Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
M:s disposition, och om ett sådant beslut slår 11. o. Ad. öppet vid behandlingen af punkten å sid. 54, har jag ingenting vidare att erinra emot ett bifall till denna punkt.
Ordhden framställt att i afs:de på Utsk:s ifrågavide förslag blifvit yrkadt, dels bifall med förbehåll om den rättelse af siffrorne, som borde blifva en följd af 11. o. Ad:s i fråga om Adjunkternes och kollegernes aflöning fattade beslut, och dels att den af Utsk. föreslagna summan måtte ställas till K. M:s Nåd. disposition, för att användas på sätt K.
M. för ändamålet lämpligast finner; blef propos. till bifall å förstnämnde yrkande framstäld och besvarad med starka
Ja jemte några Nej; hvarpå Hr Frih, o. Ordf:den förklarat sig hafva funnit
Vidare förekommo celi biföllos Utsk:s yttranden ang de lärare - Den 20 November e. m. 537 staterne vid ett högre Elementar-läroverk i Stockholm och läroverken i Hernösand, Wisby, Jönköping, Ostersund och Carlskrona.
Då härefter förekom Ulsk:s tillstyrkande ang:de lärare-staterne för läroverken i Umeå och Fahlun, anförde:
Att någon ledande princip ej viddetta förslags upgörande blifvit iakttagen och följd, visar sig tydligt af den nu uplästa punkten.
Jag åtminstone kan ej inse, hvaruppå Utsk. grundat den här föreslagna proportionen emellan Lektorer och Adjunkter.
Umeå skola har fått sig tilldelad lika många lärare, nemi. 1 Hektor, 3 Lektorer och 5 Adjunkter, som skolan i Fahlun, men då Fahlun är residensstaden i ett ganska vidsträckt och folkrikt län, hade dess skola, i min tanke, snarare bordt sättas i samma kategori som Östersunds skola, så att den fått 1 Rektor, 3 Lektorer och 8 Adjunkter.
Jag vill i förbigående nämna, att jag hört sägas, att den i Utlåt, förekommande upgiften om lärjungarnes antal i Fahlu skola icke skall vara med rätta förhållandet fullkomligt öfverensstämmande, och anhåller jag slutligen om propos. å min hemställan, att skolan i sistnämnde stad måtte erhålla en lika stor lärare-personal som skolan i Östersund.
Vid upgörandet af förslaget till Elementar-läro verkens stat, har StatsUtsk. kommit till de deri föreslagna bestämmelser ang:de lärarnes antal sålunda, att sedan Utsk. uträknat, huru många timmar i hvarje vecka undervisning borde meddelas, samt huru många timmar en lärare borde kunna undervisa, har Utsk. fått ett minirni-antal af de lärare, som erfordras för undervisningens behöriga bedrifvande i alla de föreskrifna läroämnena, och detta minimum utgör 12.
Utsk. har icke heller för något större högre Elementar-läroverk föreslagit en mindre lärare-personal än 12.
Vill man nu åt en folkrik ort gifva ett högre läroverk, så bör man följa den af mig nyssnämnda principen, hvilken Utsk. konseqvent tillämpat, nemi. att gifva läroverket ett antal lärare, som är tillräckligt för att göra undervisningen fullständig.
Hvad skolan i Umeå beträffar, så är lärjungarnes antal derstädes vida mindre än i andra skolor af samma rang, och lärarnes antal torde således tillsvidare kunna vara något mindre.
Lärjunge-antalet i Fahlu skola har i Utlåt. blifvit uptaget till 150, men efter en upgift, som blifvit meddelad af skolans Rektor, lärer antalet f. n. upgå till 161, Detta antal öfverstiger således antalet i Carlskrona skola med omkring 40, och då Utsk. anset t sistnämnde skola böra erhålla 1 Rektor, 3 Lektorer, och 8 Adjunkter torde Fahlu skola böra förses med ett lika stort antal lärare.
