Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrifvelse, N.o S77. 627 det allmänna uppbär, synas alltför ringa, i jemförelse med hvad utländske vetenskapsmän blifvit tilldelaclt såsom bevis på samhällets erkänsla för deras förtjenster, vid hvilket förhållande det måste för Svenska nationen vara en helig och kär pligt alt söka bereda Friherre Berzelius tillfälle alt, utan bekymmer för en nödig ulkomst, kunna egna sina återstående dagar åt vetenskapliga forskningar, hafva Rikets Ständer beslutat att, såsom en gärd af Svenska folkets erkänsla och aglning för Friherre Berzelii utmärkta vetenskapliga föi tjenster, för honom å Allmänna Indragnings-staten uppföra en årlig pension af 2,000 R:dr. 17:o Uppå derom hos Rikets Ständer gjord framställning, hafva Rikets Ständer, såsom ett bevis af agtning för aflidne Hof-Capellmästaren Hcejffners stora förtjenst om den Svenska kyrko-sångens bringande uti ett förbättradt skick, funnit skäligt å Allmänna Indragnings-stalen uppföra en årlig pension af 200 R:dr för hans efterlemnade enka. 18:o Hos Rikets Ständer har blifvit yrkadt, att ett årligt understöd af 500 R:dr malte tilldelas f. d.
Secreteraren vid Musikaliska Academien, Pehr Frigel, och, ehuru bemälde Frigel redan förut å Allmänna Indragnings-staten åtnjuter 333 R:dr årligen, utgörande lön vid en annan förut innehafd tjenstebefattning, hafva likväl, vid belragtande deraf, att han, enligt hvad Rikets Ständer inhemtat, efter att hafva under en verksam lefnad, så väl i Statens tjenst, som i serskilde honom uppdragne befattningar, med nit och skicklighet, ehuru mot ringa ersättning, gagnat det allmänna, nu, vid uppnådd 90 års ålder, saknar förmåga att sjelf bidraga till sitt uppehälle, och att sålunda berörde 333 R:dr icke kunna vara tillräcklige för hans nödtorftiga bergning, Rikets Ständer godtfunnit serskildt å Allmänna Indragnings-staten uppföra ett årligt belopp af 200 R:dr för Frigel, såsom f. d.
Secreterare vid Musikaliska Academien. 19:o Dessutom hafva Rikets Ständer redan förut under nu pågående Riksmöte, med anledning af dels E. K. M:s Nådiga Skrifvelser, Propositioner och Remisser, dels serskilda inom Riks-Slånden gjorda framställningar, godtfunnit å Allmänna Indragnings-staten uppföra följande belopp, nemligen: a) enligt Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 11 Mars sistlidne år, pension af 600 R:dr årligen till Professoren P. H.
Lings efterlemnade enka, alt utgå från och med den tid, den Ling personelt beviljade löne-tillÖkning af nyssnämde belopp upphörde, samt att, när hon med döden afgår, öfvei flyttas på hennes oförsörjda barn och af dem uppbäras intill näst derpå följande Riksdag; b) enligt Rikets Ständers underdånig skrifvelse den 1 Juli sistlidne år> 628 Expeditions-Utskottets Forslag till und- Skrifvelse, N.-o pension till lika belopp nied flen löi, lian å General-Laudtmäteri-Contoirets Stat innehar, åt Majoren U. G. von Konow, vid afskedstagande^ efter uppnådde 65 års ålder och nied iagttagaude i öfrigt af livad såsom vilkor för pensions åtnjutan le är föreskrifvet, dock utan afseende på hvad Författningarne stadga om tjenstetid; c) enligt Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 9 September sist— lidne år, pension, till ett belopp, motsvarande |:delar af Bokhållaren vid E. K. M:s och Rikets Stats Contoir N. A. Stures nu innehafvande lön, 800 R:dr med derunder begripne 76 tunnor spanmal, att af Sture tillträdas, så snart han från nyssnämde tjenst erhåller afsked; cl) enligt Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 9 sistlidne September, pension af 800 R dr, att till aflidne Vice-Amiralen m. m., G. af Klints efterlemnade enka årligen utgå, så länge lion lefver ogift och torita lif* * * 1 O 7 O O rande befinner sig i obemedlad ställning; e) enligt Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 23 September sistlidne år, pension af 300 R:dr årligen åt enkan efter aflidne Intendenten öfver Zoologiska Riks-Museum, Professoren B. F.
