Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dådet blifvit sagdt, att det afslag, som detta förslag mött, åstadkommits genom två Stånds motstånd, så tager jag mig friheten gifva den uplysning, att enl. hvad förra riksdagens förhandlingar ådagalägga sä kunde man då icke för förslaget N:o 1 vinna några sympathier hos något Stånds ledamöter, knappast hos någon enskildt ledamot, och ändå mindre hos pluraliteten af något RiksStånd; och vid Utskms förra betänk, fanns icke eller någon enda reservation emot Utskms i denna del afgifua utlåt.
Det har vidare påståtts att indelningsverket skulle stå i strid med lagen om beväringspligten, emedan vid indelningsverkets inrät tande folket tillförsäkrats befrielse från personlig krigstjenst.
I denna upgift har talaren irrat sig.
Dä indelningsverket infördes, försäkrades hemmansegarne om frihet från utskrifning för det folk, som för hemmanens skötsel var erforderligt, men icke för ett större antal, och genom historien veta vi att efter indelningsverkets uprättande utskrifningar af manskap flere gånger egt rum.
Landtvärnet är ett bevis deruppå äfven närmare vår lid.
Den föreg:de talarens upgift innefattar således ett misstag.
Man har vidare sagt, att den genom inrättandet af indeldta arméen upkomne tunga skulle vara ökad, sedan de i gamla tider gällande lösdrifveri-författningar blifvit uphäfne.
Efter nämnde författningar dömdes lösdrifvare visserligen ej sällan till krigstjenst vid värfvade arméen, men med den indelta lärer väl sådant mera sällan kommit i fråga, ty vid denna sistnämnda berodde upgörelsen af kontrakt emellan rote- och rusthållaren ä den ena sidan samt soldaten eller ryttaren å den andra, och man kunde icke tvinga lösdrifvaren att ingå kontrakt.
Det var just detta olika förhållande, att den värfvade arméen i sina leder uptog lösdrifvares sora, efter hvad jag tror, gaf anledn. dertill, att R.
St. vid beväringspligtens införande gjorde förbehåll derom, att bevärings-ynglingarne icke skulle med den värfvade truppen införlifvas.
Hr Stiernsvärd är öfvertygad om, att vi med tiden skola komma till hvad han åsyftat i förslaget N:o 1.
Då man har en fast öfvertygelse om ändamålsenligheten af sitt förslag, så är det ej att undra på, att man hyser en sådan åsigt, men innan vi andra komma derhän, måste det likväl visa sig alt förslaget omfaltas med sympalhi af någon annan, än motionären.
Den 10 Juli. 459 I afseende pä förslaget N:o 2, skulle det måhända alltför mycket uplaga R. o.
Ad:s tid, ali punktvis genomgå alla till försvar för detsamma anförda skäl.
Jag har redan på ett annat rum hört de flesta af dessa skäl framställas af en annan talare, och då haft tillfälle bemöta de väsentligaste utaf dem, men mäste dock utbedja mig alt få inför Ståndet uprepa mina erinringar vid några af hufvudpunkterne.
Det har blifvit påstådt, alt den nedsättning af Kavalleriets och Artilleriets styrka, som genom förslaget skulle komma att ega rum, icke vore af någon vigt, enär man genom reserven fick ersättning derför; men Mine Hrr, huru beskaffad skulle denna reserv efter Förslaget N:o 2 vara?
Till Kavallerist skulle, enl. detsamma, tagas en heväringsyngling, som kanske aldrig sutit på en hästrygg, än mindre fåll någon undervisning i ridkonsten, och med denna ryttare skulle förenas en oinriden och till exercis odresserad häst.
Med dessa elemenler skulle Kavalleriets styrka förstärkas!
Jag öfverlemnar åt husets i afseende häruppå mera erfarna medlemmar, att bedöma lämpligheten af en sådan organisation.