Jag yrkar således bifall till punkten med den förändring, att Adjunkternas antal vid Fahlu skola bestämmes till 8, i st. f. 5.
Jag har blott begärt ordet för att för klara, att jag förenar mig uti Hr Bildts förslag till beslut. 538 uin iv no vern b er e. In.
Hr Frih. o. Ordf:den framställt hurusom i afs:de på Utsk:s ifrågav:de tillstyrkande endast blifvit yrkadt bifall med den förändring att för läroverket i Fahlun upfördes 1 Hektor, 3 Lektorer och 8 Adjunkter, blef propos till bifall å Utsk:s tillstyrkande först framstäld och besvarad med starka
Nej jemte några Ja. hvarpå Hr Frih. o. Ordf:den hemstälde om II. o. Ad. behagade bifalla Utsk.-s tillstyrkande med förenämnde förändring, samt. sedan svaren härvid utfallit med starka
Ja och några Nej, förklarade det lian nu funnit
Vidare förekom Utskis afstyrkande af bifall till det framstälda förslaget om ett högre läroverk i Hudiksvall, och yttrades härvid af:
Hr Prytz, Lars Adolf: StatsUtsk. har i näst föregide mom. erkänt, att de nordliga länen med sina långa afstånd och sin starkt framåtskridande odliug böra företrädesvis tagas i betraktande, då det är fråga om att u prat ta läroverk af en högre ordning; men detta oaktadt, har Utsk. här afstyrkt inrättandet af ett högre läroverk i Hudiksvall.
Gefleborgs län kan räknas till de norra länen samt icke obetydligt tilltagit i välstånd och industriell rörelse, anser jag, att Utsk. ej haft skäl att så knapphändigt som skett affärda K. M:s Förslag om Hudiksvalls förseende med en högre skola.
Ehuru min afsigt ej är att yrka bifall till K. M:s Förslag i detta fall, har jag på förhand velat anmärka detta, enär jag, då vi komma till en efterföljande punkt ämnar yrka, att
Hudiksvalls skola skall npflyttas i en högre klass af lägre Elementarverk, än den Utsk. föreslagit.
Jag instämmer i den siste värde talarens yttrande och hoppas, att R. o. Ad. skall medgifva, att Hu diksvalls skola må upflyttas till den klass af lägre läroverk, som ega en Hektor och 7 Kolleger.
I)å de föreg:de talarne ej bestridt bifall till denna punkt, har jag ej något att yttra:
Sedan i anledn. häraf Hr Frih. o. Ordf:den framställt att i afs:de på Utsk:s ifrågav:de afstyrkande icke någon förändring blifvit yrkad, blef detsamma af R. o. Ad. bifallit.
Då nu förekom Utsk:s tillstyrkande ang:de lärare-staten vid läroverket i Malmö, yttrade: Gr. Liljencrantz:
Jag har svårt att finna, att Utsk., vid behandlingen af denna fråga, haft något giltigt skill att frångå K. M:s Förslag, hvilket är alldeles motsatt Utsk:s. K. M. har nemi. föreslagit, att en liiro-anstallt af det omfång, som Utsk. föreslagit för Malmö, skulle inrättas i Christianstad.
Såsom skäl för sitt förslag liar Utsk. anfört, att i Skåne finnas en folkmängd af 450,000 personer samt att denna provins derföre behöfde tvenne läroverk.
Den 20 November e. m.
Ja, detta är ganska sannt, men lika gaant är, att af dessa 450,000 personer tillhöra omkring 200,000 Christianstads län samt att ett högre läroverk förlagdt i Christianstad, då ett sådant redan finnes i Lund, bättre skulle upfylla provinsens behof än tvenne läroverk i Malmöhus län.
Utsk. säger, att
Lunds skola redan har 300 lärjungar samt skolan i Malmö, 184.
Christianstads skola har 173 lärjungar, så att skilnaden emellan skolungdomen derstädes och i Malmö endast är 11.
