Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan 43, 44, 45 och 46 § § i RiddarhusOrdningen härefter blifvit uppläste, företog Ridderskapet och Adeln klockan Ett eftermid dagen Bänkmansval, och befunnos, efter valförrättningens slut, följande Herrar hafva blifvit till Bänkmänn utsedde:
För Bänkmans i ;sta Afdeln.
N;o 25.
Grtefve Wachtmeister, Hans, vice LandJiöfdinge. 2:dra _ — 54.
Grefve Spens, Carl Gu staf , Lieutenant. 3 dje 84.
Grefve Löwen, Fullmägtig Grefve von Schwerin, Fre dric Bogislaus, Prost, L.
N O. 4;de . — io5.
Grefve af Ugglas, Gu staf, Öfverste, C. V. O. R. S. O 5:te «— 119.
Gref\eRidderstolpe, Carl, GeneralMajor, C. S. O. 6:te 1.
Friherre Oxenstjerna af Eka, Savén, HofMarskalk, 7:de 36.
Friherre Mörner af Tuna, Fullmägtig Grefve Posse, Claes Fredric, HofMarskalk, R.
S, O. UO Den 24 Januarit, Bänkmans 8:de _ 55.
Friherre Jheijönskjöld, Fullmägtig Herr Thum, Wolrath, BruksPatron. g;de __ i42.
Friherre Leijonhjelm, Fiillmägtig Friherre Ridderstolpe , Gustaf, PlofMarskalk.
I o:de ^ 199.
Friherre Wiangel af A dinal, Henning Gustaff Capitain, R.
S. O. ii:te 288.
Friherre Ridderstolpe $ Fredric, Öfverste, R.S. O. I2:te —. — 25o.
Friherre Hjerta, Fre dric , Major, R. S. O l5:de _ 290.
Friherre von Rosen, Full mägtig Herr Bergenstråle , Johnn, GeneralMäjor, R.
S O. l4:de _ 317.
Friherre von Raijalin, Salomon , Amiral, C. m.
St K. S. O, genom lottning med N:o 5ii, Friherre af Ugglas, Fullmägtig Grefve von Rosen, Carl Axel, Major , R. S.
O. och N o 5i5, Friherre pon Platen, Fullmägtig Friherre Rålamb, Claes, Kammarherre. i5;de __i — 5i9.
Friherre af Nordin, Carl Johan, ÖfversteLieutenant, R. S. O. genom lottning med N:o 529 Fri - ly. n 24 Januarii. lil herre Adlerbeth, Jacob, ExpeditionsSecreterare.
Bänlunans 16:de Afde]n, N:o 347.
Friherre TVirsén, Gurtaf Fredric, President,C.N. O. i7:de — — 362.
Friherre Haij, Fullmägtig Herr Hjerta, Johan Gustaf, ÖfversteLieutenant, R.
S. O. l8;de — 17.
Herr Hård af Segerstad, Carl, GeneralMajor, C. S. O. ig:de -— — 66.
Herr Liljehök till Gäl lared, David Wilhelm, ÖfversteLieutenant, C. W. O. R. S. O. 2o:de _ 167.
Herr Gethe, Adolph, Öf verste, R. S.
O. 2 usta —* 206.
Herr Hästesko af Fortu na, Gustaf Hindric, Ryttmästare. 22:dra — w 4o8.
Herr Danckwardt Lilje ström , Jacob Malcolm, Capitaine, R.
S. O. a3:dje «^_ 5o6.
Herr von Qvanten, Carl; Kammarherre, R. S. O. 24:de 68g.
Herr Brunow, Charles Emil, Major, 25:te 792.
Herr Lagerheim, Pehr, Asessor. s6:te __ — 862.
Herr Gyllenkrok, Göran, Major, R.
S. O. 27:de . go2.
Herr Berghman, Ambro\ sius Magnus, Öfverste, R, S. O. 1 12 Den 24 Januarii, Bankmans 28:de Afdeln, N:o io35.
