Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dessa pengar dras av karlens tillgångar om sådana finns.
§ 22 Är karlen inte nöjd med domen eller vägras lösgivning sänder han sina besvär till Oss.
§ 24 Den till arbete dömde må ej till arbets inrättning avföras innan Vi prövat hans besvär.
Stockholm den 31 augusti 1819 CARL JOHAN
Kungörelse angående den under Dess resa till västra och norra delarna av riket i nåder tillförordnade regering.
Stockholm den 2 september 1819 Vi skall nu tillsammans med kronprinsen företa en resa i de västra och norra delarna av riket.
Därför förordnar Vi fyra ledamöter av Vårt Statsråd, att sköta regeringsärendena.
Justitieministern Fredric Gyllenborg, riksmarskalken, Clas Fleming, hovkanslern Gustaf af Wetterstedt och riksrådet Anders Fredric Skjöldebrand samt i händelse någon hindras med laga förfall en av rikets herrar Carl Lagerbring.
Stockholm den 2 september 1819 CARL JOHAN
Kungörelse att den under Kongl Maj: ts frånvaro, i nåder tillförordnade regering kommer att upphöra; Stockholm den 1 oktober 1819.
Då Vi nu lyckligen återvänt till huvudstaden från Vår resa kommer den tillförordnade regeringen att upphöra.
Stockholm den 1 oktober 1819 CARL JOHAN
Kungörelse angående räntan på de lån, som, likmätigt Direktionens kungörelse den 25 mars 1818, utgå av de till brandskadeersättningar avsatta medel.
Stockholm den 9 oktober 1819 Medlen till brandskade ersättningar utgör 1 % av städernas och ¼ % av landets ansvarssumma.
Av dem skall 5 / 6 göras fruktbara genom utlåning mot 5 % ränta mot hypotek av obligationer eller förskrivningar som är accepterade i banken eller riksgäldskontoret.
Gemensamt med verkets ägare och revisorer har beslutats att sänka räntan till 4 % från och med 1 november.
Stockholm den 9 oktober 1819 F S SILVERSTOLPE, E af WETTERSTEDT
Kungörelse angående öppnandet av den nya segelleden mellan Mälaren och Saltsjön genom Södertälje kanal och slussverk.
Stockholm den 23 oktober 1819 Sedan Södertälje Kanal- och Slussverks arbete nu är färdigt och genomfarten obehindrad kan äga rum, har vi med denna kungörelse förklarat den nya segelleden för lovligt lotsmanna farvatten för så väl inrikes som utrikes sjöfart.
Seglationsordningen och övriga för sjöfartens beskydd gällande författningar skall tillämpas och denna nya segelled med Vårt Nådiga hägn omfattas.
Stockholm den 23 oktober 1819 CARL JOHAN
Kungörelse angående taxa för Södertälje Kanal- och Slussfart, jämte vad därvid i övrigt bör iakttagas.
Stockholm den 23 oktober 1819 Taxan för in- och utrikes fartyg, beroende på dräktigheten och lasten.
Anmärkningar.
1: o Våra och kronans bevärade eller krigsfartyg passerar kanalen utan avgift.
2: o Båtar tillhörande Södertäljes innevånare är fria från avgift i kanalen, om de inte passerar slussen.
De skall ha en särskild inbränd stämpel och om båten avyttras till någon utanför staden skall anmälan göras till slussinspektoren som annulerar stämpeln.
Regler som härvid lända till efterrättelse.
§ 1 Skeppare skall uppvisa fartygets mätarbrev och connoissement (skeppsfraktsedel) på lasten, för att utröna taxan.
Skepparen får efter att ha betalt avgiften en passersedel.
Anser någon sig ha fått betala för hög avgift, anmäler han hos kanalverkets direktör som lämnar rättelse eller skriftligt besked.
Skulle inga handlingar finnas, taxeras avgiften på stället.
Visar det sig i efterhand att den blev för stor, återbetalas vad som blivit för mycket uttaget.