Det är alldeles gifvet, att om Lunds skola anses hafva ett alltför stort antal lärjungar, så härflyter detta uppenbarligen derifrån, att en mängd föräldrar, som under andra förhållanden skulle låta sina söner begagna undervisningen i Christianstads skola, nu sända dem till Lund.
Utsk. säger vidare, att skolan i Malmö skulle, enl. K.
M:s Förslag, blifva det enda läroverk, som nedsalta® från ett högre till ett lägre.
Detta 8r precist detsamma, som kommer att inträffa med Christianstads skola, ifall Utsk:s förslag antages.
Denna skola dimitterar f. n. lärjungar direkte till Akademien, men om den nedsättes till ett lägre läroverk, så blifver detta hädanefter omöjligt.
Att real-linien icke varit särdeles bearbetad i Christianstads skola, det visar sig af en upgift, mig meddelad^ af skolans Hektor enl. hvilken under de sista åren 60 ynglingar dimitterats till Akademien men endast 2 fullbordat kursen på real-linien.
Utsk. förmäler ytterligare, att Malmö skola har betydliga donationer och hämtar derutaf ett skäl för dess utvidgande.
Alldeles samma förhållande eger rum med Christianstads skola, som i denna stund har så betydliga donationer, att de lära upgå till omkring 40,000 Edr Bko och flera af dessa donationer äro gifna med det uttryckliga förbehåll, att klassiska studier der skola idkas.
Dessa sednare donationer skulle således rätteligen ej kunna af skolan tillgodonjutas, om den förändrades i enlighet med Utsk:s förslag.
Man bör väl icke heller förbise, att afståndet emellan Lund och Malmö är så obetydligt, att det utgör endast 20 minuters väg, sedan jernvägen emellan dessa städer kommit*, till stånd, då deremot afståndet emellan Lund och Christianstad är nära 8 mil och utan jernväg.
Det är således mycket mera besvärligt att skicka skolungdomen från Christianstad till Lund än från Malmö till Lund.
I den efterföljande punkten afstyrker Utsk. K.
M:s Förslag om inrättandet af en högre liirdoms-skola i Wenersborg på den grund, att afståndet mellan nämnde stad och Skara, der en högre skola redan finnas, endast är 7 mil, men i denna punkt har Utsk. icke dragit i betänkande att förorda inrättandet af en högre skola i en stad, som endast är 1-| mil aflägsen från en annan, der en sådan skola redan finnes!
Denna sak tyckes för öfrigt redan böra vara utkämpad.
Itedan länge har det varit ifrågasatt att förändra Christianstads skola på det sätt Utsk. föreslagit, men K.
M. beslöt under år 1840, att Christianstads skola fortfararande skulle vara en högre lärdoms-skola, och det skulle äfven, i min tanke, vara högst besynnerligt, om man MO Bjön 20 November e. m. nu upliörde med denna skola, hvilkens bibehållande är af en så obestridlig vigt för innevånarne i länet!
Tager man i betraktande de statistiska förhållanderna, så finner man, att Malmöhus län skulle enl. förslaget få 5 läroverk med inalles 46 lärare, det lilla Blekinge län 4 skolor med 2.2 lärare, men det stora Christianstads län endast en skola med 8 lärare.
Betraktar man länens areal och folkmängd, så finner man, att Christianstads län omfattar en areal af 55 qvadratmil och har en folkmängd af 200,000 personer, så att en lärare belöper sig på 25,000 personer, under det att i Blekinge, som utgör 25 qvadratmil och liar 100,000 innebyggare, en lärare belöper sig på 4,500 personer, samt att i Malmöhus län, med en areal af 4,090 mil och 250,000 innevånare — en lärare belöper sig på 5,400 personer.
Huru man än må betrakta saken, är det således i min tanke en uppenbar orättvisa och högst oskäligt att afvika från K. M:s Förslag, hvarföre jag tager mig friheten föreslå, att H. o. Ad., med afslag å Utsk:s tillstyrkan i denna punkt, måtte besluta, att Malmö skola skall inrättas i enlighet med K. M:s Förslag; och förbehåller jag mig, att då vi komma till den punkt, som handlar om Christianstads skola, få framställa det yrkande, hvars grunder jag här haft äran utveckla.
