Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan fråga jemväl uppstått om Rosersbergs Kungsgårds användande efter Hennes Maj:t En. ke-Drottningens dödliga frånfälle, vilja Riksens Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att denna Kungsgård då icke må utarrenderas utan, såsom K. K. M. i Nåder finnér lämpligt, disponeras, tills Riksens Ständer vid derefter inträffande
Riksdag komma i tillfälle att härom sig utlåta.
Ständer framhärda &g» N:r 106.
Uppl, och godk. hos Saint!. Riks-Stån ’nn d. 3o April 1818.
Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse om lefvererings- stället för Kronans Underdåniga Skrifvelse. 2 I 9 till Kongl.
Hof-Stallet anslagna Rän~ te-Hö och-Halm fy än Westmanland.
Den lindring, sorn skulle kunna beredas vissa Härader i Westmanland genom tillåtelse att hädanefter vid Strömsholm i stället för hittills vid Kungsöhr lefverera Kronans behållna och till utfodring vid Kongl. Hof-Stallet från längre tider tillhaka anslagna Ränte-Hö och-Halm, har, genom derom väckt motion, blifvit föremal för Riksens Ständers uppmärksamhet.
I.efverenngsstället beror, enligt äldre Författningar, af Riks-Stal Imästare-Embetets förordnande och är de sednare arén anvist till Kungsöhr. der Kongl. Maj:t och Kronan eger ett serskildt för ändamålet inköpt förvaringsrum, sorn åter vid Strömsholm icke finnes att tillgå.
Ständer hafva val icke ansett Stats-Verket böra belastas med anskaffande af ett sådant pä sednare stället för Räntegifvarnes beqvämlighet; men Riksens
Ständer tro den önskade billiga lindringen kunna utan olägenhet för Hof-Stallet eller Stats-Verket vinnas om de Häradsboer, sorn den åstunda, vilja på egen bekostnad anskaffa eller uppbygga vid Strömsholm ett tillräckligt förvaringsrum eller Magazin på den plats, sorn varder utsedd, emot det att, sedan detsamma är uppbyggdt och i alla delar fullbordadt, Härad evile befrias fran dess framlida Underhållande och Stats-Verket vidkännes den dertill nödiga kostnad.
Hos E. K. M. är alltså Riksens Ständers underdåniga anhållan, att, i händelse Häradsboarne finna för sig förmånligt att häruti ingå, E. lv. M. i Nåder täcktes låta'utse något tjenligt XJnderdäniga Siirifv elser'. ställe vid Strömsholms Eastage-plats för en sådan byggnads uppförande på Häradernes bekostnad, samt att Krono-Betjeningen måtte likaså här, som på andra ställen, åläggas nödig tillsyn och vård öfver Ränte-höet och- halmen, ifrån lefvereringen intill dess afhämtningen för Hof-Stallets räkning på första öppet vatten verkställe».
N:r 107.
Uppl, och godk. hos Samtl. Riks-Stånd, d. 30 April 1818. med den rättelse, att på alla ställen, der orden Kongl, Maj:t förekomma, böra i stället införas Eder Kongl. Maj: t. Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse om Stats-Verkets tillstånd och behof under Riks-Statens Första HufvudTitel.
Efter oen ordning, hvaruti Stats-Verkets behof eller nödige förändringar under Riks-Sta(ens serskilde.
Hufvud-Titlar blifvit framstälde, genom Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition den ag:de November 1817 samt Stats-Kontorets dervid fogade underdåniga Berättelse, gå Riksens Ständer nu att i underdånighet besvara den delen af samma Nådiga Proposition, som rörer Utgifterne under Första Hufvud-Titeln eller till Kongl. Hof- och Slotts-Staterne. l. A. Anslaget för Kongl. Slottets Polis, Lyshållning och Renhållning, hafva Riksens Underdåniga Skrifvelser!
Ständer, sedan fran Riksmarskalks-Embetet närmare upplysning om orsaken till den yppade bristen blifvit inhemtad, beviljat den af Riksmarskalks-Embetet nödig ansedda årliga tillökning på Stat af 3000 R:d. 2.