Artilleriet skulle också erhålla förstärkning af reserven d. v. s. af beväringsmanskap, hvilket förutsätles hafva erhållit den öfning vid målskjutning med gevär, hvarom jag längre fram, kommer ali yttra mig.
Detta manskap skulle emedlertid icke hafva fått någon bekantskap med sättet att sköta en kanon, förrän de skulle rycka ut för att använda densamma emot rikets fiender, men äfven för den oerfarne i artilleri-vettenskapen vill det synas, som om det vore i senaste laget för truppen att börja, att först då taga kännedom om hvad till dess befattning hörer.
Artilleriet skulle äfven fä en reserv af hästar, som icke blifvit för ändamålet i någon mån dresserade.
Utskm hafva äfven anmärkt, att en nedsättning i manskapets aflöning skulle ske genom indragning af två runstycken dagligen på tobakskillingcn för hvarje man.
Denna anmärkning har blifvit medgifven men det har tillika blifvit sagdt, all förändringen skulle vara af mindre betydenhet och att olikheten upvägdes genom ett beqvämligare räkningssätt vid redovisningarnes upgörande.
På en sä liten post, som 1 sk. och 6 rst:n om dagen, är en minskning af 2 rst:n icke obetydlig.
Ut skin hafva beräknat ali den gör 7000 r:dr om året.
Denna indragning är för dem, som skulle komma alt vidkännas den minskade aflöningen, af icke ringa vigt.
Priset på rationerne för hästarnes fodring, hafva Utskm jemväl erinrat vara för lågt uptaget.
Det har icke heller å motsidan kunnat bestridas, att underhållskostnaden i verkligheten upgår till högre belopp än förslaget uplager, men raan har ändock velat försvara methodens riktighet.
Då det eljest velat framhållas en förtjenst hos det upgjorda förslaget, att detsamma skall uptaga den verkliga kostnaden, för försvarsverket, så vill del, till följd häraf, förefalla mig uppenbart, alt del mäste deremot vara en brist deruti, att det i nu ifrågavar. fall upfört kostnaden, lägre än den effektiva, skulle blifva, desto heldre som man icke kunnat upgifva något sätt att för det beräknade priset erhålla de erforderliga rationerna.
Till försvar för sättet att beräkna tiden för trevarens varaktig - 400 Den 10 Juli. het, har Frankrikes exempel blifvit åberopadt.
Jag är icke så bekant med förhållandena i nämnde land, att jag kan derom ytlra mig, men motionären har sjelf uti sitt nyss afgifna yttrande, förmält att han derom tagit närmare kännedom och han torde således kunna tillförlitligast uplysa, om det eger någon grund, alt, såsom jag hört upgifvas, gevärens tjenstgörings-är icke beräknas efter kalender-år, utan efter det antal skott, som med geväret skjutes, sä att då eli visst antal sädane blifvit ur geväret atlossade, anses det motsvara ett års tjenstgöring och att genom denna beräkningsmethod, tiden betydligt förkortas för den, som har gevärens underhåll på passevolance, hvilken är befälhafvaren för truppen.
Värfningspenningar ne har talaren förmenat skola ersättas genom förmånligare aflöningsvilkor.
Några sådane förmånligare aflöningsvilkor skulle likväl icke tillgodofalla den nya värfvade soldaten, utan skulle först ifrågakomma för den, som inginge förnyad kapitulation.
Att söka värfva soldat första gången genom att förespegla honom utsigt på förmånligare vilkor först efter ultjent kapitulationstid vid möjligen ifrågakommande förnyad kapitulation, torde icke i verkligheten utfalla förmånligt.
Till anskaffande af de tio gevär, som för hvarje socken inom riket skulle behöfvas för målskjutningarne, har något serskildt anslag icke ansetts behöfligt.
För detta ändamål skulle likväl älgå omkring 24,000 gevär, hvilket, efter en beräkning af några och 20 r:dr för hvarje gevär, skulle utgöra en summa af vid pass 500,000 r:dr b:co.
