Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Consumtionsafgifter äro vida bättre än öfverflöds; de hafva visserligen sina besvär i verkställigheten, inea träffa säkrare den skyldige, och den på väl* lefnad begärlige får en drygare afgift, i 6atn* ma mon han följer sin njutnings eller sitt högfärds fordringar.
Bland det, som helst borde beläggas med dryg Bevillning, är öfverdrifvit antal med boningsrum, hvilken luxe är af de mest skadliga, och förfärligt inrotat sig ho* alla folkclasser, hvarigenom hyrorna stigit så, att en Tjensteman nu mera aldrig kan få nödiga rum, till ett pris, som är lämpeligt till 584 Den 29 Maji. dess löne-förmoner, och till och med den fattigare i Städerne har deraf mycken känning; dessutom skola alla dessa rummen eldas, derigenom ödes mera ved än som vöre behöfligt, livariöre stofa summor utgå till Finland ärli. gen, och veden är i högt pris, till betydlig svårighet för den fattige, som nödvändigt skall hafva deraf, att värma sitt rum samt laga sin. jnat; äfvenledes höjer vedpriset, lifvets första nödvändighets artiklar} bröd och dricka.
K.an intet consultation beläggas, bör öfverflöds-afgif. ten vara lämpad efter hvars och ens förhållande i Staten, till exempel det som är tadelvärdt öfverflöd hos Capellan, är det ej hos Biskoppen o. s, v.
Åtminstone böra öfverflöds-afgifterne ej vara andra, än dem, som träffa Husbönderne, men icke deras tjenstefolk, för hvilka de ändå skola betala dem.
Grefve Löwenhjelm måste jag motsäga, enligt den erfarenhet jag äger; ufpantningar ske ofta hos Ståndspersoner för deras utskylder, men deras numeraire skall nödvändigt blifva mindre, i förhållande till Ståndspersonernes inskränta antal, emot den arbetande Classens, hvilken sedan 1815 haft mindre utskylder än de föregående 15 åren från 1800; nu åtgå knappt 3 dagsverken att betala deras Kronoutskylder för året.
Slutligen får jag anmärka en sak, som visserligen kan vara af mindre betydenhet, men, när den efter min öfvertygelse ej är bil„ lig, tior jag det ej är orätt derå göra anmärk; Ben 29 Maji. 5 85 ning; 1S*5 ars BevillningsFörordning ålada viss afgift för Betjenter, som ökades allt mer och mer, eftersom antalet öfversteg tvenne, med t.Hägg, att derunder inbegreps Kammartjenare, Taffeltäckare, Jägare &c.
Detta arnu bibehållet sålunda, att Hofmästare och Kammartjenare äro väl inbegripne i antalet af betjening, samt att afgift erlägges för dem såsom sådana, och dessutom för Hofmästare 10 R:dr och Kammartjenare 5 R:dr; när man ej taxerar i allmänhet caracterer, anser jag det ej här eller Jämpeligt.
Skola dessa hafva högre afgift än Betjenter, hvartill ej är orsak, böra de åtmindstone icke äfven taxeras som Betjenter, utan i beräkningen uteslutas från deras antal; rättast torde vara att bibehålla ReJactionen i 1815 års Förordning.
Som flere Ledamöter begärt Bevillnings^ Förordningens återremiss, anhåller jag, att mina anmärkningar må få medfölja, i händelse Bevillningsutskottet skulle finna dem förtjena uppmärksamhet.
Herr Manner staniy Johan:
Då de redan gjorde anmärkningar troligen föranleda till återremiss, utbeder jag mig att få göra ett tillägg, nemligen beträffande sammansättningen af StädernesTaxeringsCommittéer, och det stora antal Ledamöter, som BorgareStåndet jemförd* sevis emot de andre Classer, hvaraf dessa Coramittéer utgöras, dit invälja.
I Stockholm, till exampel2 utgöres denna 5«6
Dan 29 Maji.