Fries, att beräknas och uppbäras från och med den 1 Maj 1839 samt till henne utgå, så länge boil lefver ogift och befinner sig i nödställd belägenhet; f) enligt Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 23 sislledne September, pension af 2,000 R;Jr årligen åt f. d. Stats-Secreteraren m. m., M. G. Danckwardt * att beiäknas och utgå från och med början af sistförflutue år 1840; g) enligt Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 30 September sistlidne år, ett årligt arfvode af 400 R:dr för Adjuncten i Historien vid Upsala Universitet, så länge lian ombesörjer de Professoren m. ra., E. G Geijer åliggande examina och tentamina; h) enligt R kets Sländers underdåniga skrifvelse den 16 sistlidne December, ett årlig anslag af 500
R:dr till Professoren, Doctor Nils Åkerman personligen, alt från och nied början af nästförflulne år 1840 intill nästa Riksdag utgå; i) enligt Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående regleringen af Andra Hufvud-Tilelns anslag, ett arfvode af 400
R.dr årligen personell för Professoren Anders Retziusy så länge lian vid Carolinska Medico-Chirurgiska Institutet tjenstgör, nied v i I köp, att, då arfvodet upphör, beloppet deraf bespåras till Riksgälds-Contoiret; k ) enligt Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående reglerandet af utgiflerne under Riks-Slalens Femte Hufvud-Titel, ett personelt arfvode af Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N-o 177. 6ag 400 R:dr årligen ål Hof-lntendenten von Röök, så länge lian innehar sin nuvarande befattning af Intendent vid Kongl. Museum.
O O l) enligt Rikets Ständors underdåniga skrifvelse den 16 sist lid né månad, pension lill ett belopp, motsvarande half Stats-Råds-lön, åt f. d. Stats-Rådet, m. rn., Grefve C. G.
Hård, att beiäknas och utgå från och nied den tid, Slals-Råds-lönen upphörde att af honom uppbäras, samt mot vanliga vilkor af pensionens minskning eller upphörande, i nion af framdeles erhållande lön på Stat. 20:o Från Andra Hufvud-Titeln hafva tili Allmänna Indiagnings-staten blifvit öfver flyttade följande anslag nnmligen: a) enligt Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 23 September sisth år, det till Kronofjerdingsman neri hittills å 2:dra Hufvud-Titeln utgående Slats-anslag, äfvensom åtskilliga på vissa Läns-stater uppförda löne-anslag, hvaribland den af E. K. M., i Dess Nådiga Proposition, angående
Statsverkets tillstånd och behof tili uppförande å Allmänna, Indragnings-staten föresiagne lön för Sloltsskrifvarén i Upsala af 50 R:dr; b) enligt Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 18
December sist— lidne år, löne-eisättning för Nuiner-Lotteri-Inrätlningens ordinarie einbetsocii tjenstemän, till eLt samnianlagdt belopp af 10,011 R:dr; c) enligt Rikets Sländers underdåniga skrifvelse angående, regleringen af ulgifterne under Riks-Statens 2:
Ira Hufvud-Titel, de indragne lönerne för en vågskrifvare och en vägare vid Avesta, tillsammans 346
R.dr med derunder begripne 32 tunnor spanmål, halfva beloppet af Lagmanslönen på Gottland, utgörande 248
R:dr 28 sk. med 23- tunnor spanmål, samt bytesmedel för Piovins-Landtmäteri-Contoiret i Fahlun 100 R:dr, och för del i Jemtland 25 R:dr.
