Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Äfven jag anhåller om ålerremiss af Utsk:s betänk, på de af flera talare anförda skäl; och då Utsk. synes vara i behof af upplysningar, enligt hvad utlåt, innehåller, så får jag hänvisa Utsk. till R.
St:s StatsUtsk:s vid sista riksdagen utlåt.
N:o 291, hvaraf synes, att Utsk. icke anvisade 36,000 r:dr om året, utan 180.000 för 3 år, som gör 60,000 r:dr om året.
StatsUtsk. yttrade nemi. då: att det, med frångående af dess förut yttrade åsigt, ansåg sig böra tillstyrka, att ett anslag för gevärstillverkningen finge äga rum; men som det vid föregående riksdagen beviljade anslaget vore uppgifvet vara tillräckligt, t. o. m. för år 1H36, ansåg Utsk. tillfyllestgörande att anvisa medel för 3 års tillverkning, och om den, genom på förhand vidtagande åtgärder, förminskades från 5,000 till 3.000 åi ligen, blefve ett anslag för 9,000 gevär erforderligt, hvilket Utsk. tillstyrkte med 180,000 r:dr.
SlalsUtsk:s utlåt, filo 11 blef af R. o.
Ånyo föredrogos och bi föl lös StatsUtsk:s den 29 sisth Febr. e. m. på bordet lagda utlåCn: N:o 12, i anledn. af K.
M:s nåd. propos. om medels anvisande till fortsättande af Carlsborgs fästningsbyggnad; N:o 13, i anledn. af vackt fråga om Riksg.conCs befrielse från chartas-sigillatas-afgift och expeditionslösens erläggande.
Då jag icke var tillstädes, när StatslJtsk:s utlåt, rörande anslag till gevärsfabrikationen återremitterades, anhåller jag att nu få bifoga den anmärkning, alt jag icke finner det vara någon nödvändighet, att ett extra-anslag beviljas för fullgörande af äldre contracter om gevärsleverancer från Husqvarna och Norrtelje.
Då redan på ordinarie-stat finnes ett anslag af 696,000 r:dr för armeens materiel, torde deraf kunna afsältas en erforderlig sum - Den 20 Mars f. m. 433 summa för fullgörande af de gevärs leverancer, liv ar om contracter blifvit ingångna.
Ehuru jag icke anser det behöfligt för StatsUtsk , vill jag dock nu meddela den upplysning, att gevärs-tillverkningen icke blifvit afsedd vid beviljandet af de 696.000 r:dr för arméens materiel; emedan, alltsedan 1828 års riksdag, extra-statsanslag varit beviljadt för gevärs-tillverkningen, hvilket anslag vid sista riksdag utgjorde 180,000 r:dr, af det skäl, att ordinarie statsanslaget för aromens materiel är långt ifrån att motsvara öfriga behofven , och således ännu mindre tillräckligt
Ufven för gevärs-fabrikationen.
Jag instämmer i den princip, som Hr Dalman framställt, och linner lika med honom angeläget vara, att medel för det ifrågavar. behofvet blifva anvisade på ordinarie stat.
Det är både riktigt lill sin princip och nyttigt för ändamålet.
Hr Dalman: 1 anledn. af de siste talarnes yttranden, får jag fästa uppmärksamheten derpå, alt, då utaf ordinarie anslaget för armdens materiel, en betydlig summa under de föregående åren blifvit använd till den extra utgiften för ombyggande af gevärsfabriken i Eskilstuna, det svårligen later föreställa sig, att ju icke medel å samma anslag skulle kunna beredas, emot alt fylla åtminstone skilnaden emellan hvad sorn uti den nåd. propostn blifvit äskadt, såsom för gevärslillverkningen under äret behöfligt, och den summa StatsUtsk. föreslagit, hvilken skilnad utgör endast omkring 20,000 r:di; ty ulan tvifvel disponeras ifråga var. anslag till åtskilliga behof, sorn säkerligen äro mindre angelägna än detta.
Derjemte får jag tillkännagifva, att det alldeles icke var min mening att föranleda ifrågavar. anslags uppförande på ordinarie stat.