Vid sednaste Riksdag, då Lön-förhöjning för Penninge-Löntagare i Allmänhet beviljades, blefvo de vid Kongl. Slottet antagne 6 så kallade Bonare, 27 Ved-bärare och 10 Vedsågare ej dertill uppförde, på den grund, att de voro att anse såsom Handtverkare oclr Arbetskarlar.
Då Varuprisen och Arbets-Lönerne de sednare åren betydligt stigit, finna Riksens Ständer en deremot svarande tillökning å Statsanslaget för dessa arbeten nödig; Men, emedan Bonarne, hvilka såsom Handtverkare äro i tillfälle för annan förtjenst,' icke kunna hänföras till klassen af Tjenstemän utan synas böra godtgöras i man af deras sysselsättning, samt Vedsågare och Vedbärare lämpligast kunna aflönas genom beti 1!g>' på sätt ock Riksrnarskalks-Embetet om Vedsågare föreslagit, hafva Riksens Ständer, med uteslutande af Personalen och de nu specielt upp-: förde Löner, förhöjt Slotts-bonarnes årliga Aflönings-Summa ifrån 402 Rtd 10 sk. 8 r. till 500 R:d, sarrjt Vedsågarnes och Vedbärarnes, enligt Riksrnarskalks-Emlietets förslag och med afseende på det ökade Ved- och Kohl anslaget, ifrån 2492 R:d till 3000 R:d, de sednares Bändetvädsersättning inberäknad. 3:0 Sedan Kongl. Maj:t i Nåder äskat medel till 50 famnar
Ved och 150 Läster Kohl för nu mera Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens Hofhållning såsom Arf-Furste, samt genom Nåt Underdåniga Skrif velser dig Remiss den 29 nästlidne December till Slats* Utskottets åtgärd dfverlemnat RiksmarskalksEmbetets Memorial den 22 i samma
Månad angående be^of för de öfrige Kongl. Hof-Staterne af tillökning i Ved- och Kohl-förråden med 352 famnar och 300 Läster, har den förändring med desse Stater inträffat, att för Hans Kongl. Höghets Hofhållning serskildt nytt anslag af Ved och Kohl icke tarfvas.
Likväl, och då Hennes Kongl. Maj:t Enke-Drottningens Hofhållning är 1 behof af en motsvarande mängd och tillökningen följaktligen ändock nödvändig, hafv.a Riksens
Ständer beslutit, att för denna tillökning af sammanräknade 402 famnar
Ved och 430 Läster Kohl, hvilken såsom beräknad efter Rummens antal synes för behofven tillräcklig, enär hela anslaget dymedelst uppgår till 2250 famnar och 1 o00 Läster, måga medel anslås och på Stat Uppföras efter lika- pris, som förut förslagsvis blifvit beräknadt, nemi. 7 R:d Famnen, och 5 R:d Lästen, utgörande tillsamman 5064 R:d årligen.
Beträffande åter den i sammanhang härmed af Slottsfogden Wihlborg gjorde anmälan om aflöning för 4 Arbetskarlar, hvilka, utom de redan pä Stat aflönade 16 Sloltsknecktar, som besörja Lysnings-anstalterne samt handhafva ordning och snygghet inom Kongl.
Maj:ts Korg, skulle antagas till Trappsopning och Renhållning; så, emedan berörda antal Slottsknecktar bör vara tillräckligt för de på dem ankommande göromål, hvartill biträde af handiäcknings manskap vid förefallande behof icke saknas, samt, för öfrigt all tillökning i personalen af Löntagare måste tand - Underdåniga Skrifvelsxr.
Vikas, kunna Riksens Ständer icke bifalla livad härutinnan blifvit föreslaget ; Äfvensom, hvad angar Slottsfogdeos för egen del framförda anhållan om förbättring i sina Lönevilkor, Riksens Ständer derå desto mindre kunnat göra afseende, som Riksmarskalks - Ernbetet i dess ofvannämnda Memorial förklarat sig ej finna lämpligt sådant tillstyrka, då han vid 1815 års Riksdag, lika med öfrige Löntagare, fått
Lönförbättring sig tillagd samt hans
Lön såmedelst uppstigit till ett belopp af 88oR:d 14 sk. 4.