Deremot har, på sätt Rikets-Ständers nyss åberopade underdånig skrifvelse, angående 2:dra Hufvud-Titehvs reglering närmare utvisar, en summa af 1,770 R:dr jemte 18 tunnor spanmål in natura, utgörande beloppet af Bagare-Gesällernes aflöning vid Stockholms, Christianstads och Götheborgs KronoBagerier, blifvit från Allmänna Jndragnings-Staten till Andra Hufvud-Titeln öfverförd; hvar förutan, när, med här ofvan upptagne contanta anslag för 1835 och följande åren . . . .
B:co R:dr 230,350. blifvit jern förd t hvad, enligt senast uppgjorda Allmänna Indragnings stat, verkligen utgått, 216,684: 41. 10, eller i rundt tal . . 216,680. visat sig en minskning genom afgång af 13,670; på grund af hvilket allt den af Rikets Ständer från och med innevar ande års 636 Expedit ions-Utskoltets Förslag till und.
Skrifvelse, IV;o 277. början intill nästa Riksdag fastställda Allmänna Indragnings-stat upptager följande contanta belopp, nemligen: i835 och följande årens Riks-Stat upptager » # , B:co R:dr 230,350.
N/beviljade Anslag, Professor Cederschjöld ......
B:co R:dr 600: — —■* Till Vetenskaps-Academien, i och för insamling och afteckning af Svenska vexter ........ 800: — —» Secreteraren Strinnholm .......... 1,000:’——•
Professoren Schlyter , 1,200: — — Professor Cronstrand . 1,150:— Adjuncten Selander * . 200:
Landt-stats-tjenstemännens pensioner, på förslag .
, 4,000:
Professores Emerili, 6 löner, a 1,600 R:dr ....
9,600:
Fångvards-tjenstemännens pensioner, på förslag . . . 2,000: •
Protocolls Secreteraren Borgs enka ....... 450: Hof-Intendenten Hjortsberg ...» 600: Friherre Berzelius «... 2,000: Hof-Capellmästaren Häffners enka 200:—• ■ Secreteraren Frigel 200: ■ Professoren Lings enka ..........
Majoren U. G. von Konow ......... 395:24.— Bokhållaren Sture ........
600: Vice-Amiralen af Klints enka ........ 800: —• —•
Professoren Fries’s enka 300: Stats-Secreteraren Danckwardt 2,000:— Ad juncten, som besörjer de Professoren Geijer, åliggande tentamina och examina ........
400: — —* Professoren Nils Akerman 500:-——.
Professoren Anders Retzius 400: —• —.
Hof-Intendenten von Röök 400: — — F. d. Stats-Rådet Grefve Hård 2,250: — — Öfvertalige tjenstemän i Kongl.
Maj:ts Canzli . . . 16,844:26. 9.
Transport 49,490: 2. 9. 230,350.
Expeditions-Ul skottets Förslag tillund.
Skrif veisej 2V.o 277.
Transport 49,490: 2.9.
Öfverflyttade Anslag:
Krono-fjerdingsmännens löner, på förslag 8,000: —.
1 Fältskär på Carlsten, nied Gesäll . , 100: — 1 Pråmskeppare vid Carlsten .... 86: 32.
Stads-Fältskären i Calmar ..... 16: —.
1 Slotts-Fältskär i Hallands Län ... 9: 16. 1 Slotts-Skrifvare i Upsala ..... 50: —- Kumer-Lolteriets tjenstemän ..... 10,011: —•
Tjenstemännen vid Avesta Krono-inspec tion . 346:
— Halfva återstående beloppet af Lagmans lönen för Gottland . 248: 28.
Hyra för Provins-Landtmäteri-Contoiret i Fahlun , „ . 100: —•
Hyra för dito i Jemtland ..... 25: — 63* 230,350* -18,992: 28.- tillsammans ökning 68,482: 30.