Jag tror, att den ordinarie staten, sådan den nu är, kan, om den blir reglerad i enlighet med de vid denna riksdag framställda motioner om indragningar, skall kunna lemna tillgång för så väl detta som andra behof.
Jag vill blott fästa uppmärksamheten på olämpligheten deraf, att en discussion uppstår öfver en reservation; ty så betraktar jag Hr Dalmans anförande.
Jag anhåller, att Hr Frih. o. Landtm., för ärendenas skyndsamma behandling, måtte afböja sådant.
Hvad Hr Dalman anfört är icke främmande för StatsUtskottet.
Hr Lefr e'n: Hr
Dalman har icke framställt sitt anförande som en reservation, utan har anhållit, att hans yttrande måtte åtfölja återremissen till Utsk., förklarande att han icke var närvar., då målet discuterades. Om Hr Dalman erhåller rättighet all få sin tanke under Ulsk:s pröf4 H. 55 434 Den 20 BI a r s f. m. ning, så måste viii andras, i anledn deraf yttrade åsigter, äfven få åtfölja.
Hr Dalman har förklarat, att jag tagit miste om hans åsigt.
Jag trodde, att han hade den förståndiga åsigt af saken, som jag yttrat.
Hr Silfverstolpe, David Willi., förenade sig i allo med Hr Lefre'n.
Jag trodde mig hafva tillräckligen tydligt uttryckt den önskan att mina anmärkningar mätte få åtfölja' till Utsk.
Jag anhåller, att propos. derå måtte till R. o. Ad. framställas. R. o. Ad. beslöt, alt Hr Dalmans anförande, tillika med de i anledn. deraf afgifna yttranden, skulle till StatsUtsk. åtfölja återremissen af utlåt N:o ii. Vidare föredrogs StatsUtskts den 29 sistl.
Febr. e. m. på bordet lagda mern.
N:o i5, i anledn. af en utaf La^s Rasmusson från Götheborgs och Bohus län väckt motion om fribrefsrätt för länsmän.
Upplästes ett prot.utdr. från BondeSt. af den 4 dennes, af innehåll alt Ståndet återremitterat StatsUtsk:s mern.
Jag kan icke neka, att jag anser denna motion tillhöra StatsUtsk:s hand-, läggning; ty visserligen inverkar frågan, som uti motionen blifvit framställd, på Riksg.verkets inkomster; emedan allt hvad som blir öfver på Postverkets inkomster, går till Riksg.- verket, Om nu fribrefs-rättighet medgifves i delta fall, förminskas inkomsterna för Postverket och följaktligen äfven för Statsverket.
Af detta skäl anser jag motionen tillhöra StatsUtsk. befattning.
Om alla de frå gor, hvilka verka på statsinkomsternas förökande eller förminskning, skulle behandlas af StatsUtsk., så skulle Bevilln.- Utsk. ej få några att handlägga, åtminstone af dem, som hittills blifvit dit remitterade.
Jag tror, att denna fråga bör gå till Bevilln.Utsk., emedan hon angår Postverket eller verkar på dess inkomster, hvilka räknas till bevilln.medel. R. o. Ad. biföll StatsUtsk:s mern.
N:o i5, och ansåg målet höra under Bevilln.Utsk:s behandling.
Besvärs- och Ekon.Utsk:s den 29 sistl.
Febr. e. m. på bordet lagda utlåtanden N:o 3, i anledn. af väckt motion att roteringsskyldigheten må upphöra, i anseende till öfverskridande eller åsidosatt iakttagande af derom afslutade contract; N:o 4, i anledn. af väckt motion, dels om minskning af rotei ingsbesväret inom Elfsborgs län, dels om förändrad in - Den 20 Mars f. m. 435 delning af de inom länet förlagda 2:ne regtten, samt passevolance-afgiftens och bcklädnads-cassornas upphörande; och N:o 5, i anleda, af väckt motion om upphörande af den rotering, hvarmed, i sednare tider, uppodlade hemman inom Helsingland och Gestrikland blifvit belagda; samt i sammanhang dermed BondeSt:s prot.utdr. af den 4 dennes, af innehåll, att Ståndet till Stats- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.Utsktn remitterat sistnämnda Utskrs utlåt:n N:is 3, 4 5: fann R. o. Ad., med bifall till dessa frenne utlåt:n och hufvudsakligt instämmande med BondeSt., alt Stats- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.Utskm böra behandla de uti nämnda utlåtm omförmälda motioner.
