Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bewillning, hwilken Riksens Stander wid denna Riksd^rg sig ätagit, bör, pä satt Financc - BKankandet innchätlcr, till K delar kallas Bewillning och till Adelar Krigsgärd.
Det Den 23 April.
Det förstärkta Stats-Utffottet har, r anledning häraf i dag sammanträdt; och sedan Utskottet af Handlingarne Zn!'ämtat nödig underrättelse om hwad i detta ämne blifmir fkreflagit och hcmstält , samt cn af Utskottets Ledamöter pa manligt sätt blifmir utlottad, har följande Votcrings-proposition blifwit framstald och bifallen:
Den fsm will att den Lervillningssumma af 2,500 c>oe> R:d., hwilken Riksens Ständer wid denna Riksdag sig ätagit, att till näfta Riksdag utgöra, mä kill Kdelac benämnas
Krigsgärd och de öfriga K delar kallas 2beroillning, ftriswcr Ia.
Den det ej rvill, strifwer Nej. Winner Nej, sä kommer den atagne Lewillningssum» man akt uppbaras endast under namn af Lewill, ning.
Efter Votettngs-sedlarncs utdelande, äter uphämtan» de och synande bcfunnos Z7 Ia och 82 Nej;och som Nes sälcdeö munnit: sa kommer den Bemillning, hwilken Riksens Ständer wid denna Riksdag sig atagit, att till nästa Riksdag utgöra, att upbaras del och hällen under namn af Vewillning.
Stockholm den 28 April igro.
Ridderffapets och Adelns Ledamöters magnar - LIae 8 p 1 emIn § Pä Högwördige Prcstc-Ständcts Ledamöters wägnar fp i n § 8 L a ci i u s Pä Wällofl. BorqareStändcts Ledamöters magnar (l 2 r 1 kr. p.anäber§ Pä Hederwärda Bonde-Ständets Ledamöters magnar / 0 Ir.
L r i c s s 0 n. ldl. keöäeliu!!.
D« 1010 Den 28 April.
Dä ! anledning häraf den wid Ingresten lill Bewillnings-Förordningcn gjrn dc anmärkn ng alt fördelningen i Be'rillnings ch Krigsgärd icke de-uki fans införd, förföll, skulle lamma Ingift såsom justerad anses.
Likaledes upplästes sll nutlri^m följande: 3Lörd f a ni t Memorial Uli Memorial af den 29 Nowembcr förledil är, an, gärnde Kongsgärda ne j allma»! ek, har State-Utsk^M uvpgifwit förhällandet med Kongvgärtarne Alnerup och Llonia Kloster, af similia den sörre innehaswcs pä.
Lön och under Arrende as Landshö'dingen i Malmöhus
Län och d»n sednare af Laiidssiösdingni pä Gottland, hemstallandcs Utffottct harwid, attoni Landspöfd nge,afföni gar, ne vä Gottlan:' och i Malmohus Län Maroa reglerade Utan sammanbindning med Arrenden pä berörde Äongsgärda», som spnes wara det rätta, sa kunna Veste Konga, gardar, disponeras, pä satt Riksens Högloft.
Stander nu sinna för godt forordna om andre ledi e blinvande Koitgogärdar eller ock ordenteligcn indelas pä Landshöfding-rncs Löner, derom likwäl ftrflild undersökning torde böra föregä ett slutligt asgöraftde, Wid sörehaswandet af delta Betänkande har uti Hög, wördigg Peestc-?tändct blifiint anmärkt», att dcste Kongs, gardar mätte rcduccrao och ordenkli-e loner Landssiösdin, garne w d blitwande Bocänccr k drstas ställe tildrlaS.
Stats-Utffottct har ut> dest imder ten »i sistlidnc Feh:uorii uppå de gjerde anmärkningarne asgifnc utlåtande äb ropat kwad dest Dswanbcrörde Betänkande innesiällcr, säsom neon.mande pä Riksens Högloft.
Ständers Egit beprennand'.
Dä detta ärende till fluteligt afgörande i de Nesper, tive Riis-Ständcn förewaril, par Högloft.