9. eller i rundt tal .... . 68:480.
Säger Minskning:
Öfverflyttning till Andra Hufvud-Titeln af Krono-bageri-gesällers aflöning . . / 1,770:—•—■
Kär med ofvanupplagne anslag för 1835 och följande åren 230,350.
Jemföres hvad, enligt senast uppgjorde Allmänna Indragnings-stat, verkligen utgått 216,684: 41. 10. eller i rundt tal . . . 216,680.
Yisar sig en minskning genom afgång af ... . 13,670:-- 298,830. 15,440.
Summa B:co R.dr Utom indelningar och spanmål in natura, efter den beräkning, framdeles afgifvande Riks-Slat skall upptagas.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 29 Mars 1841. 283,390 sorn uti 63i Expeditions-Vtskottets Förslag till und Skrifvelse > N.o 378.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 3( Mars 184».
Presle-Slåndet den 1 April — Borgare-Srtnctet den 3 — — Bonde-^tåndet den 3 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående dels rättighet för enskilde att anlägga Theatrar i Hufvudstadens dels ock granskning af Skådespel3 hvilka d sådana Theatrar upp* förås.
N:o 83 och Uti.
INro 125.) S. A. K.
I likhet med hvad vid flere förutgångna Riksdagar egt rum, har äfven vid innevarande Riksmöte framställning hos Rikets S änder blifvit gjord derom, alt enskilda Theatrar måtte i hulvudstaden tillåtas; och hafva, vid piöfning af detta ärende, Rikets Ständer, som i allmänhet anse frihet och täflan utgöra de första och nödvändigaste vilkoren för utvecklingen af så väl den dramatiska, som öfriga sköna konster, de der ej böra påläggas annat tvång, än det, hvilket i ett civiliseradt land påkallas till sedernas och den borgerliga säkerhetens vård, — ett tvång, som är alldeles nödvändigt för deras eget sjelfbestånd, hvilket måste äfventyras, om de erhålla en skef och förderflig rigtning, — äfven hvad den förekomna fiågan serskildt beträffar, trott, att den Kongl. Theatern icke skulle lida något synnerligt mehn genom enskilda Theatrars anläggande i hufvudsfaden, enär med de förmoner af fri local och redan befintliga ansenliga förråd, som den åtnjuter, den alltid lör vara i tillfälle att bättre, än en enskild Theater, kunna uppfylla allmänhetens billiga fordringar och genom en fullkomligare konst-utöfning bibehålla ett företräde framför hvarje enskildt försök på denna väg.
Af sådana skäl, och då den rättighet, som Kongl. Theatern nu åtnjuter att, med andras uteslutande, i hufvudstaden gifva offentliga Skådespel, icke synes vara förenlig med våra samhälls-institutioner, hvilka icke lägga några andra hinder i vägen för en fri utöfning af hvilken skön konst som helst, än de, som påkallas af omsorgen för ordningens och sedlighetens bevarande, få Rikets Ständer äfven, i enlighet med Grundlagens stadgauden, hos E. K. Exp editions-Ul skot tets Förslag, till und.
Skrifvelsej N.o 27S, 633 M. i underdånighet anhålla, att inrättandet af enskilda Theatrar i hufvudstadeu måtte tillåtas, under iagttagande af de reglementariska föreskrifter, E. K.
I sammanhang härmed, och då, enligt Rikets Ständers öfvertygelse, det är af högsta vigt, att sådana Skådespel ej må få uppföras, som endast gifva näring åt lättsinnigheten och äro mot sedligheten stridande, eller som leda till ett motsatt ändamål mot det, för hvilket Rikets Ständer anse Theatern vara nyttig, samt då Staten synes ega en moralisk skyldighet och deraf följande rättighet att använda det tvång, som omsorgen för sedlighet och allmän ordning kan påkalla, få Rikets Ständer underdånigst anhålla, att det af E. K. M., genom Nådigt Circulaire den 7 Mars 1835, utfärdade påbud emot Skådespels uppförande å enskilda Theatrar i landsorterne, innan de blifvit granskade och godkände af dertill förordnad person eller auctoritet, måtte utsträckas till dylika Theatrar i hufvudstaden, för den händelse rättighe till sådana Theatrars anläggande derstädes varder af E. K. M. i Nåder med gifven.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 3 April 1841.