§ 2 Fartygen får passera i den ordning de anmäler sig.
§ 3 Fartygen får inte uppehålla sig i kanalen mer än vad som är nödvändigt.
Den som hindrar andra bötar 5 riksdaler.
§ 4 Slussarna och vindbryggan, vid vilkas öppnande kanalfarare skall vara behjälplig, är under isfri tid öppen från 5 på morgongen till 8 på aftonen under söckendagarna och mellan 4-8 på helgdagarna.
§ 5 Skeppare ansvar för att deras fartyg inte går djupare eller är bredare än att de obehindrat kan passera.
De ersätter eventuell skada och bötar 10 riksdaler om sådan uppstår.
De som fraktar brännbara varor, får inte ha eld om bord under vistande i kanalen.
Fartyg kan endast mötas på sjön Maren, varför fartyg inte anlöper, då mötande kommer.
§ 6 Endast slussbetjäningen får öppna sluss och vindbrygga eller hantera slussverket.
Man får inte kasta sten, grus eller annat inom kanalområdet, sker det bötar man 25 riksdaler.
Ingen får heller stöta porten eller murarna med båtshake eller annat vasst redskap.
Blir märken pliktas 2 riksdaler.
Blir skadan så stor att den bör förbättras ersätts kostnaden och böterna blir 10 riksdaler.
Farten vid in - och utloppen skall ställas mitt i slussen och kanalen.
§ 7 Slussinspektoren och betjänterna får inte förolämpas eller ofredas och den som med hugg och slag, okvädnings ord eller annan skymf, ofredar dem i deras tjänstgöring är till ansvar förfallen i likhet med, vad som gäller för kronans betjänter.
Betjänterna å sin sida får inte tillfoga någon ringaste orätt eller uppehåll.
§ 8 Taxan skall finnas anslagen på väggen i slusskontoret.
Lotsarna har ett eget exemplar.
Även instruktionerna för kanalen skall finnas tillgänglig.
§ 9 Böterna tillfaller kanalverkets fattigförsörjnings inrättning.
Kungörelse, hur med rättigheten att här i riket taga arv, för innevånarna i Kungariket Båda Cicilierna, kommer att förhållas.
Stockholm 27 oktober 1819 Utländsk man, som bor på ort där svensk man äger rätt att ta arv, skall efter anmälan ha samma rätt.
Hans Maj: t Konungen av Båda Cicilierna har förklarat att en sådan beskaffad arvsrätt kommer undersåtarna där till godo.
Alltså äger innevånarna i Båda Cicilierna rätt att ta arv här i riket.
Stockholm den 27 oktober 1819 CARL JOHAN
Kungörelse angående villkoren vid beviljandet av bancolån, till understöd för nyttiga uppodlingar i landsorterna.
Stockholm den 3 november 1819 Ständerna har anmärkt, att förordningen av den 27 september 1815 om lån för att hjälpa upp landets behov och den enskildas förkovran endast ofullkomligen svarat mot vad man borde förväntat sig.
Bristen kan ligga i att anslagen från odlingsfonden inte främjat företag av större vikt och omfattning, därför att fondens inskränkta belopp och den för större odlingar fastställda företrädesrätt.
Då Vi nu fått svar från samtliga lanthushållningssällskap har Vi för kännedom meddelat som följer: 1: o Lån till understöd för uppodlingar får av banken endast beviljas till odlande av kärr, mossar, sanka och vattensjuka ängar samt stenbunden och skogbeväxt oländig mark.
Lån får inte ges till upptagande av gamla ödelagda åkrar eller släta ängar, där rothuggning och stenbrytning inte behövs.
Odlingslägenheten som lånet söks för bör vara minst trenne tunnland.
2: o Den som vill låna, anmäler sig hos Lanthushållningssällskapet, som förordnar två kunniga och ojäviga män att syna och beskriva odlingslägenheten.
