Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hans Excellens Herr Grefwe lluutk utbad sig sälvm Ledamot af StatsUtffottet fä förklara, bet han trodde UtTottrt böra finna sig wäl belättt, om det erhö»e 5 dagar i ben ena och lika mänga i den följande weckan för filt arbete.
Herr Grefwen scb LandrLNarstalken gjerde derefter proposition pä sitt nyst gjorda förslag, hwilken Bifölls.
Efter en kort öfwerläggning rörande storleken af IS48 Den 27 Ianuarit. af den nytz beflutna Medmllen, öfwer Hans Kongl. Höghtt Prinsea rl wal till KronPrins, och sedan R>dderff -pek och Adeln bestulit, ott den skulle blifva af samma florick som KröningsMedgtLen, justerades söljande:
Utdrag af prorocollet, hållet: t Hö lofl.
Bidderskopk och Adelns plenum den 27Imuarr i8ro.
S D B stöt Höglofl.
R ddirssapet och Adeln rut, i aniedning as Hans Kona!.
Höghet (.:»!> ^ uLuI) 8 wal till Swea Rikes KronPuns, en Medaille, p'ydd med Hans Kongl. Höghets bild, skulle präglas of lika sto--ek med den, som i a ledning as Deras M iefläters Kröning t>ll">m hx,iutes,: och tkulle medle : härtill utur Riklérs Sanders Bank u gä / samt de Respecuve M-dStänden wänliaen mbiudaS, att i detta Höglofl.
N dderssapet och Aoet..s bestut instämma, dt luplL.
Derefter uppropad-s och ofgick
Deputationen list de ondra Ständen , anjord af Friherre biemin^, <le,, sörctkDem meddelade twenne bestut Rldderskapel VÄ) Adeln nu hade fattat.
Herr Grefven och LattdtMarfkakken päininde Ridderffvpet och Adeln att Herr v. 8ckud2en.
Ksjm för nägon lid seoan wäckt ftäga om meddelande as decharge för Herrar Fullmägkige i Rik«- gäldsContvlret, hwtlken fräga dä bliswit begärd Zä bordet.
Herr Grrfwen och LuridrMarstalken hem - Dm 27 Januari». 1049 hemstälde om icke Nidderffcprt och Adeln, nu wille den samma upptaga.
BvrsoreSlär dkt yade redan för nägsn tid sedan asajcrr dea. och BondeStändets PrvkecollsU'droa de-vm more »m ankommit, hwukrt Herr G^efwen och L.ndMarsk aken lät uppläsa, sä lydande:
Utdrag af Oreroco ct, bä-let hos BondeStänder dcn ,8 Januaru l8lv.
S- D- Etter erkällen del al Wällöf!
BorgareStändeks den 15 de-mes t^gue bcstuc, rö-ande Stats Utskottets den 5 N v.mder torledtt är -^fgtfna Bktänkonöe em Rilögä'döWi'kets tlliständ, förwaltning och behof, lamt da Boi.deSrak det äfwen gjo^k sig underrärrabt om »' >n Käller ai dea Jnsirucrion som för Fullnägtige t RikegäldsLontoirrt dl:iwit utfärd .d, besiöl Ständet, att till alla delar instämma uti den ä'Md Wälofl- BorgareS'ändet, med arendec wsdtagit. sä att Srätidtt u >der förklarande af Dest 'ynnerliga mitznöje med sine FmmägtrgeS förärande, läter, pä te af Wälefl BorgareStälidet anförde skäl wid detta förklarande bero, samt att «L tolsUt,kottets yttrande i alla öfriga delar gillas.
Härom skulle de öfriga Relpectitze Ständen genom ProtocollsUrdrag wördsamt och wänltgen underrättas, l-le luprs.
Kx krotocollo 8. L. 1'rLtzLlllk.
Herr Klingspor,6erclt:
När f-ägan försi wack» tes, äade jag soken pä bordet.