Hei')'Hammarhjelm, Carl Fredric, Kammarherre. ag;de — ] 10g.
Herr Ehrenborg, Casper, vice Landshöfdinge, R. N. O 5o:de — 114g.
Herr IIjarne, Carl Jacob, Öfverste, R S. O. 3i:sta — i5o4.
Herr Kuylenstjerna, Jo han Carl, Major, R.S O. genom lottning med 1417 Herr Ehrenhoff, Carl, Capitaine och 1476 Herr Riben, Adolph Wilhelm, Ryttmästare. 3a:dra ___ t5ig Hcvr von Döbeln, Johan Wilhelm, Professor, R. W. O. 53:dje __ 15g4.
Herr von Heijne, Georg, ÖfversteLieutenant, R. S. O. 34:de _ 1662.
Herr Nordenfelt, Olof, Kammarherre. 35:te __ 1702.
Herr Törneblad, Carl Petter, HofRättsRåd. 36;te , I7g4.
Herr von tlöfsten, Bengt August, BancoCommissarie, genom lottning med N:o 1786 Herr Elom stedt, Jacob Chr., Capitaine, R. S. O. och i7g8 Herr Bruncrona, Gustaf Adolf, CanzliRåd, R. N. O. 3y;de Den 24 Januarii.
Il5 Bankmans Sy; de Af deln.
N:o JS70.
Herr von Rappell, Full mägtig Herr Uggla, Gå: rån Gustaf t KammarRättsRåd. 38:d® _ — 1912, B.
Herr Nordenskjöld, ' Otto Gustaf, ContreA miral, R S O. 3g-.de ton, BaneoCommissarie. 4o:de ™. 2oo4, Herr von Schultzenheim, David.
President, C a£ W. O. St. K. 4i:sta —_ ^1 SOiS.B.Herr Rosenblad, Berm hard, Kammarjunkare, genom lottning med 2021 Herr Hertzenhjelm, Adrian, ÖfversteLieutnant, R S. O. 42:dra ä. 2o43.
Herr Ihre , Albrecht, CanzliRåd, 43;dje 2134 Herr Printzskjåld, Full mägtig Herr Lagerheim, Gustaf Adolph, Major, R. W. O. 44:de _ , 2i5a Herr af Uhr, Carl Daj vid, Directeur. 45:te 2183.
Herr Gripensvärd, Fre dric, Adolph, Capitaine. 46:te — 2204.
Herr Gahn af Colquhoun; Cail Pontus, GeneralMas' jor, C. S. O, Ridd. ».
Ad, Prof. I.
B, Den 25 Januarii.
Bänkman* 47:de Afdeln.N:o 2218.Herr v. Weigel, Christian Erenfried, Förste Archiater, C. af W. O. St. K. genom lottning med 2211 Herr Bortzel, Joli.
Abraham, StatsSecrete[rare, R. N. O. 48:da __ 2255.
Herr af Pontin, Mag nus Martiny LifMedicus, R. W. O. 4g;de «.^ — 2263.
Herr von Lindecreutz, ffuslus Christoffer, Underståthållare, R.
N. O. genom lottning med N:o 2204 Herr von Schinkel, Johan Fredric , Bruks.
Patron. 5o:de 2279.
Herr af Tannström, Nils Magnus, CanzliRåd, R. N. O. Herr Grefven och LandtMarskalken an3 modade Grefve Wachtmeister,* Hans, att säi som Ordförande bland Bänkmännen, låta ge. nom anslag sammankalla dem till klockan 5 i eftermiddag, för att, enligt 21 §. af Riddarhus Ordningen Electorsval förrätta, HSgloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan half till 4 eftermiddagen.
In fidem Protocolli O. J. Lagerheim, D«'ti 20 Januarii, Lördagen den 25 Januarii» Plenum klockan 10 förmiddagen.