Ridderirapr> vchÄdeln förklarat sig med deste Kongsgärdar för närwarande icke kunna sig besa-ta: HögwSrdige Preste-Standet har ani ett aflöninaarnc för Landshöfding arne pä Gcttland och i Malmöhus
Län böra regleras utan samman - Den 28 April. loll. manbindning med Kongsgärdarne Roma Kloster och Alne» nip, med hwilkas förwaltning, enligt Ständets tanka, wid blifwandc Landshökoinge Bacanccr i berörde
Län bör förfaras pä enahanda sätt som med Äongsgärdar i allmän» het.
Wällofl- Borgare-Ständet bär yttrat, att desse Kongs, gärdar.böra ordentligen indelas pä Landshöfdjngarnes löner, sedan särskild undersökning förcgätt det slutelig» afgörandet.
Och Hederwarda Bonde-Ständet har funnit betänkligt, att widtaga annat stadgande, än att i under» dänighet öfverlemna srägan härom till Kongl. Maj:tS Nådiga godtfinnande, pä det, i händelse motswarande Lönings»wil!kor för bemälte Lands öfdingar kunna upp» göras, Ko'gl.
Mane mä rmd berörde Äongsgärdar för» fara pä tj nligaste och för Staten förmänligastc satt.
I anseende till ssiljagtighetcr, har Höglost. stiidderskap t och Adeln nri Protocolls-Utdrag af den iHde iden» na mänad beflutit, att sig med det Hederwarda BondeCtändct förena i dess ku flut, rö ande de till aflöning för Landshöfdingarne i Wisby och Malmöhus Län anflagne Kongsaärd r Norra Klrsi.r och AMerup, och efter denna af Riddcrffapet och Adeln ingangna jämkning remittera denna fräga till afgörande af det förstärkta Stats-Utssottet.
Högwördige Pr-ste-Ständet har uti Protocolls-Utdrag af den lZ i denna mänao förklarat sig antaga Hederwarda Bondc-Stäneets mening, nemligen, att fragan bör vfwerlemnas till Kongl.
Ma:ts Nädiga godtfinnande, pä det, i händelse n>otswarandc Löne-wilkor kunna uppgöras, med desse Kongs-widar ma fö'saras pä dct för Staten tienligaste och fvrinänligaste sätt, Lsällost.
Bergare-Ständet har uti Protocolls-Utdrag af den iZ i denna Mänad ansett denna fräga böra, likmätigt 7Z §. i Niksdags-Ordningen, remitteras till Stats-Utstottct, att Riks-Ständens olika meningar, sä nara möjligt ar, sammanjamka och med förflag öfwer denna jämkning inkomma.
Uti denria Bor» gare-Ständets tanka har dct Hederwarda Bonde-Ständet, uti Protocolls-Utdrag af den il>:de i denna Mänad instämt.
Dä nu, efter hwad ofwan anfört är, Höglost- Rid, derffapK och Adeln samt Högwördige Preste-Ständet sig med det Hederwarda Bonde-Ständets i denna fräga yttra - 1012 Den 28 April. rade tanka förenat, och nägra skiljaktiga meningar härutinnan alltsä nu icke widare aro, an Wälloft.
BorgareStändcts sarstilta tanta; Sä har Stats-Utskottet för dest del ansett den jämkning, som 73 §- i Riksdags-Ordaingcn omförmaler, här icke aga rum, dä ärendet är af den beskaffenhet, att det bör behandlas efter z:ne Ständs sammanstämmande beslut.
Och hwilket Stats-lktfföttcl härmedelst altsä bordt hos Riksens Högloft.
Ständer wöidsammeligen anmäla.
Stockholm den 27 April 13-0.
Riddcrffapcks och Adelns Ledamöters wägnar (klaes kleming.
Pä Högwördige Prcste-Standcts Ledamöters wägnar 11r. W e 1 6 m a n.
Pä Wälloft. Borgare-StändctS Ledamöters wägnar Larl kr. kaniker A. Pä Hcderwärda Bonde-Ständets LedamöterS magnar ^nclers vilsson dl. ltröäeliaz.
Föredrogs följande Memorial frän Stats-Utstotlet: Wördsamt Memorial!
Genom Memorial af den 24 i denna Manad hafwa Herrar Fullmagtige i RikSgälds-Contoiret anmält, att Rotarien wid Herrar Fiillmägtiges Expedition LsrLms» nu nyligen med döden aflidit, med det tillagde htt - Den 23 April:
MZ yttrande att Herrar Fullmagtigc uti Lorgmsn sakna, ej mindre en af NikSgalds-Contoirets äldste, an en ibland dest mäst nikifle Tjenstemän; Och dä som afli dit uti det mast utblottade tillsiänd, eftcrlemnat fyra nu.