Jag vill ingalunda bestrida de skäl Gr.
Liljencrantz anfört för inrättandet af en högre lärdoms-skola i Christianstad, enär jag ej eger någon special-kunskap om förhållandena derstädes; men jag tror deremot ej, att denna sak bör inverka på den här förevale frågan.
Jag känner ej, att B. o. Ad. antagit såsom regel, att det ej får vara flera än tvenne högre läroverk i hvarje provins.
Het torde ursäktas mig om minnena från ungdomen göra mig partisk för Malmö skola; enär denna skola från längre tider tillbaka och under hela tiden jag vistades i Skåne hade stort anseende och dimitterade många särdeles skickliga ynglingar till Akademien.
Jag har icke heller anleda, förmoda af t förhållandena sedermera förändrat sig.
Huru Christianstads skola upfyllt sina åligganden känner jag icke; icke heller kan jag erinra mig att, under min studenttid, derifrån kom någon yngling, som särdeles utmärkte sig vid Akademien.
Christianstads skola må likväl hafva varit hurudan, som helst, och i den orten må jemväl verkligen förefinnas behof af ett högre Elementar-läroverk, jag vill icke bestrida sådant men tror att det icke bör inverka på förev:de frågas bedömande; och då i detta hänseende förekommer att Malmö skola allt ifrån långliga tider tillbaka egt ett stort anseende; samt att den är belägen uti en våra större städer och uti en stark befolkad provins, så kan jag icke undgå att tillstyrka bifall till Utsk:s förslag.
Jag för min del vill icke bidraga till att degradera en skola, som under en lång följd af år värdigt upfyllt sin bestämmelse.
För hvarje vän af ungdomens bildning och för hvar och en, som upriktigt önskar, att tillfälle dertill mätte Den 20 Korembei e. m. 541 i möjligaste måtto beredas, vore ingenting angenämare, än att de båda residensstäderne i Skåne kunde få fullständiga läroverk, men jag befarar, att R.
St:r icke kunna anse sig moraliskt befogade till anslåendet åt en enda provins af så stora medel, som dertill erfordras.
Om så är, kan jag för min del icke finna Malmö vara den stad, som företrädesvis och framför
Christianstad bör i detta hänseende omhuldas, på sätt Utsk. här föreslagit.
De skäl, Utsk. anfört, äro visserligen af en ganska intressant — dock mer intressant än bindande — beskaffenhet, såsom att lärarne vid Malmö skola hade verksamt bidragit till Reformationens införande i landet; att vid sista Magister-promotionen i Lund icke mindre än i af de promoverades antal och deribland innehafvaren af det första hedersrummet voro från Malmö dimitterade o. s. v.; men jag tror emellertid, såsom jag redan antydt, icke, att dessa skäl äro i detta fall tillfyllestgörande eller kunna upväga de skäl, sorn uti en P. M., mig meddelad af en aktad Christianstadsbo finnas anförde för inrättandet af en högre lärdomsskola i denna stad.
I denna P.
M. meddelas följande upgifter: »Uplysningar:
Såsom skäl, på grund af hvilka Christianstads stad tyckes böra, i strid med det af Högloft.
StatsUtsk. vid innev:de Riksdag till R.
St:r afgifna förslag, erhålla ett högre eller fullständigt Elementar-läroverk enligt K. M:s Nåd.
Stadga för allmänna Elementarläroverken i Riket af den 14 Äng. 185 6, torde bland flere andra kunna anföras: 1) Länets vidd och folkmängd.
Utsk. har föreslagit uprättande, bland andra, af följande
Ele mentar-läroverk: - Län.
Stad.
Läroverk.
Antal lärare dervid.
Malmö Lund 1 högre 18. »> Malmö 1 d:o 12. >* Ystad 1 lägre 6. »» Helsingborg 1 d:o 6. tf Landskrona 1 d:0 4.