Likaledes och vid förnyad föredragning af Allm.
Besvärs- och Ekon.Ulskts utlåt.
Nto 6, i anledn. af väckta motioner, att alla hemman, utan afseende å deras olika natur, må deltaga i tingshus- och prestgårds-byggnad, ansåg R. o. Ad., med bifall till nämnda utlåt, och hufvudsakligt instämmande i BondeSt:s fattade och genom prot.utdr. af den 4 dennes meddelade beslut, att de uti utlåt.
N:o 6 omförmälda motioner böra af Lag- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.Utsktn behandlas.
Ånyo föredrogs Const.Utskts den 7 dennes e. m. på bordet lagda mern.
N:o 5, med uppgift ä hvilande grundlagsändring s-förslag.
Hr von Hartmansdorff, Aug., Gr. Gyldenstolpe, Anton Gabriel, m. fl. begärde, att detta mern. ytterligare måtte få hvila på bordet.
Hr Frih- o. Landtm, underrättade R., o. Ad., att i sista Talmans-öfverläggning fråga var om utsättande af dag, då detta mål borde till slutligt afgörande föredragas, och att då öfverenskoms, alt det borde ske i det plenum, sorn inträffar näst efter nästa Onsdag, således förmodligen Thorsdagen den 2b dennes. H. R. o.
Justerades 17 prot.utdr. för denna dag f. 111. 436 Den ao Mars c. m.
Hr von Stahl, Emil, hade jnlemnat ett så lydande anförande:
Uti den af mig väckta och af H. R. o. Ad. till StatsUtsk. remitterade motion, ang:de en ny organisation afconsular-väsendet, med fästad t afseende å upphörande af allt livad uti sitt nuvar. skick i berörde fall med skäl kan anses såsom tryckande för Rikets sjöfart, har blifvit uppgifvet, att Svenska och Norrska sjöfarten med a5,ooo r:dr Hamburger banco bidroge till consulernes aflöning; men enar berörde summa, enligt hvad jag sedermera vid närmare gransk - liing af officiella handlingar erfarit, varit alltför lågt tilltagen, anhåller jag att till upplysning för H.
Utsk. få härutinnan meddela några rötfeber.
Antalet af Svenska och Norrska skepp, som år i8>8 besökte utrikes hamnar, utgjorde, de förra 2,9(4 om i a9,66q läster, och de sednare 3,972 0111 2 14,oö(i läster, eller tillsammans 353,73 3 läster.
Consulad-afgifterna för dessa utgjorde efter jls specie per läst, 2 5.582 r:dr 16 sk.
Hamburger banco.
Om det nu antages, att hvarje af förenämnda 2,914 Svenska fartyg, enligt expeditions-tuxan, för påskrifter å folkpass, manifester, certificater, in- och afmönstringar m. m., i medeltal erlagt blott 2| species, hvilket icke torde kunna anses för högt tilllaget; så uppkommer en summa af 7,281 r:dr samma mynt, hvilken , lagd lill den föregående, utgör 3o,3Ö7 r:dr 16 sk.
Afgifterna af fartyg, som passerat sundet, och af öppna båtar och fartyg, under (5 läster, äro häruti icke upptagna; men om jemväl dessa tagas i beräkning, torde totalsumman af de årliga consulad-afgifterna utgöra aldraminst 33,333 r:dr 16 sk.
Hamburger banco, eller å 128 sk. kurs, 133,33 5 rtdr 16 sk riksgts-sedlar.
Det ur denna tryckande afgift å sjöfarten, hvars afskaffa nde jag genom min motion åsvftat.
En ansedd handlande, som tillika ur medlem af BorgareSt.
