Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Samtidigt med detta anslags beviljande, inträffade emedlertid den eldsvåda, som, efter hvad kändt vore, hemsökt nämnde stad och ödelagt en betydlig del af densamma.
Genom denna olycka hade stora svårigheter uppstått för stadens innevånare att uppfylla det med sagde anslags beviljande förenade vilkor om anskaffande af passande lokal för skolan.
Nya boningshus utgjorde väl för närvarande det mest trängande behofvet, och innevånarne måste häråt företrädesvis egna sina bemödanden, samt för detta ändamål använda alia tillgängliga medel, men vigten af den ifrigt önskade tekniska skolans öppnande hade dock under detta svåra betryck icke förgätits.
Un passande lokal för skolan funnes likväl icke att tillgå; och skulle en sådan uppföras af varaktigt byggnads-ämne, och på ett sätt, som fullt motsvarade ändamålet, komme den att kräfva större uppoffringar, än staden för närvarande förmådde ensam bära.
Stadens innevånare hade emedlertid, med afseende å de betydliga understöd, som vid denna riksdag redan blifvit staden beviljade, icke ansett tillbörligt att i berörde hänseende begära direkt anslag, 8 Slate- Utskottets Utlåtande.
N:o 264. men deremot trott att, genom en förändring i dispositionen af det redan erhållna anslaget, den hjelp, som beliöfdes, kunde beredas.
I sådant ändamål hafva nu motionärerne, på grund af Orebro stads innevånares dem lemnade uppdrag, framställt den anhållan, att första årets anslag för den tillernade skolan.
5000 r:dr, måtte få användas såsom bidrag till anskaffande af tjenlig lokal för densamma; hvarjemte motionärerne begärt, att, i likhet med hvad förut vid anslags beviljande för dylika skolor egt rum, det andra årets anslag finge disponeras till anskaffning af nödig materiel för skolan.
Genom bifall till Utskottets hemställan i momentet litt e. af 24 punk ten i utlåtandet n:o 71, angående regleringen af utgifterne under Riks-statens G:te hufvud-titel, hafva Rikets Ständer, till inrättande af en teknisk elementar-skola i Örebro, anvisat ett årligt anslag af 5000 r:dr, under vilkor, bland annat, att kostnaden för anskaffandet af en ändamålsenlig lokal af staden bestriddes; och då Rikets Ständer, genom detta anslags beviljande, redan erkänt vigten och nyttan af en dylik skolas inrättande i Örebro, samt stadens innevånare, i följd af de stora uppoffringar, de måste vidkännas för stadens återuppbyggande, utan tvifvel äro i behof af någon lättnad i förrberörde vid anslaget fästade vilkor, så framt skolan skall kunna, så fort som önskligt är, komma i verksamhet, har Utskottet trott sig böra tillstyrka den af motionärerne äskade lindring i nämnda vilkor, och får alltså hemställa, att, af anslaget för inrättande af en teknisk elementar-skola i Örebro, första årets belopp må få användas såsom bidrag till anskaffande af en tjenlig lokal för skolan.
Beträffande den af motionärerne nu äfven gjorda framställning om användande af det andra årets anslag för skolan till anskaffande af nödig materiel, finner Utskottet, vid det förhållande, att förut, då dylika anslag bevil jats, såsom vid nästlidne riksdag för Malmö stad, enahanda rättighet, som nu begärts, blifvit medgifven, billigheten fordra, att jemväl
Örebro stad kommer af en sådan förmån i åtnjutande; hvadan Utskottet tillstyrker, att, till anskaffning af erforderlige läro-apparater för ifrågavarande skola, det andra årets anslag för skolan får användas.
Stockholm den 29 Augusti 1854. i N:o 265.
Stati-Utikotlets Memorial, N:o 265. 9 N:o 265.
Auk. till Exp.-Utsk. d. 31 Aug. 1854, kl. 10 f. m.
Memorial, i anledning af erhållen åtcrremiss å Utlåtandet N:o 180.
