenlige, nödgas jag fästa Ridderskåpets och Adelns uppmärksamhet på den ställ-, ning hvari Befälet af Indelta Arméen befinner sig.
Deras löner hafva de sednare åren undergått en alldeles oberäknelig minskning, genom de fallna priserne på Landtmannavaror.
När härtill lägges att vid de flesta Regernenter, Be* tälet blifvit tijlökadt med en tredjedel, utan att Staten för deras aflönande anslagit mera än 8 contanta löner på 200 R:dr och hvarigenom, andra och tredje Major erne endast hafva Capitains-lÖner; Capitainerne, med undantag af treane, allena äga sådana löner, sorn vid Indelnings? ^'erkels inrättande anslogos till SubalternOffice - Pen 5 Martil, 187 rare; samt till 2i SubalternOfficerares. och irenne Adjutanters, afiönande således endast återstå 7 Fendrickslöner, oell de 8 cptitanta lönerne samt de öfrige, innehafva Underofficersindelningar; då simes, att detta Befäl i stället, att finna sina vilkor förbättrare under dettiden beredt åt andra en sådan förbättring i inkomster, tvärtom hafva så att säga samteligen ringare lön än den Konung Carl XI vid Indelningsverket tillämnade dem; en sak, så mycket känbarare, sorn förlängde Befälsmöten och Beväringsmanskapets exercerande föranleda ökade utgifter.
Man ina ej invända, att deras tjenstgöring hemma i landet kari ske utan synnerlig kostnad, Jag kr öfyertygad, att sedan de afdragit räntan, för sina accorder, underhållit sina uniformer och gjort sina möten, återstår för de liesta ganska obetydligt och för mången alldeles intet; och likväl mäste man tillägga i och för tjenste», ännu en vigtig utgift, söm är skjutpenningar, hvilka ofta inom d,e vidsträckta Indelta Compagnierne göra betydliga summor och icke kunna besparas vid förefallande Recruteringar, syOT ner m. 111.
Jag vågar således anhålla, att Ridderskapet och Adeln mätte tillåta, att, StatsUtskottet i fall det skulle finna medel, att bereda någon tillgång till en förbättring i Indelta Befälets löner, matte blifva amnodadt att göra härå afseende, samt att Riksens Ständer måtte hos Hans Maj:t Konungen underdånigst anhålla, att ea i8S Den 3 Martiin jemnare reglering med Indelta Befälets löner måtte verkställas, samt minimum fastställas för hvarje grad, N:o it.
Herr af Fornell, Carl’, Uti ingen epok af Sveriges framfarne öden, har allmänna uppmärksamheten varit så uteslutande riktad på landets naturliga förmåner och deras fördelaktiga begagnande, som under de sist förflutne 14 åren.
Stora och vigtiga hafva de framsteg varit, som, i följd deraf, vunnits uti landets båttre håld, samt uti beredandet af låttade inrikes communicationer.
Till stöd för de framsteg jag åberopat behöfver man blott i minnet återkalla fortgången afEnskiftesoch Storskiftes-delningarne, afvittringarne i Dalarne och Jämtland, öppnandet af Götha, Södertelje och Våddö Canaler, Hjelmare Slussverks ombyggnad, Strömrensningarne, nya vågars anläggning in. m. oell Sverige synes nära hafva uppnått det linge önskade inål, så väsendtligt för dess sjelfbestånd och oberoende, att, af egna skördar kunna föda sina egna invånare, En ökad inrikes rörelse blifver ett nödvändigt resultat af dessa nya förhållanden, och alla de medel, sorn lifva och befrämja densamma, bidraga, i sin man, till landets trefnad och välstånd.
Dan upptäckt, som gjordes 1807 i Norra America, att nyttja Ångtnachiner till Fartygs Den 3 Martti. framdrifvande, synes vara synnerligen egtiad, att i alla länder, som åro omgifna eller genomskurna af farbara vatten, högst fördelaktigt verka på den inre rörelsen, Afven hos oss haf va flere försök genom den skicklige Mechnnicus Herr O vens nitfuila bemödanden blifvit verkställde att nationalisera denna utomordentliga Uppfinning, och det synes, sorn Ångbåtsfarten, nied ett stigande interesse, vöre omfattad af publiken.
På den korta tiden, från 1807 till 1822, hafva N< rdA nerikanarne ökat antalet af sina Ångbåtar till 5oo, och uti England, der denna inrättning icke år mer ån 10 år gammal, finnas dock redan öfver 100.
Hos Svenskar ne, der järn, virke och arbetslöner finnas till bättre priser ån i något annat land, borde en nyttig och indrägtig industrigren kunna tillskapas, derigenom att vi tillverkade och till Utlänningen försålde Ångbåtar.
Emellertid borde vi dock förit sjelfve vara fullkomligt hemmaätadde i der.
s construction och tillbörligen afpassade machiie ij och det är ur detta skål, som det skulle vara en nationalvinst om aliade svårigheter, hvilka möta deras allmänna införande kunde håfvas.
Dessutom påkallar upp märksamheten de stora omkostnader deras underhåll fordrar, hvilka, i anseende till landets giesa befolkning, och brist på produeter af stör. re värde, äro svåra att betåcka.