Nu iär jag förklara, att om Herr Greswen och LandtMarstalken gör pro - ?Oso Dm 27 Januarit. proposition i likhet med hwad Borgare» och Bolive* Ständen bestulit, will jag dertill bifalla.
Grefwe von I^Lntin^sKsulen wille sä mycket haldre bifalla att Fullmäktige frikallades frän an» Iwar, som han ej kände att de hast nägon Instruktion att följa.
Herr Grcfwen och LandtMarffalken gjorde derefter proposition att Ridderffapet och Adeln j ltkhet med Borgare- och BondeSränden wäl malte frikalla sina Fullmäktige l NlksgäidsCvntoir^t för anlwar och erfättning, men tillika ogilla deras sörhällande, sä wäl i afseende pä deras ärgärd att till f- d. Konungen öiwerlemna de till Realisationen bestämda mede», som deras underlåtenhet att ställa sig till efterrättelse Rcv-sorerS bud och förrskrister, samt deröswer törklara dem sitt fynnelliga mchuöje.
Friherre ceclersiröm, ^gcob, söreftog att Ridderskapet och Adeln skulle anmoda Herr Grefwe» och LandtMarffalken, att, sedan nu RiksgäldsContoirecs Fullmäktige »häll» decharge han täcktes utsätta en dag till wal af nya Fullmäktige.
Herr klinspor, 6sröt," trodde att detta wal ej kunde förrättas innan RtksdagöOrdningen more antagen och stadfästad.
Herr von 8ckultrc>nkeim, Daviks; Jag skulle i ödmjukhet wilja underställa Högloft.
Riderstapre och Den 27 Januaris. 1051 och Adelns pröfning, om icke soft bättre wore, att uppskjuta med walet till NlksgäldsContoirö Fullmäktige, intill desi den under arbete warande Instrucklonen för dem hunnit blifwa fullkomnad och antagen.
Det synes med god ordning vfwerenSstämma, att den som stall Ztaga sigell wärf, först mä lära känna sina skyldigheter.
Hans Excellence Herr Grefwe stuutk, förenade sig till alla delar i Herr v. Lckult^enkeims yttrande, tilläggandes att innan kort den i frägawarande Jnstruclionen wore färdig.
Herr ^ilverllolpe, 6uft»k ^brskam, utbad sig fä erindra, att den gjorda inwändmngen rörande Instruekionen ej wore sä wigtiq som den fynteö.
Reglementet för Fullmägtige j Banken hade alltid warit, och kommer äfwen hädanefter att förbliswa en hemlighet, innan Fullmägtige tillträda sin befattning.
Lsta sä hade det warit intrlls nu med den Jnstruction Hemliga Ulstottet lörfaltade för RlksgäldsContoirets Fullmägtige.
Icke desi mindre hade man walt och erhällit Personer, som »mottagit delta förtroende.
I alla fall, om Jnstructivnerne ffulle blstwa sädane, att de walda Perlonerne ej funne sig i akt wara dem underkastade, stöde det dem fritt att afsäga sig- Af dessa skäl anläg Herr Lilvc-rllolpe ingenting' hindra, att icke Ridderstcpet och Adrin ju förr desi häldre kunde förrätta delta wal.
Herr von , Ilrvsr krestine 6sbrlel, yttrade sig att han önstade walets uppstjutande icke allenast pä de stät som Herr von LckuIiLenlieim vch Hans Exelirnce Herr Grefwe anfört, utan lvsL Den 27 Ianrrarit.
Utan äfwen i anseende dertill, att Answarighets, Lagen tör Fullmäktige ännu icke wore utarbetad.
Dä detzuwm , u ">era icke Hemliga Utskottet utfärdade Znstrucnonrn, utan den borde af Statsutskottet »ör släs ock) af Rtklens Ständer stadfästas, bieswe den icke mera nägon hemlighet, sch pä sädin grund hwod Herr Lilvettlolpe anfort icke pä nägvt sätt anwändburt.