, har fästat min uppmärksamhet derå, att några särskildt aflönade general-consuler å Sicilien samt i de Österrikiska hamnarna vid Adriatiska hafvet icke vöre behöflige, utan att vice consuler der borde anställas, under inspection af general-consuln i Italien, äfvensom att till det högsta en general-consul i Spanien vore af nöden.
Antages detta, — och derföre synes verkligen vara mycket skäl, — skulle de af mig föreslagna 20 consuls-districter kunna förminskas till 18.
Jag bör dervid erinra, att jag icke tagit Barbaresk-staterna med i räkningen, enär förhållandena i dessa stater torde erfordra alldeles särskilda föreskrifter, på sätt ock hittills städse ägt rum.
Af dessa 18 general-consuler erhålla redan 8 löner och arfvoden å handels- och sjöfarts-fonden.
Det vöre således de återstående 10, som af dylika löner blefve i behof, till ersättning för de förlorade consulad-afgif - Den 20 Mål r s c. ra terna Skulle Norrska statscassan, såsom billigheten det fordrar, komma att lemna ett ökadt tillskott till handels- och sjöfarts-fonden, i anleda af dennas ökade utgifter, i och för consulernes aflöning, så hlefve denna nva aflöningsstat för berörda fond ännu mindre kännbar, helst hela beloppet icke torde komma att öfverstiga 20,000 r:dr Hamburger banco, eller föga mer än hälften af den summa, söm nu i co n s 11 I a d-a fgi f t e r utgår.
Men en förhatlig och tryckande afgift komme att småningom upphöra, och en consular-corps hlefve samtidigt bildad, som uti sin gemensamma föreningspunkt, den blifvande Utrikes- eller Fjnanceministern, — hvilkendera som kommer att öfvertaga chefskapet, — helt säkert skall blifva i tillfälle att tillse och befordra handelns och sjöfartens sanna fördelar.
Det har blifvit anmärkt emot mitt förslag, att man skulle få svårt att erhålla viee-consuler, om consulad-afgifterna borttogos.
Delta är eli irring, tv på stället erhåller man till vice-consul en skicklig, ansedd och oberoende handlande, — och andra böra aldrig utväljas, — förde ringa consulad-afgifterna, hvilka han måste dela med generalconsul.
Ett dylikt uppdrag emottages endast derföre, alt det är hedrande i sig sjelf alt äga en främmande makts förtroende; derföre att det medför möjligheten till handels-förbindelser med det främmande landets innebyggare; och ändtligen, derföre att uppdraget befriar vice-consuln från en mängd municipala bestyr å dess boningsort; hvilka bestyr, der, hvarest communal-väsendet är mera utbildadt än i Sverige , oftast äro ytterst besvärande.
Skulle å någon viss ort ett särskildt förhållande inträffa, eller svårighet möta alt finna en skicklig vice-consul. så må general-consuln af de honom anslagna inkomster tilldela denna vice-consul någon lämplig ersättning för sin möda.
Det af mig gjorda förslag åsyftar icke tillskapandet af nya tjenster, utan blott en bättre organisation af de redan existerande, samt indragning af en mängd öfverflödiga.
Det åsyftar ännu mindre någon ny beskattning eller tunga för statsverket.
Det åsyftar endast handelns och sjöfartens befrielse från en af de begge nu existerande dubbla afgifterna, hvaraf den ena till liatidels- och sjöfarts-fonden svårligen kan eller bör upphöra, men deremot den till consulerna, utan någons förnärmande, kan försvinna.
Jag anhåller, att detta mitt anförande må få åtfölja motionen till StatsUtskottet.
Remitterades till StatsUtsk., i sammanhang med Hr von Stahls förut till Utsk. remitterade motion, angtde en förändrad fördelning af consulad-districterna, m. m.
Landtm, tillkännagaf, att Frih. afNordin, Carl Joli., som af sjukdom vöre hindrad att deltaga 438 Den 20 Mars e. m. i BancoUtsk:s öfverlaggningar, afsagt sig sin plats i nämnda Utsk., men anhållit att det oaktadt vid sin riksdagsmannarätt blifva bibehållen.