Committé af 48 Ledamöter utaf BorgareStandet, men endast af a4 af de andre Stånden tillsammans
Ett sådant stadgande lärer vara grundadt derpå, alt Borgerskapets antal i Släde'ne är 6törre, än de öfrige innevånarnes.
Men då borde också på landet samma grund följas, och samma förhållande äga rum.
Det är otvifvelaktigt, att BondeSfåndet der är talrikast, och i många orter äger den största delen af jord n, likasom Adeln och Ofrälse Ståndsp.-rsoner i andra orter äga de fleste fastighet mej men det oaktadt är Ledamöterr>ts amal i FaxeringsCommittéen icke derefter rättadt.
Så länge dessutom Riksens Ständer utgöras af 4 Stånd, med lika rösträttighet för hvarje, utan afseende på det större elier mindre antal de utgöra, elier den beskattning de till Staten erlägga, kan jag ej finna någon giltig grund till det förhållande, att Borgerskapet i Städerne har flere Ledamöter i Taxe-; nogsCotnmitiéen, än innevånarne af de öfrige Standin.
Jag hemställer således, om icke en jemkning i detta hänseende nu bör komma i fråga.
Friherre af Klint tharg, Milhalm:
Lika med Friherre
Drufva anser jag den föreslagne mi nimb algi i ten inom hvarje
Län ganska nyttig, för att dem emellan bibehålla jemnvigten.
D*n är det enda säkra correctiv emot alla de missräkningar, som i afseende på ötverflödsskatten skola äga rum, Missräkningar, som Den 29 Maji.
5§7 blifva större, i samina mon skatten förhöjes.
I öfrigt vill jag blott anmärka, att jag bar samma erfarenhet, sorn Friherre
Drufva, att nemligen, i jemförelse till numerairen, icke de flera ulmätningarne ske hos Allmogen, titan snarare hos Ståndspersoner och Städernes innevånare lör bristande skatter.
Friherre Boije, Ludvjg’:
En värd Ledamot har eiinrat, att all beskattning borde vara grundad på en jemn fördelning.
Jag erkänner ock denna grundsats, men anser fördelningen först då vaia jemn, när den rike skattar mer än den fattige, icke blott för sin förmögenhet och rikedom, utan äfven för sina njutningar.
Om det är en sanning att i alla tidehvarf rikedomen framför allt annat haft det högsta företräde, så uppkommer äfven i följd deraf skyldigheten, att i samina förhållande bidraga till fyllande af Fäderneslandets behof. 1 öfrigt instämmer jag uti hvad Friherre Carpelan nyss anfort, samt anser Arméens pensionscassa vara en helig fond, som aldrig genom någon &jags Bevillning bör förminskas.
Herr Strussenfeldt, Michael:
Jag finner mi» nimi-afgiften väl förmonlig för Uppbördsmannen, men icke för de skattdragande; och bör den derföre alldeles icke bestämmas, förr än sedelstocken är bestämdt gifven, elier vi äga ett orubbligt rörelse-capital, som åter svårligen kan bestämmas under nanarande handels un» 588 Den 29 Maji, derbalance.
Alt i förhand bestämma ett värde, skulle endast föranleda dertill, att tran möj. ligt vis framdeles finge b tala flera gånger högre Bevillning vid inträffande möjligen ännu större penningebi i-1
Det som nu kan anses för minimun, kan blifva ett maximum, relativt tili lörelse-capitalet jag lorenar mig således till alla deiar med Grefve Gyllenborg, under anhållan, att desse mine tannar må åtfölja åtcrremissen.
Hans Excdtencn Herr Grefven och Landt* Marskalken hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln ansåg de vid Bevillningsutskottets Betänkande Irainställde anmärkningar hindra detsamma® antagande, samt på sådan grund behagade Betänkandet jr mte anmärkningarne till Bevillningsutskottet återförvisa.
Vid förnyad förediagning af Bevillningsutskottets den 22 dennes afgifne, 6amt föl» jande dagen på bordet lagde, ej mindre Betänkande angående åtskilige till Utskottet re: mitterade och Allmänna Beviliningen rörande Anföranden, än ock Memorial, angående någre från Kongl. Maj.ts och Rikets KammarCollegium erhållne upplysningar, ansåg Ridderskapet och Adeln berörde Betänkande ®ch Me* morial endast böra läggas till Handiicgarne.