Friherre I-iljencrsmr, )obsn VVilkelm, sörklarade sig fä mycket häldre mstämma i Herr Lilverliolpss tanka, som det kunde dröja länge nog innan Jnstructivnen lör RlksgäldsCoittouets
Fullmäktige b>efwe färdig.
Hatt hade sief , Etaks« Utskottet, af en Dest Ledamot hort yrkas, att Jnstruclionen ej kunde göras färdig» innu Fmoncepla- en af Bewillnmgen worc Ukarbttad och laststäld, i hwilket fa» det troligen dirfwe allt för längt att till betz uppstjttta med walet.
Herr 8iIverstolpe, Lullsk ^drsliLm, anhöll att till siri förra vttrande lä tillägga, att sä länge Riksens
Ständer äro samlade kunde beslut fattas och blifwa beflut werkeligen fattad?, of d^n natur, att de uti Instruktion,n borde upptagas, fA att denna Instruktion t sig sjelf wore att anse säsom Utffokteis sista arbete; om betz lärdiagörande dä ffulle a-w sttos innan walet anstäldes kunde möst lrglwls
Riksdagen flutas förr än bet kund. förrättas.
Grefwe klörner, 6örgn:
Ej när warande när dlscutzionen rörande decharge för Herrar Fullmäktige uti RiksgäldsContviret börjades, och beslutet deröstver kvgS, är det endast genom berät tel - Den 27 Januaris.' telse jag känner att Ridderstapet och Adeln stad» godt sitt desiut t iiköel nied BorgareSiändet. Z töle deraf iära R-ksgäldsConroirets Futjmägkige wara enbtledigade »tran sia detaktnlng.
Jag hemställer hu u, i fall ett nytt wa! e, snart onsiäueS, det skulle ga med förwa-tningen as RiksgäldsLo^- toirer Hwad Jnstructwnei, angär, hivars särdiggörande nian anser bord- afwaklas, ti-nan walet förrättas, tror jag densamma döra desta af twenne delar.
Den ena som innefattar fmestrilterne, rörande Werkeis sörwallniog l allmänhet, och hwiiken uran swärighet kan Riksens Schöder med» del's; den andra som närmare rörer Fmarce-ärenderne och Wexel-operationerria, hwiiken äter torde wara radltgast, att läka iä fa personer som mögligt är, utan allt tör stor Pudl-oter, tä stmmaniäkta och gransta.
Att känna denna JnstruLtion sy eS
Mig föga wigtigt för dem som till Fullmäk-ige waljas, innan de tillträda Werkcrs torwald r g: :der« emot tror jag det wore dem wigtigare att kanna AnsworighcksLagen: likwäl, nar. dtt > alla sali ftär dem fritt att afsäga sig förtroende?, om de cj stalie finna sig i wsilkoren, ser jag ej att häraf nägvr stal tili uppskof med walet kan hämtas.
Friherre lällsencr-Ln-r: anhöll ctt Borgare» Ständers ProtccollsUldrag, som tjenst till grund för Rchderst^ pets och Adelns beslut, marle uppläsas.
Herr Grefwen occh LandcMarchalken lät u pläla det i dag förut föredragna Bond Ständers ProrocollsUidrag, hw..ri BorgarrStäuder aberopadeö.
Ridd. och Ad. pror. 5. B. Hans 26. 1054 Den 27 IamrarLl.
Hans Excetlence Herr Grefwe kumb:
Om nu ombyte af Fullmäktige nödwändigt stak ste, utbeder jag mig att fä weta efter hwad grunder wa» let stall hällas antingen efter den förra Riksdags» Ordningen, eller efter den nya, ehuru densamma ännu icke är saststäld.
Oeäsrliröm erindrade akt Clatzificationen redan i början as Riksdagen bliswit upphäfwen, i följe hwaraf han ansäg walet böra förrättas öfwer hela Ständer.