Hr Frih. o. Landtm, anmodade Ilrr Electorer att innan första plenum i nästa vecka sammanträda, för att välja en ledamot i BancoUtsk. efter Frih. af Nordin, en ledamot i BervillntsUtsk. efter Hr Sandelhjelm, samt en ledamot i Coust.Utsk. att i Hr af Uhrs ställe inträda i sistnämnda Utsk. under den ät en af Utsk:s ledamöter beviljad ledighetstid.
Som jag icke i förmiddags var närvar., då remiss beviljades å Hr Lagerbjelkes motion, ang:de upphäfvande af K. förordn. den 3 Juni 1752, rör:de lottkastning till urskiljande af den, sorn skall undergå dödsstraff; så anhåller jag att nu få göra den framställning, som jag velat göra, örn jag varit tillstädes, då motionen remitterades.
Jag har icke begärt ordet för att understödja denna motion, emedan jag anser så talande skäl finnas för orimligheten af den ifrågasatta förordningen, att jag ej betviflar, att LagUtsk. skall tillstyrka dess upphäfvande; men med den rätt, som är riksdagsmannen i 56 §:n Riksd.Ordn. lemnad, utber jag mig alt, i anledn. af den fråga Hr Lagerbjelke väckt, få göra framställning om förändring af 2 §:n 6 cap. Missg.bm, der det heter: ”'Samla sig ”män tillhopa och sätta sig upp emot Konungens eller Dess ”Bef:h:des bud; då straffes upphofsmarinen , som förr är sagdt, ”och af de andra miste efter lott hvar tionde man lif sitt.’’
Det är om upphäfvande af detta mora., som stadgar att hvar tionde man genom lottkastning skall mista lifvet, som jag,— i anledn. af den väckta frågan om afskalfande af lottkastning till urskiljande af hvilken skall gå till döden, då (lere^ lagt våldsam hand på den döde, — får väcka motion, emedan jag anser emot all rättsprincip stridande, att kasta lott om menniskolif; i följd hvaraf jag vördsamt föreslår, att berörde stadgande må ur sagda §. utgå, och §:n erhålla följande lydelse: ”Samla sig män tillhopa och sätta sig upp emot ”Konungens eller Dess Bef:h:des bud; dä straffes upphofsmanJ’tien som förr är sagdt, och de öfrige miste antingen lifvet eller ”straffes med 4° pär spö, ellef en månads fängelse vid vat”ten och bröd, allt efter brottets beskaffenhet; är någor ”mindre delaktig i den gerning, straffes efter omständig”heterna.
” Remitterades till LagUtsk. i sammanhang med Hr Lagerbjelkes till samma Utsk. remitterade motion, om upphäfvande af K. brefvet den 3 Juni 1702, ang:de lottkastning till urskiljande hvilken skall undergå dödsstraff.
Lades till handlingarna BancoUtskcs den 7 dennes e. m.
Deli 20 Mars e. tn.
4^9 pä bordet lagda mern.
N:o 4> med öfverlemnande af Bancolullmäktiges berättelse till Utsk. ar 1840.
Föredrogs ånyo Hr Anckarsvärds, Aug.
, den 11 dennes e. m. på bordet lagda motion, om en ny läktare i Riddarliussalen, så lydande:
Med fästad uppmärksamhet på det tilltagande intresse, som R. o Ad:s öfverläggningar synas tillvinna sig, så att oftast utrymme saknas på läktaren lör de åhörare, som der söka inträde, har jag, med anledn. af Ridd.Utsk:s förslag 0111 en liten förändring med läktaren, trott mig böra föreslå, att en ny läktare borde anbringas i hörnet af Riddarhussalen, till höger om Landtmarsknlksstolen, der fönstren redan äro tillmurade, och således icke någon dager förlorades, samt en uppgång med lätthet kunde beredas medelst en spiraltrappa från secreta utskoltsrummen; och hade man genom en sådan tillställning vunnit tillräckligt utrymme, för att kunna anvisa särskilda tribuner för den i Stockholm residerande Norrska Stadsrådspersonal, för corps diplomatique samt för damer.