Den 29 Maji. 689 Hane Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken tillkännagaf, det Kongl.
Majit genom en nu ankommen nådig skrifvelse anbefallt Hans Excellence, att för Ridderskapet och Adeln tolk* Hans Majit Konungens äfvensom Hans Höga Gemåls enskilia erkäns a, « afseende på Ridderskapets och Adelns beslut, så väl rörande underhållet och nyttjande rätten af Ulriksdahls Kungsgård, som angå nde årliga pensioner åt f d.
Lärarne för Hans Kongl.
Höghet KronPrinsen; och förklarade Hans Excellence, det han trodde sig bäst upprylla Hans Majit Konungens befallning, derigenom att. han lät inför Ridderskapet och Adeln uppläsa Kongl. Maj ts
Nådiga skrifvelse, så lydande:
Välborne Herr Grefve och LandtMarskalk!
Uti de beslut Rikets Ständer fattat, och hvarom de, uti underdånig skrifvelse af den 30 sistledne April, Mig tillkännagifvit, så väl i afseende på underhållet som nyttjande-rätten af IJlrlcsdahls Kungsgård, för Hennes Maj;t Drottningen Min kärälskeliga Fru Gemål, att, efter min död åtnjuta, som till årliga pensioner åt f d Lärarne för Min kärälskefiga Herr Son. Hans Kongl. Höghet KronPrinsen har Jag, med synnerligt välbehag, igenkänt ett nytt vedermäle af Svenska Folkets tillgifvenhet för sitt Konungahus.
Då Jag härmed veiat uppdraga åt Eder Herr Grefve och LandtMarskalk, att, i detta afseende för Ridderskapet och Adeln tolka Min enskilta erkänsla , berättigar Jag Eder älven, att dermed förena Hennes Majit 59° Dm 29 Maji.
Drottningens, Min Gemåls, tacksamhet, sorn, fastän frånvarande, skall alltid, lika mej Mig, räkna Svenska Folkets kärlek till sin dyrbaraste tillhörighet.
Eder rätt väl bevågr.e CARL JOHAN.
Och skulle högstberörde
Nådiga skrifvelse uti dagens Frotoeoll intagas.
Upplästes följande från Hans Excellence HofCancelleren Herr Friherre af Wetterstedt ankomne skrifvelse:
Enligt StatsSecreterarens för Kongl. Handels- och FinanceExpsditionen till mig afgifne anmälan, har Kongl. Majrt i Nåder täckts vidtaga nedannämnde åtgä>der och beslut, i anledning af följande Riksens Ständers underdåniga skrifvelser, nemligen: 1) Angående ytterligare underdånig anhållan om RiksHufvudbokens afslutande.
Efter inhämtade underdåniga uppgifter har Kongl.
Maj:t funnit någon annan åtgärd, i afseende härå, ej för närvarande kunna äga rum, än att Kongl. Majit åt Dess JustitiaeCancelier i Nåder uppdragit, att följa detta ärende med Dm 29 Maji. 51) I dess Embetes uppmärksamhet, och tillse, det Kongl.
Majits härutinnan redan vidiagne nådiga beslut blifva till verkställighet befordrade. 2) Om Magistrats-personers förordnande till uppmätning och stämpling af Bränvinsredskap.
Hvad Riksens Ständer härvid i underdånighet hemställt, har Kongl.
Majit i Nåder gillat och bifallit, hvadan Kongl. Maj:ts Befallningshafvande blifvit, genom Circulairebref, till underdånig efterrättelse, härom förständigade. 3) Angående Medel till kostnaden för Högstsalig Hans Majit Konung Carl XIII:* begrafning.
Riksens Ständers, i afseende härpå, fattade beslut, har blifvit Kongl.
Maj:ts och Rikets StatsContoir, till kännedom och efterrättelse, i Nåder meddeladt. 4) Om en årlig Pension för BergsRådet Friherre Hermelin.
