Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag får hemställa, huruvida icke Hr Cederschiöld ville afstå från sitt yrkande om återremiss, enär han dermed åsyftar, att saken må närmare utredas, och detta ändamål blefve vunnet medelst frågans öfverlemnande till laga domstol.
Då här icke är fråga om det resultat, som en undersökning, vare sig inför domstol eller kompromiss, skulle hafva med sig, utan helt andra omständigheter, i hvilka jag ej har tillfälle nu ingå, hafva föranledt Hr Cederschiölds begäran om återremiss af betänk., förmår jag icke finna annat, än att hans anhållan kan på sitt sätt sågas innefatta alla de öfrige åsigter och yrkanden, som blifvit framställde, hvarföre jag, utan att frånträda min redan anförda mening att betänk, bör varda godkändt, endast med honom instämmer uti förslaget att återremiss må blifva contrapropos. vid den förestående voteringen.
Då ingen instämt med mig i det förslag jag gjort att afskrifva den förlorade contanta summan, så afstår jag från mitt yrkande, samt förenar mig med dem, som begärt återremiss.
För alt icke uppehålla tiden och då jag hör att flere talare äro böjda för återremiss, vill jag f. n. förena mig med dem, som yrka en sådan.
Sedan härefter jemväl
Hr Weidenhjelm, Frih. von Stedingk och Hr Rääf förklarat det de instämde i den anhållan, att återremiss måtte antagas till contrapropos. yttrade Hr Bråkenhjelm:
Jag tager mig friheten hemställa, huru - Den 22 Mars. 155 vida icke den ende ledamot, som är qvar af dem, som icke vilja att återremiss skall blifva contrapropos. och hvilken sjelf är ledamot af Ridd.Utsk. skulle vilja instämma deri, att återremiss blefve contrapropos.
Ad. återremiss lill contrapropos. vid den begärda voteringen.
Jag får vördsamt hemställa till den värde talaren, som begärt votering, om han icke ville derifrån afstå, samt instämma med dem af R. o. Ad. som begärt återremiss.
I anledn. häraf erinrade II.
Ex. Hr Frih. o. Landtm, alt sedan, enl. hans förklarande, den framstälda proposm till bifall å Utsk:s mern., blifvit besvarad med öfvervägande ja, återremiss ej kunde ega rum utan votering, hvarefter följande voler:s propos. uplästes och godkändes.
Den, som bifaller Ridd.Ulsk:s mern. n:o 8, i anledn. af Ridd.-
Direklms anmälan i afseende å behandlingen af frågan om ersättning för de utur Ridd.Kont. bortslulne medel, voterar
Ja; den det ej vill, voterar Nej; vinner nej, anser R. o. Ad. de emot förenämnde mern. gjorde anmärkmr föranleda till detsammas återremitterande.
Vid voteringens slut befunnos rösterne hafva utfallil, som följer Ja — 28.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utsk:n inkomne utlåtm, nemi. från Lag-Utskottet: N:o 14, i anledn. af väckt motion om förhöjd kartering af boupteckningar i adliga sterbhus; Allm.
N:o 59, i anledn. af väckt motion om nedsättande af en komité för utredande af förhållandet med städernes privilegier och förmåner; N:o 60, i anledn. af väckt motion, att R.
St. mätte hålla egna tidnings-referenter och låta utgifva en riksdags-tidning; N:o 61, i anledn. af väckta förslag om inskränkning i den genom K. Förordn. d. 22 Dec. 1846 beviljade frihet att å lan det idka handel m. m.; samt 156 Den 26 Mars.
N:o 62, i anleda, af väckta förslag om utsträckning af den i K.
HandelsOrdn. d. 22 Dec. 1846 beviljade rätt till handels idkande å landet.
' In fidem protocolli, Albert Munck.
Onsdagen den 26 Mars 1851.
Justerades 5 prot.utdr. för d. 22 dennes.
Uplästes till justering samt godkändes Exp.(Jtsk:s under n:o 41 afgifna förslag till R.
St:s förordnande för utsedde ledamöter i komitén för Tryckfrihetens vård.
Äfvenledes uplästes till justering samt godkändes nedannämnde från Exp.Utsk. inkomne förslag till R.