Fader och Moder-lösa barn, af hwilka det äldsta ar lL ar, och svin sakna allt understöd lill deras uppehälle och nödiga uppfostran; Sa haswa Herrar Fullmägtige, med hämtad anledning af den benägenhet, ej mindre StatsUtskottet och Herrar Revisorerne, an Riksens Högloff.
Ständer sjclfwe altid behagat wisa » att lemna Eontoirets utr fattigdom aflidne En>bets och Tjcnstcmäns Enkor och barn nödigt understöd, ansett sig böra till Stats-Utstottet hemställa, om och bwad underhäll mä kunna till Notarien LerAMLNL eftcrltmirade Barn anfläs.
Stats-Utffottct har funnit omstandigheterne i hogsta mätto önnnarrde samt LerUmans cfterlemnade Barns belägenhet förtjena allt behjertande; Och som Riksdagen nu synes wara sä nära sitt flur, att detta ärende icke torde hinna, att af Riks ns Högloft.
Ständer afgöras, i hwilken händelse tesie wärnlös» barn stulle försattas r saknad af den benägenhet, de af Riksens Högloft- Ständers ädelmod med sä mycken anledning kunna förhoppas; Sä har StatS-Utstotkct, i afseende härä, till Herrar Fullmägtige Lfwcrlemnät, att, i likhet med hwad förur blifwit bewiljadt Tjenstemän? wid Riksgalds-Contviret samt General Mistanec-Eontviret i fattigdom efterlemnade Enkor, Utdela LeiKwLiomyndiga barn nägot understöd till deras nödiga uppehälle och uppfostran, hwilket hos Riksens Högloft.
Stander Stats-Utstottet wördfammeligcn bordt anmäla.
Stockholm den 27 April 1810.
Ridderffapets och Adelns Leda» möters magnar LI 3.es kleming Pä Högwvrdige Prcste-Ständets LrdamöterS wagnar 1 II, e i ämun Pä ioi4 Den 28 Äprik.
Pä Wallofl. Borgare-Ständets Ledamöterwägnar. (larl ik' r. I^anZberZ Pä Hcderwärda Bonde-Ständetö Ledamöters magnar. ^näers K i 1 8 8 on kröu^Iiur.
StanderS Lag-Utstotts Prvtocoll, hället i Stockholm den r?
April. 18 S. D. Som, enligt företedde Räkningar, Utskottets Utgifter för Skrifmaterialier, LjuS m. m. pröfwades ha ma upgätt till en sammanrainad
Summa stor Fyratio,'ep (46) R:dr 26 still. 8 r:st Banco; sä skutte sädant hos Riksens Högloft.
Stander anmälas, med wördsam anhällan, att Riksens Högloft.
Ständer täcktts widtaga den Åtgärd, hwarigcnom nämnde Summa mä blifwa anordnad till emottagande af Lag-Utskottets Secreterare Herr Akademie Adjuiicten klolmkerzsson.
Ilt supra. 8v. broome Veflöts att hos Kongl Maj,t ffullc i underdånighet anhällas, det Hans Maj:t täcktes läta m,oel till denna utzift anordnas af dem, som till Riksdags-utgifterne blifwit anstsgne.
Uplästes ett sä lydande:
Utdrag as Protocollet, hattet hos Högwördige Prcstc-Ständet den 2 April iZiv. G. D.
Ständers Stats - Den 28 Axrik.
1OLZ Stats-Utskotts utlåtande öfwer de anmärkningar, hwitka emot dest förstag l ill förökande af Wadstena KrigSmanHus-Castas inkomster bliswit gjorde.
