Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid sistlidet års slut ägde Umeå stad i4 fartyg, inberäknat de till utrikes sjöfart begagnade, utgörande tillhopa 8i4TYg lästers drägt.
Att handlande Borgerskapets rörelse förminskats genom den handel som drifves af åtskilliga å landet bosatte personer, är påtagligt.
Äfvenså har stadens invånare fått vidkännas högst menliga följder af de flera på hvarannan inträffade missväxt-åren, dels genom saknad afkastning från jordägorna, dels utaf oförmögenheten hos allmogen att betala sina skulder till de handlande för borgad spanmål och andra varor, så alt de mindre bemedlade af invånarne blifvit försatte i ett beklagansvärdt tillstånd.
Sistlidet år utgjorde handlande Borgerskapets antal 26, och Handtverkarnes 35, jemte tvenne färgeri-idkare, en kardmakare, en spegel-fabrikör, en bagare och fern fiskare.
Fiske utgör äfven ett, ehuru obetydligt näringsfång för staden.
Saluväxter odlas icke.
Tolag-, bro-, hamn-, våg- och mätare-penningar betaltes sistlidet år med 807 R:dr 32 sk. 2 r:st B:ko.
Efter Bell-Lancansterska metoden är en skola inrättad, hvarest fattiga barn njuta fri undervisning, Läraren lönas af staden.
Någon särskilt anstalt för helsovården inom staden finnes icke, utan besörjes den af Provincial-läkaren, som efter accord med enskilte uppbär årligt arfvode, samt af Stadskassan ersättning för de fattigas skötsel vid förefallande sjukdomar.
Fattigvården har varit så mycket mer tryckande, som flere borgare blifvit oförmögna att lemna påräknadt bidrag dertill.
Ålderstegna och bräckliga personer njuta underhåll å ett fattighus, så långt utrymmet medgifver.
De öfriga erhålla understöd i spanmål och penningar efter en hvars behof.
Dessutom hafva stadens invånare frivilligt åtagit sig, utan afräkning å hvad de lill fattigvården erlägga, alt föda, kläda och i kristendomen undervisa de barn som af föräldrar icke kunna vårdas, hvilka sistlidet år utgjorde 25 till antalet.
Af de soppgryn, som Kongl.
Maj:t i Nåder täckts förära till understöd åt Länets nödlidande invånare, hafva stadens fattiga jemväl erhållit och med underdånig tacksamhet emoltagit en afpassad andel.
Ett härstädes organiseradt sällskap, de Värnlösas Vänner benämdt, har ock i nion af tillgångarna, lemnat bidrag till fattiga barns underhåll i staden och kringliggande landsbygd.
En källare finnes i staden, men i öfrigt ingen tillåten krog.
Med sagde källar-rörelse är gästgifveriet förenadt, samt utbjudes på längre eller kortare tids arrende, utan alt medföra någon tunga. Westerbottens Lands-Cancelli i Umeå, d. 3o Nov. 1833. G. L. af SCHMIDT. MAGN. WILH. CYGNAEUS.
ti o af särskilte • • • - > . .fl. Lägenheter utan Mantal, som ej under are-, Soldate- och Båtsmanstorp 471 st. • * • slag, som ej under något hemmans ränta Frälsehemman .
Kronohemman ....
Krono-Nybyggen med frihetsår Krono-Skattehemman Militiae-Boställen . . Ecclesiastique Boställen Gymnasii- och Scholae-IIemman:
Krono Oskattlagde, bebyggde Torp, Utjordar, Urfjellar in något hemmans ränta äro inbegripne, deraf Rytt Krono-Torp med frihetsår ....
Backstugor .....
Skatllagde Fisken och Fiskelägenheter äro inbegripne:
Skatte Dito Krono .....
Tull-Mjölqvarnar med 10 par stenar Tull-Sågqv,arnar, Grofbladiga .
Dito Finbladiga .
Dito med rätt till Köpelimmer från Kronans Skogar Husbehofs-Mjölqvarnar, deraf ingen med särskilt i Jordeboken uppförd rä Husbehofs-Sågqvarnar, deraf 10 Skattlagda Stampar . . . . Stångjerns-Verk ......
Masugnar ....... Kalkugnar .......
Djurgårdar, nemligen Renbetesland i Lappmarken ..... Krono-Allmänningar, som tillhöra Kronan, omätte men af minst 12,000,000 tunnelands rymd Allmänningar upplålne till Höslogar och Mulbete emot afgift Grufve-Skogar af okänd rymd .