St:s underd. skrifvelser lill K.
N:o 42, ang:de förtydligande af föreskriften i K. CirculärRrefvet d. 20 April 1850, om befrielse i visst fall från mantalspenningars utgörande; N:o 43, i anledn. af verkstäld granskning af de under Commerce-collegii förvaltning stälda fonder; N:o 44, ang:de undersökning i fråga om fyrbåks anläggande på Gottska Sandön; och N:o 45, ang:de uprättande af nytt sammandrag af de författningar m. m., som böra från Predikstolen upläsas.
Hrr Elektorers lista vid val af tvenne ledamöter i BankoUtsk. alt inträda under den ordinarie ledamöterne N:o 2082 A. Hr Mannerskantz, Carl Axel, för 3:ne veckor, och N:o 1196.
Frih. Fleetwood, Carl Gustaf, för 14 da - Den 26 Mars. 157 gar, från d. 24 dennes beviljade ledighet; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde:
N:o 1662 Hr Nordenfeldt, Johan Åke i st. f. Hr Mannerskantz. „ 2114 Hr Nordensvan, Otto i st. f. Frih. Fleetwood.
Företog R. o. Ad. val af Fulltn. i R.
Bank, och befunnos, vid valförrättningens slut, dertill hafva blifvit utsedde: Gr. Gyldenstolpe, Anlon Gabriel, Kapten, R. S. 0. med 157 röster.
Hr von Hartmansdorff, August, President, K. N. 0. m.
St. K „ 150 „ Hr Skogman, Cail David, President, K. N. 0. m. St. K ,, 156 „ Derefter företogs val af Fullm. i R.
Riksgälds-kontor, och befunnos, vid valförrättningens slut, dertill hafva blifvit utsedde: Gr. Lagerbjelke, Guslaf med 117 röster.
Hr Printzensköld, Carl, Protocolls-Sekreterare . „ 100 „ Hr Bråkenhjelm, Pehr Reinhold, Professor, R. N. 0. ,, 110 „ Efter sedermera anstäldt val af Suppleanter till Fullm. i R.
Bank, befunnos dertill utsedde:
Hr Nordensvan, Otto, Kapten med 71 röster.
Frih. af Ugglas, Curt Gustaf, vice Häradshöfding . „ 71 ,, Frih.
Stjernstedt, Jacob Theodor, Kapten, R. S. 0. „ 70 ,, efter anstäld lottning emellan Hr Nordensvan och Frih. af Ugglas om den ordning, i hvilken de såsom Suppleanter borde inträda.
Vidare företogs val af Suppleanter till Fullm. i R.
Riksg:s-kontor; och befunnos, efter valförrättningens slut, dertill hafva blifvit utsedde:
Hr Lagerhjelm, Pehr, Assessor, R. N. 0. . . . med 54 röster.
Hr Reenstjerna, Abraham Alexander, Kammarherre „ 52 „ Gr. Wirse'n, Axel Emil, Major „ 52 ,, efter anstäld lottning till bestämmande af den ordning, i hvilken de tvenne sistnämnda Suppleanlerne borde inträda.
Slutligen företog R. o. Ad. val af Direktörer och Suppleanter vid Låne-kontoren i Götheborg och Malmö; och befunnos, efter valförrättningens slut, hafva blifvit utsedde lill: 158 Den 26 Mars.
Direktör vid Lune-kontoret i Götheborg: Hr Virgin, Claes Samuel, Öfverste, R. K. Carl XIII 0. och S. 0 med 65 röster.
Hr af Petersens, Johan August, Kapten, R.
S. 0. „ 65 „ Direktör vid Lune-kontoret i Malmö:
Hr af Klinteberg, Carl, Kammarherre, 57 „
Suppleant derstädes: Hr Prytz, Lars Adolf, Öfverste, R. S. 0. . . . ,, 63 „ Föredrogs Hr Tham s, Casper Wolrath, d. 22 dennes väckta och på bordet lagda motion om beviljande af en gratifikation åt Akademie Adjunkten Ramström.