Jag kan ej föreställa mig, att en sådan arrangement skulle misspryda salen om den klokt verkställdes; och om läktaren blefve uppburen af fina tackjernspelare, skulle icke ^något rum förloras, som förtjenade afseende.
— Jag anhåller om remiss häraf till Ridd.Utsk., som bäst blifver i tillfälle att pröfva verkställbarheten af detta förslag.
Remitterades lill Ridd.Utskottet.
Ånyo föredrogs Hr von Ileynes, Georg, den 11 dennes e. m. på bordet lagda motion, om föreläggande af viss tid för StalsUtsk. att inkomma med statsregleringen.
Jag vill icke upprepa för det Högh Ståndet hvad jag i detta afseende redan sagt.
Jag förmodar att en hvar sjelf finner, huru obehöfligt det ifrågasatta åläggandet är, och tror derföre en ytterligare framställning onödig.
Jag hemställer vördsammast, alt denna motion måtte förfalla. R. o. Ad. ansåg denna motion böra förfalla.
Föredrogos ånyo och biföllos StatsUtsk:s den 12 dennes e. m. på bordet lagda utlåt.
N:o 16, i anledn. af väckt motion om ersättning till rusthållarne vid två sqvadroner af Lifreg:tets
Dragon corps för munderingars slitning under garnisonstjenst i Stockholm år 1838; samt memor.
N:o 17, om ökad betjening i Utsk. af en cancellist.
Besvärs- och Ekon.Utsk:s den 12 dennes e. m. på bordet lagda utlåt.
N:o 7, i anledn. af väckt De n 20 Mors e. m. motion, att halfva indelta armeen må hållas vacant under fredstid, emot en årlig afgift, som vissa år användes till fond för en, i förening med folkskolor, inrättad arbetsanstalt för fattiga och obemedlade barn inom hvarje församling.
Då Ekon Utsk:s utlåt.
N:o 2, ang:de Hr Ekholms motion förevar i förmiddagens plenum, var jag icke närvar., dels emedan enskildta göromål hade aflägsna! mig härifrån, och dels emedan föredragningen gick fortare än jag föreställt mig, och ärendet följaktligen förekom, förrän jag, med anleda, af dess plats på föredragningslistan, hade förmodat.
Jag kunde således ej deltaga i diseussionen derom, och anhåller derföre att nu få tillägga några ord vid hvad som då yttrades, oaktadt någon ändring i det beslut, som redan af 3:ne
Stånd blifvit fattadt, icke kan ske.
Såsom ledamot af Utsk. vill jag blott anhålla, att Ståndet icke måtte anse
Utsk. hafva lösligen eller med någon alltför stor hastighet behandlat detta eller öfriga återlemnade mål.
Utsk. har ansett sin skyldighet vara, alt med grannlagenhet och största noggrannhet undersöka sådana frågor, deri möjligen riksdagsmannens rätt kunde kränkas, derigenom alt målen behandlades af Ekon.Utsk.
Då målen nemi. voro af den beskaffenhet, att de, för att kunna uppfylla motionärernes afsigt, måste eller borde leda till ett beslut å R.
St:s sida, men denna afsigt icke kunde vinnas, då målen behandlades af Ekon.Utsk , hvilket enligt 34 §:n Riksd.- Ordn. har sig ålagdt att handlägga endast sådana mål som i önskningsväg böra hos Konungen anmälas; så ansåg Utsk. sig icke böra upptaga dessa mål, på det att desamma måtte, efter behandling i något annat Utsk., kunna föranleda till beslut af R.
St., svarande emot motionärens syfte.
Hvad enskildt beträffar den fråga, som har på förmiddagen förevar, så var den af den art, att den efter Utskrs förmening, genom sina bestämmelser i första momentet, åsyftade en verklig inskränkning i Konungens rätt att tillsätta embetsmän, då deri afsågs att för de högre graderna skulle erfordras samma examina, som för de lägre inom samma embetsmannabana.
Det lärer af hvar och en, som känner gången af det allmänna lifvet, vara insedt, och enskildta exempel hafva visat, att en person kan genom deltagande i allmänna värf, i hvilken väg som helst, inhemta vida större skicklighet, än den, hvarpå prof någonsin kan afläggas genom en cancelli- eller annan academisk examen i yngre år.