' <U. A.) Från Borgare-ståndet har Stats-TJtskottets utlåtande n:o 180, i anledning af väckt motion om bildande af en Pensions-anstalt för Sveriges handelsflottas Skeppare, Styrmän oell Sjöfolk, blifvit återremitteradt; men då de öfrige 3:ne Riks-stånden, enligt Utskottet tillhandakonine protokolls-utdrag, bifallit samma utlåtande, kan. enligt 75 g.
Riksdagsordningen, äterremissen icke till någon åtgärd föranleda.
I sammanhang härmed bör dock Utskottet anmäla, att Bonde-ståndet beslutat, att från den i Utskottets utlåtande föreslagne underdåniga skrifvelse de der förekommande orden: »Skeppare och Styrmän» skola utgå; vid hvilket förhållande och då Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet utan sådan förändring godkänt Utskottets förslag, Utskottet trott sig böra inbjuda Bondeståndet, att jemväl i detta afseende med nämnde två Riks-stund sig förena.
Stockholm den 29 Augusti 1854. lith litt R $/..
Prat. 1853 $ 1854.
4 Sand, i Afd. 2 Band. 44 Hafi. i 10 Slatt~ Utukolleit Memorial, N:o 266.
' N:o 266.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 31 Aug. 1854, kl. 10 f. m.
Memorial, i anledning af ej'håilen återremiss å Utlåtandet N:o . 110. (U. A.) Till Stats-Utskottet kar från Bonde-standet blifvit återremitterad! utlåtandet n:o 170, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition om pension för framlidne landshöfdingen m. m.
C- U. Nermane enka; men då, enligt ankomne protokolls-utdrag, de öfrige 3:ne Riks-stånden bifallit nämnde utlåtande, liar Utskottet, jemlikt 75 §.
Riksdagsordningen, funnit återremissen icke kunna till någon åtgärd föranleda.
Stoekholip dea 29 Augusti 1854.
Stalt - UjskatéeU Utlåtande, N:o 267. n N:o 267.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 31 Äng. 1854, kl. 10 f. ra.
Utlåtande, t ättledning af väckta motioner, om pension åt aflidne pr of essoren vid Fria Konsternas Akademi, J. G.
Sandbergs enka. (U. A.) Ridderskapet oell Adeln samt Preste- oell Borgare-stånden hafva genom särskilda remisser till Stats-Utskottets handläggning öfverlemna! 3:nc, med stöd af 50 § R. O., inom bemälda Riksstånd väckta motioner, deruti hr von Hartmansdorff\ Aug., biskop Annerstedt, med hvilken flere af högVördige
Ståndets herrar ledamöter instämt, samt v. talmannen A. M.
Brinck, anhållit, att, som en af Sveriges förnämsta konstnärer, professoren vid akademien för de fria konsterna m. m.
Sandberg, hvilken genom sina talrika, högst förtjenstfull® arbeten, hvaribland förnämligast de i Upsala domkyrkas graf-chor utförda praktfulla fresco-målningarne, beredt sig ett utmärkt rum bland sednare tiders yppersta konstnärer, nyligen aflidit och efterlemnat en åldrig enka med 3:ne oförsörjda döttrar i högst torftiga omständigheter, Rikets Ständer, såsom en gärd af högaktning åt den hädangångne konstnärens minne, måtte åt bemälda enka, sorn vore sjuklig och för egen jemte barnens framtida bergning, saknade annan tillgång än det henne tilldelade understöd af 200 r:dr om året ur Allmänna Enke- och Pupill-kassan, anvisa å Allmänna Indragnings-staten en årlig pension, hvilken af en motionär föreslagits att utgå med 750 r:dr, eller det pensions-belopp, hvaraf, i följd af Rikets sednast församlade Ständers beslut, professoren Sandberg vid sitt frånfälle var i åtnjutande, men af öfrige motionärer ansetts lämpligen kunna bestämmas till 400 r:dr banko.