Uti den nu ifrågavarande motionen har Hr Tham upgifvit, att sedan under motionstiden blifvit inlemnadt ett mern., innehållande ett förord för Akademie Adjunkten Ramström, att till nästa riksdag erhålla ett årligt anslag för vidmakthållandet af hans här i Stockholm varande Läro-inrättning, Adjunkten Ramström, i följd af den förändrade organisationen af de allmänna läroverken, icke ansåge sig kunna erhålla ett så tillräckligt anslag, att han kunde bestrida alla utgifter för ett större läroverk, utan funne sig föranlåten att nphöra med sin läro-anslalt.
Af detta förhållande har Hr Tham velat hämta anledn. lill sitt nu väckta förslag, alt R.
St. behagade bevilja Adjunkten Ramström för en gång en gratifikation af 3,000 r:dr b:co.
Denna motion, som blifvit anmäld efter den tid, hvarinom, enl.
Riksd.Ordn:s föreskrift, nya ämnen må af riksdagsmän väckas, finner jag f. m. d. ingalunda vara omedelbart föranledd af något redan fattadt beslut, eller redan uptaget ärende, eller någon under riksdagen inträffad händelse; och enär densamma följaktligen icke kan hänföras till något af de fall, som omförmälas uti 56 § Riksd.Ordn., får, mpd åberopande af 55 § uti samma författning, jag den äran förklara, det jag anser mig förhindrad, att till R. o. Ad. framställa propos. om remiss till vederbörligt Ulsk. af Hr Thams nu ifrågavar. motion.
PresteSt:s d. 22 dennes på bordet lagda inbjudning till MedStånden att instämma uti PresteSt:s samma dag fattade beslut, att anmoda StatsUtsk. att, i den mån dess utlåt:n, ang:de utgifterne under Riksstatens hufvudliliar, hinna blifva från trycket färdiga, desamma till RiksSl:ns kännedom meddela.
Den 26 Ma rs. 159 Hr af Harmens, Henr.
Vid riksdagens början inkom till StatsUlsk. ifrån PresteSt. en motion af det innehåll, att man skulle besluta, att Slatsregleringen i sin helhet skulle inlemnas till R.
St., och icke, såsom tillförene skett, hvarje titel, i den mån den hunnit tryckas, tili Riks-St. aflemnas.
Denna motion kom att under en längre tid hvila, emedan man ansåg obehöfligt att remittera den lill afd:u, och alt den utan sådan remiss kunde företagas i plenum.
Den företogs första gången för längre tid tillbaka och blef då ytterligare hvilande, men förekom till afgörande för circa 14 dagar sedan.
Då beslöt SlatsUtsk:s majoritet att de titlar, som voro färdiga, väl skulle afsändas till tryckning, men icke aflemnas lill R.
St. förr än alla lillarne blifvit färdiga.
För min del trodde jag, att detta beslut skulle dels icke fullkomligt ligga inom StatsUtsk:s kompetens, dels att, om det beslut fattades, som motionären föreslagit, detsamma skulle föranleda betydlig tidsutdrägt och förlängning af riksdagen; men majoriteten beslöt att det skulle förhållas såsom jag nyss sagt, nemi. att de fem färdiga titlarne väl skulle afsändas till Exp.Utsk. för att tryckas, men icke öfverlemnas till R.
Efter hvad jag erfarit, lära dessa titlar äfven vara tryckta, men qvarhållas i Exp.Utsk.
I alla fall förmodar jag att någon af Exp.Utskis ledamöter är närvarande, och kan uplysa om förhållandet.
Jag tror att det vore nyttigt, om R. o. Ad. i detta fall instämde med PresteSt. och får anhålla om propos. derpå.
Såsom ledamot i Exp.Utsk. är jag i tillfälle vitsorda, att tryckningen af de till Exp.Utsk. ankomna titlarne så långt fortgått, att derest beslut om deras företagande till behandling varder faltadt, så skulle R.
St. genast kunna få fem redan färdigtryckta titlar till sig insända.
För min del har jag aldrig insett nyttan af StatsUtsk:s beslut om innehållande af dessa titlar, lill dess de öfriga hunnit inom berörde Utsk. handläggas och af Exp.Utsk. till tryck befordras; jag skulle derföre anse nyttigt om R. o. Ad. bifölle hvad PresteSt. förordat.