3: o Sökande anger tiden och sättet som han vill verkställa odlingen på samt kostnadsförslag.
4: o I Stockholm och Stora Kopparbergs Län, där Lanthushållssällskapet inte finns, lämnas anmälan hos Våra befallningshavanden.
Samma gäller flera andra län, där lanthushållssällskapet inte anser sig kunna ingå i de av Ständerna föreslagna åtgärderna eller satt sådana villkor för sin medverkan, att det inte stämmer med Ständernas föreskrifter.
5: o Beskrivningen insänds och granskas och sedan bestäms lånets belopp och terminerna.
6: o Mellan 10-50 riksdaler för tunnlandet må kunna lämnas som lån, beroende på svårigheterna med odlingen.
Högsta lånesumman fastställs till 2.000 riksdaler.
7: o En del av lånesumman, dock inte över hälften, får lämnas som förskott.
Sedan utbetalas återstående när första delen är använd.
8: o Räntan är 2 %.
Efter 3 år börjar lånet amorteras med 1 / 5, tills det är fullt återbetalt efter 8 år.
9: o Till säkerhet för lånet ställs borgen, som förnyas varje år.
Kommer löftesmannen på obestånd eller dör skall låntagaren genast skaffa ny.
10: o Istället för borgen kan inteckning tas i låntagarens fasta egendom.
11: o Lånet gäller inte för redan verkställda odlingar så vida de inte är utförda, medan anmälan behandlades.
12: o Två gånger om året insänder lanthushållssällskapet nya låneanmälningar, med tillstyrkta bifall eller avslag.
De lämnar omdöme om arbetets nytta, större eller mindre säkerhet att det blir framgångsrikt, om sökande är ordentlig, driftig, har insikter i hushållningen och är pålitlig.
13: o I de län där hushållningssällskapen åtagit sig att ansvara för lånet, prövas handlingarna hos dem.
Räntan och återbetalningarna nedsättes i länets ränteri.
Sällskapet får njuta av samma handräckning som för bancolån i allmänhet.
14: o När Kommissariatet granskat handlingarna skall de också prövas av bankofullmäktige.
Den anslagna lånesumman fördelas på alla län, varifrån ansökningar kommit.
Fördelningen tar hänsyn till lånens storlek och beskaffenhet och ett ungefärligt förhållande till länets behov av jordbruksstöd.
15: o Om lånen inte blir utkvitterade återgår de dit lånehandlingarna inkommit.
16: o Varje år avger låntagaren en kort beskrivning om arbetets fortgång, besannad av besiktningsmän.
17: o Pengarna äskas av lanthushållssällskapet, dock inte senare än 5 år från det odlingsföretaget anses fullbordat.
18: o Kontrollen är varje hushållningssällskaps ansvar.
19: o Visar det sig att låntagaren använder lånet till annat än odlingsföretaget, skall det genast betalas tillbaka med 8 % ränta från första dagen.
Hälften av räntan tillfaller hushållningssällskapet och andra hälften banken.
En sådan låntagare får aldrig begagna sig av denna låneanstalt.
20: o Den låntagare, som inte betalt sin ränta efter 4 månader eller inte sänt in förnyad borgen, mister lånet.
21: o De låneansökningarna som är inlämnade men ännu inte blivit beviljade behandlas efter 1815 års föreskrifter, dock så att de nya grunderna prövas.
Till stora företag, som avtappning av sjöar, kärr eller mossar eller större odlingar, som inte ger avkastning förrän senare får av den anslagna odlingsfonden i mån av tillgång utbetalas särskilda låneunderstöd.
Från och med 1821 må av den anslagna odlingsfonden 100.000 riksdaler årligen vara att tillgå för sådana företag.
Högst 10 riksdaler för tunnlandet får beviljas som understöd.
Till enskild person får årligt biträde ej vara högre än 2.000 riksdaler och hela lånesumman inte överstiga 6.000 riksdaler.