Diverse personer, som ej höra lill viss näring St. »58 o 5?
B Utsäde af:
St. o 1 3 9102087 2 3 0 4 564HI C. 1 3 °16 16Tl, 2± ränta St. 951 Medelafkastning sedan utsädet är afdragit.
T:r T:r 5 190 48 1,176 12 19| Summa 943 801?--- UV*2304 1,031 23 820 119 67 6 44 4 18 1,052 44 1 5- 2 11 381 12 208 16 4,799 1,467 T:r T:r 35 1 2,312 9 980 12 11,442 280 96 7 1541 10 5! 600 16
Ta 4 67 60 660 5 8 12 T :r t* O Cd T:r 15,641 3191 816 T:r ■17 1,280 625 4,901 49 i 6 81 7 350 2 i 7,312ll2 T:r 25 1,003 284 8,081 75 121| 21 98 T:r' 105 6,016 3,005 39,521 394 586 161 1,950 51 T:r 2 18 30 760 26 30 Ta 14 257 220 2,510 18 28 40 ra T:r 85 6,290 3,590 30,460 320 434 26 2,200 10 St. ! 12 1,590 548 4,027 28 67 4 30 9,6891 51,64411866| 3,087 43,415 6,306 Tabell lör Landet inom Westerbottens Län.
Underhållne Kreatur. 0 X S» r1 i?! 0 c! ' B oq O- 9 7T* V Tl po C/3 5’ Getter.
St. 2 48 10 40 9 10 567 6,730 2,130 13,440 420 763 80 2,030 545 3,170 127 450 647 14,564 3,953 22,080 2,451 1,159 7 120 31 100 33 21 287 26 69 4 330 35 67 —— 12 1,100 140 1,050 20 160 33 1 ' “““ 28 ■ , —_ —— ——. —— 1 — — —— J —— —•— 1 —.— — —.— — —1— —.— —.— —.— 1,336 24,938 6,883 40,245 3,127 2,57C
R:dr 9,840 563,434 195,163 2,458,404 24,176 42,512 1 10,675 1 Bevillning efter 1823 och. 1830 årens Förordningar. 1 1,200 233,238 3,316 3,910 15,155 Efter 2:dra Art. och 2 §§. 12 — 12,241 1,101 32 3, 4. 5 §§. 21, 29, 34 §§.
Ständige Räntor. ws a cl, £■ B v PC
R:dr 38 1,868 970 16,468 79 464 4 13 1,051 6 218 30 152 1,992 11 7 25,555 12,924 R;dr 30 1,047 10,274 9| 11,352 R:dr 1,158 10,160 11,318 t c- 3 töc-g C: S P P5 ' ST “ o • sj 2- crq sr 9 »-h 24| —| 3,579(321 — [ 1,403112 - R:dr| sk. r, K:dr sk. r. 4 9 11 115 10 8 1,042 10 3 10 44 3 30 5 7 24 39 24|32 — l,202l32[ 8 R:<lr .sk. r."
42 17 11 4,536 30 — 292 — 13,424 47 10 56 18 3 429 41 7 380 — 434 .44 8 114 11 3 1,100 6 8 25 1 36 — 1,167 9 10 462 6 4 20 3 6 307! 32 — ( R:dr sk. r. R:dr sk. 72 — — 78 1,650 — — 4,820 16 ——] — — 21 32 21,300 — — 19,299 26 ——I — — 192 l,049(33|l0| 42,855] 17|l0| 4,233] 3 23,022 24,483 10 6,< Westerbottens Lands-Contor i Umeå, den 30 November 1833. G. L. af SCHMIDT. P. LUNDMARK. -1 ■ * M rf ( ♦ - £( i . t: > . "I-.
Tabell lör Landet inom Westerbottens Län.
Medelafkastning sedan utsädet är afdragit.
U nderhållne Kreatur.