Man finge då tid att sorgfälligt begrunda och pröfva StatsUisk:s hemslällanden, och det inträffade icke då, hvad som lätt kunde hända, ifall man på en gång finge alltsammans utdeladt, att man nemi. tordehända funne sig föranlåten begära upskof med ärendets företagande; af hvilket anstånd riksdagens förlängning åter skulle blifva en följd, hvilket, genom ökade kostnader och andra svårigheter, skadligt skulle inverka på det allmänna.
I alla fall har man vid föregående riksmöten låtit hufvudtitlarne successive ingå till Stånden.
Hvarföre nu annorlunda förfara?
— Hvartill denna, i andra mål, numera med mycket skäl öfvergifna s. k. "secretesse""!
— Jag finner dess användande härvid rätt gagnlöst; — hvadan jag fullkomligen instämmer med Hr af Harmens i dess begäran om bifall till PresteSt:s inbjudning.
Gyldenstolpe, A*-t. &a-br.:
Jag anhåller, att Ståndet desto mera måtte instämma i PresteSfis inbjudning, sorn jag anser att StatsUtsk:s förfarande är stridande emot stadgandet i 37 160 Den 26 Mars. §. Riksd.Ordn., som föreskrifver alt Ulsk:n böra ”i den mån ärendena hinna utarbetas så fort sig göra låter med sin yttranden till Ståndens plena inkomma.”
Då ett betänk, är färdig-tryckt, så måste det väl anses utarbetadt, och då tillkommer det Utsk. att dermed till R.
Jag kan icke finna att StatsUtsk:s beslut strider emot 37 §. Riksd.-Ordn.
Det kommer an på, huru man vill tyda saken.
Der står: ”i den mån ärendena hinna utarbetas.”
Således blir fråga: hvad är det här för ärende, som skall utarbetas?
Det är SlatsRegleringen, och detta är ett ärende, om raan så vill, och då detsamma blir utarbetadt, skall det öfverlemnas till R.
Vill man åter påstå, att hvarje hufvudlitel är ett ärende, så finnes jemväl inom hvarje titel en mängd särskilda ärender, som äro mer eller mindre skiljda från hvarandra; men icke kan hvart och ett af dessa särskildt expedieras.
Således anser jag det icke strida emot Riksd.-Ordn. att hela SlatsRegleringen såsom ett enda ärende behandlas, och till följd deraf på en gång till R.
PresteStis framställning, att StalsUtsk. må anmodas att inkomma med hufvudtitlarne i den mån de blifva färdiga, så vill jag icke anföra några skäl emot en sådan anmodan, ifall R. o. Ad. för öfrigt anser den vara lämplig.
Man kan visserligen begagna sig af den tolkning, som Frih.
Palmstjerna nyss framställt, men i sådant fall vet jag icke, huru länge vi skulle få vänta på den nya StatsRegleringen; ty då skulle vi ej få afgöra något af StalsRegleringen förr än äfven den extra Stats-Regleringen blifvit färdig, och det tror jag skulle alltför länge draga ut på riksdagen.
Ehuru visserligen den tolkning af grundlags §:n kan vara antaglig, alt Statsregleringen i sin helhet skulle böra vara fullt verkstäld innan StatsUtsk. inkommer med sitt betänk., så torde det likväl icke vara ur vägen för skyndsamhet vid riksdagen, alt den af PresteSt. gjorda inbjudning blifver anlagen, hvilket jag får vördsamt tillstyrka.
Uppå härefter framstäld propos. blef PresteShs ifrågavar. inbjudning af R. o. Ad. antagen.
Ekon.Utsk:s d. 19 och 22 d:s på bordet lagda betänk.
N:o 57, i anledn. af väckte motioner, dels om uphörande af beväringsmanskapets årliga vapenöfningar, dels om införande af exercis sockenvis, och dels om rättighet för beväringsynglingarne att sjelfve välja det vapen, hvarvid de helst vilja tjenstgöra, antingen lill lands eller sjös m. m. företogs detta betänk, punktvis till afgörande och blefvo alla de deri förekommande punkter utan diskussion af R. o. Ad. bifallne.
Föredrogs LagUtsk:s d. 22 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 14, Den 26 Mars. 161 14, i anleda, af väckt motion om förhöjd chartering af houpleckningar i adliga sterbhus. R. o. Ad. ansåg den i detta utlåt, omförraälde motion tillhöra Bevilln. utsk:s behandling.