Herr ^n6ers, wille derpä fästa Ridderstapet och Adelns uppmärksamhet, att här wore flera motioner: den ena ginge ut pä alt upp» stjuta walet: den andra ort nu wäija Ledamöter, hwilka efter »4 dagar, dä de fä känna Answarighets» Lagen, kunna afsäga sig det dem gifna förtroende.
Den förra syntes Herr !>!or6en6oIp^ bast att »vidtaga, emedan den sednare skulle allenast leda till onödiga omgängar.
Anmäldes och infördes en Deputation ifrän det Högwördige PcesteEändrt, anförd of Biskopen r Linköping Herr Doctor knlenttLjn, hwilken förmälde. art PresteStändet instämt i Högloft.
Ridderffcpet och Adelnö Beslut att en Medurlle skulle stäs öiivrr Hans Kvngd Höghet KronPnnsens Äöal till Thronföljare. Aswenledes hade PrrsteSrändek gifwik sitt bifall till StatsUrstotkers begäran om ledighet frän Plena till
Dest ardetcs pästyndande, samt att Plena endast mändagsrne stulle hällas.
De - Den 27 Janunrit. 1055 Deputationen aftkädde efter wanligheteu utbeledsagad.
Derefter upplästes BorgareStändets Protm collsUtdrag, rörande decharge» för RiksgäldsContolrets Fullmägtige.
Herr Grefwen och Landrmai skalkctt frä< gade om Högiofl.
Ridderffapek och Adeln a. sä e att RikstzäldöContoireks göromål kunde instä^aö, hwilket ffulle kunna dlifwa en möjelighek, sidan Rldderstapet och Adrin nu förklarat de förra Fullmagttge sitt nnsinöje, och man kunde befara att de andra SländenS mya Fullmägtige ej wille till» träda sia befattning jemte de förra.
Pä detta stät wille Herr LandtMarffalkrn wända Rlddsrffapek och Adelns uppmärksamhet, dä han h..d« sig bekant/ att ätmmdstvne Borgare» och Bor.deScänden walt nya Fullmägtige.
Grefwe Norner, A6o!j)b 6örsn, trodde att dek för de afgäcnde Fullmägtige ffulle wara ganska oangenämt, att, elter ben af Ridderffaper och Adeta t dag gjorde Förklaring, fortfara med sin befattning, och han twiflabe rj att de sielfwa ffulle finna sig dermed böra upphöra-
I sädant sali och när Jnstructionen för NikSgäldsLontoirets förwallning innehåller att, inga mål af Fullmägtige kunds afgöras om icke Ledamöter af alla Fyra Ständen moro närwarands, ffulle Riksgäids-förwaltningen stadna i inactlvitet om icke walet sncrt föreloges.
Herr Grefwen wille derföre tillstyrka slt det med bet första förrättades, ehuru han el - 1256 Den 27 Januari!- eljest hade Znssat up; stcf dermed till dess AnswarighelsLagen hunnit blrfwa författ.d och stodgad. chdäre^tcr ä^erkvm Fiskeri-? l^l mi » . ci->^§, med Deputationen, och Ljarde redo för sin bestickning.
Arherre ^'ssl v. siln!!sd'i'n, OnrsitL f>u»lvi^:
Som BoroareErändet redan för längre ud sedan b.fluiat »in sine FttHmaglige, cch a wen walt nya, och de förn.vdklsaen redan kom-rik l acr^vitä, sä föijer iu akt ärenberna gä, dä dessa arbeta gemensamt med de andra S ände 0 gamla Ftsilmägttge.
-Om - n sä sördäller sia, 'er jag ej nägvt stä! hwarföre rcke walet kan uppskjutas.