På de i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition upptagna skäl och för att i afseende på Lif-Drabant-Corpsens Militära egenskap närmare befordra ordningen Under Hufvud-Titlarne , kominer Stats-Anslags-Summan för denna Corps 13,505 R:d a6 sk. 8 rist. att ofverflyttas ifrån Första på 'Tredje Hufvud-Titeln bland öfrige Militäre Staterne, samt följaktligen minska den förra men öka den sednare Hufvud - Titelns belopp.
Rörande den af Kongl.
Majit tillika äskade förhöjning i Beklädnads-anslaget för Lif-Dra-, bant-Corpsen, få Riksens Ständer i underdånighet yttra sig i sammanhang med frågorne under Tredje Hufvudtiteln om Militäre Anslagen i allmänhet. 5.
Enligt upprättade och Riksens Ständers Stats-Utskott tillställde kostnadsförslag, skola för Reparationer å de Kongl.
Lust-Slotten erfordras följande Summor:
Drottningholms Slott och öfrige Byggnader .... 855,751. 14.
5 Ulriksdals likaledes - ~ 27,6)2. 8. - Underdåniga Siri/velseF.
Gripsholms likaledes - 19.686. 16.
— Strömsholms likaledes - 36,125. 41. - och SvartSjö likaledes - 27,141. 40, — Tillsamman R:d 359,3 17- 23.5- I sammatnhang med de Regleringar af Staterna , som för dessa Slott äro serskildt utarbetade, hafva behofven af de nödvändigaste Beparatiorierne derstädes äfven förekommit och. blifvit hos Kongl.
Majit i underdånighet anmälde; i anledning hvaraf Kongl.
Maj t i Nåder funnit nödigt att för sadane Reparationer anvisa serskilda Summor utaf öfverskotterne pä Stats _ o x tVerkels Intrader de föregående Aren.
Under åberopande af de serskilda underdåniga Skrifvelser, Riksens Ständer dels redan afgifvit, dels ämna afgifva, angående Rönings» och Utgifts Staterne samt öfrige Regleringar vid ofvannämnda så väl som ock vid Flyinge och Dahlby Kongsgårdar och Slott, få Riksens Ständer nu i underdånighet utlåta sig om Reparationerne och våga dervid erinra, att,utom de af Kongl- Majit, på sätt^nyss är anfördt, utsedda Medel, hafva ock på Slotts Staterne blifvit uppförde årliga Anslags - Summor för Siottsbyggnade mes underhåll, nemligen; Vid Drottningholm gemensamt med SlottsStats "Bc-tjeningens aflöning i ett för allt 16,000 E:d Ulriksdal ... - 1000 — Gripsholm - 803 — Strömsholm - - - - 571 Då salunda medel för de oumgängligaste kostnader till vidmakthållande af dessa Slott och Underdåniga Skrifvelser'.
Byggnader h'ro beviljade och anslagne, samt Statens tillgångar för närvarande, och i anseende till de nu ' r öfrigt förekomna många och dryga behof, icke medgifva anslående af de uti Förslagen upptagne betydligare Summor till förbättringar och nybyggnader, finna Riksens Ständer sig na icke kunna dertill bevilja några medel , utan anse med dylika förbättringar och nybyggnader böra hafvas anstånd till en annan tid.
Och, hvad serskildt angar Reparationerne vid Svartsjö Kongl. Lust-Slott, lärer dertill något anslag af Statens medel icke erfordras enär Kongl. Majtt, enligt Dess Nådiga Proposition , förordnat , att samma Slott, såsom nu mera otjenligt att begagnas af någon Kongl. Person, bör med tillhörande jord bortarrenderas, samt derstädes vissa Byggnader nedtagas och till andra behof användas.
.Riksens Ständer framhärda 8Cc.
N:r 108.
Uppl, o. godkänd lios Sanitl, Riks-St, d. .lo April 1818.
Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse om Stats-Verkets tillstånd och behof under Riks-Statens Sjunde HufvudTitel.