Det vöre således i dessa samfåldta afseenden, sorn jag vördnadsfullt får hemställa: om icke de Bak- och Lotsa/gifter, som Ångfartyg nu betala , kunde, under någon viss tid, t. ex. 15 d 20 dr# förlopp, nedsättas till en tiondedel Den 5 Marlit, af hvad Kongl, Maj:ts Nådiga Förordning af den 20 Junti 1820 Jtadgar.
Denna vördnadsfull hemställan öfverensstämmer fullkomligt med rättvisa och billighet på den grund, att når ett handels-fartyg gör blott få resor och aldrig utan att äga full last, är ett ång-fartyg, enligt dess bestämmelse, dödsakadl, att beständigt vora i rörelse, åtnöja sig med små fragter, samt att afgå, om äfven ingen onda passagerare' infinner sig; så att ofta nog^ åtminstone i början innan förtroendet blir stadgadt, förlust i stället för vinst träffar fartygets ägare.
Ett handelsfartyg kan skötas med ringa besättning, och begagnar, till dess framkomst, vinden, som kostar intet, när deremot ett ångfartyg måste hafva en talrik besättning, samt eonsiitnerar oupphörligt betydliga qvantum ved För dess framkomst.
Hastighet utgör ett ångfartygs våsendtligaste egenskap, och det nödgas följaktligen, enligt dess natur, att göra ro resor nät ett handelsfartyg gör en, och betalar således effectivt jo gånger så höga lots- och båk-afgifter, söm ett handelsfartyg, ehuru att deras behållna vinst kan vara lika, Till upplysning i detta afseende, får jag bilägga Herr Ovens uppgift på de håga omkostnader ång-fartyget Stockholm under dess resor emellan Stockholm och Åbo fått vidkännas, Ut- och ingående genom Stockholms Skärgård har, når icke Lots varit begagnad, i hvarje resa kostet 4y R:dr 25 sk.
Banco, samt sned Lots G8 R;dr 29 sk. å Ryska sidan, utan De,n 5 Martil, Lots 53 R:dr i sk., samt mett Lots 61 R:dr 37 sk.
Om ett fartyg förrättade 28 paquet resor
Under sommaren, så uppgå afgifterne i förra fallet, eller utom Lots, till 2,255 R:dr 24 sk., samt i senare till 5,65g R:dr 22 sk.
Bancomynt.
Med den trafique, sorn nu åger rum emellan Stockholm och Åbo, år det icke möjligt att ett .Svenskt ång-fartyg kan betåckä sina omkostnader, utan lärer denna fraktförtjenst få upplåtas åt Finska sumparne.
Samma förhållande inträffar högst sannolikt med de ång-fartyg, som få sin beståmmel* se att bestrida paquetfarten emellan Stockholnl och Carlscrona, Götheborg och Malmö, Stock: holm och Gefle &c. och häraf synes, huru stundom svårigheten att få äldre olämplige blefne författningar upphåfne, qväfver en och annan ny industri-grens tillväxt och utveckling.
Engelska Parlamentet har tillsatt en Comité, som med synnerlig uppmärksamhet följt utvecklingen af ångbåts-farten, och denna Comité har, i dess femte års berättelse, tryckt i London förliden Augusti månad, fästat uppmärksamhet på afgifternes nedsättande för ångfartyg; och när det funnits nödvändigt uti det rika, med mångfaldigt starkare traflque försedde England, så måtte det blifva ånnti nödvändigare uti det, på både folk och producter, fattige Sverige.
Under det att Rikets Styrelse med varsam, Den 5 Mars. meri säker, hand så småningom lossar de band, som fjettra näringame, torde det icke vara o* tjerdigt, att med ett par ord nämna, huru sorn alla, så väl främmande som inländska fartyg under 6 fots djupgående, genom Kongl MajitS Nådiga Skrifvelse till Förvaltningen af Sjö— JLrenderne, under den jo December 1822, fått tillgodonjuta nedsatta afgifter uti Lots- och Båk-umgälder, så fort de segla utrikes; meri denna förmon har icke blifvit förunnad åt Svenska inrikes seglande fartyg af lika djupgående»
Som den utrikes activa handelns liflighet belt och hållet beror på den styrka och lätthet* hvarmed den inrikes seglationen bedrifves, och de flere dyrbara Canalverk Sverige redan åger eller snart får färdiga, bestämt åsyfta lättare inrikes communicationer, och i följd dera! en lifligare inrikes rörelse, så får jag vördsamt hemställa: att samma för möner, som Kongl. Mnj-.ts Nådiga Skrifvelse af den 10 December 1822, tillägger alla utrikes Seglande fartyg under 6 fots djupgående, äfven må uttträckas till de inrikes seglande.
Herr af Forsell, Carl:
Sveriges framfarne store Konungar hafva gjort mycket för Fäderneslandets kännedom i toen mycket återstår ännu för att på ett tillfredsställande sätt kunna svara mot tidens fordringar, Konung Carl IX, låt genom Buretut Landt - Peri 5 Martii, LandtmåteriContoirets förste Styresman samla ma. terialier lill en karta öfver Sverige, söm Utgafs i 6 blad 1628.
Konung Carl XI låt genom GnetLlDirecteUren Friherre Gripenhisdm öka och förbittra kännedomen om landet, som ifrån år genom flere utgifne kartor Öfverlemnats til!
Ali. mänhetens upplysning, Genom Directeuren Faggots och frand.