Anmäldes och infördes en Deputation ifrån det Hed-r närda B'-!deStändet anlöid af Riksdagsman! m ,'sä» W-limanland Wc »ung, som kMkannag f a?t Bono^S ändet bode bifallic akt en M-daille ösivcr Tdlvinö 1 rcWalet stulle präglas st-, t änr.n till Statsllnkotteks Memorial rörande ledmhe: frän P'ena till ^betets pässyndande lemnat filt bitall, med ber tillaag art Tatcmännen sins emellan stulle ö>weru>skomma om de dagar dä under sidur Plena böra hällas.
Deputationen besivaradcs och ulbeledssgades pä waiM fäkt - Herr Den 27 Januarkl. 1057 «^err v. 5lc!iul^ i b im , levist:
Jag skulle icke halma promenerat ett uppskof med Walet till Fullmachige, cm icke Högloft Statkbstskotttt wore i begrepp att söraslä e- wärkekig omändring wid RiskgäldsEontoi^ie » goms. troi; och der will illa flicka sia, ctt be w ?ce Fuömägkige ö»st skulle beswärj. i ett Reglemente, och nägra dagar derefter ett annat.
Tili fö ckommande at de ondor, som nu handt, torde rådlig, st siunas, ott i Iulögälds» Cvntorrek tilldana ktl iädout CvmmitzariLt, lvm med lpcklia crsarenhet ben 1 drak ordning uti RikienS Stöndorv Bank, och hn a^ner Fulimägtiges arbtte och förhållande mycker kommer att förändras.
Nägon jnactiv tet n ille jag nåd e eller annan weckcs uppskof toga förmoda Wa Contoir qinge icke testonuiidre i sin wanliga gäng.
A la möjftga underrättelser af Herrar Fuilmägsta? ärv redan af Sraikfchskotttt inhämk de, och om Riksens Häglofl.
Ständer sjestwe u dex tiden aade något att förordna , lä mäste befallningen i fäderne ärenden först asgä till nptz nämde Ulstott Herr Grefwen och Land, Marskalken före flög att Riddcrfk.chtt och Adeln mätte sömm flg vm akt uppskjuta walet.
Grefwe lVlörner, ^stolpil Oörsn:
Det äk mig vkärdt c>kt tala mot en Person för hwilken 1 a hyser en sä oinflränkt aktning, som Heke Archiatern Zkcnl^enkcim.
Men jag nödgas till Högloft Riddetffaper och Adeln hemställa, om man bör wäga akt lemna ett helt Ständ bl nd Fullmagtige inockivk.
Man säger alt RiksgäldsContcirets
Fullmägtiae aga tillfälle akt as Statsutskottet begära löreskufler; men jag tror ej ctt Stars - IO58 Den 27 Januarki.
SratsUtffottet är berättigad» akt tagä beflut öfwer couranra mäl, eller ens pä nägot sätt besörja RlksgäldsContviretS förwaltning.
Grefwe vs v (Zarckc, ^8cob, anmärkte, att den förklaring Ridderskapet och Adein nu hade gjort, icke nödwändigt medförde deras entledrgande, och akt Fullmägriyes mackivitek säledeö ej eller wore nägon nödwändig följd Herr ?5!,IM3N, Olt» k^restnc: Sedan Grefwe K1örn< I-Yttradt sig öfwer detta ämne, har jag ej mycket mt tillägga.
Jag will allenast nämna, alt den RiksdägsOrdnrng Riksens Ständer fjelswe nyligen fastställt innehåller den föreskrift, alt walet till Fullmägtige i Vasken och RiksgäldeLontoiret bör förrättas sä tidigt under Riksdagen alt denywalde
Fullmägtige under desi lopp hinna tillträda sin befattning.
Det har säiedes länge warit Sundens mening att detta wal ej till Riksdagens stut borde uppikiutas, och jag anser betia som ett ytterligare stal för mig alt tillstyrka walttö snara företagande Herr c-^Ilenkvskm, kttcstric veonorst, ylrode sin önskan att denna sräga genom votering mätte afgöras.