Om sådana lägenheter tillhör fler hemman eller byar ökas summan till högst 9.000 riksdaler.
Lånet bestäms av sättet, storleken och kostnaderna t ex avtappning, strömrensning, utdikning, vattenverks borttagande och dylika hinder.
Den sökande som får största vinsten av företaget har företräde.
Räntan blir 2 % och avbetalningen börjar efter 5 år och skall vara likviderat inom 10 år.
Vid sådana lån bör följande handlingar sökas.
1: o Lantmätare skall göra avfattning på odlingsstället med beskrivning över dess läge, areal, innehåll och beskaffenhet.
2: o Plan över odlingen med uppgift om tidsåtgången.
3: o Kostnadsförslag gjort av lantmätaren och 2 ojäviga, kunniga män.
Handlingarna insänds till länets lanthushållssällskap, som yttrar sig och överlämnar dem till lantbruksakademien.
Då lånet är tillstyrkt och bankostyrelsen godkänt säkerheten utbetalas lånet.
Stockholm den 3 november 1819 CARL JOHAN
Cirkulär om vad av vederbörande ämbetsmän iakttagas bör i avseende på den mellan Mälaren och Saltsjön öppnade nya segelleden genom Södertälje Kanal och Slussverk.
Stockholm den 8 november 1819 Kongl Hovrätten anbefalls att tillse, att alla de biträden, inrättningar och anstalter, som angår segelleden skall med nit och omsorg genomföras.
Stockholm den 8 november 1819 H A v STROKIRCH
Förklaring över vissa delar i kungörelsen av den 3 april 1816 angående överenskommelser om prästrättigheter.
Stockholm den 12 november 1819.
Bondeståndet har vid riksdagen anhållit att alla överenskommelser om prästrättigheter som hädanefter avslutas skall gälla för evärdeliga tider.
I anledning därav förklarar Vi, att då ärenden angående kyrkoherdars rätt att komma överens med sina församlingar, utan att vara biträdda av krono- och konsistoriefullmäktige, skall 1816 års kungörelse gälla.
Vid löneregleringar eller tvister skall alltså krono- och konsistoriefullmäktige närvara.
De överenskommelser som är slutna före 1810 skall gälla och endast i fall där tvist uppstår avgöras i laglig ordning.
Tiden för överenskommelser skall gälla högst 25 - 30 år.
Instruktion varefter inspektören för flottornas samtliga sjötrupper har att sig i underdånighet rätta.
Stockholm den 16 november 1819.
§ 1 Inspektören skall med nit och oväldighet tillse att lydnad och ordning råder vid sjöartilleri regementena, skeppsgossar, coopvaerdie-, indelta och roterade båtsmän, extra roterings- samt sjöbevärings manskap.
Som mönsterherre ställer han sig instruktion i lämpliga delar, krigsartiklar, gällande författningar och förordningar till efterrättelse.
§ 2 Generalmönstring med flottornas värvade sjöartilleri regementen förrättas vart annat år.
De bör verkställas under de årliga exercis månaderna.
§ 3 Mönstring av skeppsgossar sker varje år.
Skeppsgosseskolorna inspekteras och man prövar om de uppfyller sitt ändamål och åsyftade nytta.
Inspektören bevistar undervisningen och examen och befordrar eventuella förbättringar och rättelser till befälet eller avgiver Kongl Maj: t förslag i dessa ärenden.
Vid mönstringen undersöks om skeppsgossarna fått vad de ska i fråga om kläder och avlöning.
Inspektören låter utskriva gossarna och karlskriva dem vid 18 års ålder, då de efter kunskaper, fallenhet och skicklighet insätts i rikets tjänst.
§ 4 Coopvaerdie (handels) båtsmännen inspekteras en gång om året.
De skall vid anställningen äga god frejd, vara raska och unga samt övas i tackling och sjömansskap för att bli dugliga rorsmän och märsgastar.
Deras förmåga och kunskaper antecknas i mönsterrullan.
