Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Likväl då den af Skol-Revisionen för Elementar-Läroverken föreslagne staten skulle, örn alla de påräknade till— gångai ne in1flöte, och om åtskillige uppgifna Skolor inskränktes, kunna, på säll beräkningarne utreda, införas antingen för berörde enskilda anslag eller Pi asbende-anslagen, utgörande för sig 15,8 ro: 28. 2,, men icke om bägge dera samfälldt undantoges; så hade Kongl. Maj:t, den 21 Sept. sistl. år, beslutat meddela Rikets Ständer både förenämnde anspråk och de från Stats-Conloret inkomna uppgifter, på det alt Rikets Ständer mätte ega tillfälle att sig deröfver yttra, i sammanhang med frågan om fortfarandet af det vid sista Riksdag Elemenlar-Läroverken beviljade anslag, 42>ooo R:dr, och för den blifvande ständiga staten bevilja de förhöjningar i anslagen , som möjligen behöfdes, i den nion undantag af förrberörde tillgångar ansåges böra ega rum.” Efter hvad Utskottet tror sig finna, innefatta dessa framställningar af Consistorierne i Westerås och Götheborg den gemensamma syftning, att Lärarne vid Elementar-Läroverken skulle af Slals-Verket förses med det uti I-nterimsstaten för hvarje bestallning föreslagne löne-belopp, oberäknadt de serskilda förmoner af Praebende-pastorat, Praebende:-hem man, hushyra, m. m., som dervid kunde vara förenade; men, utom att denna grundsats skulle leda derhän, att Lärare-beställningar, vid hvilka inkomsterne genom dy - 4 ' StMs-UtsiotFV Betiinkande Nio 43?* lika serskilda förmoner redan aro ganska betydliga oell vidia Öfverskjutande hvad vid Interims-stätens uppgörande ansetts
Böra såsom» lön skäligen bestämmas, icke dess mindre skulle förses med ytterligare löne-anslag, eller skillnaden emellan den hittills pä lönen» anvisade Krono-tionde-spanmäk, och det ininimi-belopp deraf, sorn vid' inlferims-regleringens uppgörande blifvit fastslälldt; så har Utskottet af de detsamma lillhandakomne handlingar i ämnet inhemtal: att, vid de åren 1819 och 183r verkställda löne-regleringarne, omnämnde serskilda förmoner lagils i beräkning*' att de derigenom uppkommande Besparingar äro påräknade för aflönandet af ett icke ringa antal ännu ej tillsatte Lärare vid Elementar-Läroverken, såsom Lärare i moderna språken, gymnastik m. m., och att, såvida denna hufvudgrund för löneregleringen- rubbas, dfen i de fleste delar redan verkställda organisationen af Elementar-Läroverken icke kan bestå, utan så framt ett motsvarande bidrag af Rikets Ständer anvisas.
Af dessa skäl, ocb- enär det icke lärer kunna nekas, att, då Rikets Ständer vid sisla Riksdag tills vidare anslogos, och vid denna Riksdag på stat uppförde de för Elementar-Läroverkens reglering äskade 42>°00 E:dr, sådant skedde under förutsättning, att denna reglering med ett så betydligt årligt bidrag kunde lillvägabringas-, och att,, genom en-jern ma re fördelning af tillgångarna,., allas billiga anspråk skulle Blifva uppfyllde, anser Utskottet of vanberörde,. af Consistorierne i Westerås otdi Götheborg gjorde framställningar rätteligen hafva blifvit ogillade, och tillstyrker Rikets Ständer att, till svar i detta ämne,, i underdånighet: yttra dén grundsats: att, vid» bestämmandet af Gymnasii^ och Skol-Lärares löner, böra» i beräkning tagas alla serskilda löne-förmoner af Praebende-pastorat, Pfajbende-hemman; liemmans-räntor, embets-gårdar, boställen eller vederlag, tomter och jordar ellfer andra lägenheter, bonings-rum, hushyror oell enskilda anslag, mi nu, och, med undantag endast af Rectorernes embetsgårdar, fria bonings-rum eller motsvarande liyresmedel, hvilka icke heller hädanefter
Böra i beräkningen ingå; äfvensom med enskilda dönationer, i Händelse dessa skulle vara-så betydliga; att den donerade fondens afkastning vo-- re större än lönen å stati och alltså donations-gifvarens vilja tydligen varit, att åt en viss Lärare-Befattning bereda en högre inkomst» bör sålunda förhållas, att innehafvaren af' en dylik' donation väl icke må uppbära» den å stat uppförda lön, men deremot icke vidkännas» något afdrag för det belopp,, hvarmed donationen» ofverskjuter samma lön,. $tats-XJl skot tets Betänkande AIlo 5- Elnn*u Utskottet, för bedömandet af detta ämne i sin fullständighet, funnit sig föranlåtet af lönings-staterne taga kännedom, oell äfven af dem1 hem tat stöd1 för den här ofrun tillstyrkta beräkning och jemnare fördelning af Lärarnes lönings-vilkor, har Utskottet dock ansett sig så mycket mindre böra ingå i någon granskning af, eller yttrande öfver deni, sorn dels de blott »ro ad interim gällande, och dels den Nådiga Skrifvelse!! derom icke innehåller någon- framställning.