Öppnades Herrar Bänkmäns lista till Tal af Electorer, oell befunuos följande Herrar haf, ya blifvit utsedde:
Grefve Gyllenborg, Johan Henning, Lagman. 46.
— Piper, Carl Claes, General Major. 84. Lowén, Fullmägtig Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus, Prost. io5. — af Ugglas, Gustaf, Öfverste. 69.
Friherre Uggla, Fullmägtig Herr Heijkenskjöld , Dettlof , Major. l4 2.
Leija tilijelin, F ull mägtig
F ri herre Ridderstolpe, Gustaf, HofMarskalk. 19g. Wrangel af Adinal, Hen ning, Capitaine. 2o5. __ Åkerhjelm af Margretelund, Gustaf Fredric, Öfverste. 275.
Sprengtporten, Jacob Wil helm, Ryttmästare. 5i5. von Platen, Fullmägtig
Fri herre Rålamb , Claet, Kammarherre.
Den 25 Januarii, N;o 029.
Friherre Adlerbeth, Jacob, Expedi tionsSecreterare. 66.
Herr Lilljehök till Gällared, David Ludvig, ÖfversteLieutenant. §7* — Stråle af Oknaholrn , Nils Wilhelm, RevisionsSecreterare. 91. — Mörner, Stellan, Öfverste, *92. _ Lagerhjelm, Pehr, Assessor. 862. _ Gyllenkrok, Goran, Major. Jiog. __ Ehrenborg, Casper, vice Landshöfding. 1117* Cederschjöld, Pehr Gustaf, Professor. i5g4. — von Heijne, Georg, Öfverste-* Lieutenant. |656.
Reuterskjöld, Axel, Major. 1702.
Törneblad, Carl Petter, Hofr RättsRåd. 1861. von Hartmansdorff, August, CanzliRåd.
1870. von Rappolt, Fullmägtig Herr Uggla, Göran Gustaf, KammarRättsRåd. 2152. af Uhr, Carl David, Dire cteur. 2156, Burenstam, Frderic, General Adjutant.
Herr Grefven och LandtMar skalk en anmodade Grefve Gyllenborg, Johan Henning, att såsom den äldste bland Herrar Electorer, låta genom anslag sammankalla dem, för att Dm 25 Jarmar ii. inom den tid 28 §. i RikdagsOrdningen föreskrifter , utvälja Ledamöter, så vål uti de i Grundlagarne bestämde Riksens Ständers Utskott, som uti RiddarhusUtskottet.
Maj:ts Tal till Riksens Stän^ der på Riksalen, vid Riksdagens öppnande den 25 dennes, matte inför Ridderskapet och Adela uppläsas, för att i dagen® Protocoll intagas.
I anledning häraf upplåstes Kongl, Maj:ts högstberörde Nådiga Tal, så lydande: Välborne j Adle och Välbördige, Ärevördige, Vördige, Yållårde, Åreborne, Förståndige, .Vålaktade, Hedervärde och Redelige, Gode Herrar och Svenske Mån!
Sedan Sverige, för fjorton år tillbaka stad^ gade sin nya Samhällsordning, åro Nationens Ombud, i dag, för första gången sarnlade till Lagtima Riksdag.
Fyra och ett halft år hafva förflutit sedan Edert sista sammanträde.
En så lång tiderymd, under ett fortfarande inre lugn och under en ny Regeringsform, som blifvit lämpad till gamla Lagar och tili ännu äldre t Ven 2S Januari i* Författningar, år ett sällsynt exempel i verldens häfder.
Vår tids händelser lemna talande bevis på de olyckor, för hvilka Riken, genom statshvålfningar, blottställas.
Få Nationer hafva dervid förmått att undvika, vare sig anarkiens rysligheter, folkyrans vilda utbrott eller förtrycket af envåldsmakten.