Då aflidne professoren Sandberg onekligen bör räknas bland de förtjenstfull män. som gagnat och hedrat fäderneslandet, och han under sin lefnad icke 12 Stats-Utskottets Memorial’ N:o 268 lyckats förvärfva medel, tillräcklige att mot nöd och bekymmer värna effcrlöfvande enka och barn, anser Utskottet sig böra hemställa, att professoren Sandbergs enka, Sophie Kökeritz, må uppföras å allmänna Indragnings-staten till åtnjutande af en årlig pension stor 400 r:dr banko, att utgå så länge hon lefver ogift och i behöfvande omständigheter sig befinner.
N.o 268.
Memorial, i anledning af erliållne återremisser å Utlåtandet N:o 201, angående Rikets Stunders år 1853 församlade Revisorers berättelse om Stats-verkets samt andra af allmänna medel beslående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under åren 1850 och 4851 m. m. : A.) Uörenämnda utlåtande har blifvit till Stats-Utskottet åt erremitterad! i följande delar, nemligen: l:o. I afseende å 16 §.
Denna §, deruti Utskottet hemställt, att af Eevisorerne gjord anmärkning derom, att medel, som anvisats för inrättande i S/a/s- Ufslinlfe/g Memorial, -V.o 2<W. 13 Carlskrona af en högre applikativ undervisnings-anstalt, för flottan, dels icke blifvit använde, och dels utgått lill främmande ändamål, icke måtte till någon åtgärd af Rikets Ständer föranleda, har blifvit återremitterad utaf Borgare-ståndet; men som Utskottets berörde hemställan blifvit af de tre öfrige Riks-stånden bifallen och frågan således, jemlikt 75 § Riksdags-ordningen, blifvit af Rikets Ständer afgjord. kan den erhållne återremissen icke till vidare åtgärd föranleda. 2:o. Sedan uti 35 §.
Utskottet, som i de föregående §§:na underställt Rikets Ständers vidare pröfning sådane uti ofvanberörde revisions-berättelse förekommande anmärkningar och andra ämnen, hvilka Utskottet ansett från dess »ida påkalla särskilda yttranden, anmält sig hafva funnit hvad Revisorerne i öfrigt anmärkt och erinrat, dels genom vederbörandes afgifne underdåniga utlåtanden nöjaktigt förklaradt, dels hafva medfört åsyftad rättelse och dels icke vara af beskaffenhet att från Utskottets sida påkalla något vidare yttrande, har berörde 35 § blifvit återremitterad af Bonde-ståndet, så vidt Utskottets anmälan alsåge innehållet af 3 § under Upsala Kongl.
Universitet af 1853 års revisionsberättelse.
Då emellertid de tre öfriga Riks-stånden lemnat ifrågavarande § utan anmärkning, finnér Utskottet sig icke, emot 75 § Riksdags-ordningen, kunna med frågan taga vidare befattning.
Stockholm den 29 Augusti 1854. 14 Stnts-UtskaJtets Utlåt midt, N:« 26$.
K:o 269.
Arik. till Exp.-Utsk. d. 81 Ang. 1854, kl. 10 f. «.
Utlåtande, i anledning; af Kongl. Maj-.ts Nådiga proposition, angående afsöndring af jord frän Ultuna kungsladugård och kro o noparken Asen, till utvidgning af Upsala Central-hospitals anträde. (I. A.) Sedan hos Kongl. Maj:t Kongl. Serafimcr-Ordens-Gillet jemte förmälan, hurusom, elter hvad erfarenheten ådagalagt, sysselsättning med trädgårds-skötsel och andia arbeten i fria luften i väsendtlig mån bidraga till vansinniga personers återställande till förnuft och helsa, tillika, enär de jordrymder af dels 7 tunne- 6 l kappeland från kronoparken Asen och dels 6 tunne- 28 i kappeland från Ultuna kungsladugårds egor, hvilka, med Rikets Ständers samtycke, blifvit, jemlikt Kongl. Brefvet den 5 September 1840, åt Upsala Central-hospital npplåtne, sedermera, efter det antalet af patienter derstädes betydligare ökats, icke lemnade tillräckligt utrymme för de vansinniges, sysselsättande på omförinälda sätt, helst berörde jordrvmder varit afsedde att användas jemväl för anläggande af en begrafnings-plats samt för inrättande framdeles, då Hospitalets tillgångar sådant medgåfvo, af en särskild kur-anstalt för vansinniga personer af den bildade klassen, i underdånighet anhållit, det Kongl. Maj:t täcktes till Rikets Ständer giira Nådig framställning derom, att den mark, som för berörde ändamål ytterligare erfordrades och hvilken, upptagen under n:ris 25 och 26 å on genom Kongl. Öeralimcr-Ordens-Gillcts försorg öfver hospitalets jord jemte Slale-Ulekoftrts
Ullal ande, A’:* 2G9.