§ 5 Indelta och roterade båtsmanshållet skall generalmönstras varje år distriktsvis, för att utröna båtsmännens tjänstbarhet och hur rust- och rotehållarna fullgör sina åligganden.
Första distriktet består av Blekinge och Södra Möre indelningskompanier.
Andra distriktet av Tjusts, Smålands, Östergötlands, Södermanlands och Södra Roslags roterings kompanier.
Tredje distriktet av Ölands och Gotlands kompanier.
Fjärde distriktet består av Bohus, Norra och Södra Hallands samt Västergötlands kompanier.
Femte distriktet av Norra Roslags, Första och Andra Norrlands samt Stockholms Stads kompanier.
§ 6 Chefer och skrivare vid kompanierna, befallningshavande och rust- och rotebönderna jämte båtsmännen skall vid laga ansvar mangrant infinna sig.
§ 7 Uteblir båtsman döms han till laga straff.
Rust- och rotehållare skall inställa sig vare sig båtsmännen är effektiva, vakanta eller bortkommenderade.
Har rusthållaren laga förfall sätter han annan i sitt ställe, som har fullkomlig kännedom om allt, som gäller båtsmannens omständigheter.
Böter som tillfaller Amiralitets krigsmans kassa uttas om någon inte infinner sig.
§ 8 När kompaniet är uppställt förklarar inspektören att Kongl Maj: ts vilja och befallning är, att varje man njuter sin rätt, som finns i kontrakt och författningar.
Om någon tror sig orättvist behandlad, så äger han rätt att anmäla sina klagomål, som behörigen upptas, granskas och undersöks samt efter omständigheterna avgörs.
§9 Inspektören underrättar sig noga om hur kontrakt och förordningar efterlevs och om skyldigheterna rotehållarna emellan uppfylls.
Enskilda kontrakt får inte vara sämre än det huvudkontrakt som gäller för länet.
I 1731 års resolution angående Allmogens Besvär skall rotehållare under båtsmännens kommendering vara deras hustrur behjälplig med skötseln av torpen, varvid rotarnas egen fördel beredes, då rekryteringen blir lättare.
Rotehållarna får inte lämna ut kontanter istället för beklädnad.
Skulle något vara fel antecknas det i generalmönstrings rullan och avgörs i överläggning med landshövdingen i orten eller överlämnas till förvaltningen av sjöärenden.
Landshövdingen skall också se till att rotehållarna inte försummar att ge sina båtsmän nödvändiga hus.
§ 10 Inspektören tillser att dugligt manskap med goda kroppskrafter och utan synbara fel antas till båtsmanshållet.
Rekryten bör vara välfrejdad, vara fyllda 16 år men inte över 36, avseende bör tas till hans sjöbefarenhet.
Ingen bör kasseras även om han är liten till växten, men för övrigt är starkt bygd.
De båtsmän, som tidigare undergått generalmönstring och för ålder och bräcklighet är oförmögna till sjötjänstgöring avskedas.
För att detta skall gå säkert tillväga skall en fältläkare göra en inspektion, så att ingen karl med förborgade skador eller bräckligheter, som gör honom oduglig, kan dölja det vid mönstringen och på så sätt undgå avsked.
Båtsmän, som av olika orsaker ställer annan i sitt ställe blir avskedade med s k legopass.
De som sedan senaste mönstringen blivit insatta, men visat sig inte i anseende till kroppsstyrka eller andra orsaker kan kvarstå i tjänsten, skall inspektoren avskeda.
De båtsmän, som är på kommendering vid mönstrings tiden, blir mönstrade vid hemkomsten eller av sina befäl.
Alla avskedspass skall vara tryckta på särskilt formulär som här bifogas.
Passen utfärdas genast efter mönstringen.
De pass, som föreslås, får underhåll av Amiralitets Krigsmans Kassa avlämnas till kompanichefen som insänder dem till befälhavaren vid stationen.