Herr Grefwen ocb LanbrMarssalken före< stämde, om icke Ridderskapet och Adela kunde rörande Lenna frätza Ulan vittring öswerenskomma.
Frrherre Lsllerllröm, ^cod, trodde att detta ändamål lättast lunde winnås, om Herr Gref - Den 27 Januari!'. 1059 Grefwen och LandtMarikalken läcktes söreflä en bag, dä walet kunde företagas.
Grefwe I^ovvsnkjelm, 6srl, förklarande sin förmodan att
Fullmäktige ej kunde qwarblifwa wrd sin befattning ef er Rtdderffapek och Adelns nu fat» rade beslut, och att när detze ej bland Fullmäktige sig instälde, more det en fräga hwilken ibland RiksgäldsFullmaktige ffulle söra Presidium- Endast denna omständighet trodde Herr Glefwen wara tillräcklig alt påskynda walet.
Herr Grefwen och LanötMarskalken förestalde älwen denna omständighet, såsom ett stal att snart sörrälla^walet.
Friberw ^klk-lsvärst, Lric 6örsn, trodde akt det misnöj- Ridderssopet och Adrin förklarat ej alldeles medför de nu warande Ledamöternes entledigande ifrän sin befattning.
För öfrigt wille Herr Baron förmoda, att om walet utjätles tillomMän» d -g 8 daga-- till skulle Jnstructionen för RiksgäldsContoirekö
Fullmäktige kunna wara färdig, och ge» nom en sädan >.roo^ sition stöde, enligt Herr Ba» ronö tanka, Ridderskap^ och Adelns stridiga meningar att förena.
Herr IHdrenIrc),» , t^S8pk-r Willielm, wägade ej mltztro Ridverss per och Adelns egna Ledamöter uti NcksgäldsContottet
Nll den grad, att nägon af dem ssull- wti>a fortfara uti en b si ttning dwaröfwer Nidberffavtt ocl, Adeln fork c-sgr dem sitt synnerliga rnihnöje, sed-n de om delta förklarande bllfwir underrättade.
Intet heller -rodde han att de nya Ledamöter som Borgare- och Bon.deSländek in - io6o Den 27 Januari!» inwalt, skulle wilja blottställa stna äkgärder för kollision med derus som Rldderstupet och Adclu sä fullkomligen ogilladt.
Grefwe förner, 6öesn, utbad sig fä wera, om icke Herr Greswen och LaudtMar.
Ikalkens preposition i osseende pä decho-g-n ät Fullmäktige grundat sig pä BorgarcStäudeis öfwer samma ämne fattade beslut.
Herr Grefwe» oc!) LandtMarfkalken upplyste, att sig sä werkelrgen forhölle, hw.rjemre Herr Greswen och LandtMarskulken chwen äbe^ooat den underrättelse han erhållit att Borgare- och.
BoudeEländen walt nya Fullmäktige.
' Grefwe biörnt-1- ansgg detta bcsiut troligen medföra otc Fullmä lige gm^st nediadc si„ vcfuitnmg.
Friherre I^ilje-ncrsnt^, soksi) Willelm, med flera inwände ott bestu el ej lunehälllt nägot som dertill owillkorlrgen sörm-leder.
Herr Grcfwen oc!) LandMurrfkalken will^ allenast upplys-rngSwis nä.: >> :, alt BorgareSrändtts Taleman hos Kongl- M l:t förklaradr, att BorgareStändel an »>l sitt btstuk w«ra al den bejkaffenhet, vtt deras Full . akt.ge ej wid sin befattning kunde torrfura, och akt Sränoei derföre bcsiutat att den sö-jande dagen Ma »lytt wal Friherre 8--»eI von kloilstoin: Borgare- och BsndeStänden halma blott sörkloral Fullmäktige fikt misiMe, men alldelrg icke <-kt de wöro
C kändms förtroende förlustig?.