Maj t, som med nådigt välbehag emottagit Riksens Ständers underdåniga anmälan om deras, i detta ämne, fattade beslut, har i Nåder förordnat, att ifrågavarande Pension, om tiden för hvars beräknande Riksens Ständer något yttrande icke meddelat, skall ifrån och med sistlidne April månads början 59* Den 29 Maji, Friherre Hermelin tillgodokomma, samt utgå, af nu varande IndragningsStats besparingar, intill dess erforderligt anslag dertill kan på den blifvande Staten anvisas; och bär Kongl.
Maj:ts och Rikets StatsContoir blifvit härom, till behörig efterrättelse, förständigadt.
Dessa i Nåder vidtagne åtgärder och bea slut, får jag härmed den äran, på Nådigste befallning, anmoda Hans Excellence HögväH borne Herr Grefven och LandtMar^kalken, att Högloflige Ridderskapet och Adela med-: dela.
Stockholm den 27 Maji 1818- G. af Wetterstedt.
Lades till Handlingarne» Föredrogs å nyo BancoUfskoftets den a2 dennes afgifne, och följande dagen på bordet lagde, förnyade Betänkande, I lilga om allmänt kungörande af Bancosedel-stockens belopp.
Grefve Spens, Carl Guataf:
Om den nu förevarande frågan rörande Bankens publicitet kunde hinna afgöras så, att, innan den allmänna financeplanen till pröfning förekommer, de upplysningar om BancoVerkets tillstånd, som i afseende derå må blifva nödige, kunde af BancoUtskottet meddelas, skulle jag visserligen icke yrka, hvad jag annars nu ämnar fram5 Den s9 Maji. 593 framställa; men då jag tror mig finna, att Expeditionen, innefattande Ridderskapets och Adelns beslut i nu förevarande fråga ej kaa komma Utskottet till handa, och de behöflige upplysningarne derefter hinna från Utskottet aflemnas, utan att finance-planens afgörande derigenom måste fördröjas, tar jag mig frihet anhålla, att Utskottets nu förevarande Betänk kande må hvila till dess financeplaUeil till öEj Verläggning företages, helst jag är öfverty-, gad att mångå, hvilka nu äro emot
Ban-’ kens publicitet, skola uppå skäl, som då torde visa sig, anse samma publicitet högst nödvändig.
Herr von Koch, Nils, förenade lig med Grefve Spens. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken tillkännagaf, att Preste- och BondeStånden redan bifallit B-ncoUtskottets Betänkande, samt hemställde om icke, enär en stor del af Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter redan bortgått, Öfverläggningen uti förevarande fråga kunde uppskjutas till ef$ termiddagen; hvarförinnan underrättelse äfven torde erhållas, om och huru BorgareStåndet i dag afgjordt samma mål.
Ridd, o, Ad, Prot, VI, B, II, Afd. 75, 7& 594 Den 29 Maji.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åt# skiljdes kl- half till 3 e- m
Fredagen den 29 Maji, Plenum kl. half till 5 eftermiddagen.
Utdrag af Protocollet, hållet hos
Hög lofiige Ridderskapet och Adeln , vid Urtima Riksdagen i Stockholm, för-, middagen den 29 Maji 1818.
Vid förnyad föredragning af Consti» tutionsUtskottets den 1 o sistlidne April aflåtne, samt den 18 i samma månad förmiddagen på bordet lagde, Memorial i anledning af Herr Herizenhjelms.
Carl, anmärkning mot StatsRådet samt Föredraganden at Handels- och Fi. nanceÄrenden, tann Ridderskapet och Adeln, att Ben 29 Maji. 595 samma Memorial numera borde läggas till handlingarne.
IJt supra. S. D. Foredrogos å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott afgifne, samt den 23 dennes på bordet lagde, Betänkanden:
Fran StatsUtskotfet: t) Af den T3 dennes, i afseende på Herr Christian Zetterbergs Memorial, angående åtskilliga anstalters vidtagande till förmon för Manufactursmidet i Eskilstuna. 2) Af den 70 dennes, angående ersättning af kostnaden för Deputerade af RiksStånden, som komma att afresa till Norrige, för att bivista Kongl. Maj:ts Höga Kröning derstädes.