Genom Försynens mäktiga bistånd hufva de fiån Sveriges jord blifvit aflågsnade, och Eder Grundlag, ehuru stiftad under politiska stormar, här i sin ursprungliga helgd blifvit bibehållen.
Hvarje redlig Medborgare skall erkänna, att de oskattbara förmonerna af inre lugn och yttre obe roende åra frukter af Regeringens stadgade handlingssätt och jemna gång.
Det tillhör Eder, Gode Herrar och Svenske Män, som hår föreställen ett af de ädlaste Folk, . att, i förening med Mig, söka bibehålla detsamma vid de för_ delar det hittills åtnjutit, och vid hvilka det år .fåstadt med alla band af sjelfbestånd och af in-1 ,nerlig tillgifvenhet.
J skolén äfven erkänna, att en Stat som styres efter coristitutionella former, ej kan åtnjuta den säkerhet som dessa former gifva , om hvarje enskild man icke stadnar inom det område de utstakat.
Den berättelse om hvad sig i Rikets styrelse tilldragit, som nu för Eder kommer att upplåsas, skall gifva Eder ett rigtigt begrepp om de omsorger och bemödanden Regeringen användt, för att tillvägabringa förbättringar hvil. kas värde Nationen redan inser.
Till det hemliga Utskott^ som jag år sinnad att sammankalla, skall Jag meddela en öfversigt af de hinder som Den 24 mött Mig, och af de svårigheter, Jag haft den lyckan att ölvervinna.
Edert Stånd har blifvit instiktadt till Statens försvar; det leder sitt ursprung från de tjenster
Edra förfäder gjordt sina Medborgare.
Med arfvet af deras frejdade namn och minnet af deras dygder, hafva de äfven till Eder öfverlemnat sina pligter.
Ma Edert valspråk hädanefter som hittills, vara:
Åran, Fäderneslandet och Konungen.
Gode Mån af PråsteStåndet!
Om det blifvit
Adelns lott att emot fiendens anfall försvara vår heliga Religions tempel, den rikes palats och den fattiges hydda; om lifvets uppoffring år den minsta af dess skyldigheter, så år Edert kall att vårda och kringsprida Jesu Christi låra.
Tolkare af en fridälskande Guds vilja, agen J att predika såmj ja och endrägt, och att leda allas sinnen till ett gemensamt mål: vördnad för Lagarne och deras Handhafvare.
Gode Mån af BorgareStåndet!
Arbeten för handelns och slöjdernas förkofran, och bemöden
Eder att gifva ett ökadt värde åt våra inhemska produeter.
De hedrande näringar, hvarmed J sysselsåtten Eder, åro, i ett fritt land, jemngoda med de fördelar, som hämtas af vapenbragder och af åran som följer i dessas spår. *20 Hen 25 Januarii.
Och J redlige Danneman!
Varén alltid stolte deröfver, att J arén det samtida slågtets och de tillkommandes närande fäder.
Skåden aldrig med förakt på denna plog, som bevittnar
Edra mödor och som berättigar
Eder, att med ädel tillfredsställelse såga:
Statens styrka hvilar i mängden af dess Jordbrukare.
Det land vi odla, lemnar våra
Med borga ro deras oumbårligaste behof, och samma arm, som plöjer denna jord, år också alltid beredd att försvara henne mot fiendtliga hårar,, Gode Herrar och Svenske
Allmänna säkerheten kråfver att Nationen evhåiler lagar, lämpade efter den nya Statsförfattningens grander.
Styrelseverken likasom de styrde, äga lika rättmätiga anspråk på vår oafbrutna omsorg.
Folket vill tydligt och bestämdt kånna sina skyldigbeter och sina rättigheter; det vill, att dess Ombud och dess Regering lemna hvarandra ett ömsesidigt biträde; af deras förenade styrks, vilja och fosterlandskänsla hoppas det sin lycka och sitt anseende, ty naturen har, lika kraftigt hos Nationerne som hos individerne, inplanta! sjelfbeståndets låra.