15 angränsande egor npprättad karta, utgjorde al' kronoparken Åsen 1 tunneland 18,5 kappeland samt af Ultuna äng 3 tunneland 3 kappeland eller tillsammans 4' tunneland 21,5 kappeland, måtte för omförmälda ändamål till Hospitalet upplåtas, samt att, i händelse någon årlig afgift ansåges böra från Hospitalet till Stats-verket betalas, beloppet deraf kunde varda bestämdt i enlighet med de uti Kongl. Förordningen den 19 December 1827 stadgade grunder; så och efter det Styrelsen för Ultuna Landtbruks-institut, Ofverjägmästaren och Kongl. Majits Befallningshafvande i Upsala län, Chefen för Kongl. Skogsinstitutet samt Kongl, Kammar-kollegium blifvit i ämnet hörde, har Kongl. Maj:t uti ofvan högstberörde till Rikets Ständer den 11 innevarande Augusti aflåtna och af samtlige Riks-stånden till Stats-Utskottet remitterade Nådiga proposition (n:o 93), då den ifrågaställa jord-upplåtelsen uppgifvits vara behöflig för att åt de sinneasvaga bereda ökadt tillfälle till trädgårds-skötsel och andra arbeten i fria luften, samt vederbörande icke haft något att deremot erinra, helst, hvad beträffade den del af marken, som tillhörde kronoparken Asen, densamma icke ingått i parkens indelning till trakt-huggning, utan vore upptagen i reserv-skogen, behagat i Nåder föreslå, att Rikets Ständer måtte för deras del medgifva, att. ofvanberörda jord-rymd af tillhopa 4 tunneland 21 s kappeland från Åsens kronopark och Ultuna kungsladugårds egor finge utan afgäld åt Upsala Central-hospital upplåtas, under vilkor, att den å kronoparkens andel växande skog, genom skogs-betjeningens försorg, vid passande årstid fälldes och till skogsplanterings-kassans förmån behörigen redovisades.
Stats-Utskottet har tagit detta ärende i öfvervägande och får, på de af Kongl. Majit anförda skäl, till Kongl. Majits ifrågavarande
Nådiga^ proposition tillstyrka Rikets Ständers bifall.
•töckholm den 29 Augusti 1854. STOCKHOLM, f. <1.
Schultze.'* Boktryckeri. 1854 Stati-Ulskoltete Utlåtande, N:o 370.