Likväl och då tillgångarnes tillräcklighet beror, lili hufvudsaklig del, på grunden för lönernes bestämmande, samt de Consistorier, öfver hvilkas anspråk Kongl. Majit önskat inhemta Rikets Ständers mening, synas hafva åsyftat bibehållandet af nu existerande väsendtliga oli k het emellan lönerne inom samma grad, tror Utskottet det’ åligga Rikets ' Ständer att äfven, i detta hänseende, bestämdt uttala sin åsigt, och tillstyrker Utskottet Rikets Ständer att äfven för sin del, gilla oeh i underdånighet yttra den af Skol-Re visionen antagne grundsats: att för lika befattningar inom Elementar-Läro verken öfver hela Riket böra vara lika löner, dock så, att Lärarne inom hvarje tjenstegrad få, i lika förhållande, de äldre större och de yngre mindre löner; med iakttagande likväl äfven härvid, af ofvan omnämnde undantag, i afseende på Rectorernes boställs-rura eller hushyror och på enskilda donationer, hvilka gifva större afkastning än lönen å stat.
Litt. d, hvaröfver yttrande jemväl skall afgifvas, är af följande lydelse: "”Från Carlstads, och till en del äfven från Hernösands Consistorium
Sfr framställning gjorda alt de Gymnasii- och Skole-Lärare-löner, hvilka i förening med enskilda anslag, Prasbende-pastorat, Praebende-hemman, eller dessa oberäknade, redan öfverslege de i Kongl. Brefvet den 22 Dec. i83r' utsatte belopp, icke måtte vid innehafvarnes afgång nedsättas till de summor, nya staten, enligt samma Kongl:
Bref, bestämmer.
Sedan Stats-Contoret bestridt äfven detta påstående, genom bifall hvartill dej för ElementarLäroverken påräknade tillgångarne skulle minskas, i Stiften nied 3,oÖB: 36. 11., och i Hufvudstaden med 697'R:dr ii r:st, beslöt Kongl. Majit, dkn 21 Sept. sistl. år, att till Rikets Ständer jemväl öfverlemna detta anspråk, för att öfvervägas i sammanhang med frågorna om de enskilda anslagens och Prsebendenas undantaganda från den ständiga löne-regleringen, på det alt: dé ytterligare tillökningar i anslagen, sorn af en sådan minskning i de på-- räknade tillgångarne skulle föranledas, måtte,*om den ansåges lämplig,], äf-- ven varda bevil jade*.” 6 St 11 s-\Jr skottets Betänkande N:o För den del af ifrågavarande, utaf ofvannämnde 2:ne Consisforier gjorda framställning, som kan afse grunden för lönernas bestämmande, får Utskottet åberopa dess bär lörut, i anledning af punkterna a och b, af^iflie yttranden; och beträffande tiden, då lönerne skola bringas i öfverensstämmelse med den fastställde staten, samt besparingarne alltså skola taga sin början, och hvilken nämnde Consistoriel’ hemställt icke måtte vidtaga vid nuvarande innehafvares afgång, så kan Utskottet icke understödja denna hemställan, såsom läggande hinder i vägen för verkställigheten af den beslutade organisationen, utan tillstyrker Utskottet Rikets Ständer alt i detta hänseende yttra: att de löner, hvilka i förening med enskilda anslag, Praebendepastorat och Prasbende-heraman, m. m., eller dessa oberäknade, redan öfverstiga det löne-belopp, som för befattningen bestämmes, böra, ”vid först inträffande vacance,” till sådant belopp nedsättas.