Det är således icke härvid fråga om,någon obetydlig post, som skulle utom beräkning fyllas antingen genom öfverskott, som jag ej vet hvarifrån de skulle komma, eller utaf besparingar, som man förmodar den nuvar. krigsförvaltningen skola lemna efter sig, och till denna utgiftspost kommer ytterligare behofvet af medel för ifrågavar. gevärs underhåll, hvartill ej eller någon kostnad blifvit beräknad.
Utsk. hade äfven anmärkt, alt i kalkylen ej blifvit uplaget kostnaden för det befäl, som skulle hafva tillsyn vid skjutöfningarne inom socknarne.
Häremot har man erinrat att befäl borde lagas af det som fanns i orten och att kostnaderna derföre skulle blifva obetydliga.
Emedlertid är förhållandet sådant, att inom en del orter, såsom i Bergslagsorter, der rotering ej finnes, något befäl icke på trakten kan erhållas och då, enl.
Hr Stiernsvärds förslag, officerarne icke framdeles skulle få sig några boställen till begagnande uplåtna, lärer ännu allmännare svårigheter i berörde hänseende kunna förutses, då, efter boställenas indragning, icke kan antagas alt officerare framgent blifva spridda kring orterna pä sätt som nu är fallet.
Då nu befälet skulle hvarje Söndag infinna sig vid de, från deras bostäder tilläfventyrs aflägsne belägna kyrkorne, för att derstädes leda målskjutningen, så skulle man nödgas ersätta dem resekostnaden samt för vistandet på denna ort.
I fråga om sättet för skjulöfningarnes verkställande har motionären sjelf modifierat sitt förslag och ansett att de borde en längre tid på engång fortgå, såsom Hr Falhem föreslagit, men i allt fall komme ersättningsbeloppen till befälet säkerligen att upgå till icke ringa belopp, och ändock skulle delta ytterligare ökas genom hvarjehanda i förslaget ej beräknade utgifter.
Den 16 Juli. 461 Det är nemi. gifvil, att upförande af sköltvallar, och anskaffande af förvaringsrum för gevär och ammunition, m. m. ej skulle aflöpa ulan koslnader, för hvilka några medel ej blifvit afsedde.
Förbindelsen alt sjelf bekosta den ammunition, som vid skjutöfningarne skulle af den beväringsplikten underkastade ynglingen förbrukas, skulle äfven på sätt Utsk:n anmärkt, medföra för en Svensk beväringsyngling hittills okända kostnader och som kanske understundom kunde öfverstiga den enskiltes förmåga att bekosta.
Nödvändigheten utaf att på de serskilda ställena vårda de för skjutöfningarne inlemnade gevären hvilka skola linnas vid kyrkorna lärer ej eller kunna bestridas enär det skulle medföra allt för stora svårigheter att indraga dem till några större förråder, åtminstone efter det först upgjorda förslaget, då gevären skulle hvarje Söndag vara att vid kvrkorne tillgå.
1 afseende på beräkningen af de efter förslaget tillgängliga medel, har motionären försökt bestrida riktigheten af de anmärkmr, som Utsk:n i första betänk, framställt rörande sättet, hvarpå de indelta löningsräntorna samt rusthålls- och augments-räntorna blifvit beräknade.
Det torde likväl vara obestridligt, alt om man vill göra en säker beräkning, så får man icke laga den ena summan från ett häll och den andra från ett annat, utan att de mäste vara slödda på samma evalvationsgrund.
Då nu lösningsränlorna äro uptagna efter riksstatens högre evalvationsgrund, men augmenls- och rusthållsräntorne, som skola derifrån afdragas, efter en lägre, så blir summan felaktig.
Det är denna anmärkn., som Ulsk:n framställt, och hafva Utsk:n dervid sökt visa huru förhållandet skulle blifva vid en konseqvent tillämpning af de tvä serskilda grunder, hvilka i motionärens framställning synts hafva blifvit sammanblandade.