Enligt den framställning, som motionären åsyftat att Ständerne måtte till Konungen frambära, skulle det dock för Konungen blifva omöjligt att till högre civila embeten utnämna sådana personer, som på sin föregående bana, exempelvis på den militära vägen, icke hade tagit de föreskrifna examina, om än för öfrigt aldrig så duglige och ut - Den 20 Mars c. ra. 44 * utmärkte miin.
— De a:ne sednare niornenterne af samma motion innefatta anmärkningar eller anledningar till klagomål öfver Konungens åtgärder i befordringsärcnden, dem motionären bestämdt förklarar, alt de, efter hans åsigt, stått i strid med de i 28 §:n Reg F:n uttryckta föreskrifter.
En ganska betydlig majoritet af Ulsk. kunde icke komma till annan slutföljd, än att då en grundlags-§. citerades till stöd för framställningen, utgjorde den en sådan effeetiv anmärkning å Regts åtgärder, sorn på laglig väg borde genom anledning till anmärkning i Coust.Utsk. frambäras, men icke kunde eller borde i önskningsväg förekomma.
Önskningar är visserligen ett vidsträckt ord, rnen Utsk. bar icke trott det vara tillsländigt, att såsom en önskan framställa, att Konungen måtte lyda lagen, då man icke bör leka med medlen att försäkra sig om åtnjutande af denna rätt, att finna grundlagens föreskrifter iakttagna.
— Jag borde icke framställt dessa åsigter nu, då Utskts betänk., som stödde sig på dem, blifvit ogi Ilad t af detta och 2tne andra Stånd; men jag bar ansett mig skyldig min egen känsla och mina medbroder i Utsk., att uttala de grunder, hvarpå vi byggt vår opinion.
Hvad särskildt angår de nu från Ekon Ulsk. inkomna memorialer, så röra de förändringar i rotei ingen, deruti enligt 80 §:n Reg.Ftn förändring icke kan göras, utan genom Konungs och Ständers sammanstämmande beslut.
På samma grund, sorn Utsk. förut antagit såsom en regel, ansåg Utsk. sig icke kunna behandla dessa frågor, då följden af denna handläggning ej kunde blifva ett beslut, utan endast en underd. önskan.
Alt indraga eller ställa halfva armeen på varancé, måste i sjelfva verket innefatta upphäfvande af indelningsverkets ändamål; ty 0111 man också ville säga, att grunden qvarstod, då vacanta nummer skulle betala afgift, finnes likväl, att den föreslagna förändringen komme att hafva så stort inflytande på arme'ens tjenstbarhet, att den inbegriper en så stark och hufvudsaklig rubbning i vårt indelningsverk, att Utsk. ej ansåg sig böra dermed i önskningsväg befatta.
Jag vill ej längre upptaga tiden, särdeles som jag vet, att Ekon.- Utskts betänk, i ämnet blifvit af de andra Stånden återsändt, med tillägg att behandlingen bör ske gemensamt med StatsUlsk.
Vi hafva således att ställa oss delta beslut till efterrättelse; men jag förutser, att det hufvudsakligen kommer att falla på StatsUtsk., ty Ekon.Utsk. kan dervid föga tillgöra.
Jag anhåller, att detta yttrande må inlagas i prot., såsom min egen opinion och de utsk:sledamöters tanke, som tillhört majoriteten. R. o. Ad. biföll Ekon.Utskrs utlåt.
N:o 7, och ansåg den väckta motionen höra till StatsUtsk:s behandling. 56
Vidare föredrogs Ailm.
Besvärs- och Ekon.Utsk:s den 12 dennes e. m. pä bordet lagda utlät.
A:o 8, i anleda, af väckt motion om förändring af K. förorda, den 27 Oct. 1812, om utskrifningssättet och inrättningen af a llmänna beväringsmanskapet.
Jag anhåller vördsamt, alt af Hr Ridd.SecreDn få upplyst, hvad beslut i de andra Stånden blifvit faltadt uti delta ämne, om det der förevarit. lindert.