Vid en sådan allmännare reglering, skola tvifvelsutan sådana fall inträffa, då antagne allmänna grunder icke till alla delar kunna tillämpas; utan der förekommande serskilda förhållanden göra ett undantag eller en modification nödvändig; och det är med hänsigt härtill Utskottet slutligen tillstyrker: det Rikets Ständer må till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemna att, efter det vederbörande Stifts-Styrelser blifvit hörde, låta uppgöra och definitivt fastställa Slaten för Elementar - Läroverkens personal.
Reservationer: af Herr Oxehufvudj G.
A.j ”Emot den delen af Högloflige Stats-Utskottets Betänkande, som omfattar frågan rörande Prabende-pastoraters, Comministraturers, och andra prest-sysslors afskiljande från alla Lärare-beställningar vid Skolor, får jag reservera mig.
De P raebende Pastorat, som härvid komma i fråga, äro följande:
Orlunda pastorat vid Wadstena .... 158: 41 * 2- Ekers D:o vid Örebro .... 76: 10. 9.
Barnarps vid Jönköping ..... 5o: 6.
— Hyll ie vid Malmö, inbringande 225: 36., är redan, genom en af Kongl. Maj:t fastställd convention, afsöndradt hvarföre det ej i beräkningen bör upptagas.
Summa 2,85: 9. 11. Stats-TJtskottets Biubikandc Nio 435» 7 Erkänner ninn nu nyttan och nödvändigheten af, att skilja Reetorsoch Pastors-befattningarne såsom varande till sin natur hvarandra olika, och till hvars samvetsgranna skötande, hvar för sig erfordras en daglig och stundelig eftersyn och omtanka, så lärer man väl ej kunna, bestrida att den ofvanstående ringa summan af a85: g. 11. icke rimligen borde hindra tillvägabringandet afen mera ändamålsenlig organisation utaf dessa olika dock maktpåliggande befattningar, hvilka för närvarande äro åt en enda person anförtrodde; ännu mindre hade jag förmodat, alt man skulle såsom skäl emot denna reform anföra summans obetydlighet.
Visserligen är det törliända icke så ovanligt, alt det Högloflige Stats-Utskottet erkänner rigtigheten af en princip, och icke destomindre afstyrker densamma vid tillämpningen; men vid få tillfällen synes det mig, som Utskottet underställt Rikets Ständers pröfning en större motsägelse: att, vid en erkänd nyttig reforms afgörande, afstyrka densamma, just derföre, att inga djupt ingripande financiela hinder förefinnas emot samma reform, är någon ting sällsynt, äfven under innevarande Riksmöte.
Som ej mindre Läroverks-Comileen, än Skole-Revisionen tillstyrkt indragningen af Skol-prasbenden, samt Kongl. Majrt, jemte, förklarandet, att Kongl. Maj:t ansåg denna förändring nyttig så för Skolorne som Församlingarne tillkännagifvit, att den ständiga löne-regleringen för Eiemenlar-Läfoverken ännu icke är uppgjord och att, genom skeende indragningar eller uppkommande besparingar, tillgång utan tvifvel skall beredas för betäckande ej blott af den genom indragningen af Barnarps pastorat uppkommande blist, utan af hela den mindre betydliga summa, 285: g. 11., sorn ifrågavarande slags Praebenden, Hyllie undantaget, inbringat åt Elementa r-Läroverken, så hade Afdelningen föreslagit Utskottet alt tillstyrka Rikets Ständer , att äfven för sin del gilla den princip att Prasbende-pastorat, Comministraturer och andra Prest-sysslor böra skiljas från alla Lärare-befattningar vid Skolors samt att således Barnarps pastorat nu, och öfrige Skol-pifebende-lägenheter, då de blifva ledige, må till Stiften återfalla; Hvarjemte Afdelningen föreslog: att ersättning till Skolorne för de Picebenden, som sålunda indragas, må, på sätt i Kongl.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse är antydt anvisas å de för löne-regleringen vid Elementar-Läroverken disponible tillgångar. ,& Stat s-Ut skatt-ett Betänkande K-.o 455.