Uppå de grunder, hwilka redan igenom Protocolls» Utdrag af den 14 nalllidne Februarii dlifwit dc Respective M- d-Ltä> den > det lika med !)wad Utskottet i dest förra Betänkande ytterit, fann hwarfc Medborgare i man af förmäga böramildra d under Wopncn gränade och i striden blesterade Stridomans mast tryckande nöd och bekymmer, utan ock trodde att Löntagaren, som endast i arnccnde till sitt ärliga underhäll nniter fördelen af Krigarens bemödanden för Rikets försmår, till d niia när dan bliswit äldrig eller förlam ck', af stna knappa tillgångar för ingen del bör sammanskjuta me a, an dest lyckligare Medborgare, som igenom Solda:enk'
Krigiska dygder pä en gang njuter skydd för nn-.ehafwarlde egendom och ärlig inkomst, kunde Ständct icke antaga Utskottets vfmanförmätta förslag som syne? kasta hufchudsakcliga tyngden af walförijente men afskedade Krigsmans und rhäll pä Embets- och tjcnstemanaa-Clasten; utan föcblef Scandct till alla delar wis dest uti berörde Prvtocolls-Utdrag npgifva förslag det mä hwarje S>nenst man intill nasta Riksdag ärligen till -Wadstena Krigsmanshus-Costa erlägga Twä Procent af den summa son, cnli t don i lifwande Bewillnings - Förordningen i Bewi ning pä honom belöper, deliirväl bärifrän undanta ne, hwilka förut äro förbundne att till Amiralitets Krigsmans-Castan contrivurra; uti hwilkct korståg de öfri e rcspcctive Ständen afwenleLes skulle inbjudas att sig med Prcsic-Ständet sörena Men i händelse de Nespectire Mcd-Ständen icke uti detta förstag instämma, ätager sig Ständet för sin del, att de Eclesiatique Personer, hwilka icke ullsörene Centonal betalt, mä lässm ett rriwilligt samnianstott till afskedade och behöswande Krigslnän ärligen intill nasta Riksdag erlägga tre Procent ak den Brwillning som pä deras Löner sig belöper; hörande detta sammanskott pä det satt fördela^, att isron de orter i Riket, af hwilka Centonalen med öfrige Krigsmansbus-afgister till Wadstena Krigsmans hus.Casta »! gätt, ifrägawarai de gäfwg jern - rois Den 28 April. jemwal dit lefwererass hwaremot detta sammanskott af ds Orter, der Cenronalen ni. ly. blifwit till Amiralitets KrigZmans-Cassan erlagd, bör titt sistnämnde Cassa aflcmNas. lttt «ux>!S. lix tt?r»tocolle> ä II. /jclrri^uist.
Nidderssapet och Adeln fann c» anledning att frängä sina öfwer detta mät tagna beflut.
Upplästes ett fran Constitutions-Utstottet inlemnadt sä lpdande ' Wördsamt Memorial!
Uti ingifwet Memorial titt Constitutions-Utstottet har Herr Lagmannen Grefwe .jolis» HeminZ O^llenborx anfört att dä Oeconomie- och Beswärs.Utstottetsarbetskrcts nu mera finnas sträckt utöswer de gränser 3kiksdags-Ordningcp i 34 §. för samma Utstött föressrifwer, och till ämnen som icke kunde hänföras till slutmeningen af samma §., att blott önskningar till Konung » denvid ägde rum, förmodade Herr Grefwen wara lämpcligt, gora cn sädan förändring i nyssnämde §. hwilken sträckte Oeconomie- och Beswärs-UtstvttctS ätgarder äfwen titt mäl, deri Ständer äga rätt att besluta, hwarigenom twekan om Arendernas behandlingssätt, och ett om deras förhällande till Ständcrnes beslutande rättighet ofta origtigt bedömande undanrvdjes.
Constitutions-Utstottet har under öfwerlaggningen härom wal ä ena sidan funnit det uran en uppenbar förtydning af Grundlagens ordalydelse och bestämt uttryckta mening, den slutsats al. rig bör kunna dragas, att ett mål, deruti beslutande rätt Riksens Högloft.
Stander tillkommer, kunde förlora cn sädan detsamma tillhörande etzenffap, blott derigenom att mälet blefwe till Beswarsoch Oeconomie-Utskottets utarbetande rcmittcradt, men Deremot ä andra sidan icke trott sig böra lemna utan afseende den werkliga farhäga och det misstroende som, e, huru Dcn 28 April. 1017 huru orätt, ett upfattadt begrep om ett motsatt fö,'hällande nog allmäm utbredt.
En tilläggning , som särskildt uttrycker cfmnnnämnde grundsats, torde Riksens Höglofti Ständer fördenskull icke anse aldeles öfwerftödig, isynnerhet soni deri kunde tillika innefattas ett almanneligL stadgande i afseende vä Riksens Högloft.