1 No 2*0. i .
Ank. till Exp.-Utsk. den 31 Aug. 1831, kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Majlis
Nådiga skrifvelse (N:o 85) till Rikets Ständer, angående vackt fråga om fyranläggning å Gottska Sandön eller utläggande af ett fyrfartyg vid det i närheten deraf befintliga grundet Koppar stenarne. (U. A.) Sedan, uppå underdånig anhållan af Rikéts åren 1840 och 1841 församlade Sländer, undersökning blifvit, enligt nådig befallning, år 1844 företagen, för utrönande af behofvet utaf en fyrs anbringande å Gottska Sandön, och Förvaltningen af Sjöärendena med Lotsdirektören, på anförde skäl, yttrat sig anse denna fyranläggnirig obehöflig, men Rikets sednast församlade Ständer uti underdånig skrifvelse den 29 Mars 1851 anhållit om ny undersökning, för bedömandet af lämpligheten utaf en sådan anläggning å nämnde
Ö eller ock förläggandet af ett fyrfartyg vid det 2J sjömil nordvest derifrån belägna grundet Kopparstenarna, samt tillika begärt, att sedermera de åtgärder måtte vidtagas, hvilka kunde finnas tjenliga; så och efter det denna förnyade undersökning blifvit den 2 Mars 1851 i nåder anbefalld och Förvaltningen af Sjöärendena, med underdånig anmälan om utgången deraf, på uppgifna skäl afstyrkt utläggande af fyrfartyg vid nyssnämnda grund och i fråga om fyranläggningen vidhållit sin förut yttrade åsigt, med uppgift tillika att tillgång för byggnadskostnaderne ej kunde påräk nas af de behållna Lots- och Fyrings-medlen, hvilka i första rummet togos i anspråk för vidmakthållande af den mängd fyrar, känningsbåkar och öfriga sjömärken, som på sednare tider tillkommit och af den tilltagande sjöfarten årligen framkallades, hade Kongl. Majit under den 10 Maj nästl. år i Nåder förständigat Förvaltningen af Sjöärendena, att upprätta specifikt förslag i afseende så väl å tiden och sättet, som ä kostnaden för en fyrbyggnad å Gottska Sandön, samt afgifva yttrande om möjligheten af förvexling mellan en fyr derstädes och andra närmaste fyrar.
Af det i följd häraf upprättade förslag och afgifna underdåniga yttrande inhemtas hufvudsakligen, att byggnaden af ett fyrtorn pä sandåsen af berörda ö, upplordt af trä, på pälgrund, med lentillefyr af 3:dje ordningen, ä feu fix, 70 fot högt öfver åsen eller 140 fot öfver hafvet, samt från skeppsdäck synligt på ett afstånd af Bih. till II St.
Prot. 4S53 & ISS4. i Sami.
I Afd. 3 Band. 43 Haft. 2 Stats-Utskottets Utlåtande, A':o 270. 4 mil ifrån ön och en mil från Kopparstenarne, skulle, jemte nödiga boningshus, uthus och källare samt inventarier och utredningspersedlar, medföra en kostnad af 41,500 R:dr; att byggnaden möjligen kunde fullbordas år 1856, om oförutsedda hinder ej mötte; att, på angifna grunder, Förvaltningen hyste den åsigt, att, om en sliiiastående fyr inrättades å Sandön, uppmärksamma och försigliga sjöfarande icke löpte lara alt förvexla densamma med någon annan, men att, dä erforderlig påpasslighet ej sällan uraklläts, enda medlet att undanrödja ali anledning till föregifvande af en förvexlings möjlighet, voro 2:ne fyrars uppförande bredvid hvarandra med lentille-apparat af 3:dje ordningen och stillastående sken; samt alt kostnaden för uppbyggande af 2:ne fyrar m. m., hvartill tjenlige platser jemväl lunnes, komme att enligt approximativ beräkning uppgå lill 80,000 R:dr, och årliga underhållskostnaden att ökas med omkring 1200 II:dr eller från 1-160 R:dr till 2660 R:dr.
Då frågan om fyranläggning å Gottska Sandön vid 2:ne Riksdagar vunnit det afseende, att underdåniga framställningar derom egt rum, samt en fyrinrättning derstädes af den lysningskraft, att grundet Kopparstenarne folie inom fyrens lysningsvidd, utan tvifvel kunde lända till nytta för sjöfartens ytterligare betryggande i de deromkring belägna farvatten och särdeles för fartyg, kommande frän Finska viken, har Kongl. Maj:t uti en den 27 April innevarande år till Rikets Ständer i Nåder aflålen, från samtliga Riks-stånden lill Stats-Utskottet remitterad, skrifvelse, förklarat skäl icke saknas för en sådan anläggning, hvilken dock borde, för undvikande af ali förvexling med andra fyrar och för att kunna fullt motsvara ändamålet att tjena lill varning för grundet Kopparstenarne, bestå af 2:ne särskilda så beskaffade fyrtorn, sorn Förvaltningen af Sjöärendena alternativt föreslagit, och hvarför kostnaden blifvit förslagsvis beräknad till 80,000 R:dr; men enär tillgångar dertill för närvarande saknades och andra mera behöfl.iga fyranläggningar borde, då medel blefve att tillgå, framför denna komma i fråga, fann Kongl.