T:r 17 1,280 625 4,901 49 81 7 350 2 T:r T, O s I T:r 25 1,003 284 8,081 75 121? »i 98 ,312(12 T:v 105 6,016 3,(X)5 39,521 394 586 1,950 51 T:r 2 18 30 760 26 30 T:r 9,689 14 257 220 2,510 18 — 28 40 T:r 51,644’(8661 3,087 (—1 43,4151 6,306
T;r 85 6,290 3,590 30,460 320 434 26 2,200 10 o X St. 12 1,590 548 4,027 28 67 4 30 St. 2 567 80 647 7 21 & o cr o 97* St. 48 6,730 2,030 14,564 120 287 26 1,100 33 St. 10 2,130 545 3,953 31 69 4 140 1 st. 40 13,440 3,170 22,080 100 330 35 1,050 5’ 1,336 St. 9 420 127 2,451 33 67 20 *T3 «0 < Ci - St. 10 763 450 1,159 160 28 Rtdr 9,840 563,434 195,163 >,458,404 24,176 42,512 1,600 225 sk. 16 12 3 24,938| 6,883\ 40,245 3,127
M 10,675 15,000 256,560 1,950 1,200 233,238 3,316 3,910 15,155 Jt:dr 15 955 669 8,108 33 106 695 Efter a:dra Art. i och 2 §§. sk. r. 28 47 6 40 6 208 2,570 3,836,359 32 R:dr 20 36 4 329 218 891 12|—| 12,241 22 16 sk. 1,101 25 71 1,101 3, 4. 5 §§■ 2i, 29 > 34 §§•
R:dr 21 741 301 6,046 296 380 32 32 40 191 44 sk. 37 46 23 10 32 6, 7 § 3", 4° p: CTQ % J 5' 05 Cd R:dr sk. 630 10 14 4 9 721 6 30 152 16 36 38 40 18 16 5| 9,619( 4 R:dr 1 171 2,312 46 61 k. 12 7 40 32 16 2,593 7 <*> C B 11 R:dr 38 1,868 970 16,468 79 464 1,075 sk. 29 5 23 2 38 40 40 191 50 838 4 13 1,051 6 218 30 152 1,992 25,555 10 34 37 Ständige Räntor. n cu S £5 g - R:dr 1 1,811 8,657 31 364 434 lil 1,005 16 36 12 40 16 18 16 34 25 sk. 40 19 4 12 10 — 44 11 30 261 2 F O B 0 1 H R:dr 30 1,047 10,274 sk. 24 24 2 05 B- 3 £ Si § p • sr • a CL 05 ^ ?
a as:
Q R:dr 1,158 10,160 462 20 12,924133j öj 11,352 9| 7 sk. 24 11,318 R:dr 3 289 182 2,402 14 35 270 sk. 40 16 12 36 2 65 1 117 12 12 R;dr 2 115 110 949 110 29 — 196 24 24 sk. 36 12 12 87 24| —| 3,579j32| — j 1,403112 K: dr sk. 24132 C/3 83 •O o CL O 2 o
Q_ -i ps: ? --3Q 3 c/j c B B P « 1 1
R:dr 4,233 sk. 462 20 307 32 10 R:dr 72 1,650 21,300 sk. 1,049|33| 10| 42,855] 1?] lo] 4,233 Clerecie Statens Underhåll.
C/l 3 B C/J tr* R:dr 78 4,820 21 19,299 192 46 25 sk. 16 32 26 32 R:dr 20 530 5,154 45 300 23,022 sk. 16 R:dr 12 591 2,531 27 sk. 16 32 R:dr 110 5,941 21 26,985 264 300 46 25 sk. 32 32 26 32 R;dr 15 1,018 5,707 41 36 sk. 28 20 24,483 10 -| 6,049|l6| —| 3,162]—|—| 33,694|26|—| 6,837 R:dr 26 1,030 9,014 sk. 16 28 10,070 16 R:dr 30 1,820 8,820 92 150 sk. 16 25 CL < 2 cn K— O B > B’<S! B 5? o CC < 9 p C/3 Vi c I _ £7 - B.
5 R:dr 31 4,573 40 6,951 16 15 30 sk, 10,957 16 52 50 7d .
R:dr sk. r. 364 47 6 22,437 19 2, 1,324 7 3 128,731 40 — 549 8 3 1,395 33 7 1,531 32 — 434 44 8 4,424 13 9 164 45 7 2,060 43 11 29 16 15 24 — 2,268 22 7 ‘6 40 218 16 492 24 9 172 20 —- 2,375 18 5 169,038 37 5 Westerbottens Lands-Contor i Umeå, den 30 November 1833. G. L. AF SCHMIDT. P. LUNDMARK. KONGL. JKA.J.TS BEFALLNING SH AF VANDES UTI ^etutlanbg %än '
TILI-. KOIGL. MAJIT 1 UNDERDÅNIGHET AFGIFNE FEMÅRSBERÄTTELSE, för Åren 182T, 1828, 1829, 1830 och 1831. 7 schern nöttja, TRYCKT HOS P. A. NORSTEDT & SÖNER, 1 8 3 3. 5 I.