Summa 5 läroverk med 46 lärare.
Carlskrona Carlskrona 1 högre 12. >1 Carlshamn 1 lägre 6. »» Sölfvesborg 1 d:o 2. >> Ronneby 1 d:o 2.
Summa 4 läroverk med 22 lärare.
Christianstads, Christianstad 1 läroverk med 8 lärare.
Således: när åt Malmö län bestås 5 läroverk med 46 lärare och åt Carlskrona d:o d:o 4 d:o „ 22 d:o. bestås åt hela Christianstads d:o summa Ett d:o „ 8 d:o.
Malmö län innehåller 40,5 qvadratmil med oinkr. 250,000 innevåu.
Carlskrona „ „ 25,8 „ „ „ 100,000 „ Christianstads „ 55,3 „ „ „ 200,000 „ Således skulle enligt Utsk:s förslag efter ungefärlig beräkning Malmö län ega Ett Elementar läroverk för hvarje 50,000:de person, och En Elementar-iärare för hvarje 5,435:te d:o.
Den 20 Novembere. m. Carlskrona skulle få Ett Elementar läroverk för hv. 25,000:de d:o. och En Elementar-lärare för hvarje 4,545:te d:o., hvaremot Christianstads län skulle erhålla blott Ett Elementar läroverk för alla sina 200.000 innevåu. och En Elementar-lärare för hvarje 25,000:de person.
Proportioneras de till läroverken inom de olika länen projekterade anslagen, blifver disproportionen ännu större.
Utsträckes jern rörelsen till flere län, bekommes samma resultat.
Det synes billigt, att proportionerna blifva jemkade till något större likhet. 2) Christianstads stads läge.
Enligt Utsk:s förslag skulle emellan Lund och Carlskrona, en sträcka af 20 mil, intet högre Elementar läroverk för allmän bildning finnas.
Deremot skulle uti Carlskrona och Kalmar, belägna i glesare befolkade trakter, sådana finnas på blott 8 mils afstånd från hvarandra, uti begge dessa städer och Wexiö på 11 å 12 mils, i Wexiö och Jönköping på dito o s. v. ända till i Lund och Malmö på 1-|- mils afstånd.
Läroverk, der ungdomen handledes uti klassiska studier, skulle uti Malmö län vara hvarandra så närbelägna som Ystad, Malmö, Lund, Landskrona, Helsingborg, och uti Blekinge sorn Carlskrona, Ronneby, Carlshamn, Sölfvesborg; men uti hela Christianstads vidsträckta och folkrika län skulle ingenstädes sådan undervisning kunna erhållas, åtminstone icke utöfver de allraförsta grunderna.
Missförhållandet torde vara i ögonen fällande.
Christianstad är beläget i en ganska folkrik ort, hvars yngre innevånare ganska talrikt begagna undervisningsverken och söka sig in på embetsmannabanan.
(Christianstads afdelning inom Skånska studerande nationen vid Lunds Akademi bar hittills alltid till antal stått i jemnbredd med de öfriga afdelningarne.)
I orten finnes liksom i staden, i öfverensstämmelse med vanliga förhållandet, både förmögenhet och medellöshet.
För dem uti sednare kategorien skulle genom Elementar-läroverkets i Christianstad förvandling till en Realskola göras omöjligt alt arbeta sig fram till inträde uti PresteSt:t, Läkarekorpsen o. s. v.
De lyckligare lottade föräldrarne skulle i samma händelse den förmånen beröfvas, som synes vara deras likar i andra landsorter tillernad, att få sina studerande söner ej allt för långt utom deras egen synkrets upfostrade.
Christianstad är icke och blir näppeligen någon egentlig fabriksstad såsom t. ex. Norrköping.
Näringarne i orten kunna till följd af naturförhållanden icke blifva synnerligen mångartade.
Anstalter för realbildningen synas således icke kunna der vara de enda eller ens företrädesvis af behofvet påkallade.