I fötze deras när Ridder - Den 27 Januarit. ro6r derskapet och Adeln instämt i deras beslut, woreicke eller Deras Fullmäglige förtroendet förlustige, utan kunde till och med, om Ständet sä behagade, äter inwäijas: tör öfrigt wvre det, som de öfrige Ständens Talemän förklarad! grundat pä de serskilda principer drtza Ständen 'följt, men lunde Icke tjena till rättesnöre för Ridderskap^ och Adelns uppförande.
Friherre Lellerllröm, ssscob.
Jag är ock af den öfwenygelse att wi ej behöfva räkra ost ester andra Ständs b-ftut; men jag tror icke dest mindre att, dä Ridverfkapet och Adeln förklarat sikt mlHnöje med Riksgälds, EvnroirelS Fullmägliges förwaltning, att nytt wal bör företagas; ehuru ingen ting hindrar alt Sterlett na dem Ständers förtroende emedan beslutet ej innehäller ott de sörwerkadt det.
Grefwe ölöiner har detzutom tillräckligt utwecklat nödwändigheten, att för ären« demas oasdrutna gäng, nyrr wal till Ledamöter snart anställeS- Jag sär derföre förnya min andällon, att en dag lill walet af Herr Grefwen och Landtmarffalken mätte ursältaS.
Friherre I^lsnnerkeim, l.srs August.
Fullmägtigcs i Riksens StändrrS Riksgälds-Csntoirs wigtiga befattning är en följd af till mtzä personer fattat förtroende.
Huruwida fortfarandet af ett fädant förtroende kan förenas med bet beslut Högloft- Ridderskaper och Adeln nu fattadt, lemnar jag till hwar och en att döma.
Det uttrycker wiHerligen ej, fäsvm här rätteligen är anmärkt, ett direct äterkallande af Ständets förtroende till de Herrar och Män, hwilka förrvallmn Ridd. och Ad.
Pror. 5 B- L«N 86 » Iv62 De», 27 Jaimarii. ge», af Riksgälds - Contoirct warit anförtrodd; men jag anser dess innehäll wars stäidt i sädsne ordalag, att det troligen betager hwar och en af förre Fullmäglige, med känsla af hwad de äro sig sjelfwa skyldige, möjligheten att ifrän denna dag t viwerläggningarne deltaga.
Följden deraf blir nödwändigheien att med det skyndsammaste föcke Riksgälds-Contoiret med Ledamöter af Ridderskapet och Adeln.
Eljest skulle hända, antingen att Werkets styrelse bleswe hwilai-de, eller cm möjllgheteri ädaqalades, att densamma kunde föras utan Ledamöter och Ordförande af Wärt Ständ.
Wcherligsn hade del warit önjkeljgt att Instructivnen för Fullmägtige, innan walet gäll j »verkställighet, blifwit faststäld.
Mea dä sädant sannolikt ännu ej pä någon tid lärer kunna ske, mäste man af twenne onda wäija det mindre, som i min tanka är att Werket ej mä sakna styrelse- Jag hemställer derföre att Walet mätte werkställas nästkommande Mändag.
Sädant hindrar ej de Herrar hwilka undfå Ridderskapet och Adelns förtroende akt sig detsamma afsäga, i händelse emot förmodan, de skulle anse sig mur ständ att efterkomma hwad den till upprättande Jnstruction dem äliggande warder Herr tZyllenlvslm, krechic I.oonarä, begärde änyo »votering.
Friherre läljsncrgnir: , Wilhelm.
Dtt är ej min mening att afstyrka det walet snart mätte gä för sig ; jag will allenast söka söre, komma att det beslut Ridderskapet och Adeln i dag fattat; icke obehörigen mä uttydas och sträckås längre än Sondek äsyfrat.
Delta är icke någon Den 27 Ianuarrr. io6z förändring af det omdöme Ridderfkapet och Adelen förut fällt öfwer Riksgälds Contviretö förwaltning, utan allenast ett upprepande deraf ätsöljdt af ett mera bestämdt ogillande af de till f. d.