Länets Allmänna beskaffenhet.
Uti de underdåniga Berättelser, som af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande åren 1822 och 1828, blifvit afgifne och till trycket befordrade, är Länets vidd och indelning uppgifven, hvarföre jag, för att icke upprepa hvad i dessa oföränderliga omständigheter redan blifvit hos Eders Kongl. Maj:t anmäldt, i underdånighet åberopar, hvad samma Berättelser derom innehålla.
Vid de för år 1882 förrättade mantalsskrifningar antecknades folkmängden af mankönet till 20,654 och af qvinkönet 21,677, tillsammans 42,231 personer.
Ibland dessa äro omkring hälften mantalsskrifna.
Folkstocken har, sedan min sista underdåniga Femårs-Berättelse, ökat sig med 2,760 personer.
Folkets bildning har på den korta tiden af fem år icke kunnat undergå någon stor förändring, dock synes bränvinsförtäringen vara i märkligt aftagande.
Flere måttlighetsföreningar äro äfven i Länet ingångne.
Menigheten befinner sig för det närvarande till största delen i fattiga omständigheter, hvartill de inträffade svåra missväxterne och den öfverdrifna roteringen hufvudsakligast bidragit.
Derigenom att hela folkmassan blifvit försatt uti ett närmare samband med administrationen genom municipalstyrelser i hvarje socken, hvar grunden blifvit lagd till möjligheten för Jemtlands uppkomst och förkofran, och hvarje upplyst och välviljande mans krafter har derigenom uppkallats att medverka till allmänt väl.
Landsh. Femdrs-Berdttelse för Jemtlands-Ldn. 1
På detta sätt beredes en närmare kännedom om landet.
Beskrifningar äro upprättade öfver alla socknar: en kommnnication är öppnad emellan administrationen och municipalstyrelserna, som synes böra till ömsesidig upplysning och biträde äga rum: föremålen lör Länsstyrelsens verksamhet blifva tillika föremål för allmännare deltagande och fullkomnande, och under ett vänskapligt utbyte af meddelanden, upplysningar, råd och biträden, banar sig styrelsen på detta sätt väg till det förtroende för dess åsigter, hvarförutan den åsyftade nyttan af de mest ändamålsenliga förslag, sällan kan tillvägabringas.
Dessa 5o Municipalstyrelser utgöra med Kongl.
Hushållningssällskapet ett organiskt helt, och genom hvarje dess ordförande äro de i beständig brefvexling med förvaltnings utskottet.
Hvarje i ekonomiskt afseende lidande medborgare lemnäs härigenom tillfälle att framställa sitt tillstånd och sina behof, och det är denna noggranna kännedom af bristerna sorn synes böra föregå; ty utan en sådan kunskap kunde botemedlen hafva skadligare följder, än sjelfva de svårigheter man ville afhjelpa.
Nämde anstalter hafva äfven haft ett förmonligt inflytande på folkets lynne och sinnesstämning, då allmänheten derigenom småningom lärt sig inse, att stiftelser finnas, som oupphörligt arbeta för dess väl.
För min del anser jag dessa stiftelser såsom det verksammaste medel att väcka och underhålla en allmän medborgerlig anda.
De bidraga både till folkets och landets förädling, som på ett utmärkt sätt vunnits i alla de socknar i detta Län, der ordföranderne i municipal-styrelserna varit män med kraftfull vilja och ädla afsigter.
Dessa stiftelsers nytta är också temligen allmänt erkänd.
I fall , andra upplysta nationers exempel och längre erfarenhet icke vore tillräcklige att ådagalägga förmånerna af municipalstyrelser, synes gagnligheten af dem redan under deras fjortonåriga tillvarelse härstädes vara till fullo bevist.
Ingen styrelse kan omedelbart verka på alla särskilta mindre föremål i staten.
Personer måste dertill nyttjas.
I sådant afseende utgöra municipal-styrelserna föreningsband emellan administrationen och hvarje medlem af folket; de äro armar, genom hvilka Regeringen kan omfatta och uppehålla äfven de minsta mest aflägsna grenar af idogheten och näringarne i ett land, och som med det enskilta intresset sammansmälta det allmänna.