Då Riksens Ständer af E. K. Majrts Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof samt Stats-Kontorets bifogade Berättelse fått anledning att fästa uppmärksamhet på anslaget under Sjunde Hufvud-Titein till Pensioner för Enkor och Barn efter aflidne Embets- och Bihans Ull Rikt-St, Prot.
I8i7-i8l8- l<äUe Sami.
N;r 29, 3», I 5 2 6'
Underdåniga Skri fv elser'.
Tjenst-man. hvilket för närvarande utgör 20,290 R:d ärligen, hafva Riksens Ständer inhemtat, at; detta anslag disponeras likmätigt Kongl.
Kun-; göreisen deri 29 Juni 1798, samt efter upprättade serskilde Stater, i följande Klasser nemli-' gen:
Militäre och Civile Embets- och Tjenstmäns Enkor och minderåriga Barn 1 Ista Klassen 5- Pensionsrum å 250 R:d. 2:dra - 10.
150 - 3;dje - 12. 3 00 4:de - 32- 75 - 5de - 30. 50 - •6: te - 120. 36 - 7ide - 165.
24. - 8 :de - 120. 18 - <):de - 32. i 7§ R:d; Staten för Under-OffiBerares och deras ve^ derlikars Enkor och Barn i:sta Klassen 100 Pensionsrum ä 12 R:d. och 2:dra - 70 — i 8 R:d.
Ständer hafva icke kunnat lemna utan afseende , att Embets- och Tjenst-mäns Enkor och Barn, som befinna sig i det torftiga tillstånd åberopade Författning förutsätter, uti nämnda Pensions-belopp, hvilka icke blifvit förhöjda allt sedan år 1798 då de anslogos och då de kunde anses någorlunda svarande mot deras " ändamål, nu mera vid ett fallet myntvärde och högt stigna varupris njuta ett så otillräckligt un-’ derstöd, att deras belägenhet är ömmande och kräfver å det ifrågavarande Stats-ansläget, i man af Statens tillgångar, en tillökning, som, ehuru ringa, likväl för dem i deras nödställda vilkom Underdåniga Skrifve!ser. 227 vöre be (yellig att påräkna', och Riksens Ständer få hos E. K. M. i underdånighet anmäla, att de på dessa skäl beviljat en sadan tillökning af 5710 R:d, samt öfverlemna till E. K, Maj:ts Nådiga omsorg och bepröfvande, att dermed ökä och reglera förberörda Pensions»Stater uti 7:de,’ bute oell g:de Klasserne, äfvensom för UnderOfhserares Enkor och Barn.
Riksens Ständer framhärda SCc» N:r 109.
Uppl. oell godk. hos Samt3. Riks-St. d, 3o April 1818, Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående medel till R i dd areholms-Kyrkans iståndsättande.
Hos Riksens Ständer har fråga blifvit väckt om medel till Riddarehölms-Kyrkans fullkomliga iståndsättande, sedan, på HögstSalig
Hana 3S1 aj:ts Konungens Nådiga Befallning, en reparation å densarnmas så väl inre som yttre delat redan är företagen; och Riksens Ständer, sorn.' inhemtat, att den sednaste reparationen blifvit bestridd med öfverskottet af den till gamla Kungshus-Byggnadens iståndsättning efter 1802 års Brandskada anordnade Summa, samt för öf-; tigt med bidrag af de medel, E. K.
M. till extra utgifter disponerar, hafva nogsamt funnit,; att denna Kyrka, såsom en i flera hänseenden märkvärdig, dyrbar och prydlig Byggnad, ej må af Staten lemnäs utan den vård och underhållskostnad, sorn hennes varaktighet, då hon betrak* 238 Underdåniga Skrifvelser. tas säsorn National-Monufnent, erfordrar* och ett tacksamt minne af de store Konungar, Hjeltat och Statsmän, hvilka der ega sina hvilorutn, ännu högre påkallar.
Af denna anledning, och så framt E. K* Majit i Nåder ej skulle finna utväg att, på sätt förut skett, af serskilda tillgångar låta anordna den vidare åtgående kostnad för iståndsättning af återstående delen å Riddareholms-Ky rkan, få Riksens Ständer till E. K.