Bih, till R, St. Vrot. 1841- to Sami, 1 Afd. 80 634 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, Nio 279.
PS:o 279.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den t April 1841.
Presle-Ståndet den [ — — Borgare-Ståndet den 1 — — Bonde-Ståndet den t — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående åtgärder till ull-culturens befremjande.
J\;ns 149 och 271, samt Mern.
N:ris 376 och 396.) S. A. K.
Uti Nådig Proposition af den 2 Mars förlidet år, har E. K.
M. behagat fästa Rikets nu församlade Ständers uppmärksamhet på angelägenheten deraf, att den Svenska ull-productionm, hvars betydliga framsteg, under en kolt tid, ovedersägligen ådagalade denna näringsgrens lämplighet och vigt för landet, upprätthölles och befremjades genom understöd från Statens sida, för närvarande destomera nödvändiga, som dea för ullhandeln inom andra länder under senaste åren rådande ofördelagtiga conjunctur förorsakat en ökad införsel af utländsk, samt följaktligen försvårat afsättuingen af inhemsk ull.
Derjemte har E. K. M. i Nåder tillkännagifva, hurusom, till förekommande af ett för Svenska ull-culturens framtida bestånd och förkofran menligt inflytande af berörde, serdeles under denna industri-grens nuvarande utvecklingsperiod, bekymmersamma förhållande, underdåniga framställningar blifvit hos E. K. M. gjorda, dels om en sådan jemkning i tullen å utländsk ull, att consumenleu inom landet funne sin uträkning att använda inhemsk ull, dels ock om vidtagandet af tjenliga anstalter, antingen för tillvägahringandet af en serskild ull-handel inom Riket, oberoende af den, som fabric. »terne voro i tillfälle att drifva, eller för befremjande af Svenska ullens afsättning å utrikes ort.
Bland dessa åtgärder hade E. K. M., uppå anförda skäl, dock icke finnit den föreslagna förändringen i nu stadgad medeltull å utländsk ull, ej e ler några tillgöranden från Statens sida, för befordrandet af Svenska ullens afsättning utom Riket, vara lämpliga eller till det åsyftade ändamålet ledande.
Deremot hade E. K. M. i Nåder ansett, att, om en serskild ullhandel inom landet kunde tillvägabringas och fabricanten härigenom komma i tillfälle att af ull-handlanden erhålla de olika slag af ull, sorn han för sin fabri - Expedilions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.o 279. 635 cation hade af nöden, och hvilka icke kunde af hvarje serskild ull producent honom tillhandahållas, sådant skulle kraftigt bidraga till en ökad afsättning af denna vara.
Den enda från Statens sida lämpliga åtgärd för en dylik handels etablerande, hade E. K.
M. åter ansett bestå deruti, att hvar och en, sorn vore hugad alt drifva handel med inhemsk ull, förklarades berättigad att, likasom for klädes-lå-bricanterne vöre medgifvet, få för den inom Riket fallna ull, bvilkeu han af producenten tillhandlade sig, begagna samina lånerätt i Ull-Disconten, som producenten sjelf tillkom.
Men för detta resultats vinnande vore oundgängligen nödigt, att större capital-tillgångar än hitintills funnos att for ändamålet disponera, samt att räntan för lån, hvilka häraf meddelades, bestämdes till det nedsalta belopp, som i allmänhet ansågs beböfligt för industriella företags upphjelpande.