De blifva tillika för en vis och välgörande
Konung förnämsta organerna att undanrödja de svårigheter, som egennytta, sjelfsvåld eller otacksamhet lägga i dess väg, och lemna tillfällen att hjelpa hvarje lidande medborgare, som framställer de anspråk, hvilka kunna berättiga till understöd af allmänna medel.
Brefvet den 20 Februari 1742 förklarar nödvändigheten att i hvarje socken utse och välja ett visst antal förnuftige och bepröfvade landthushållare, som kunde råda och styrka de öfrige socknens invånare uti det som bäst och nyttigast pröfvas: och vid 1771 års Riksdag utfärdades åter ett Kongl.
Cirkulär-bref af den 9 December om Landtbruks-sällskapers inrättande uti socknarne, hvilket äfven uti Kongl.
Kammar-Kollegii relation af år 1776 högligen blifvit tillstyrkt.
Uti äldre författningar äro således flere föreskrifter lemnade för dessa inrättningar i hvarje socken, hvilkas förmånliga verkningar nu af erfarenheten blifvit bekräftade. 5 3.
J o r d-B r u k e t.
Denna orts hufvudnäring idkas, utan synnerliga förändringar, på det sätt som uti de underdåniga Femårs-Berättelserna åren 1822 och 1828 finnes uppgifvet.
Elias Pehrsson i Hammerdals socken har uppfunnit ett enkelt och icke kostsamt sått att bereda kärrjord till konstgödsel, så att 6 till 800 lass om 2 kubik alnar blott kosta 45 dagsverken, då bränsle till berökningen finnes på stället.
Han har undervisat flere elever, som jemte honom varit sysselsatte att sprida nämde kunskap inom alla socknar af Länet, och många socknars invånare hafva re - dan med beredvillighet emottagit Elias Pehrssons och hans medhjelpares undervisning.
Om denna uppfinning med kraft och omtanka begagnas, bör den göra epok uti Jemtländska Landthushåll ningen, emedan en mängd kärr och myror här finnas, och med tillräcklig tillgång pä gödningsämne, kan den driftige jordbrukaren snart upphinna stor ekonomisk förkofran.
Samma person, som gjort förenämde uppfinning, hav äfven erhållit en utmärkt belöning af Kongl.
Landtbruks
Academien för sin förtjenstfull ängsvattningsmetod, som på flere ställen redan mycket ökat ängarnes afkastning.
Odlingar af potatis har vunnit betydlig tillväxt, och utgör nu mera en väsendtlig del af allmogens födoämnen.
Linculturen har tilltagit, men Hampa odlas mera allmänt.
Åkerbruket och ängskötseln drifvas med berömlig flit, hvartill municipalstyrelserna mycket bidragit genom uppmuntringar, och derigenom, att de mest förtjente blifvit anmälde och erhållit belöningar samt nödige låriebiträden.
Boskapsskötseln har icke uppnått den höjd, den borde hafva hunnit.
Kor äga här medelmåttig godhet och storlek.
Hästarne utfordras bäst, hvarföre de vanligen äro goda och starka.
Fären äro i allmänhet mycket förbättrade genom de schäfferier, hvilka här blifvit, aniagde, men som likväl började något urarta, hvarföre ett stort stamschäfferi pä den så kallade Frösön nu kommer att anläggas.
Uti Länet finnas ig Socken-Magasin med en fond af nära 2000 tunnor, och 20,000 tunnor äro af Eders Kongl. Majit nädigst anslagne till Distrikts-Magasin, hvaraf 15,000 tunnor redan för flere år sedan blefvo använde till sitt ändamål, men 5,000 tunnor innestå ännu hos Kongl. Majit och kronan och erhållas småningom af de tiondedels af betalningar, som inflyta från Distrikts-Magasins intressenterna.
Med anledning af Eders Kongl. Majits nådiga skrifvelse af den 17 November i83a, hafva flere af munioipalstyrelsernas ordförande och äfven andra kunnige och erfärne personer inom Länet, enligt kal - leise med mig sammanträdt, för att granska och bedömma de nådigst meddelade handlingarne, angående inrättandet af Spanmåls-Magasiner, socken- eller distrikts-vis, och förklarade deputerade enhälligt, med lifligaste underdåniga tacksamhet för Eders Kongl.
Majit» landsfaderliga omsorger, att som Distrikts- och Socken-Magasinen redan här i Länet vore efter deras tanke, anlagde på det mest ändamålsenliga sätt, några andra tillägg än de som af mig hos Eders Kongl.