§ 11 Alla gratialister av båtsmän och lotsar, som blivit med medaljpensioner benådade bör inställa sig vid mönstringen, i händelse de inte åtnjutit vad som dem tillkommer.
Förteckningar på gratialer skall vid alla mönstringar läggas till mönsterrullorna.
Mönsterherren upprättar en rulla på dem som fått medalj för tapperhet och därför är beviljade pension.
§ 12 Inspektören skall efter varje mönstring inlämna rapport till Kongl Maj: t.
Ett exemplar lämnas till förvaltningen för sjöärenden, ett till befälhavaren vid stationen och ett till kompanichefen.
Gäller det indelta eller roterande båtsmanshållet lämnas ett exemplar till landshövdingen i orten och förvaras i landskontoren.
§ 13 Då extra roteringar och sjöbeväringar inkallas till tjänst samt coopvaerdie sjöfolk hyrs i rikets tjänst, tillser inspektören att även detta manskap behandlas väl och åtnjuter sin rätt.
§ 14 I övrigt äger inspektören att noga tillse att alla föreskrifter följs både i ekonomiskt och militäriskt avseende.
Att rotehållarna inom 3 månader rekryterar vakanser.
Att manskapet vårdas och med rättvisa behandlas och i rätt tid kommer i åtnjutande av vad som bestås.
Att bland friska och sjuka snygghet och renlighet bibehålles.
Allt vad som strider mot god ordning och diciplin bör till rättelse anmälas.
§ 15 Befälhavande amiralen i Karlskrona och chefen för Stockholms eskader skall varje kvartal avlämna rapport till inspektören om förändringar av så väl befäl som manskap.
§ 17 Inspektören får en adjutant av flottans regementsofficerare som biträde, att föra journalen över alla rapporter, förslag och memorial och gå honom tillhanda med vad som behövs.
§ 18 Under sina ämbetsresor beräknar inspektören och medföljande adjutant, mönster kommissarie och fältläkaren skjuts och dagtraktamente enligt resereglementet efter innehavande grader.
Datum ut supra CARL JOHAN Formulär för pensionsansökan.
Instruktion för de generalspersoner, vilka i nåder förordnas att förrätta generalmönstringar med indelta kavalleri regementena, samt de till infanteri förvandlande kavalleriet.
Kongl Maj: t har indelat armén i inspectioner och brigader.
Generalmönstrings instruktionen av 1794 är upphävd och här föreskrivs och förordnas, vad som hädanefter vid generalmönstringar med indelta regementen till häst samt de till infanteri förvandlade kavalleriregementen skall iakttagas.
§ 1 Kongl Maj: t har förordnat inspektions generalerna till ständiga generalmönster herrar för de regementen och korpser som tillhör deras inspektioner.
§ 2 Inspektions generalen biträdd av adjutanter ur generalstaben och en kommissarie, som har ansvar för införandet i mönsterrullorna, skall också biträda med upplysningar om lag och författningarna som kan förekomma.
§ 3 Mönstring med indelta kavalleriet och det till infanteri förvandlade kavalleriregementena kommer hädanefter att förrättas vart tredje år.
Generalmönster herrarna skall efter överenskommelse med regementsschefen och befallningshavanden bestämma tiden.
Det bör för kavalleriet till häst helst ske vid höstmötet, då de nya rekryterna och remonterna hunnit exercerats och dresserats.
§ 4 Mönsterrullor över personalen författas enligt särskilt formulär i tre exemplar, ett för staben, ett för varje eskader.
Där upptas befälet, civila tjänstemän och betjänter i den ordning de innehar löner på stat, samt manskapet efter deras nummer.
Över hästarna upprättas rullor i tre exemplar, som tar upp hästens nummer, färg, ålder, kön och tecken.
§ 5 I mönsterrullorna för personalen införs alla förändringar rörande indelningsverket.
§ 6 Så snart mönsterherren ankommer till mönstringsstället erhåller han förslag över styrkan samt vakt och honneur efter tjänstgöringsregementet.