Ständers obestridliga rättighet, att »std remitterande af mål, svin cgenteligcn icke föra kill nägot wist Utskott, en sadan Nennsi mä aga rum, antingen till nägot af de förut existerande eller ock sö>' tilfallet särskildt sörordnade Utskott, r bäde kallen med o'ö-kränkt bibchällande af den beslutande ratt, som i stod as st.kenö natur, enligt Grundlagen, Riksens Högloft
Stander tillkommer
Ett sädant tillagg eller rattare förtydligande, att tilsättas "std slutet af §.
Niksdags-Qrdningen, sär Utskottet förestå i fallande ordalag: "Wilja Riksens Stander häldre än alt tillsätta "flere Utskott/ remittera sädane mål, som till wist Ut"stott icke höra, antingen lill VcUvars- och Tceonomie"Utskottet eller till nägot af de förut Utsatte Utskott; wa"re samn/a Utssott xligtigt, att med des utlåtande i enslighet med crkällcn remis inkonnna och bestämma siclswe "ämnets beskaffenhet efter Err,nd«Sag>n, men icke den "hwarje särskildt Utffott i almänhct updrague befattliing, "huruledes ctt ma! i enlighet nied Riksens StänderS der''öfwer tilhörige beslutande rätt bör afgöras."
Enar Constitukivns-Ut,kottet icke kan erkänna, att det skulle tillkomma ctt Ständ af skiljaktiga tankar emot de öfrige, att en sädan sin serskildta mening, jemte Expeditionen, innebällande ett Riksens Ständers beslut, i underdänighet stata bifoga och mäler lckasom till Ko? ungens godtfinnande framställa, och ännu mindre, att dylika sarskilcte meningar ! sjelfwa bestutck skulle inflyta, emedan ett sädant handlingssätt icke allenast lunde möjligkwis medföra tidsutdrägt, utan wara menligt sör Riksens Ständers beslutande rate, och förblanda sädane mä!,der denna äger rum, med blotta önstmngsmäl; Sa har dock Ernstitutions-lNskottct, som anser det lika litet kunna betagas ett Riksstånd, somen Privatman, att inför Timonen frambära desi angstägenheter i hwad anine som hälst af Oeconomisk bcffaffenhst, trott akt sjellwa sattes af sädane Sländens särffiidte ntcningars inaifwande till äscnungen ioi8 Den 23 April. icke olämpligen skulle kunna sedan nägon owisihet i detta afseende forsports, införas uti z6 F. Riktdags-Lrdningen efter de orden beswäv och angeläg»heter, genom följande tillägg: ''samt sädane sarstildle meningar öfwer wid "Riksdagen förefallande Oecenamiska Ärender, hwilka af "Standernes pluralitet ej dlifwit gillade, men nägot ''St nd ändock för sin ege» del önskade hos Konungen fä anmäla.
Pä detta sätt förmod»'
Utstottet, att det i ofwanöerörde mätto af Herr Grefwe OvUsnKori- äsyftade ändamål, det Konungen om sakane frän pluraliteten afwikande meningar ej mä wara i okunnighet, skall utan o» lägenhet kunna winnås.
Slutcligen har Herr Grefwe 6vll<-nK»rg ankört, att som 73 F Regeringsformen omfönnäler, att inga nya pklagor, utskrifningar af manskap eller af penningar och waror mä utan Riksens Stansers samtycke i den ordning förrntnämdt är fordras, och deras likasom af mälcts egenskap okwunget ffulie följa, att utskrifning af manskap ar lika säwal Bcwillning, sone nya pälagor, och borde jemlikt den i de föregäende F § stadgade ordning behandlas; Sä hemställer Herr Grcfwcn, om icke berörde 7Z § äfwen borde nämnas i 7Z § Rikedags-Ordningcn jemte de öfrige dar uptagne §. §., hwarmid efter Herr Grefwcns förmodan alla syra Niks-Ständens sammanstämmande beslut fordrades för att blUwa gällande, äfwcnsom att 8c> §.
Regeringsformen af samma skäl där borde intagas, hälst Herr Grefwen ansäg en ny eller tillökad rotering otwifwelagtigt innefatta den drygaste beskattning och Bcwillning.