Konungen lämnade Län Om afsättning har nu lika litet warit kraga, som dä bifall lemnades till Högloft.
Slätö - Ucstottets Betänkande angående Riksgälds- WettetS styrelse, hwsrä bifall lemaades till Fullmäktiges förwaltning i afseende pä ordning inom wetter.
Friherre vnn I^olllmin:
För min del får jag förklara, det jag ej anser Fullmägtige förklarade, genom Ridderstapers och Aoelus beftut, sitt förtroende lvclustige.
De kunna gansta wäl änyo tnwäljaö, och man kan pä sin höjd sörebrä dem, att de mitztagit sig. men mitztag är icke nägot brott, det förra kan rättas.
Den förklaring af Siändets mchnöje, lvm nu blifwit beftutad, kan derföre esler mm ölwertygelfe, ej hmdra dem, akt än widare befatta sig med werkets förwaltning.
Grefwe von ^-intin^sbanlLii instämde j denna Friherre 8tEl8 förklaring.
En mildrande omständighet wore ätwen att
Fullmägtige werkeljgen befunnit sig t en grannlaga belägenhet.
Herr vou , Dsvill:
Det bar alltid warit längt ifrån min föresats, att åstadkomma twist och oro wid Ridderstapet och Adelns öswerläggningar.
Ehuru jag trott mig hofwa stäl till mm gjorda motion, fä will ,ag längt bäldre med Niddcrstaptt och Adlcns bifall, derifrän afstä, än att ordsak.- lids utdrägt med en an - iv64 Den 27 Jamrarik. anstäld votering.
Jag will ölmen finna att ett sammanträde af Adelns äldre Fuilmägiige med de r-ywalde utaf Borgare, och Bonde-Ständen, icke kan anses tillbörligt.
Friherre ktjernllcät, Larl 6ustsf, trodde lika med Friherre att Fullmägtge genom Ridderstam och AdUns beslut, ej kunde anses deras rättroende förlustige.
För öfrigt n ore detta ämne ganska wigilgt, hwarlöre han öustade att med befi afgörande uppffsöteö.
Herr Grefwen och LandtMarftalken :
Ämnets mia' har länge warit känd, och RidderstaPtt och Adeln bär haft god tid alk bereda sig pä etc wal.
Med ordningen instämmer ock bäst att Ridderstapet och Aoein avr nytt wal, sedan de andra Ständen redan detsamma förrättat.
Jag fär derlvre föresiä Högivsi.
Rldderff-'pit och Adeln att om Mänd g eftermiddag sammanträda ti ivrrättande af wal till Fullmägtige i Riksgäids - »Lontoiret.
R pades starka
Ja blandade med några fä Nes.
Friherre Ouben, joackim Lsrl.
Friherre ^lgnneikeim och Greiwé öäösner hofwa sä wäl Utredt och deducerar denna krägg, att det är lätt olt derom st dga sin oswertygelse, hwar sak kan hafwa siere sidor, ock om Herr o^ilenlvskn behagar b tragta den t ftäga worande pä bägge, sä torde han läka svrmä sig att asstä ifrän sitt orkande om votering, hwarigenvm annars uppkomma schismer och historier.
Herr Grefwen och LandtMarstalken ftägade om dek more Ridderstam och Adelns önsta» - Den 27 Januaris.'
1065 stan att votera öfwer betta mäl hwarltll ropades k7ej, mea Herr L^llsnsvsbn yrkade votering, Åberopandes sin rätt, att den honom rcke kunde före wägraö.
Detta understödde Herr Lock, Lorjus l.uä. vi^, och förklarade att denna rätt ej kunde Herr ti^llenlvLkn förmenas.
Herr Grefwe» och LandrMarstalken wille sädant gärna medgifwa, men trodde att bet Lock kunde stä honom fritt att om möieligt more söka undwika en votering, fom endast werkade tidS utdrägt.