Dessa förslag blefvo, efler skedd omröstning med Bine rosters pluralitet af Utskottet förkastade, men då jag icke destomindre tol far alt anse dem välgrundade och öfverensstämmande med lidens fordringar, yågar§ jag dessa förslag vördsammast underställa -Rikets
Ständers pröfning/’ Herr Friherre T'ersmeden, Herrar af Billbergh,, Peijron och Borman hafva instämt i det uti ofvanstående reservation intagne förslag, att Pirejjende-pastprat, Comministraturer och andra Prestsysslor böra skiljas ifrån alla Lärare-befattningar vid Skolor, samt alt ersättning derföre må tagas af Elementära-Läroverkens disponibla tillgångar; samt af Doctor /föwr/m:
''Hufvudsakligast för att fästa uppmärksamheten på de egna och besynnerliga förhållanden, hvarunder denna fråga uppkommit, och af Utskottet blifvit utsträckt vida öfver och utom Kongl. Maj.'ts Nådiga afsigt, är det jag begagnar reservations-rätten.
Mina uppgifter åro hemtade ur. det Stats-Råds Protoeojl öfver Ecclesiastik-ärenden, hvilket finnes bifftgadt Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående Stats-Yerkets tillstånd och behof af den 22 Jan. i834* Den summa af 42,000 R:dr, sorn Kongl. Majit äskade och Rikets Ständer ■beviljade till lpnförbättring för Elementar-Läroverken, var berntsd från Liäroverks-Cpmitiéens förslag och beräkningar, samt det inbördes förhållanda emellan behof och tillgångar densamma uppgifvit.
Såsom allmän grundsats hade nämnde Comité antagit, att från beräkningen ;borde uteslutas älla de serskilda löne-förmoner af Prabende-pastorat, hemman, räntor, dojrationer med flere föcala fördelar, sorn Skole- oeh ^Gymnasii-Läcare åtnjuta, och afseende vid fördelningen .endast fästas vid spanmålen .giler det .egentliga Stats-anslaget, sopi för lika befattning borde, .oberoende af desse bi-fördelar, öfver hela Riket bestämmas till lika belopp.
Men då det beviljade anslaget skulle af Kongl. Majrt fördelas, visade sig dels ökade, ,af Lärpverks-Comitéen icke påräknade bebpf» dels voro „en de.l af tillgångarna icke genast disponible.
Jkist blef häraf en nödvändig följd ooh löneförbättringen kunde .ipke verkställas på det sätt och till den .grad LäroverksComitégn föreslagit.
Det ,v^r af denna anledning Kongl. Majrt fann
Sig föranlåten till en del frångå Comitéens grundsats, och under den 22 Dec. i83i stadga, att, med undantag af Rectprernes .embetsgårdar, skulle alla serskilda döneförmoner af Prsebende-Pnslorat, hemman m. m. beräknas innehafvagrne såsom inkomst och betaga, dem eller förminska den löneförbätiring, hvilken förutan dylika förmpner bort tillfalla dem.
Emot .detta
Nå^ diga stadgande gjordes underdåniga framställningar af Consistprjerne i We? .sterås Stnts-UtsXottcts Betänkande Niö 9 »lerås oell Götheborg, under yrkande, dels alt enskilda bidrag, dels all afkortning af Prasbende-pastorat och hemman, måtte från Interims-statens tillgångar afdragas samt löneförhöjning, utan afseende å desse inkomster, tilldelas innehafvarne.