Vidare föredrogos, men lades på begäran af Gr.
Lagerbjelke, Gustaf; Gr.
Mörner, Carl Göran Detlof m. fl. ledamöter, ånyo på bordet Allm.
Besv:s o. Ekon. utsk:s nedannämnde d.
22 dennes första gången bordlagde utlålrn: N:o 59, i anledn. af väckt motion om nedsättande af en komité' för utredandet af förhållandet med Slädernes privilegier och förmoner; N:o 60, i anledn. af vackt motion, att R.
St. måtte hålla egna tidningsreferenter, och låta utgifva en Riksdagstidning; N:o 61, i anledn. af väckta förslag om inskränkning i den genom Kongl. Förordn. d. 22 Dec. 1846 beviljade frihet, att å landet idka handel, m. m. samt.
N:o 62, i anledn. af väckte förslag om utsträckning af den i Kongl. Handels Ordn:n den 22 Dec 1846 beviljade rätt till handels idkande å landet.
Uplästes ett af Hr Nordensvan, Otto, inlemnadt sålydande mern.
I anseende till förekommande tjenstegöromål, under den tid R.
St:s Utsk. vanligen sammanträda, nödgas jag afsäga mig den plats i Banko-Utsk., under permitterad ledamots frånvaro, hvartill jag, genom Hrr Elektorers förtroende blifvit kallad.
I anledn. häraf blefvo Hrr Elektorer af H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, anmodade att sammanträda lill val af annan ledamot i Banko-utsk. under den Frih. Fleetwood, Carl Gustaf, beviljade ledighet.
Anmäldes och lades på bordet följande från utslcn inkomne mern. och ullåltn, nemligen från Banko-Utskottet N:o 20, med hemställan om afskrifning af 2:ne odlingslån; N:o 21, öfver gjorde anmärkningar om ersättning för förlorad inkomst i följd af de s. k. småsedlarnes uphörande; N:o 22, öfver ett af Kyrkoherden G.
Frendin gjordt ackords anbud; N:o 23, i anledn. af gjord ansökning om eftergift af öfverränta å ett af numera afl.
Landtbrukaren B. M. Otter i Banko
Diskontverket uptaget lån; 5 H. 11 162 Den 26 Mars. Allm. Besv.- o. Ekon.-Utskottet N:o 63, i anleda, af väckt motion om vidtagande af ålgar der till reglerande af postiljonernes löneförmoner; N:o 64, i anledn. af väckt motion om befrielse för Wexiö samt Rikets öfrige Stiftsstäder, alt bekosta boställsrum eller hushyra åt skolornas Rektorer; N:o 65, i anledn. af väckt motion derom, att tillåtelse för arrendator af kronolägenhet alt till annat än lägenhetens behof använda derå befintlig skog, icke mätte hädanefter meddelas; N:o 66, i anledn. af återremiss af Utsk:s utlåt.
N:o 6; samt N:o 67, i anledn. af återremiss utaf Utsk:s utlåt.
Uplästes och lades till handlingarne ankomne prot. utdr. från Högv.
PresteSt. af d. 8, 12, 15 och 19, från Vällofl.
BorgareSt. af d. 10, 12, 15, 19 och 22, samt från flederv.
BondeSl. af d. 12, 15 och 19 dennes, tillika med ett af sistnämnde Stånd MedSlåndeu kommuniceradt yttrande af Gabriel Andersson från Elfsborgs län, rörande StalsUtsk:s utlåt.
N:o 71, i anledning af K.
M:ls nåd. propos., ang:de af Majoren G.
Bennich sökt ersättning för innehafde hästhemmansräntor vid f. d. Westgöta kavalleriregemente. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ till 2 e. m.
In fidem protocolii, Albert Munck.
Lördagen den 29 Mars 1851.
Justerades 5 prot.utdr. för d. 26 dennes. 11. Ex. Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf att till R. o. Ad. blifvit öfverlemnade 50 biljeter till bivistande af K.
VetenskapsAkademiens års sammankomst d. 31 dennes, samt att dessa biljeter skulle emottagas af Ridd.-Fiskalen, för att tilldelas de ledamöter, som deraf ville sig begagna.