Majit annan åtgärd i förevarande afseende nu icke vara alt vidtaga, än alt, genom framställning af ofvanberörde förhållanden, meddela Rikets Ständer hvad i ämnet förelupit.
Hvad sålunda förekommit och den nådiga skrifvelsen, för närmare utveckling af ämnet, vidare innehåller, har Utskottet tagit i öfvervägande; och då behofvet af en fyranläggning vid Gottska Sandön funnits vara genom den verkställda utredningen ytterligare bekräfladt, anser Utskottet önskvärdt, att detta behof snarligen afhjelpes; men sorn upplyst blifvit, att Lots- och Fyrings-medlen härtill icke, åtminstone i den närmaste framtiden, lemna tillgång, samt de allmänna statsmedlen vid innevarande riksdag blifvit för mångfaldiga andra vigliga och angelägna ändamål hård t anlitade, vägar Utskottet nu icke föreslå beviljande af särskilda medel för ifrågavarande fyrbyggnader, utan [inner sig allenast böra hemställa, , det Rikets
Ständer mätte uti underdånig skrifvelse anhålla att, så snart nödiga tillgångar för uppförande af de ifrågaställa 2:ne fvrarne å Gottska Sandön kunna utaf Lots- och fyrings-medlen beredas, denna fyranläggning må bringas till verkställighet.
Reservation; af Riksdags-fullmäktigen Matts Pehrsson från Stockholms län: »Enär Stals-Ulskotlét funnit behofvet af en fyrbyggnad å Gottska Sandön alltmer bekräfladt, hade jag före - Siats-Utskottets Utlåtande, N:o 270. 3 ställt niiq, ali (let ock skulle föreslå de åtgärder, som, utan anvisande al särskildt statsanslag, skulle verksammast leda lili det åsyftade målet.
Då Lots- och Fyrings-med len sannolikt icke snarligen blifva för den ifrågaställde lyrbyggnaden tillräcklige, men Handels- och Sjöfarls-fonden deremot eger rikliga tillgångar, samt Rikets Ständer, enligt underdånig skrifvelse den 23 behr.
.1835 (Nio 29/) beslutat att ölvcrskottct al
Svenska bidraget tili denna fond må användas för handelns och sjöfartens utvidgande och befrämjande inom riket, och således äfven disponeras för fyr- och bak-inrältningarues upphjelpande, såvida ytterligare bidrag vore erforderligt, hadej efter min tanke, Utskottet bordt föreslå Rikets Ständer, . . „ alt uti underdånig skrifvelse, med åberopande af dessa omständigheter, anhålla alt, så snart nödiga tillgångar för uppförande al de ifrågaställde 2:ne fyrarne å Gottska Sandön kunna utaf Lots- och Fy rings- eller Handels- och Sjöfarts-fondens medel beredas, denna fyraniäggning må bringas till verkställighet.» STOCKHOLM, tryckt hos ISAAC MARCUS, 1854. Stals-Utskotlets Memorial, N:o 27i.
I ]W:o 221.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 4 Sept. 18S4, kl. H f. m.
Memorial, angående en missräkning i Slals-Ulskotlels i Ulla landel N:o t8 '1 afgifna yttrande i fråga om lönereglering Jör Hof-Ruttemes tjenstemän och vaklbeljente.
(U. A.) Stats-Utskottet får hos Riks-Stånden vördsamt anmäla, att uti dess i Utlåtandet N:o 181 afgifna yttrande, i fråga om lönereglering för Mof-Rätternes tjenstemän och vaktbetjepfe, en missräkning egt ruin i så. målto, att Utskottet,! sorn deruti, bland annat, tillstyrkt beviljande intill nästa Riksdag af det utaf Kongl.
Majit för regleringens verkstäl, lande äskade anslag, uppgifvit beloppet deraf, upptaget i Kongl. Majlis Nådiga Proposition till 9,327 Ridr 40 sk., böra, efter afdrag af 10 Ridr, hvarmed Götha Hof-Rätts nuvarande anslagssumma blifvit i Kongl.