Desie anmärkningar, hwilka wittna om Herr Grefwe (^Hellborg!! sorgfällighet och nit för ett noga samt bestämt utstakande af Ko mngs och Ständers ömscsides skyldigheter, halma hos Constitutions-tttstotlct warit ett föremäl för den noagrannaste p öfning, ow ehuru
Utffottet för sin del hofer den fasta öfweriygelse, att den 73 älwen som den 8^ §:ns klara och benä-nda ordalydelse satter utom alt twiswelsmäl, huruledes de mäl, loin med desie H. K. äga gcmcnstap, böra behandlas, an er likmal Utskottet för en pligt att söka un»an boja all möjlig osäkerhet i ett sä graniaga ämne, samt att till Riksens Högloft.
Ständers omprkfwande wördsamligen hemställande skäl hwaruppä Utffottet i denna del grundar sin vfwertpgelse.
Re- - 5 Den 28 April. roig RegeringS-Formens 73 §. innefattar tydligen under enahanda wilkor och behandlingk-sät alla frägor oni nya pälagor, utffriiningar af manstap e er penningar och waror.
Den förest'! ifwer lika owilkottigen att intetdera mä päbjudae, upbäraS och fordras, uta i deri ord ing förut nämdt ar.
Denna ordning igcnfiirnes i föregående 57, 59, 61, 62, 64, dZ, 69, 70 och 71 cj annorstädes.
Ehwad säledrS derr 7 §. är uti Liiksdags-OrdningenS 75 §. upraknad eller icke, föränd ar det i ingen 'wätto det i so.strramdc F. ult. yckcligen anlefallte för hist ande, och det sä mycket »lindre som dä de i enna F. nämde Artielar owedersageligen innefatta i wiste delar egenstav af B winning aro de nödwandigt i och med detsamma 70 och 71 §. finnas i Riksdags-Ordiiiiigen abcropade, deruti hwad dcste eilar angä inbcgripne.
Ett annat chrhällandc iätcr knappast tanka sig.
Häraf följer likwal icke atc alt emad 75 innehäster stall i dela dest omfattning handteras son Bemillningö-Mäl.
Anwisningen till det föregående wäglcdxr en äfwcn har.
Snlfwa tillwarejs.n af en wist gifwen skyldighet nli sta,, ten ar sä midt den innefattas i sjclfwa samfu-d begrep, pet ock deraf sig härledande allmänna pligtcr, säfö»! grnnderne för skyldightten att upratthalla SamhällSförfatlningar och ätt hwar i sin morr bid ager till Landets forswar Ni. m>, föremä! för sädane öfwerlaggningar, hwarwid trei>- ne Ständs beslut och Konungens bifall äro afgörande i alla sall, der icke Grundlagens uttryckelig lörcstuft bokstafligen fortrai samtlige NlstS-StändenS och Konungens gemensamma beslut; Sedan trllwarelsen och nödwändigheten af en inrättning salunda är gifwen, kommer det andra öfwettäagningssättet, som angar de dertill erforderli, ge bthonvenS generella best mman e, hwarwid behandlingssättet ar förcstrifmit i 69 H. af Negerings-Formcn:
Derefter förekommer slutligen apvlicationcn eller fördelningen af de bewilljade behofwen, dä 71 §ms förcstrift wid alla tillsa len bör tjena titt efter rättelse.
Under enahanda synpunkt kan 80 § i RegcringS-formen betraatas.
Vör indelning och rotering äga rum eller ej, är omkcligen ett allmänt inäl titt hwarö afgörande fordra - 1O20 Dsn 23 ApriZ. fordras endast frenne Stånds pluralitet och Konungens sanction.
Bör den sZraudras etter öka?, ar ett Bcff.itrningsmäl, som meste handteras efter Ltegerings-formenz 69 §, Huru! detta sta - werkstättas, ar en Bewillningsfräga, hwars behandlingssätt 71 §. föreffriftver.
' Jemte underställande af det föregående till Rikstns Högloft.
Ständers vnrprbf-rande, sär Constitutipns-Utstottct tillika wördsamligcn fö.että att titt mera ipdlighcts minnande kunde uti 75 §- af Nstsdags«Ordningen införas näst efter 72 S- "samt 7g och 82 §. §., i hwaö dcste Lne K. K. röra Beskattnings. och Bewiönittgs-fMor, hwilka ester nystnamde 69 och 72 §.
Z. handtcras böra."
Stocks holm dcn 27 April 1 12 Constitutions-Utjkottcts wägnar.