Från Stais- samt Allmänna Besvärs- och Eco nomie- Utskotten:
Af den 15 dennes: 1) Angående Kongl. Majus Nådiga Propö* sition till Riksens Siänder, i anledning af fö-; rekommen fråga om BåtsmansRoterings in fö* rande i Färentuna Härad af Stockholms Län» 2) Öfver Herr Gyllenrahm^, C. A , Memorial om pensioners anslående till understöd för Embets- och Tjenstemän., som hafva flere barn.
596 Den 29 Maji. 3)
I anledning af gjorde förslag om vidtagande af medel till Finska handelns inskränkning.
Från Banco- och LagUtskoiten: j/lf den 6 dennes, uti väckt fråga om hvad af Riksens Ständers Bank, till fullgörande af föreskriften uti 2.0 §• 1 morn af Concur-Stadgan den 28 Junii 1795 bör (illgöras, i afseende å skuldebref, för hvilka, till erhållande af
Län i Banken, inteckning blifvit i fast Egendom sökt.
Vid förnyad föredragning af Stats- och Bevillningsutskottens den 15 dennes afgifne, samt den 23 i samma månad på bordet lagde, Utlåtande i anledning af de hos BondeStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottens den 2 sist— ledne April n eddeldte Betänkande, rörande Kongl. Maj ts
Nådiga proposition om en stadt gad afgift af hvarje mantalsskrifven person till den veneriska smittans hämmande m. m j fann Ridderskapet och Adeln» att, enär sist» nämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottens ifrågavarande Utlåtande' borde läggas till Handlingarne.
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och EkonomieUtskottets dea 15 dennes afgifne, samt den 23 i samma månad på bordet lagde, Betänkande rörande väckt fråga om förändring uti 9 §. af Kongl. MajRS Den 29 Maji. 597 förnyade Seglationsordning den 15 Junii 1774, biel samma Utlåtande af Riddeiskapst och Adela alslagit.
S- D. Då nu å nyo föredrogs Allmänna Besvärs och EkonomieUtskottets den 15 dennes afl å t ne, samt den 23 i samma månad på bordet lagrie, Memorial i anledning af de hos BoigareStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 10 sistledne Februari meddeldte Betänkande, angående yrkad rättighet för Stä— dernes Magistrater, att få förrätta alla så kal Jade Dykeri Auctioner •, fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottets ifrågavarande Memorial borde läggas till Handlingarne.
S- D. I anledning af gjorde anmärkningar återremitterades följande U‘skotts afgifne. och den 23 dennes på bordet lagde, Betänkanden, nemligen: Till StatsUtskottet; Af den 13 dennes, i afseende på de undef Kongl. Commerce-Coliegii förvaltning ståendf fonder och medel, Till Stats- samt Allmänna Besvärs och Economie-Utskotten:
Af den 15 dennesy angående vackt fråga # 59 S T)en sg Maji. om det vid Häganäs i Skåne befintlige StenKolsverks öfvertagande af Staten.
Till Bevillning sUt i bettet:
Af den zz dinnes, angående förslag till en blifvande Bevillnings - Förordning Ut supra. S D. Vid förnyad föredragning af Bevillningsutskottets den 22 dennes atgifne, samt den 23 i 6amma månad på bordet lagde, ej mindre Betänkande, angående åtskilige till Utskottet remitterade, och Allmänna Bevilljungen rörande, Anföranden, än ock Memorial, angående någre från Kongl. Majus och Rikets KammarCollegiurn erhållne upplysningar ansåg Ridderskapet och Ådeln berörde Betänkande och Memorial endast böra läggas till Handlingarne, Ut supra.
Fortsattes den j förmiddags
Pleno började öfverläggning, 1 anledning af BancoUtskotiets Betänkande, i fråga om allmänt kungörande af Banco sedelstockens belopp.