Genom en lång pröfning har Jsg öfvertygat Mig. att
Konungamagten bör vara alldeles skild från den lagskipande, med undantag endast et bena Iningsråtten.
Enligt vår Grundlag åger Konungen att föra ordet i Högsta Domstolen.
Denna rättighet bör upphöra, och La - Den 25 Januarii» 121 gens Tolkare sålunda befrias från det inflytan. de, som Manarken möjligen kan utöfva på Rikets förnämsta Domaremagt.
Ett förslag hårom skall, i föreskrifven ordning, till Eder öf verlemnas.
Landets mynt som föreställer fastigheters och varors värde, år derigenom måttstocken pä hvarje Medborgares förmögenhet.
Att upprätthålla det måste således vara ett af Lagstiftningens bufvudånöamål; men lindviken, Gode Herrar och Svenske Mån, de vådor som brådstört tade förändringar medföra, och blottställen
Eder icke för möjligheten att förlora allt, då J viljen lör mycket förbättra.
Erfarenheten, denna menniskornas säkraste ledare, bör bestämma Edra beslut.
Grundlagen ej ålägger
Mig någon omedelbar befattning med Rikets Financeväsende, så inskränker Jag mig till den önskan, att
Edra åtgärder må blifva sådane, att de kunna freda oss för de tryckande omständigheter, under hvilka så många andra Stater hafva suckat.
Med beständigt afseende på landets båsta, skal! mitt hjerta alltid känna behofvet att minska de allmänna bördorna.
Men känslan för bibehållandet af eder sjelfständighet år mig en borgen, att J skolén urskilja, hvad närvarande ställning påkallar, och hvad som vid första åsigten kunde synas öfverflödigt.
J ymnigheienff sköte och under den djupaste fred, har Försynen velat påminna oss3 122 Den j. 5 Januarii. att i cleff a lif ej finnes någon orubblig lycka.
Tvenne stora eldsvådor hafva på samma dag hotat Hufvudstaden och förstört två tredjedelar af Norrköpings stad.
För icke. en månad sedan har nästan hela staden Borås blifvit lagd i aska.
Jag har skyndat mig att lemna understöd åt de brandskadade.
Penningeförluster kunna lätt botas, och Jag räknar med tillförsigt på Edert biträde till återuppbyggandet af dessa städer, hvilka äga ett så väsendtligt inflytande pä välmågan i de trakter, som omgifva dem.
Monarkers pligter åro så mångfalldiga, att den tröstande ersättningen att kunna lindra Folkets och den lidande mensklighetens nöd icke bör dem bestridas.
Södertelje Canal, ämnad att sammanbinda Målaren med Östersjön, har blifvit Öppnad mot slutet af år 1819.
Genom denna nya cornmunication skall handelsrörelsen i Upland , Vestmanland, Södermanland och Nerike vinna en betydlig tillväxt.
Föreningen emellan sjöarne
Venern och Vettern, så efterlängtad af inbyggarne i Rikets inre Landskap, har under loppet af sistlidet år blifvit fullbordad.
Segelfarten år Öppen från Östergöthlands och Smålands stränder till Vesterhafvet, och arbetet fortsåttes mellan Vettern och Östersjön.
Detta stora företag, hvartill grunden lades på en tid då Sverige stod i fara att försvinna bland Staters antal, skall inför efterverlden bära vittnesbörd om de måns dju - Den 2ö Januarii.
123 pa och dristiga beräkningar som först omfattade möjligheten af håfvens förening.
J g tackar Eder, Gode Herrar och Svenske
Män, för de medel J beviljat till verkställandet af mer ån hälften af dessa arbeten, och Jag väntar af Eder ett kraftigt biträde till deras fortsättande.
De följder, som deraf skola uppkomma, stå i det närmaste samband med Nationens värdighet och hennes kända ihärdiga lynne.