Utsk:n hafva nemi. dels tagit Skatteförenklings-komitéens summor för sig och dels summor, som förekomma i StalsUtsk:s betänk, vid 1844— 1845 års rikdag, och visat huru beräkningen efter hvardera af dessa upskattningsgrunder skulle slä sig ut och huru den skillnad upkommer, hvilken Ulskms framställning visar.
I fråga om beräkningen af militioe-boslällenas afkastning, har det blifvit anmärkt, alt Utsk:ns yttrande i denna del skulle stå i strid emot, hvad Uisk:n längre fram i betänk, anföra i afseende på befälets löner.
Jag skulle likväl (ro, alt förden, som noggrannt genomgår Utskms betänk, i dessa tvenne delar, skall det visa sig att icke någon stridighet förefinnes.
Ulsk:n hafva ansett den upskattning, som i motionen blifvit gjorcf, föranledande lill för hög beräkning af lillgängarne; men då Utskm tagit i beräkning den fördel, befälet nu har, genom att bebo sina boställen, så hafva Utskm framställt fördelen af fria boningsrum och vedbrand.
Dessa förmåner äro af stort värde, då de effektivt lillgodonjutas, men öka icke vid utarrendering den påräkneliga afkastningen och hafva således vid beräkningen härutaf rätteligen blifvit lemnade å sido, någon stridighet emellan upgiflerne borde således icke förefinnas.
Uti åtskilliga punkter hafva de framställda anmätkmnes riktighet blifvit medgifna till ett belopp af något öfver 329,000 r:dr b:co, och är ä min sida icke något att i anledn. häraf tillägga. 462 Den 16 Juli.
För alt vederlägga Utsk:ns beräkning, att någon vinst icke skulle komma att upsla genom den förändring, att lill garnisonstjenstgöring i Stockholm inkommendera indeldta trupper, har kostnaderna för underhållet af Stockholms garnison blifvit sammanförd med kostnaden för exercis-sqvadronerna.
Jag tror detta icke vara riktigt, ty exercis-squadronerna bestrida ej någon garnisonstjenstgöring.
Man måste i min tanke hålla sig endast till den summa, som utgör kostnaden för garnisons-ljenstgöringen, på sätt Utsk:n äfven hafva gjort.
Utskm hafva dervid följt Hr Sliernsvärds egna siffer-upgifter och torde således icke i den delen af honom förtjena anmärkn:r.
De betänkligheter som ur moralisk synpunkt, anförts emot indelta truppens tjenstgöring i hufvudstaden, har man sökt vederlägga medelst anförande af förhållandet med båtsmännen.
Båtsmannens tjenstgöring har likväl hittills hufvudsakligen bestått uti att lemna på varfven erforderligt dagligt arbetsbiträde, och detta är något helt annat, än den vakt och exercis-tjenstgöring, som en i garnison varande trupp blir underkastad.
Man har vidare talat om dyrheten af vår Svenska armée och till bevis deruppå anfört exempel, pä hvilka jag icke kan underlåta att fästa Ståndets upmärksamhet.
Del har blifvit upgifvet, alt Förenade Staternas stående armée utgöra 10,000 och några hundra man, och alt den Svenska således skulle vara för talrik.
Den Amerikanska arméen kostar emedlertid något öfver 10,000,000 dollars d. v. s. ungefärligen 40,000,000 r:dr i Svenskt mynt.
Då nu den Svenska arméen med en styrka af 37,000 man kostar 6 å 7,000,000 r:dr om året, vågar jag då till Eder, Mine Hrr, öfverlemna att bedöma, huruvida man kan kalla den Svenska arméen dyr, och huruvida man biiliglvis kan säga att de hos oss erhållna resultaterna äro olyckliga.
Att vidare ingå i alla detaljer af det långa anförande som Hr Stiernsvärd afgifvit, skulle icke endast öfverstiga min förmåga, utan äfven vara att alltför mycket missbruka Ståndets tålamod.