Nådiga förslag för högt beräknad t, utgöra 9,317 Ridr 40 sk., i stället att det äskade anslaget rätteligen bordt utföras med 9,337 Ridr 40 sk., emedan, vid det förhållande att anslagstillgången för nyssnämnde flof-Rätt blifvit för högt upptagen med 10 Ridr, det af Kongl. Majit för löneregleringen nödiga ansedda tillskott följaktligen icke bordt med samma belopp minskas, ulan, dermed i stället ökas, då den rätta summan blifver 9,337 Ridr 40 sk.
Som emedlertid Rikets Ständer bifallit Utskottets berörde yttrande, men nödigt är, att den skedda missräkningen rättas, till undvikande af den brist i anslagsbehofvet, som till belopp af 20 Ridr annars uppstår, får alltså Utskottet hemställa, att Rikets
Ständer måtte medgifva den rättelse i deras omförinälda beslut, att den beviljade anslags-summan 9,317 Ridr 40 sk. i stället bestämmes lill 9,337 Ridr 40 sk. , Slockholm den 4 September i854. liih. lill H. Stä Prat. 1853 & 1854. 4 Sami. -I Afd.
2 Hand. 40 Hafi.
STOCKHOLM, tryckt hos ISAAC MARCUS, 1854. Slals-Ulskollelit Betänkande, M 272. 1 M 272.
Ant. lill Exp.-Utsk. d. 7 Sept. 1854, kl. 11 f. m.
Betänkande, angående medels upplåning genom utgifvande af fonderade Slats-obligationer.
Härom hafva under innevarande
Riksdag flera förslag blifvit väckta och framställningar gjorda, öfver hvilka det, till följd af Riks-Ståndens remisser, åligger StatsUlskottet att sig yttra.
Ämnets vigt och beskaffenheten af de frågor, som vid dess behandling måste tagas i betraktande, hafva föranledt Utskottet att deröfver afgifva särskildt Utlåtande, med förbigående af hvad rörande do upplånade medlens användande np. m. blifvit föreslaget och hemstäldt, hvarom Utskottet ansett sig böra i andra, nu jemväl afgifna Utlåtanden meddela sina infordrade yttranden.
Uti den af Kongl. Majit, vid Riksdagens början, till Rikets Ständer aflålna Nådiga proposition, angående
Statens medverkan för jernvägars anläggande, har Kongl. Majit, som föreslagit Rikets Ständer alt godkänna och anlaga den grundsats, alt jernvägs-stamlinier inom
Sverige hädanefter böra anläggas och utföras genom Statens omedelbara försorg och på dess bekostnad, i fråga om beredandet af de för sådant ändamål erforderliga tillgångar, uttalat den åsigt, att de medel, sorn härtill behöfde användas, skulle, utan betungande skatter, kunna hufvudsakligen tillväga— bringas genom bildandet af ett inhemskt fondsystem, hvilket, då »cirkulerande stats— papper» derigenom komme alt inom ett måttligt belopp införas, kunde på ett välgörande sätt ställas i förbindelse med de af Rikets kreditväsende och myntförhållanden påkallade åtgärder.
Majit har således framställt det förslag: att för omförmälda stamliniers utförande, såvidt icke »direkta statstillgångar», kunde dertill af Rikets Ständer anvisas, medel må, i , den mån det erfordras, efter Rikets Ständers pröfning och bemyndigande, beredas af Fullmäktige i Riksgälds-Kontoret medelst upplåning emot obligationer, löpande med viss måttlig ränta samt underkastade amortering i en bestämd proportion årligen eller i mån af tillgångarne för åter inlösning; dock borde sådan upplåning ej ega rum eller derpå beroende byggnad af slambanor företagas, utan såvida och allt #fter som stats-inkomsterna kunde beräknas lemna det öfverskott, som för betäckande af ränta och amortissement å byggnadskapitalet tills vidare skulle årligen erfordras.
Derjemte har Kongl. Majit, under förutsättning af Rikets Ständers bifall till den ifrågaställa högre beskattnin Bih. lill R.