I sådant afseende har E. K. M. i Nåder föreslagit, att Creditivet för Ull-Disconten måtte ökas till en summa af 500,000 Rjlr, att till Iåne-underslöd för nämnde production användas; hvarvid, i likhet med hvad för Manufactur-Disconten redan egde rum, 3 procents ränta skulle beräknas å Creditivet samt 4 procents ränta för hvad deraf utlånades, och i hvilket fall omkostnader, äfvensom tillfälliga förluster, kunde af ränteskillnaden betäckas; och skulle för öfrigt utlåningen verkställas på de genom nu gällande reglemente bestämda vilkor, endast med det tillägg, att lån i Ull-Disconten äfven kunde beviljas handlande, som, i förening med ullsorterings anstalt, verkställde uppköp och försäljning af inom Riket bevisligen producerad ull.
Vid öfvervägande af hvad i detta ämne sålunda och i öfrigt förekommit, hafva Rikets Ständer funnit, det fårskötseln och ullculturen inom
Sverige under senare åren gjort så betydliga framsteg, att, deiest ej oförmodade hinder och svårigheter för denne näringsgrens vidare utveckling inträffa, densamma synes, inom en föga aflägsen framtid, böra uti åtskilliga delar af Riket blifva af en mera allmän vigt; och enär genom dessa framsteg, hvilka förnämligast måste tillskrifvas, dels den synnerliga omvårdnad, E. K.
M. täckts egna åt fårskötselns förbätttrande, och dels det nit, hvarmed ullproductionen blifvit af enskilda industrien omfattad, ullculturens lämplighet såsom Svensk landtmannanäring är vorden på ett tillfredsställande sätt ådagalagd, anse Rikets Ständer ifrågavarande näringsgren fortfarande böra, genom det allmännas medverkan, uppmuntras vch befremjas, hvartill hemtas ökad anledning af den, genom flera inom en kortare tidrymd inträffade missvextår, ytterligare bekräftade erfarenheten om den högst bekymmersamma belägenhet, deruti de landsorters invånare, som sakna så kallade binäringar, vid dylika tillfällen försättas.
Utan att ingå i något yttrande, angående öfriga V 636 Expeditions-Utskottels Förslag till und.
Skrifvelse, N.o 279: hos E. K. M. föreslagna och nu för Rikets Ständer i
Nåder uppgifna sätt för inhemska ullproductionens befremjande, hafva Rikets Ständer, hvad beträffar frågan om tillökning af det för ulls belånande å Riksgälds-Contoiret anvisade Creditiv, lika med E. K. M., ansett en allmännare inländsk handelsrörelse med den inom Riket producerade ull böra af det allmänna företrädesvis uppmuntras och understödjas, så att härigenum en förmonligare afsättning må för Svenska ullproducenterne kunna beredas.
Att, på sätt E. K.
M. nu i Nåder föreslagit, för sådant ändamål medgifva, det lån i Ull-Disconten jemväl må beviljas handlande, som, i förening med sorterings-anstalt, uppköpa och försälja bevisligen inom Riket producerad ull, hafva Rikets Ständer jemväl funnnit destomindre betänkligt, som en dylik rättighet, ulan någon känd 0- lägenhet, redan är, genom 1 och 6 §. §. i reglementet för nämnde
Discont af den 19 December 1835, tillerkänd dem, ’som köpt inhemsk ull, i afsigt att dermed drifva handel.”
Då, oansedt en försvårad afsättning, serdeles af den finare Svenska ullen, det sedan år 1830 till fårskötselns och ullproductionens befremjande anvisade Creditiv å 200,000
R:dr dock, enligt hvad Riks» gälds-Contoirets räkenskaper utvisa, icke varit under de senaste åren till större, utan tvertom till mindre belopp än förut anlitadt, synes sådant, pä sätt E. K. M. i Nåder yttrat, ådagalägga, att räntan för de af berörde Creditiv meddelade lån samt öfriga med dessa låns erhållande förenade omkostnader öfverstiga de utgifter, som för närvarande fordras för låne-biträdens åtnjutande af enskilda eller andra allmänna medel.