Eskadrarna formeras och äldsta eskadern marscherar först fram till mönsterbordet, där de hälsas av mönsterherren: Dragoner!
(Husarer, grenadjärer, karbinjärer, soldater) Kongl Maj: ts Nådiga vilja är, att var man sker rätt, har någon skäl att klaga, bör anmälan därom ske inför mönsterordet.
Därefter sker upprop.
Därefter får inga klagomål anmälas.
§ 7 Klagomål, som anförs över befäl eller rusthållare skall särskilt noga upptas.
Dessa ärenden bevakas sedan av regementschefen.
§ 8 Vid mönstringen skall Konungens Befallningshavande i länet vara närvarande.
Även rusthållaren är tillåten att bevaka sina intressen samt att granska regementschefens redogörelser och förvaltning av beklädnads och rustningsmedel.
§ 9 Manskapet uppropas till mönsterbordet för att undgå noggrann besiktning.
Rekryterna bör ha god frejd och kroppsstyrka, vara utan lyten, fel eller bräcklighet, mellan 17 - 30 år och ha det för kavalleriet fastställda måttet 5 fot 7 tum.
Något kortare för växande ungdom De som är kroppssvaga, är sjukliga eller av andra skäl inte anses lämpliga till krigstjänst ogillas.
Legan återställs till rusthållaren.
Skulle undermålighet vara orsaken till ogillandet stannar ansvaret och kostnaden hos den som antagit karlen, vilket noga antecknas i rullorna.
De till infanteri förvandlade kavalleriregementen antar rekryter mellan 18 - 36 år.
Den som fyllt 55 år och inte längre har styrka nog att uthärda krigstjänst, inte längre utan hjälp kan stiga till häst, bära packning och hantera geväret och är sjukliga skall ha bevis från läkare och avskedas.
De skall anmäla underhåll hos Wadstena krigsmanshus kassa.
Även de som efter långvarig tjänstetid, erhållit blessyrer och skador är berättigade till gratial.
De som är 55 år men fortfarande äger styrka och krafter får kvarstå i tjänst till nästa mönstring.
Skulle någon rusthållare på grund av karlens oduglighet, liderlighet eller brottsligt förhållande vilja avskeda någon är han i sin rätt om någon ställs i hans ställe.
Vill någon karl återgå till hemmansbruk och ställer annan i sitt ställe är han tillåten.
Avskedspassen skall skrivas enligt särskilt formulär.
Får den avskedade inte underhåll får han avskedspasset innan han lämnar mönstringen.
Skulle någon av manskapet vara vanfrejdad eller fallen för liderlighet och fylleri, att han efter varningar inte rättat sig, bör en sådan vanartig av mönsterherren kasseras.
Manskap som begått tjuvnad eller brott av den beskaffenhet att de vanhedra en soldat, skall han kasseras.
§ 10 När rotarna är uppräknade beger sig mönsterherren och adjutanten åtföljd av bataljonsläkaren till sjukhuset för att inspektera de sjuka.
Särskilt tittar man på rekryterna om de skall godkännas eller inte.
Samtidigt utfärdas avsked för de oförmögna och kasseras de vanfrejdade.
Allt upptecknas i rullorna.
§ 11 Generalmönsterherren låter upprätta en rulla, över de som benådats med medalj för tapperhet i fält och uppbär anslagen pension.
De tillfrågas om de fått sin pension.
De nya uppmanas sända in namn och adress för att få ut sina.
§ 12 Om någon skulle infinna sig vid mönstringen och klaga över gratialerna av Vadstena Krigsmanshus kassa skall den förteckning göras och bifogas Krigs Kollegii exemplar av mönsterverket.
§ 13 Precis som med manskapet bör kavalleriets hästar inspekteras, så att man vet deras färdigheter och egenskaper.
De får inte bära sadel och karlen skall rida av och an framför mönsterbordet vid inspektionen.