Majit i underdånighet blifvit föreslagne, icke vore för denna ort af behofvet påkallade.
Samma yttrande har äfven Länets Kongl. Hushållnings sällskap genom förvaltnings utskottet tillkännagifvet.
Alla ansågo af högsta vigt, att en särskilt organisation, på sätt jag i underdånighet föreslagit, för 3ooo tunnor af det hit hörande, men ännu hos Kongl. Majit och kronan innestående spanmålsbeloppet, komme i verkställighet, som har för ändamål att erhålla ett någorlunda stadgadt spanmålspris inom denna så olika med alla andra varande provins, åtminstone icke varierande öfver 5o procent, i stället för flere hundrade procent, som varit den vanliga skillnaden, då missväxt inträffat.
Det är en af hvarje landtman erkänd sanning, att den mindre bemedlade jordbrukaren försättes uti en ganska olycklig belägenhet så väl genom missväxter, och deraf hastigt uppjagade priser, som genom deras omedelbart derpå följande fall i goda år under allt skäligt värde, och då derföre emot nöd, omvexlande med vanvärde å spanmålen, begge i sina verkningar nästan lika förderfliga, fordras hjelp, så ansågo deputerade att mitt till Eders Kongl. Majit inlemnade underdåniga förslag, är för landtmannen och den fattigare klassen af detta lands invånare lika angeläget att få verkstäldt, som inrättande af Distrikts- och Socken-Magäsiner varit.
Detta Läns aflägsna läge från sjökusten gör transporten af spanmål så dyr, att den, särdeles då foderbrist inträffar, motsvarar en betydlig del af varans värde, hvarföre ett lager på stället, klokt disponeradt, och öfverlemnadt till den enskilta omtankans fria disposition under vissa förbehåll, lättligen kan förekomma både öfverdrifna priser och spanmålens vanvärde i denna ort, der så litet äfven i — fi - genia år säljes, och der den ifrågavarande fonden verkar i förening med Distrikts- och Socken-Magasins spanmålen.
Denna ortens betydliga skogar och bördiga jordmån, våra jernkoppar- och blyhaltiga berg, våra många sjöar, strömmar och kärr, erbjuda lönande ämnen för flit och industri, då allmänna omtankan hinner väckas att med mera kraft, än hitintills, omfatta alla dessa, icke blott för Jemtlands Län, utan för hela fäderneslandet, vigtiga föremål.
Dit hör att äfven vattendragen må blifva afvägda till befordrande af många smärre sjöars sänkning, stora fruktbara trakters upptorkning och §trömrensningar, för att kunna flotta landets skogsprodukter till hafvet.
En betydlig vinst skulle derigenom tillskyndas det allmänna.
Få företag torde finnas af större vigt och som säkrare med en ringa kostnad skulle utvidga den fruktbara jorden och flerdubbla dess produktion, än myrors uttappning och sjöars sänkning, då deras bottnar, såsom här i allmänhet, befinnas odlingsbara; och som erfarenheten visat, att i den mon kärr och myror blifvit utdikade, mildras äfven klimatet, så blefve en dylik åtgärd dubbelt välgörande.
Redan år 1799 börjades med anläggandet af Wifsta skeppsvarf, vid Indals-elfvens utlopp iij mil norr om Sundsvall samt 3| mil söder om Hernösand.
Jemtlands skogar, på begge sidor om berörde eif, men pä ett afstånd från hafvet af 12, i4 till 20 mil och deröfver, innehålla betydliga förråd af furuträd, tjenlige till skeppsvirke, som styckevis i elfven framflyta till hafsstranden under tillhjelp af lossning vid forssarne.
Detta skeppsvirke år, genom de härda safringarnes nära fogning till hvarandra, af en täthet, som motstår förruttnelsen.
I Norrlands magra barrskogsjord behöfva furuträden 180 till 200 år för att mogna och vinna derigenom en fasthet, som föga eftergifver den Amerikanska eller lösare ekens.
Det vore en stor välgärning för detta land, om strömrensningar här blefve med kraft på ett ändamålsenligt sätt fortsatte, särdeles i Indals-elfven och dess sidogrenar.
Betydliga summor erfordras för att framkalla de statsekonomiska fördelar som denna ort en gång kan lenina.
Det vore derföre en stor national vinst om utländska kapitaler kunde indragas.