M:t i underdånighet öfverlemna att fylla behofvet medelst bidrag af den för de i Stockholm varande Publike Byggttadernes underhållande å Riks-Stafen uppförde Summa, sorn kommer att förhöjas i den män Statens tillgångar medgifva.
Riksens Ständer framhärda Sic, ' * N:o 110.
Uppl. och godkänd hos Samtl. Riks-St. d, 2 Maj. 181S Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse om den under Bergs-Collegii förvaltning tillförene ställde Kassa och Kommerse-Rädet Galléns derifrån erhållna län.
Uti Eders Kongl. Majas Nådiga Proposition till Riksens Ständers Stats-Utskott den agrde sistlidne November angående Stats-Verkets tillstånd och behof, har E. K.
Maj:t i Nåder gifva tillkänna, att, med tillämpning af den grundsats, Riksens Ständer vid 1809 och 1810 årens Riksdag antagit, det alla Kronans inkomster bö - Underdåniga.
Skrifvelser.
229 ra, sa vidt möjligt är, på ett ställe inflyta och jlerifrån sedermera efter behof och anordningar utgå, E. K- Maj:t den 14 Augusti 1816 förordnat, det en under Dess och Rikets BergsCollegii disposition och förvaltning ställd Kassa, hufvudsakligen tillkommen af sådana Kronans medel, som tillhört Stats-Verket, skulle med alla Kassans Räkenskaper och Handlingar till Stats-Kontoret aflemnas; hvarjemte E. K.
Majit i Nåder såsom ett ämne för Riksens Ständers åtgärd framställt, huruvida denna Kassas behållning, utgörande afi,8i8 Rd 9 r;st, nu mera må öfverlåtas på Riksens Ständers Riksgälds-Kontor, likasom med Kassorne under KrigsCollegii disposition vid berörde Riksdag skett, Riksens Ständer hafva, i anledning häraf, beslutit, att mpd Rergs-Collegii ifrågavarande Kassa må förhållas på lika sätt, som med de under K rigs-Collegium ställde Artilleri-Exercitiasmedels- Organisations- Hingstmedels- samt Skån-' ska HingstpräJmii-Kassorne ägt rum, enligt Riksens Ständers beslut vid 180g och 18x0 årens Riksdag samt föreskrifterne uti Kongl. Maj
Hos E. K. Maj:t få alltså Riksens Ständer i underdånighet anhålla om Nådig befallning till Stats-Kontoret, att genast aflemna Bergs-Collegii Kassas behållningar, jemte alla dertill hörande Låne-handlingar och andre handlingar till Riksens Ständers Fullmäktige i Riksgälds-Kontoret, der räntan å samma behållningar blir en Stats-Verkets tillgång för bestridande af sådane utgifter, sorn. s3<> TJnderdäniga Skrifvelser.
Kassan förut haft till föremål; Och ega Fullmäktige i Riksgälds-Kontoret att genast begagna Kassans kontanta medel såsom lån, emot den ränta, Kontoret vanligen betalar, samt emottaga Skuld-sedlarne till irulrifning och, i den mari medlen derför inflyta, likaledes ställa dem på ränte-berakning att utgå till Stats-Verket , forn emellertid af Eiksgälds-Kontoret undfår den ränta, Fåntagarne erlägga, intill dess lånen hunnit indrifvas.
Såsom följd af denna reglering upptages nu 5 procents ranta å Kassans behållning med 1340 R:d 42 sk. 2 r:st. bland Stats» Verkets inkomster, att af R i fcgälds- Kontoret årligen till Stats-Verket utbetalas.
Hvad i sammanhang härmed beträffar ej mindre Kommerse-Rådet Olof Galléns till E» K.