Herr Manner si arn, Johan:
Den motion af Herr von Schultzenheim, som föranledt detta Betänkande åsyftade, att
Bankens sedelstock skulle uppgifvas ej sllenast vid hvarje Riksdag utan äfven hvarje år.
Sedermera har fråga blifvit vackt om kungörande så väl af Den 29 Maji. 599 Bankens fordringar, som af dess reela fonder.
BancoUtskottet ansåg sig icke kunna tillstyrka ett periodiskt kungörande i någotdera fallet, men hemställde deremot i dess förra Be*än-t kande till Riksens Ständers ei?en pröfning, om sedelstockens närvarande belopp borde, i och för de ötverläggningar om Rikets Penninge* verk, som komma att äga rum , af Utskottet uppgifvas.
Jag var då af en särskild tanka, nemligen den, att sedelmassans storlek borde kungöras ej blott nu, utan äfven vid hvarje Revision tillika med Bankens fordringar.
Vid förnyad granskning af denna fråga, har Utskottet förblifvit vid dess redan yttrade me-i ning, och upprepat nyssnämnde vilkorliga hem-' ställan.
För min del tror jag, att den bordt vara mera bestämd, ty Riksens Ständer äga rätt att fordra Utskottets bestämda till- ellet afstyrkande af publiciteten, såsom antingen nyttig eller fkadlig.
Jag anser den vara gams ska nyttig, åtminstone hvad sedelmassan angar, till rättande af de ol>ka och motsägande upp» gifter, som derom blifvit framställde.
Beträffande ater reela fonden, så kunde det, i fall realisation besiöts, vara mmdre lörmonligt att uppgifva dess storlek; hvaremot den, om realisation ej beslutes, bör efter min tanka ovilkorligt uppgifvas, jemte Backens hela ställning, lör att sålunda, åtmindstone på något sätt, upprätthålla Bmkens credit.
I bägge fallen kan likväl uppgift af Bankens sedelstock både nu och vid Revisiorserne meddelas Allmänheten, utan olägenhet för Banken.
Jag 6oo Den 29 Maji. anhåller således om den proposition, aft
Ul® skottet må åläggas skyndsammeligen inkomma med underrättelse om Sedelstockens belopp, så väl den 31 sistljdne December, som lör den sistlörflutne tiden, åtminstone ifrån och med år 18°o, Denna uppgift kan utan svårighet eller tidsutdrägt, när sorn helst, lemnäs.
Jag hemställer äfven, om icke Bankens fordringar må uppgifvas, och uppgift af dem och sedelstocken vid Revisionerne ineddelas.
Grefve De la Gardie, Jacob: klå det tillåtas mig, att, med den farhåga jag alltid skall hysa för Bankens publicité, äfven nu afstyrka den, yi hafva sett Banken sedan I30 är ej allenast vinna egen förkofran, utan ock flere gånger bispringa Riket med betydliga försträckningar.
Detta nyhetsbegär, att förändra, att upptäcka, hvad Författningarne från långliga tider velat dölja, anser jag ganska skadligt, och afstyrker för min del all publicitet uti ifrågavara«de afseende.
Om förfäders 0^ kunnighet vare ett skäl tor oss, att förblifva alltid lika okunnige; och om detta skäl fatt alltid gälla, så stodo vi verkeligen nu på en olyckligare punkt af all upplysning, än vi göca.
Jag tillstyrker antagande af Herr Mannerstams särskilta mening, så att sedelstockens belopp må blifva allmänt kändt; och fruktar så mycket mindre, att derigenom skada Banken, sotn Sedelstockens proportion till silfverfoildetl icke derföre blir kunnig.
Den : g M.iji. 601 Friherre Cederström, Jacob: Genom Högloflige Ridderskapets och Adelns förtroende har jag haft tillfälle, att såsom Fullmägtig i Banken förskaffa mig en närmare kännedom om detta Verks angelägenheter, och deruppå grundar sig min öfvertygelse, att hemligheten i intet afseende är för BancoVerket nyttig, men j många afseenden högst skadelig, derigenom att åtskillige oordningar, som inom Verket tid efter annan inträffat, icke kunnat, sorn vederbort, rättas.