Genom hvad jag nu anfört och hvad som redan i Utskms betänk, är fullständigare utveckladt, tror jag det nogsamt vara ådagalagdt att Ctsk:n icke utan noggrann pröfning, kommit till det resultat, hvaruti de stadnat, åtminstone har förhållandet varit sådant hvad mig enskildt angar.
Man har strängt tadlat alt Utsk:n icke beslutat en underd. skrifvelse till K.
M. med anhållan om upgörande af en plan till landtförsvarets ordnande.
I afseende på formenligheten af ett sådant beslut, beder jag att få erinra derom alt mostionären sjelf yrkat, att R.
St. malte, med ledning af hans ingifna förslag bestämma de serskilta anslagen för landtförsvarets behof, och att man skulle i en lighet med samma förslag reglera anslaget.
Det är denna framställning som varit underställd Utskms pröfning, och hvilken Utskm varit pliktige att pröfva och försvara; men jag tror, att Utskm hade gått utom sin befogenhet, om Utskm hade lyssnat till den af enskilta ledamöter i Utskm väckta frågan om en skrifvelse till K.
M. af helt annat innehåll, än motionären föreslagit.
Det var i öfverensstämmelse med motionärens framställning, som StatsUtsk. i sitt betänk, om anslagen för 4:de Hufvudtiteln hade reserverat R.
Stms prof - Den 16 Juli. 463 ningsrält, i händelse de funno motionärens förslag föranleda till förändringar i anslagssummorna.
Jag för min del liar icke ansett Utsk:n hafva egt något skäl att föreslå den ifrågasatta skrifvelsen och öfverlemnar nn till R. o.
Ad. att pröfva, huruvida Utsk:n dertill haft grundad anledn. eller icke.
Frih. Klinkowström, Rudolph Mauritz:
Då jag deltagit i de sammansatta Utsk:ns öfverläggnjngar, rörande denna fråga, 'och med min röst bidragit till det beslut, hvaruti Utsk:n slädnät, så har jag ansett mig skyldig, att upgifva skälen för mitt handlingssätt.
Här hafva, dels i Ulskms betänk., dels af Gr.
Mörner blifvit andragna så många anmärkmr emot de ifrågavar. förslagen, att jag finnér öfverflödigt, att uprepa dem, utan anhåller endast få förklara, att jag anser nyssnämnda anmärkmr talande emot dessa förslags antagande.
Jag skall bedja att i detta fall äfven fä instämma i Hr v.
Hohenhausens anförande, som innefattar så klara skäl emot förslagen, att jag med honom i allo instämmer.
N:o 1 har jag funnit följande grunddrag, som äro oskiljaktiga ifrån detta förslag.
Den indelta arméens fördelning och ersättning till en del med nalional-beväring skulle medföra en vinst af 730,000 r:dr och deröfver om jag mins rätt, utan att det derföre Statsverket skulle erhålla lindring i nuvar. utgifter; ty denna vinst skulle tillfalla rust- och rotehållarne, utan att de för denna årligen behållna ränta skulle vidkännas någon motsvarande ny förpliktelse.
Hvar Hr Stiernsvärd funnit anledn. till denna klingande välvilja för några jordegare på samtliga de skattdragaudes bekostnad kan jag ej förklara; men finner det högst obilligt.
Vidare förekomma utgifter, utöfver, hvad förslaget innehåller, hvilka dels drabba Staten direkt, dels enskilta och dels korparationer, såsom utlemnade kostnader för militär-etablisementer m. m. af fortskaffnings-, magasins- och sjukvårdslross, af underhållet häraf; för lågt uptagna utgifter och för högt uptagna inkomster, på sätt de förenade Utskms utredning närmare uplyser, och hvilka upgifter såsom ännu ovederlagda, må anses såsom fullt riktiga; slutligen drabbas de beväringspliktige af kostnader, dels direkta, dels indirekta, som i lägsta kalkyl upstiga lill högst betydliga summor, hvarjemte, i händelse den af Hr Stiernsvärd föreslagna landlstorm ej är ämnad att endast komma på papperet, betydliga utgifter drabba alla medborgare för vapen och ammunition.