Men Christianstad sluter i sitt sköte flere embetsmanna-korpser och har i sin omgifning ett ej ringa antal ecklesiastika och civila embetsman, hvilka önska för sina söner samma bildning, hvaraf de sjelfve blifvit delaktiga och hvilken gällande författningar såsom vilkor för erhållande af vissa sysslor föreskrifva, och hvilka derföre i likhet med många andra, äfven bland allmogen, skatta som en synnerlig förmån att ännu för närv:de i sitt granskap ega en läro-anstalt, hvarest nödig
Eleraentar-bildning kan erhållas för vinnande af duglighet till hvilket Den 20 November e. m. 543 8om helst lefnadsyrke deras söner kunna komma att vid mogen ålder omfatta. 3) Stadens och ortens urgamla rättigheter.
Christianstad erhöll genast vid sin grundläggning en »Trivialskola», d. v. s. en läro-inrättning till tjenst för den s. k. lärda bildningen och med åliggande att i alla föreskrifna ämnen undervisa ynglingarne till den grad, att de kunde derifrån omedelbarligen öfvergå till Akademien.
Denna läro-anstalts fortfarande bibehållande blef staden och orten tillförsäkrad vid provinsens öfvergång under Svenska kronan.
De hafva ock allt hitintills fått behålla den.
Väl var ej så särdeles länge sedan i fråga att förvandla den till en »Apologist-skola» — vår närmaste förtids benämning på hvad man nu kallar Realskola —; men K.
M. förklarade genom Nåd.
Brefvet af den 1 Nov. 18 40, att den i Christianstad varande allmänna Elementar-läroinrättningen skulle fortfarande få vidblifva sin förra bestämmelse.
I öfverensstämmelse dermed liar K. M. uti Dess Nåd.
Propos. till Rikets nu församlade Ständer rörande stat för Elementar läroverken föreslagit för Christianstad »Ett högre Elementarläroverk)), försedt med minst 12 lärare, och med bestämmelse att grundlägga den allmänt humanistiska, icke den ensidigt reala bildningen, Det är Högloft.
StatsUtsk., som nu först sätter stadens och ortens rättigheter i fråga eller — åsido. 4)
Del faktiska förhållandet vid n. v.
Elemenlar-läroverket derstädes.
Elementar-läroverket i Christianstad har allt ifrån sin första början haft och utöfvat dimittionsrätt till Akademien.
Den har till och med alltjemt betraktadts såsom en dess skyldighet.
Sedan år 1845 hafva åtminstone öfver 60 lärjungar derifrån algått direkte till Universitetet, nästan samtlige försedde med nödiga kunskaper uti alla de för genomgående af student-examen föreskrifna ämnen, således äfven de gamla språken.
Undantagen eller de till Akademien härifrån under nämnde tid afgångne, hvilka utelemnat dessa språk, hafva endast varit tvenne.
Lärjungarnes antal vid läroverket har varit så stort, som antalet af vid läroverket anställde lärare medhunnit att undervisa.
Mången yngling i orten har måst begagna privatundervisning, emedan läroverket icke kunnat mottaga alla som sådant önskade.
Detta förhållande har åtminstone egt rum sedan år 1849, då i följd af K. M:s Nåd.
Cirkulärbref af den 6 Juli samma år och genom Lärdoms- och Apologistskolornas förening, lärokursernas höjande o. s. v., läroverket erhöll sin nuv:de organisation.
Under de sednaste 5 åren, räknade från och med höstterminen 1852 t. o. m. vårterminen innev:de år, hafva i medeltal 182 lärjnngar hvarje termin der begagnat undervisningen.
Antalet af dem bland dessa lärjungar, hvilka begagnat undervisningen i de klassiska språken, har oaktadt den medgifna fulla valfriheten — då deras antal varit minst — förhållit sig till deras, hvilka åsidosatt dessa språks läsning, som 3 till 2.
Annars och vanligast har förhållandet varit det af 2 till 1.