Brödrabandet som blifvit knutit mellan Sverige och Norrige, har vunnit fasthet och styrka.
Den ömsesidiga redlighet, hvarmed bägge Folkslagen erkänna och vörda hvarandras rättigheter, år en borgen för halföns lugn och för dess tilltagande välstånd, Yåra förhållanden till utländska Magter fortfara att vara förtroliga och vänskapsfull.
Mitt Regeringssystem, hvars enda syftemål år bibehållandet af fred och af de fördelar vi nu äga, skall allt framgent underhålla det goda förstånd, som råder emellan Skandinavien och andra Stater.
Min Son har, med Mitt tillstånd, begärt Prinsessan Josephinas af Leuchtenberg och Eichstedt, Konungens af Båyern DotterDotters hand, Denne Monark har gifvit sitt samtycke till deras förbindelse.
Jag har ej kunnat neka mig det nöjet att gifva
Eder kunskap härom, ehuru ratificationerne ännu icke kunnat hitkoin. 12 4 Den 20 Januarii. ina.
Denna lyckliga händelse uppfyller
Edra och Mina samfälda önskningar, och ger åt den Skandinaviska Halföns framtida öden en stadga, som dess inbyggare borde anse sig berättigade att förvänta af deras kärlek för Mig och Min Son, och af de motsvarande tänkesätt
Vi för dem hyse.
Jag förblifver Eder, Gode Herrar och Svenske'Män, alle samteligen och hvar och en isynnerhet, med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågne.
Börjades uppläsning af Kongl. Maj:ts Nådiga Berättelse om hvad sig i Rikets Styrelse tilldragit sedan sista Riksdag, gifven Stockholms Slott å RiksSalen den 25 Januarii 1825.
Låsningen afbröts af en Deputation från det Hedervärda BondeStåndet, anförd af RiksdagsFullmågtigen från Blekinge Lån, vice Talemannen Jon Jonsson, hvilken under aflemnande af BondeStåndets ProtocollsUtdrag för denna dag, tillkånnagaf, att efter låsning af Kongl.
Ma j:ts till Riksens Ständer aflåtne Berättelse om hvad sig i Rikets Styrelse tilldragit sedan sista Riksdag, BondeStåndet, lifvadt af underdånig tacksamhet för de välgörande omsorger, Kongl. Maj:t i alla Styrelsens grenar haft osparde (ill folkets sällhet och Fäderneslandets uppråtthål - Den 25 Januarii, 125 lande, beslutat, det borde Ståndet hos Kongl, Majit underdånigst anhålla, att genom en stor Deputation få uppvagta Kongl. Majit till betygande af Ståndets innerliga erkånsla, samt att inbjuda de öfrige RiksStånden, att i denna underdåniga tacksamhetsbetygeise deltaga, äfvensom att uppdraga åt det blifvande ExpeditionsUtskottet, att den underdåniga adressen föreslå.
Herr Grefven och LandtMarskalken anmodade
Deputationen, att till BondeStåndet återföra Ridderskapets oell Adelns hälsning, och förmodade Herr LandtMarskalken, det Riddersk&pet och Adeln skulle med lifligaste glädje instämma i BondeStåndets beslut.
Sedan det af Deput .tionen medförde ofvannämnda ProtocollslTtdrag blifvit inför Ridderskapet och Adeln upplåst, hemställde Herr Grefven och LandtMarskalken, om Ridder— skåpet och Adeln behagade i BondeStåndets ifrågavarande beslut instämma, hvarvid Grefve von Schwerin begärde, att BondeStåndets
ProtocollsUtdrag måtte få hvila på bordet till nästa plenum.
Fortsattes låsningen af Kongl. Majds ofvannåmnde nådiga RiksdagsBeråttelse intill slut; och skulle densamma i sammanhang med BondeStåndets berörde Protocoils-Utdrag, äfven förblifva hvilanda tili nästa plenum.