Jag har kalkylerat hvad kostnaden kan blifva för alla till den nya organisationen behöfliga militär-byggnader, som äro angifna i förslaget N:o 1, och då derstädes tillräckliga bestämmelser icke hafva förefunnits, har jag gått tillväga med all möjlig hushållning, men likväl icke fått kostnaden lägre än hvad följande upgifter utvisa; nemi.:
Byggnadskostnad för kaserner, stallar, sjukhus m. m. i garnisons-orterne 5,604,500.
Inventariers upsättning för d:o 1,138,162.
S:a b:co r:dr 6,742,662. 464 Den 16 Juli.
Härtill har Hr Stiernsvärd ansett de under Krigs-collegii vård ställda kassor vara tillräckliga utgörande dessa enl. dess förslag 3,394,692. hvarigenom en brist upstår af 3,347,970.
Underhållet af ofvanstående materiel upgår lill 2 proc. af byggnadernas kapital-värde .... 112,090.
6 ,, af inventariernés d:o ....
68,289. eller årlig utgift ej uptagen 180,379.
Vidare har Hr Stiernsvärd icke omnämnt den kostnad, som genom landtstormens upsättande skulle ådragas, hvilken jag icke anser vara ringa, med afseende på fattigdomen inom landel.
Jag har fått denna kostnad efter min beräkning att utgöra för en gång:
För Staten: 124,000 gevär å 21 r:dr 2,604,000. ,, 124,000 bandoler med rem å 4: 24.
. . 558,000.
S:a 3,162,000.
För enskildte: antages 40,000 sjelfve bekosta sig gevär 840,000.
,, bandoler 180,000.
1,020,000. eller en sammanlagd upsältniugskostnad af ... . 4,182,000.
Att årligen bekosta:
För Staten: underhåll af gevär och bandoler ä 6 proc. af kapital-värdet 189,720.
För enskilda: underhäll af gevär och bandoler ä 6 proc. 61,200.
Dock är det oaktadt en betydlig del af landtstormen obeväpnad.
En ytterligare förlust skulle de beväringsskyldiga lida genom verkställigheten af Förslaget N:o 1, hvilket jag kalkylerat sålunda:
Förlust för beväringsynglingarne genom förloradt tillfälle till arbete: inom starasoldalernes klass på 6 år 1,066,564 eller årligen 177,760 r:dr. inom bevärings-soldaternes klass årligen .... 39,383 ,, eller sammanlagdt årligen 217,143 r:dr.
Emot den beräknade kostnaden skulle vigtiga skäl andragas.
N:o 2 ingå åtskilliga bestämmelser, som jag har skäl att emolsätta mig, emedan jag anser dem högst skadliga för samhället och för arméen af svåraste beskaffenhet om de blifva bifallne.
Dessa bestämmelser afse nemi. regementenas sönderslitande samt de indelta räntornas ingående till Staten och i stället lönernas utgående ifrån Statsverket.
Delta förslag, som Hr Stiernsvärd först har framställt i N:o 2, anser jag af serdeles vigt att eftersinna hvarthän del skulle leda.
Först skulle det i allmänhet leda derhän, att befälets löner, då de upfördes på Riksstat, blefve beroende af R.
Afven skulle måhända inträffa under krig, att då Statens alla kontanta inkomster blifvit tagna i anspråk för alt bestrida de s. k. krigstkosl naderna, Den 10 Juli. naderna, befälets icke allenast löner ulan äfven Iraktaments-kostnader, i brist pä penningar blifva inneslående.
Nu deremot kan della icke inträffa, då de indelta lönerna äro oberoende af Statsverket.