Den 29 Mars f. m. 163 H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, lillkännagaf jemväl alt Hr
Rääf, Leonh. Fredr., som varit utsedd lili Elektor, funnit sig föranlåten, att för någon tid afresa från hufvudstaden och derföre afsagt sig sin Elektorsbefattning, men anhållit att likväl blifva bibehållen vid sin riksdagsmannarätt. R. o. Ad. biföll denna anhållan, hvarefter H. Ex. anmodade Hrr Bänkman, att sammanträda till val af en Elektor i stället för Hr Rääf. Gr.
Lagerbjelke, Gustaf upläste följande motion Riksd.-Ordnm §. 2 innehåller: ”R.
St. skola, i kraft af Ri”kets antagna R. F., hvart tredje år sammankomma.
Uti hvarje ”Riksdagsbeslut bestämrae R.
St. dagen, då de, lill följd häraf, ”åter sammanträda, samt intage deruti uttrycklig riksdagskallelse, ”med nödiga föreskrifter i afseende på riksdagsmannavalen.”
Af sådan anledn. får jag vördsamt härmedelst föreslå, det R.
St. målte bestämma d. 15:de Nov. 1853 till den dag, då nästa lagtima riksdag skall sammankomma; och torde i händelse denna framställning varder bifallen, Exp.Dtsk. anmodas, att till R.
St. inkomma med förslag till de föreskrifter i ämnet, som uti blifvande Riksdagsbeslutet böra inflyta.
Efter upläsningen häraf anhöll Gr.
Lagerbjelke, att denna motion måtte remitteras till Exp.Ulsk. samt kommuniceras, de öfrige RiksStm, hvarjemte det dertill erforderliga antal exemplar aflemnades.
Cederström, Rud. begärde att denna motion måtte hvila på bordet.
Cederström, Rud. upläste sedermera en sålydande motion.
Då den lid af en månad, hvarmed K. M. uppå R.
St:s underd. äskande behagat förlänga innev. riksdag, inom få dagar tilländalöper, torde R.
St. böra vara betänkte uppå utsättande af tid för Ständernes nästa sammanträde.
Jag får i detta hänseende vördsammast hemställa att Exp.Utsk. må anmodas inkomma med mern. i vanlig ordning, samt att dagen för berörde sammanträdande, må bestämmas till d. 16 October 1854.
Om kommunikation till resp. öfriga riksstånd anhålles.
Begärdes på bordet af Gr.
Lagerbjelke, Gust. H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, hemstälde, att tiden måtte utsättas för anställande af val utaf de Revisorer, som å R. o. Ad:s vägnar skola deltaga i innevar. samt 1853 års Revisioner af Stats-, Banko- och Riksgälds-verkens tillstånd, styrelse och förvaltning, samt föreslog att dessa val måtte få företagas nästa onsdag d. 2 April; hvilket bifölls. 11 \u Den 29 Mars f. m.
Sedan R. o. Ad. beslutat, att nästkommande Onsdag förrätta Val af Revisorer till granskning af Stats-, Banko och Riksg:s-kont:s tillstånd, styrelse och förvaltning; får jag vördsamt föreslå: — att R. o. Ad. nu och framdeles äfven må välja 3:ne Suppleanter för hvarje Revisions-år, alt vid inträffande ledighet ingå uti Revisionen, allt i den ordning
Suppleanterne dertill erhållit röster, och att vid delta val iakttages samma grunder, som gjort sig gällande vid val af Fullmägtige och Suppleanter uti Banken och Riksg:s-koot.
Såsom orsak lill detta mitt förslag, må anföras; att då R. o. Ad. välja Fullmägtige uti Banken och Riksg:s-kont., samt Ledamöter uti Riddarhus-Direktm, välja R. o. Ad. äfven Suppleanter till hälften mot de ordinarie ledamöterne; och jag anser, det ena förtroendet fullt likaså vigligt och maktpåliggande som det andra.
Man kan visserligen mot detta mitt förslag göra den anmärkning, att man hittills ej iakttagit den regeln, att vid val af Revisorer till granskning af Stats-, Banko-och Riksg:s-verket, man icke valt några Suppleanter, utan öfverlemnat till Ridd.-Direktm, alt vid inträffande ledighet välja ordinarie ledamot.