Företogs till pröfning Herr Cederschjöld*} Pehr Gustaf, den 20 dennes på bordet lagde motion, angående tjenligaste sättet får tryckningen af Ridderskapets och Adelns Protocoll, samt Bihanget till RiksStåndens Protocoll vid innevarande Riksdag.
I sammanhang härmed upplästes BorgareStåndets
ProtocollsUtdrag af den 22 dennes, hvaraf inhämtades , att Borgare-Ståndet beslutat: 1) Att af Bihanget till samtelige RiksStån: dens Protocoll båra, genom det blifvande ExpeditionsUtskottets fårsorg, skyndsamligen tryckas 5oo exemplar, med iagttagande af den redaction, sorn, enligt ExpeditionsUtskottets, i Memorial den 5 Jan. 1818 (se Bihanget 10 Sami. sid 26) gjorde, och af RiksStånden gillade fårslag, vid nämnde Riksdag blifvit följd. 2) Att, till beredande af enahanda ordning med Bihangets tryckning vid denna, som vid den sistförflutne Riksdagen, Riksens Ständers samtelige Utskott båra nu, likasom då, hvart får sig aflemna sina Memorial, Betånkanden och Förklaringar i en nummerföljd och med korta men bestämda rubriker Öfver de ämnen hvarom de handla. 5) Att, så långe det utan uppehåll i gårömålens gång lämpligen kan ske, skola Utskottens Memorial, Betånkanden och Förklaringar ingitvas till RiksStånden i tryckta exemplar, på lika sått och med enahanda iagttsgelser, som Den s5 Januarii. 127 ExpeditionsUtskottet uti Memorial den 2 Fehn 181B (Hillänget, 10 Sami. sid. 46) föreslagit och Riksens Ständer då bifallet. 4) Att, med utskrifning och justering af ExpeditionsUtskottets förslag lill Riksens Slånders underdåniga skrifvelser vid denna Riks. dag må förfaras likasom år 1818, och på sätt ExpeditionsUtskottets då den 10 Februarii (d3ihanget, 10 Sand. sid. 53) afgifna, och sedermera af RiksStånden bifallna Memorial utvisar; samt 5) Att, hvad tryckningskonstnaden för så vål Ståndets Protoooll som Bihanget angår, åt det blifvande StatsUtskottet uppdragas, att ofördröjligen inkomma med förslag tili densammas bestridande utaf de medel, hvilka till Riksdags, utgifterne i allmänhet anslås j i sammanhang hvarmed Utskottet åfven borde yttra sig, om icke försäljningspriset å både det ena och det andra må kunna nedsättas, till likhet med priset å Bihanget vid sistförllutne Riksdag eller en skilling
Banco för hvarje tryckt ark, .uti hvilket beslut de öfrige RiksStånden blifvit inbjudne, att sig med BorgareStåndet förena; och hade BondeStåndet, enligt ankommet Protocolls.
Utdrag af den 24 dennes, som nu äfven upplåstes, uti BorgareStåndets förenämnde beslut till alla delar instämt.
Friherre Boije, Ludvig :
Jag igenkänner visserligen i Herr Cederschjölds Memorial samma vackra nit, sorn han förut vid så många till - 12§ Den 2y Januarii. fållen visat, och hvarigenom jag anser honom nu hafva förvårfvat en ökad rätt till vår agtning.
Jag skulle också ej gjordt någon anmärk-' ning emot den vickta motionen, om jag ej förmodat att remiss deraf kommer alt ske till det blifvande RiddarhusUtskottet, som derigenom k»n erhålla en vågledning för sitt bedömande af saken.