Det har visat sig under framfarna tider huru nyttig den oindelta löneinrättningen varit för arméen, när under Konung Carl XII:s tid arméen t. o. m. fick sig tillsänd penningar från deras hemmavarande hustrur, då krigskassan icke kunde bestrida de nödvändiga kostnaderna.
Vidare är förslaget skadligt derföre, att bevärings-exercisen skulle utbytas emot skyttegillena med deras skjulöfningar.
Olägenheterna af denna inrättning synes mig innebära tillräcklig anledn. att afstyrka bifall till Hr Stiernsvärds förslag och deremot instämma uti hvad de sammansatta Utsk:n härutinnan uti ett föregtde uti. yttrat; men äfven om jag icke hade dessa betänkligheter emot Hr Stiernsvärds förslag, sä skulle jag ändock vilja motsätta mig den remiss som Hr Stiernsvärd begärt, derföre att jag anser förslagen icke vara sä beskaffade, att de kunna ligga till grund för någon pröfning, äfven om man ingår på principen uti dem.
Det är hufvudsakligast i hvad alla sifferkalkyler angår, som jag anser förslaget vara otillförlitligt och villseledande.
Detta har tillförene blifvit med stor tydlighet bevisadt af en föregtde ledamot.
På grund af det nu i största korthet anförda, anhåller jag om bifall lill Otsk.-ns utlåt.
Det bar varit mig omöjligt, alt följa det vidlyftiga svar, som af Hr Stiernsvärd blifvit afgifvil å Utsk:ns betänk, med tillräcklig upmärksamhet för att deråt kunna egna en utförlig granskning, syunerligast som i delta svar förekommo en mängd sifferupgifter.
Visserligen har jag mot en eller annan af dessa trott mig hafva grundade skäl till anmärkmr; men hvarken K. o. Ad. eller Hr Stiernsvärd och ännu mindre jag sjelf kunde vara belåtna om i en sådan strid, som den förevar., illa motiverade eller ytliga motskäl skulle anföras, helst sådane af en helt annan ari blifvit af andra talare frambragta.
Jag vill likväl nu fästa mig vid en speciel upgift som synes mig af vigt, nemi. beräkningen öfver de indragna boställenas verkliga värden om deras afkastning skulle ingå ibland Statens intrader, hvilket af Hr Stiernsvärd blifvit föreslaget och uptaget såsom utgörande 50 proc:s högre belopp än nuvar. upskattning dem åsatt.
Jag tror denna värdering vara allt för hög och skall till stöd för en sådan opinion anföra ett par bevis, som jag hemtar af egen erfarenhet.
Jag har varit chef för Westerbottens Fälljägarekorps, der förhållandet var alt boställena alltid gingo med förlust för aflönings-fonden.
.lag har äfven varit Chef för Första Lifgrenadier-reg:tet, hvars boställen man anser vara ibland de lägst upskattade jemförelsevis med andra regitens.
Vid nämnde reg:te har man en erfarenhet, i detta afseende, som kan tjena till ledning för omdömet i det hela, nemi. deröfver huruvida de för löningsfonderna utarrenderade boställens verkliga afkastning betydligt öfverstiger den upskattade.
Anda lill 1845 eller 184(5 hade ett enda år för8 H. 30 460 Den 10 Juli. höjningen der upgålt till 33 proc. utöfver upskattningsvärdet, dåde flesta andra år öfverskotten stannat vid 10, 15 och 20 proc., hvadan de af Regemeuts-skrifvaren approximatift beräknades lill 15 proc.
Den siste värde talaren har gjort mig tillvitelser af en inkonseqvens derföre att jag skulle, enl. hvad som finnes intaget uti det, K. M:s nåd. propos. åtföljande Statsrådsprot., hafva yttrat, att jag ansett värt nuvar. landtförsvar i åtskilliga delar tarfva förbättringar oaktadt jag nu skulle vilja anse det vara förträffligt.