Sig härtill icke kunna lemna bifall, enär den nya Jnterims-statens utförande derigenom skulle göras overkställbart.
Då likväl vid de sedermera af Kongl. Stats-Conloret uppgjorda beräkningar, det visade sig, att eli öfverskott af 18,919 hulr 4a sk. uppkom på Interim s-staten, och alt den af Skol-Revisionen år i83a föreslagna
Stat skulle kunna införas, äfven om några, men icke om alla af nämnde bifördelar från tillgångarne afdrogos, så beslutade Kongl. Maj:t, uppå föredragning af Stats-Secreteraren för Ecclesiastik - Ärendena, den 18 Jan. i834, att meddela Rikets Ständer förenämnde anspråk, jemte Stats-Contorets uppgifter, på det att Rikets Ständer måtte, i sammanhang fned det redan beviljade anslaget, deröfver yttra sig, och, i händelse af bifall, ytterligare anslå hvad som genom dessa afdrag komme att brista uti de för Interimsstaten påräknade tillgångar.
— I sammanhang härmed beslutade Konglj Maj:t jemväl till Rikets Ständer hänskjuta så väl frågan om Preebende-pastoraters frånskiljande vid Skol-sysslor, som den serskilda af Consistorierne i Carlstad och Hernösand väckta, om oförminskadt bibehållande af de högra spanmåls-belopp, som vid ett eller annat Läro-verk förefinnas, och hvilket, enligt Läro-verks Comiteens förslag och Kongl. Maj:ts redan fattade Nådiga beslut, borde vid innehafvmnes bortgång nedsättas till det maximum a£ spanmål, som för hvarje befattning blifvit bestämdt.
Man finner häraf, att fråga inför Kongl. Majit aldrig uppstått, att ofvanuppräknade bi-förmoner skulle verka till minskning uti den indelta span målslön Skole- och Gymnasii-Lärare af ålder åtnjutit, och ännu mindre har Kongl.
Majit föreställt
Sig, att någon Lärare skulle kunna aflönas blott och bart genom dylika bifördelar, och dess vid stifningen anslagna lön indragas.
Interimsstaten skola desse bi-förmoner väl beräknas och verka, att löneförbättring ('del i det nya anslaget) betages eller förminskas för deras innehafvare, men icke ända derhän, att deras primitiva lön nedsättes eller dem frånta^es, och om dess oqvalda bibehållande hafva Skole-och Gymnasii Lärare uti Interim s-staten redan erhållit Kongl. Majits Nådiga försäkran.
Man finnér ock, alt Kongl. Maijt icke varit obenägen att bereda Läro-verken den ytterligare fördel förenämnde Consistoriers underdåniga framställningar åsyftade, och att Kongl. Majit först varit sinnad, att lill Rikets Ständer öfverlemna dessa anspråk, äihawi till R.
Fröt. 1334 och i835. 4 Sami. 1 Afd. 4 landet usta Häf tet. 2 IO St 'ts-Vtslottets.
RetJakande Ka 455. på det att de mätte bevilja dm tillökning i anslag, som deraf Liefve er, följd» Men vid affaltande af dea slutliga Propositionen, angående Stats-Verkets tillstånd och behof, af den 22 Jan. i334» behagade Kongl. Maj:t förklara* (se 22)* att fråga väl uppstått om desse tillökta utgifter, meri a Kongl» Majit, för att undvika förhöjd beskattning, icke velat för det nät va rande föreslå, deta till upptagande pä Stat..
Till följd af denna bestämd'
Nådiga förklaring, hvarken kunde eller borde Stals-Utskottet eller dess Utgifts-Afdelning iästa afseende på de delar af ett föregående Sta Is-Råd s-P 10- tocoll, som blifvit af Kongl. Majit suspenderade, och Utskottet hade skälig anledning att förmoda, det förenämnde anspråk icke, åtminstone vid denna Riksdag, skulle komma under öfverläggning.
Utskottet tillstyrkte helt enkelt, . att det beviljade anslaget mätte, enligt Kongl., Majlis begäran,, uppföras på. ordinarie Stat, öfverlemnande ät Kongl. Majit att organisera Läroverken och dera emellan uppgöra fördelningen.