Om Herr Cederschjölds förslag i andra punkten antogs, tror jag att den, sorn låsts Ridderskapets och Adelag Protocoll och i en del «nd;*t fann den egentliga Pr o to coll
St o nimen samt egenteliga anföranden, skulle blifva ganska missnöjd att nödgas i en annan bok söka motionerna och hvad sorn skriftetigen andragits Jag tror derföre lämpligast vara att bibehålla samma redactionssått af Protocollen sorn förut, nemligen, i elt sammanhang, så att man på ett ställe matte igenfinna munteliga och skrifteliga anföranden j och jag anhåller att denna anmärkning måtte få åtfölja remissen till RiddarhusUtskottet af Herr Cederschjölds motion.
Jag begagnar detta tillfälle att göra en motion, utan annan afsigt, ån att få inför Ali-: månheten ådagalagdt, att Ridderskapet och Adeln gerna af egen drift uppfyller allmänhetens billiga fordringar, äfven i afseende på skyndsamt meddelande af sina öfverlåggningar.
Jag föreslår derföre, att efter hvarje slutad Session måtte till Redactionerne af de hår i Staden utkommande Allmänna Tidningar, då de sig dcr-j ora flen s 5 ht nunrit. em anmäla) aflemna» en officiel Bulletin, inne» hållande rubrikerna på de årender, sorn förevaJ rit jemte en korrt berättelse angående de vidtagne åtgårderne och besluten; äfvensom jag tror, att de Ledamöter, hvilka antingen gjort motionerne, eller föranledt dem, eller talat öjver, får eller emot, i hvarje discurs, kunde uppgifvas; dock att sådane ämnen icke i Bulletinerne upptagas, hvlika kunna vara af natur, att enligt 58 §.
Riksdagsordningen vid justeringen varda uteslutne: det vill säga, sorn röra någon Ledamot af huset personligen.
Om en af Riddarhusets Canzlister verkställde sjelfva anteckningen, förmodar jag att RiddarhusSecreteraren ej skulle behöfva mera än en fjerdedel» timmas syslosåttning med Bulletinens redigerande, då den samma på en timmas lid kunde vara färdig, för att derefter till Vederbörande utgifva». __ Jag skall icke tillåta mig, att yttra mig, om denna anstalt behöfver RiddarhusUtskottets Utlåtande, eller ejj meni förra fallet anhåller jag oin proposition till remiss.
Hans Excellence Herr Grefve af Wetterstedt t Gustafi I anledning af den nu förevarande frågan angående tryckning af RiksStåndens Protocoll och Bihanget dertill, får jag den äran tillkännagifva, att sedan Riksens Stån* der i skrifvelse af den 21 Maji 1818 hosKongl.
Majit i underdånighet anhållit em nådig föreskrift till HofCanzlersEmbetet, under hvars Ridd, o. Ad.
Prat, I, B. 9*
Den 2 5 Januarii inseende Boktryckerierne i Riket äro ställde, att så snart
Riksdagskallelse utfärdas låta vidtaga sådane förberedande åtgärder, hvarigenom RiksStåndens Protocoll och Bihanget kunna under Riksdagens lopp skyndsamt från trycket utgifvas; har jag till följe af Kongl. Maj:ts, under den 17 Junii samma år i detta afseende, mig meddelade Nådiga befallning, genom Circulaire till de hår i hufvudstaden varande Boktryckare infordrat uppgift så vål på antalet af de tryckta ark hvarje Boktryckare, i veckan, kan åstadkomma, som på priserne å tryckningskostnaden.
Desse uppgifter, hvilka från Boktryckarne inkommit, får jag härmed öfverlemna till RiddarhusSecreteraren, för att, sedan de, i afseende å tryckningen af Ridderskapets och Adelns Protocoll, blifvit begagnade, vidare tillställas Secreterarne uti de öfriga RiksStånden samt ExpeditionsUtskottet.
Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf: Den värde
Ledamoten som först talade har gjort betänkligheter vid mitt förslag om tryckning af Ridderskapets och Adelns Protocoll i tvenne nummerföljder.