Bankens historia, författad af framledne Banco-Commissarien Silfverstolpe, pch som i Banken förvaras, upplyser åtskillige gådane förhållanden samt missbruk, hvilka genom bibehållen hemlighet möjligen kunna äga rum.
Här är nu icke fråga om Bankens Silfverfpnd, hvilken, ehuru den utan fara kunde uppgifvas , likväl i anseende dertill, att ingen Växling får ske, tills vidare må vara obekant:
Frågan är endast, att Banken hvarje år må genom tryck kungöra sedelstockens belopp, ett kungörande, sorn jag tror vara högst nödigt, om Bankens sedlar skola bibehålla allmänt förtroende, sedan växlingen upphört.
Jag är öfvertygad, att Riksens Ständer framdeles komma att utsträcka publiciteten af detta Verk till alla dess detailler, då äfven dess historia torde uppgifvas, pch upplysa Allmänheten derom, att flere personer oförtjent ägt Riksens Ständers förtroende i detta Verk.
Sos Den 29 Maji.
Herr von Schultzenheim, David, den äldre:
Jag vill gerna förmoda, att Höglofl Ridderskapetoch Adeln nu behagar visa sig lika fördomsfri, som år 1S15 den 5 Julli, då publiciteten af Baficosedei storken, förutan all votering, , bifölls, och då således BancoUtskottets afstyrkande Betänkande med detsamma aislogsHvartill skulle ock nu en dylik hemlighet tjena, då, i Konungens proposition af den 10 1 ecember till Rikets Ständer, sedelstockens belopp de näst förflutne åren finnes uppgifven, och som ytterligare bestyrkes i de förenta Stats- och BancoUtskottets FinanceBetänkande, contrasigneradt af Bankens egen Secreterare.
Det synes ock vara hvarje Svensk medborgares rättighet, att blifva underrättad om det auctoriserade rörelse-capitalets, så i Banco som Riksgäidssedlar, verkliga belopp, för att jugera, om propositionen emot hvart hufvud inom Fäderneslandet, så väl som emot den probabla vahru-tiilverkningen och ex porten.
Friherre IPirsén, Gusfaf Fredric; Det gör mig ondt att, uti det ämne, som nu är iför handen, vara af skiljaktig tanka nied den aktningsvärde Ledamot af detta Stånd, hvars upplysning i financiella ämnen och långliga erfarenhet beredt honom ett lika allmänt som rättvist förtroende; men jag skall likväl ej deraf föranledas, att dölja min öfvertygelse.
Den kännedom om Bankens angelägenheter, sorn j g äger, är ganska inskränkt, och Den 09 Maji.
603 jag kan visserligen icke i detta fall åberopa den erfarenhet af längre handläggning , som andre Ledamöter varit i tillfälle att förvärfva; men jag kan likväl icke neka mig med Herr Grefve De la Gardie instämma, att, ehuru förra tiders bruk icke må alldeles blifva ett rättesnöre för våra handlingar, allt afseende dock ej heller bör åsidosättas på hvad i lång tid utan erkänd skada iakttagit blifvit; och ännu mindre förtjenar det att betecknas såsom en fördom, om man hyser betänklighet för en förändring, hvars nytta är åtminstone problematisk.
För min del ville jag gerna ställa de förflntne tidemes mesurer i financiella ämnen, i bredd med de nyares förslag: mitt omdö me må i den delen åtminstone icke anses parti skt.
Uti Banco-Utskottets
Betänkande hafva de skäl blifvit tällräckligen utvecklade, hvarpå Utskottet stöder sin öfvertygelse, att en periodisk publicitet af Bankens ställning mellan Rtksdagarne icke är nyttig.
Fråga lärer ej kunna vara, att någon egentelig controll öfver BancoFörvaltningen derigenom skulle vinnas
Huru vore det väl möjligt, att af ett tryckt utdrag af Räkenskapen erhålla tillräcklig ledning i detta afseende?