Men om en försummelse eller någon annan för mig okänd orsak varit vållande, att icke Suppleanter till Revisorerne för granskningen af Stals-, Banko- och Riksg:s-vei ken blifvit valde, så fordrar konseqveusen att rätta denna försummelse, helst hvarken Riksd:s- eller Ridd.- ordn. förbjuder en sådan åtgärd, och ej heller lärer istruclionen för Ridd.-Direkt, lägga något hinder häremot.
Min tanka är i öfrigt, att Ridd.-Direktms rätt, alt få tillsätta Revisorer uti Stats-Revisionen m. m., ej bör inträda förr, än alla Suppleanterne ingått som ordinarie ledamöter, och ledighet derefter yppar sig.
Detta är ock förhållandet nu, om ledighet upstår emellan riksdagarne, bland Fullmägtige uti Banken och Riksg:skont.
, samt inom ledamöterne uti Ridd.-Direkt., att sedan alla Suppleanterne ingått sorn ordinarie ledamöter, och ledighet derefter inträffar, fylles det lediga rummet, genom val af Ridd.- Direkt.
Jag vill visserligen icke bestrida eller motsätta mig hr Aminoffs nu väckta motion, men jag tror, att, enl. den fastställda instruktionen för Ridd.-Direktm, henne tillkommer att utse Suppleanter till de ifrågavarande befattningarna.
Ar förhållandet sådant, måsle väl Ståndet, förr än Hr Aminoffs motion antages, förändra instruktm, med hvars omskrifning Ridd.Utsk. f. n. är sysselsatt.
Imedlertid torde Hr Aminoffs motion icke kunna, åtminstone för ögonblicket, godkännas förr än utredt är, huru sig härmed förhåller.
Ridd.Sekret, torde härom uplysa, hvarefter Ståndet kan fatta sitt beslut.
Lagerbjelke, Gustaf: Innan Ståndet kan inlåta sig i beslut öfver hr Aminoffs motion, måste först fullständigt utredas, huruvida instruktionen för Ridd.-Direkt:n innehåller något stadgande, som kan förhindra ett bifall dertill, och då några olä - Den 29 Mais F. m. 165 geriheter icke upkomroa deraf, att ifrågavar.
Suppleanter väljas något längre fram, hvaremedlertid förhållandet kan blifva fullständigt utredt, anhåller jag, att Hr Aminoffs motion måtte få hvita på bordet.
Underl. R i dd.-Se k re t.:
Jag torde få äran upläsa det stadgande tili den för Ridd.-Direktm utfärdade instruktion, hvarpå Hr von Hartmansdorffs yttrande har afseende.
Detta stadgande förekommer i instruktionens 5:te § och är så lydande: ”Genom val med slutna sedlar, återbesätter äfvenledes Direk!:n, under iakttagande af Riksd.-Ordms och Ridd.-Ordms föreskrifter, de ledigheter, som emellan riksdagarne kunna yppas, sedan de af R. o.
Ad. valde Suppleanter inträdt, ibland R. o.
Ad:s[ Fullmäktige i R.
Bank och Riksg:s-kont., äfvensom bland Revisorerne af R. o. Ad. öfver berörde R.
St:s verks samt Statsverkets förvaltning och räkenskaper.”
Sedan min motion nu blifvit begärd på bordet, är naturligtvis icke något vidare att i saken andraga.
Jag anhåller likväl få i prot. antecknadt, att, enl. min åsigt, icke mindre den nu uplästa § i inslrukt:n, utan ock 33 § Ridd.-Ordn. ej lägga hinder i vägen för bifall till min motion; men i den händelse jag icke skulle vara tillstädes i nästa plenum, anhåller jag på förhand, alt min motion måtte remitteras till Ridd.Utsk., på det att densamma der måtte tagas i öfvervägande, i sammanhang med omarbetningen af instruktm för Ridd.-Direkl:n. Gr. Lagerbjelke:
Sedan den uplysning jag begärt, numera vunnits, afstår jag frän mitt yrkande om motionens bordläggning, serdeles som hr Aminoff begärt densammas remitterande till Ridd.Utsk. Hr Aminoff: Sedan Gr.