Llues RlemminZ. L. Rosenstein, ls. 6.
Qulin. ^:son.
Ist^ctiert» Ls.l Oeorzii.
Skutte enligt Rcgerings-Formen hwila till afgörande tvid nasta Riksdag.
Justerades Pleni-Protocpstet för deu zi Mars förmiddagen.
Högloft. 3kiddcrffapct ost) Adeln ätfliljdes Klockan 5 till 2.
In Astern l?rotuec>lli 7^. O. Silverstolpe.
Man - Den ZO April. 1021 Mändagen den 50 April.
Utdrag af Protokollet hältet i Högloft. RidderffapetS och Adelns Plenum ten 27 A-- pril I810.
D. D- Instämde HSzlofl.
Ridderffapet och Adcln med det Hedenvärdcl BdNde-Standct och det Wällöf!.
Borgare-Ständct uti dcn anmärrsting wid Erpeditioncn, angående Bränwine-bräuningen i Riket, att ä det skälle, der införsel till Städ ina och fri försäljning af Vränwin omförmales, borde inflyta orden: Stockholn! och Götheborg, deribland äfwen inbcgripne.
Ut suj.iA. I .
Riddcrffapets och Adelns Plenum den 23 April 1810. E. D. Uplästes det Hö-wördigc Prcste-StändetS Protocolls-Utdrag af dcn 2 April, innefattande Förflag, det mätte hwarje Swcnst nian intill nästa Riksdag a.lizen till Wadstena Krigsmanshus-Catza erlägga twa procent af dcn summa som enligt den blifwande Bewillnmge-FvrorLningcn i Bcwillning pa honom belöper, m- m. Wid öfwerwägande häraf, fann Ridrcrstaptt och Adeln icke anled» ning att med det Högwördige Preste-Ständet instämma, utan förblef wid sina i afseende pä Wadstena KrigsmanshusZnrättningen förrit fattade beslut.
Vr ^aprs.
Utdrag af Protokollet, fället i Högloft.
Nködcrftapets och Adelns Plenum den 23 April IZio. S. D. I anledning af denna dag uppläst PrvtocollsUtdrag frän Lag-Utstottet, innefattande anhällan att Riksens Stander mätte widtaga någon ätgärd att utgifterne för Lag-Utstotters Skrifmaterialier, Ljus, in- m- bestigande sig till Fyratio Sep Riksdaler 26 still- 8 r-,st Baneo-Mynk, mätte godtgöras och till emottagande af Utskottets Secreterare anordnas, beslöt Ridderstapet och Adcln, att anmälan - 1V2L Den 3o Äprik. wälan härom hos Kongl. Majit ställe gora^, med un-erdänig anhäiian art edanö, Maj.t täcktes lära ofwanberdrde
Summa af ret gzorda anflager eill ÄikZdags-utgifterne anordna. vt SUP-3.
Utdrag af Protoeollct, hacket i Höglost.
RiLderflapets och Aoelus Plenum oen 2g Aprill 18'°. S.
D- Bifölls Stats-Utstottets i denna dag upläst Memorial gjorde tilsiy kande, att ät Riksgäl d5-Contoirels Fullmägtige mätte updragas, att i likhet med hivad förut blifwit be iljadr Tjenstemäns wid Riksgälds-Contoiret och GencrKl-Asiistanc-'-Eonkoircr i fattigdom eftcrlemnade Enkor, tickdel-i afledne 9'smrien wid Fullmagti-jcs Erpedition foksn lkrediic Ue-AM-!N8 ompirdige
Barn n got understöd lill deras nödige uppehälle sch uppfostran- vr-upis.
Upplästes till justering följande Riddcrstapcts och Adelns underdäniga strifnuife till Kongl. Majit:
StormägLigste AllerNädigste Konung!
Hos Eders Kongl Majit bär Ridderstapet och Adeln i underdänighet anmäla ett äliggan e, hwars wigt för den allmänna hushällningcn länge warit erkänd, och som desiutom särskildt nära rörer Ridderstapet och Adeln, sä länge ännu en stor del af desi medlemmar aga den lyckan att inom riket innchafwa betydlig jordagendom.
Allt sedan Friheten att obehindradt idka Spannemäls-handel upläts, har jordbruket i Swerige genom en bestä ndig tillwäpt bcchittnat klokheten af denna, pä allmän rättwila grundade författning.