Följden deraf blefvo sannolikt att utländska delägare slutade med att blifva Svenska medborgare.
Flera koloniseringar åro verkställde pä sätt min förra Femårsberättelse omförmäler i Lith, Hammardahl och Offerdahl af Dalkarlar från stora Kopparbergs
Län, som genom för stark hemmansklyfning der saknat nödig utkomst, men då deras små hemmansdelar blifvit försålde, erhållit ett litet kapital, som, i förening med deras arbetsförmåga och det nådigst anslagne understödet 8 tunnor korn och 83 R:dr 16 sk. b:ko i penningar till hvarje sådan nybyggare, någorlunda svarat emot behofvet intill dess deras hemman blifvit od» lade och bebygde.
De fleste af dessa nybyggare arbeta med en berömvärd drift och omtanka.
Under dessa sista fem åren hafva tillkommit 4° nybyggare, som bebo 9/5 gärde mantal.
Ehuru bergsrörelsen icke idkas på mer ån 2:ne ställen i Länet, är den likväl af stor vigt i de socknar, som omgifva bruken.
Då de arne bruk och andra jern- samt bly-anledningar, som i detta Län finnas, uti sist afgifne Femårs-Berättelsen blifvit uppgifne, lärer för mig blott återstå att i underdånighet omförmäla de förändringar, hvilka sedermera ägt rum, och som endast röra Gustafs- och Carlbergs kopparverk, hvilket för ett bolags räkning disponeras af öfverste kammarjunkaren Herr Grefve Claes Lewenhaupt, och under de sista åren betydligt vunnit i förkofran genom större reparationer, men framför allt genom en åndamälsenligare arbets-method och starkare drift, hvarigenom tillverkningen blifvit ökad från 118 till 246 skeppund gårkoppar.
Fabriker, bruk och andre näringar, som icke tillhöra bergsrörelsen:
Förhållandet finnes upptaget uti den sist afgifne Femårs-Berättelsen och har icke undergått några förändringar, med undantag af salpeter-tillverkningen, som är i årligt tilltagande.
426 plantlador finnas för närvarande i Länet, och en enda socken, Lith, har förlidet år tillverkat nära 3oo LU. salpeter. — 8 Binäringar.
Jagt och djurfång lemnar vanligtvis tillfälle till afsättning utom Länet, ehuru värdet alltid beror af tillfälliga omständigheter.
Fisket idkas för det mesta endast till husbehof, och är icke en sadan inkomst, som indrager penningar i landet från andra orter.
Linneväfnader och linodlingen hafva genom de uppmuntringar Eders Kongl. Maj:t i nåder lemnat, vunnit förkofran, ehuru någon längre tid erfordras innan stora framsteg kunna påräknas.
Emellertid hafva de qvinnor, som från de flesta socknar här i Länet varit försände till Ångermanland, för att vinna fullkomlig kännedom och handläggning af allt hvad som fordras för linspånad, väfnad, linplanteringen och linets upptagande, rötande samt torkande med mera, så vida vunnits, att dessa qvinnor erhållit fullkomlig undervisning och hafva meddelat den åt andra i hela landet, så att kunskapen blifvit temligen allmänt spridd, och i de socknar, der municipalstyrelserna äro verksamma, torde snart nog vara att förvänta betydliga fabrikationer i denna väg, som kan blifva en källa till mångas bergning.
Jemtlands vidsträckta, fruktbara och till största delen ouppodlade jord, ger till linodling mångfaldiga och vidsträckta lägenheter.
Antalet af uppgifna väfstolar utgör 4ooi stycken.
Handeln i landet idkas förnämligast med hästar, boskap, fågel, smör, ost, fläsk, talg och skinn samt något timmer och bjelkar, men handeln har de sednare åren aftagit, hvad ladugårds-produkter beträffar, i anseende till de svåra missväxterne både på säd och foder, hvarigenom kreaturens antal betydligen måst nedsättas. 5 4- Politisk Författning.
Kammarverk.
Inga hemman äro förfallne i ödesmål.
120 hemmansklyfningar hafva beviljats och 107 afsöndringar af jord.
Sedan _ 9 — Sedan erfarenheten nu hunnit bekräfta min öfvertygelse om skadligheten af hemmansklyfning och jords afsöndring i mycket små delar, fordrar min pligt att i underdånighet förklara, att det stadgade minimum är allt för litet för att gifva besutenhet, särdeles i denna provins.