Med afseende härå, och enär vid detta Creditivs beviljande stadgades, att räntan för detsamma borde motsvara den ränte-ulgift, Riksgälds-Contoiret måste för dertill erforderliga medels upplånande vidkännas, hvadan denna ränta blifvit bestämd till 5 procent för de å Creditivet lyftade summor, hafva Rikets Ständer trott, på det att ändamålet härmed icke må förfelas, räntan derför böra nedsättas, helst Riksgälds-Contoiret för närvarande är i tillfälle att, utan låns upptagande, tillhandahålla de å merberörde Creditiv äskade summor och, äfven i motsatt fall, sannolikt skulle i låne-väg kunna anskaffa tillgång till hela Credrtiv-summans utbetalning emot ett ränte-belopp, understigande hvad Contoiret i detta afseende nu godtgöres, eller fem procent; hvarjemte och i anseende till uH-culturens ofvanomförmäldta lämplighet och fördelagtighet, serdeles för vissa delar af Riket, Rikets Ständer fattat den öfvertygelse, att, vid bestämmande af räntan för ifrågavarande Creditiv, någon, visserligen icke omöjlig, fastän i alla händelser för det allmänna föga betydlig, ränte-uppoffring bör mindre afses, än vigten deraf att, medelst den nu föreslagne utvägens begagnande, bidraga till denna näringsgrens fortfarande bestånd och vi - Expeditions-IJ Iskoltels Förslag till tind.
Skrifvelse, N.-a 27g. dare utveckling.
Dessutom dela Rikets Ständer E. K. M:s Nådiga åsigt om angelägenheten af Creditiv-räntans fastställande till lägre belopp, än den ränta, som af låntagarne bör utgöras, på det att genom den sålunda uppkommande ränteskillnaden, en nu saknad tillgång må beredas för de vid omförmälde låne-rörelse oundvikliga omkostnader och tillfälliga förluster.
Hvad åter meranämnde Creditivs framtida belopp vidkommer, hvilket E. K. M. i Nåder föreslagit måtte bestämmas till 500,000 R:dr, så, ehuru den nuvarande Creditiv-summan, utgörande 200,000 R:dr, framdeles sannolikt kommer alt befinnas otillräcklig för uppfyllandet af Ull-producenternes, Fabricanternes och Ullhandlandes behörigen pröfväde och godkända låne-anspråk, sedan räntan å dessa lån blifvit nedsatt och låne-rättigheten, äfven i afseende på de sistnämnda, uti någon nion utsträckt, hafva Rikets Ständer likväl ansett Creditivet icke böra förökas till ett belopp, som, åtminstone för närvarande, synes öfverstiga denna låne-rörelses behof och möjligtvis skulle komma att föranleda en för andra Närings-grenar kännbar minskning i eljest befintliga låntillgångar; i betragtande hvaraf och med fästadt afseende å den betydliga andel af Creditivet, hvilken hitintills nästan oafbrutet varit obegagnad, Rikets Ständer trott, att Creditivet nu icke behöfver höjas utöfver Trehundra Tusen R:dr.
På grund af hvad härutinnan nu blifvit i underdånighet anfördt, hafva Rikets Ständer godtfunnit besluta: l:o att det vid 1829 och 1830 årens Riksdag, till inhemska Fårskötselns och Ull-productionens befremjande, å Riksgälds-Contoiret anvisade Creditiv må intill nästkommande Riksdag, för samma ändamål och till ett okadt belopp af högst Trehundra Tusen (300,000) R:dr Banco, fortfara samt af Cornmerce-Collegium, på nedannämnde sätt, till Ull-Discont-fondens förstärkning användas; 2:o att hvad, som å Creditivet blifvit lyftadt, bör, enligt de i E. K. M:s Nådiga Reglemente för Ull-Disconten af den 19