Rikets Ständer hafva långt för detta bifallit Siats-Utskottets tillstyrkande, och frågan kunde anses å Ständernas sida definitivt afgjord.
Men genom inträffad vacance vid Rectoratet i Jönköping, fann Consistorium i Wexiö sig föranlåtet i underdånighet lill Kongl.
Majrt hemställa, huruvida Barnarps Praabende-paslorat skulle fortfarande vid denna tjenst bibehållas.
Denna fråga behagade Kongl, Majit, genom Remiss lill StatsUtskoltet, hänskjuta, tili Rikets Ständer, och detta tillfälle begagnades att i sammanhang med1 delta enkla,, lätt afgjprda, och på lön-regleringen föga inverkande moment c återupplifva alla de öfriga i Stats - Råds - Prolocoliet för den. 18 Jan. i834. under lit. a. b. och d. upptagne, men genom Nådiga beslutet den 22 Jan. s. å. suspenderade framställningar.
Hvad mani häraf kunde förmoda uteblef icke länge att öppet framstå, I stället att inskränka sig till el t kort och enkelt afslagpåde af vissa Consistörier gjorda och af Kongl. Majit numera till Rikets Ständer hänskjutne framställningar, omfattade man innom Utskottet det lägliga tillfälle, sorn yppade sig, att gå utöfver de bestämda frågorna, hvarom Utskottet äfven ansåg öfverflödigt! taga närmare kännedom och göra. en vid Skol-revisionen väckt och, ehuru1 med starka reservationer,, genomdrifven, men af Kongl. Majit hvarken gillad eller framställd, likhets- eller jemlikhets-princip' gällande,, och hvad sorn väl var vida v ig tiga re, på samma gång lägga grund till framtida stora, väl icke öppet uttalade,, men icke nog (hdda och derföre lätt upptäckta, reformer i vårt bepröfvad?, ehuru för tidens omskapningsbegär misshagliga, Skole- och Kyrko-väsende.
För att vinna den älskade likheten,, skulle Lärarnes Li.förmoner icke beräknas blot t så, Sitt.-Uiskottcts BatdiiknuJe I\!.o 435. sorn Kongl. Maj:t redan stadgat, att debetaga elior förminska löne-föi bättring, utan ända derhän, att de kunna minska* ja helt borttaga de af våra fordna stora Konungar dem anslagna löner på Stat.
Jag hänvisar till tredje och fjerde punkterna af Utskottets tillstyrkanden.
Man gick inom Utskottet summariskt tillväga.
Också medgifver jag, att ett moget och noggrannt pröfvande af dessa frågor fordrat en längre lid och större moda, än Utskottet kunde så nära Riksdagens slut deråt egna.
Vid föredragning af aldra punkten, sorn upplager alla de framställningar Kongl, Majit till Ständerna hänskjuta, hvarinom Utskottet bort inskränka sig, och som jag i syftningen velat bifalla, ehuru den ingalunda i sitt nuvarande osammanhängande och motsägande skick bort antagas, kommo äfven de följande punkterna att intagas uti ja-propositionen och blefvo genom en underbar votering i en massa bifallne.
Den contra-proposition ilerr Lands-Secreteraren Malling föreslog och den jag biträdde var af följande lydelse:
"Då den nu gällande
Interims-staten blifvit uppgjord hufvudsakligen på de grunder, sorn uti aldra punkten af förslaget till Betänkandet antagas böra äfven hädanefter göra :sig gällande, tillstyrkes, att Rikets Ständer såsom svar å den Nådiga framställningen i öfriga -delar un den, sorn redan genom votering blifvit afgjord, hos Kongl. Majit i underdånighet anmäla deras önskan, att berörde
Stat tills vidare må få tjena lill efterrättelse; Kongl.
Majit likväl öppet lemnndt att, med bibehållandet af berörde liufvudgrunder, under liden tillvägabringa de speciela jjemkriingar, sorn uti ett .eller annat fall Jtunna uf serskilda behof eller omständigheter föranledas."