Detta förhållande torde vara uplysaude för afgörande af den frågan, hvad slags undervisning är på denna orten mest af behofvet påkallad. 514 Dan 20 November e. m.
Det nuvmde läroverket eger åtskilliga donerade kapitaler, hvilka enligt donationsbrefven blifvit uttryckligen anslagna till en läroinrättning för den s. k. larda eller klassiska bildningen.
Sådana äro:
Abergska Stipendiifonden, utgörande 4,000 K dr, Dahlska fonden, öfver 20.000
Itdr, att ej nämna de mindre betydliga Bamelska och Klioldiska.
Det synes mindre förenligt med riittslärans grundsatser, att afkastningen af dessa fonder skulle tillgodokomma en läroanstalt med helt annat syftemål, än den, till hvilken testatorerna dessa medel donerat.»
Jag ber om förlåtelse derest den af mig uplästa P. M. förefallit något vidlyftig; men såsom min egen tanke vidhåller jag, att det icke tyckes vara att förvänta, det tillgångarne skola förslå till inrättande af högre skolor i båda de ilrågavide städerna; hvarföre och då man således torde nödgas välja dem emellan, det synts vara alldeles nödvändigt att, vid behandlingen af denna punkt kasta en grundlig sidoblick på Christianstad.
Jag får af förbemälde anledn., och med mycken saknad i afs:de å den af all välvilja visserligen välförtjenta staden Malmös fördelar, vördsamt å denna punkt tillstyrka afslag.
Om länsindelningen oell lånegränserna borde hufvudsakligen tagas i betraktande vid bestämmandet af de städer, der Elementarläroverk borde finnas, så skulle de talare, som här upträdt emot Malmö och för Christianstad, hafva rätt i sin åsigt; men man får icke, enligt min tanke, betrakta saken från en sådan ståndpunkt.
Det är nemligen åtminstone för mig temligen klart, att om en fader beslutar sig att sända sin son till en allmän skola, är det för honom alldeles likgiltigt, om skolan ligger på hitsidan eller hänsidan af lånegränsen.
Icke heller behöfver man göra afseende å länsindelningen, hvad skolornas styrelse beträffar, ty dermed hafva icke Landshöfdingarne, utan Biskoparne och Konsistorierne att skaffa.
Då således, i fråga om valet emellan Malmö och Christianstad, något afs:de å Skånes länsindelning ej behöfver fästas, lärer det icke heller kunna förnekas, att Malmö är provinsens hufvudort.
Deremot torde man ej kunna säga, att Christianstad, ehuru aktningsvärdt samhälle det än må vara, är någon för Skåne vigtig ort, om man afser, att en stad skall hafva lif och rörelse, och icke lägger hela vigten derpå, att staden är säte för Länsstyrelsen.
Följaktligen tror jag, att en jemförelse emellan Malmö och Christianstad, såsom städer i egentlig mening, svårligen kan göras.
Malmö är en stad i ordets verkliga bemärkelse, icke en by med stadsprivilegier såsom de flesta af våra småstäder äro.
Malmö är ett samhälle, stadt i verkligt framåtskridande,, med jemförelsevis stor folkmängd, handel och rörelse, hvilket ingalunda torde kunna sägas om Christianstad.
Men, invänder man, den sistnämnde staden ligger så långt aflägsen från Lund, der en högre skola redan finnes, under det att Malmö endast ligger 1 ^ mil från Lund, eller 20 minuters väg, sedan jernvägen kommit till stånd.
Jag hemställer dock, om man, med fästadt afs:de på distanserna här i landet, Den 20 NoTember e. m. landet i allmänhet, verkligen Iean säga, att de mi), som skilja Christianstad från Lund, äro ett så förskräckligt långt afstånd!
Och icke heller tror jag, att jernvägen härvidlag hör tagas i betraktande, ty icke lärer en fader, bosatt i Malmö, taga sig före att låta sin son åka på jernväg 4 gånger om dagen, för att bevista skolan i Lund!
Utom den dagliga tidsutdrägten blefve en sådan skolgång temligen dyrbar.