Härigenom var Kongl. Majlis
Nådiga framställning i sin helhet besvarad, de .af vissa Consistorier väckta anspråk, sorn skulle föranleda till ©kade utgifter, voro underkände, och åt Kongl. Majit lemnad öppen rättighet att göra de speciela jemkningar, som i ett eller annat fall kunde anses behöflig».
Men denna mening öfverröstades.
Fåfängt anmärkte jagi .ätt Utskottet gick vida utöfver gränsorna af den Nådiga Remissen; alt den stadgade likhets-principen vöre i rak strid med de grunder, Kongl. Majit vid liiterims-stalens uppgörande redan antagit; alt Rikets Lärare vöre i allmänhet nöjda och belåtna med denna Stat, och deruti icke önskade några hufvudsnkliga -rubbningar; samt att Preste-Slåndet, uti underdånig serskild skrifvelse, anmält de smärte jemkningar och rättelser man ansåg behöflige.
Dä denna underdåniga -.skrifvelse icke fått dela samma öde, sorn flere andra under Riksdagen aflåtna, utan, i stället alt medfölja den Nådiga Remissen, blifvit öfverlemnad till Slats-Contorets bedömande , föreviste jag inom Utskottet afskrift deraf, men Utskottets fleste Ledamöter ansågo öfverflödigt Stat s -XJt skottets Betänkande Nv> 4^5. akt Jerat lemna någon uppmärksamhet.
Man åberopade i stället Jen brist af omkring 32,000 R:dr, som för löne-regleringen skulle förefinnas» och fåfängt sökte jag upplysa om Jet stora misstaget i denna siffer-uppgift.
Siffran igenfinnes uti Slats-Råds-Protocollet för den 18 Jan. i834,. och uppkommer då man sammanräknar de i punkterne a, b och d uppräknade partiäl-summor, eller med andra ord, den utgör lolal-beluppet af alla de bi-förmoner Rikets Lärare-personal åtnjuter.
Deraf hafva likväl redan omkring 24,000
R:dr ingått i beräkning vid luterims-stalens uppgörande, så att de betagit eller förminskat löneförbättring för en del Lärare..
Återstoden» något öfver 8,000 R:.dr, utgöres af de genom desse bi-fördelar öf"verstigande löner, en del Gymnasii-Lärare uppbära.
I stället lör löne-förhättriag» vill man åstadkomma löne-försä näring.
Det är så mycket obilligare» som» med undantag endast af t v änne Gymnasier, Wexiö och Calmar» hvarest en ringa andel af det nya anslaget tillfallit Leclorerne, alla de öfriga icke erhållit snart, sagd t den ringaste lön-tillökning.
Nu vill Utskottet beröfva dem det de hafva af fordna Konungar fått sig anslaget.
Skälet härtill» jag menar det egentliga, är icke öppet uttalad t, ty det inom Utskottet uppgifna är falskt och origtigt.
Fråga är icke om 3a,000 R:dr, utan om 8,000 Riksdaler, och denna orättvisa indragning är för definitiva löneregleringen icke erforderlig.
Härom hade Utskottet lätt kunnat öfvertygas, om man antingen med någon uppmärksamhet genomläst Stats-Råds-Protooollet pag. 10—13, eller ock behagat kasta ögonen på de af Stats-Contoret meddelade beräkningar och uppgifter.
Deraf visar sig, att, om Läroverken organiseras och aflönas äfven på sätt Skol-Revisionen föreslagit, uppkommer ett öfverskott af 18,819: 4s. (St.-Cont, Bil.8)
Deraf visar sig vidare, att lii Leri rasslat en lemnar årliga ölverskott af 10 ända till 12,000 R:dr, (St.-Cönt.
Bil. 1) att af dessa besparingar, jemte andra vid Läroverken samlade fonder, kunnat göras capital-utbetalningar af icke mindre än 63,io4-‘ 8.
(Bil. 3.), hvarigenom flera nya Skolor erhållit enskilda tillräckliga löningsfonder; och hädanefter icke behöfva anlita det nya Stats-anslagef.