Majit i underdånighet ingifne och af E. K. 3Maj:t till Stats-Utskottet öfverIemnade ansökning, ay än vidare få bibehålla ett ifrån förberörd© Kassa, emot första inteckningen i Tummelsta Säteri, undfånget Län, stort 8000 R.d Banko,, än ock eje öfriga denna Kassas utlåningar, uppdraga Riksens Ständer åt sine Fullmäktige i Rik sgälds-Ko.ntnret, att vidtaga sådane anstalter, sorn Fullmäktige pröfva för Riksgälds-K ontoret mest förmånliga-, samt följaktligen bevilja anstånd med betalningen af de Låne-fordringar , för hvilka hypotekeu anses innefatta full och tillräcklig säkerhet och Fåntagarrie tillika förbinda sig till Sex procents årlig ränta, om en lägre förut ä'r förskrifven , dock så, att de Summor, hvilka en gång såsom betalning för lån influtit, icke användas till andra nya ut - Underdåniga Skrifve!seri 331) låningar^ än Riksens Ständer serskildt be-' stämma.
Ständer framhärda 8Cc. N.-r 111.
Uppl. och godkänd hos Satntl. Riks-StSnden d. 2.
Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående Engelsmannen Thomssons inför skrifvande till försök med ett nytt f ernber edni ngssä tt.
Till underdånigt svar a E. K.
Majus Nådiga Remiss den ao:de sistlidne Eebruari, hvarigenom till Riksens Ständers Stats-Utskott öfverlemnas Handiing.trne i anledning af den frän Bruks-Societetens Fullmäktige i Jern-Kontoret gjorda underdåniga hemställan om Engelsmannen Thomssorss införskrifvaade till försök med det i England brukliga Jernberedningssätt under benämning af Puddlings-Processen, fa Riksens Ständer Nåden anmäla, att, då fråga icke är om någon urgift af Statens medel, de ansett sig icke kunna med detta ämne taga befattning.
Riksens Ständer framhärda SCc. N:r 112.
Uppl. och godk. hos samt], Riks-Sl, den 2 Maj 1818.
Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. May.t om rättelse i Nådars- oeh Besparings-Författningar ne 232 Underdåniga Skrifvelser.
• för Civile Embets- och Tjenst-män nied indelte Löner.
Sedan Riksens Ständer i underdånig Skrifvelse den 29 Juli 1815 anhållit, att Kongl. Majit i Nåder täcktes låta öfverse och rätta Författningaine om de afdrag, sorn å Civile- Embetsoch Tjenst-mäns indelte Fonér ega rum, utgörande under Titel af Figgemånader 2:ne, under Titel af Besparing sirie, och såsom Begrafningshjelp 6 Månaders
Fön, har Kongl. Majit genom Nådig Proposition den 3 December förlidet år förklarat, att Kongl. Majit väl önskat kunna åt denna anhållan lemna en af billigheten och tidernas förändring högt påkallat åtgärd, men funnit sig derifrån hindrad genom det Riksens Ständer vid sista Riksdagen ibland Stats-Verkets ordinarie och ständiga Inkomster upptagit och tinder Titel Dödsfalls- och Avancements-Besparings-medel beräknat ifrågavarande besparingar , hvarför Kongl.
Majit nu till Riksens Ständer öfverletnnat att den åsyftade lindringen bereda.
Det är en örn pligt och rättvisa emot Statens Embets- och Tjenst-män att söka i möjligaste måtto afhjelpa och åtminstone inskränka drn tryckande och ofta bekymmerfulla belägenhet, hvaruti de befinna sig under den långa tid, de, enligt nu gällande Författningar, må,ste tjena antingen aldeles utan eller ock med en mindre Fön.
Att likväl afskaffa all besparing för Nådårs-Fonden hafva Riksens
Ständer ansett icke vara syftemålec hvarken för Riksens Ständers underdåniga anhållan eller för Kongl. Majit deraf föranledda Nådiga Proposition} Och Statens till - Underdåniga Skrifvelser.
233 gångar medgifva det icke med .annat vilkor, än att Sterhlmsen efter afgående Embets- och Tjern steman da skulle mista det från äldre tider dem tillerkända understöd uti den såkallade Begrafningshjelpen, ett understöd som för månget fattigt Sterbhus utgör enda tillgången att med an. ständighet befordra den aflidne till sitt hvilo. rum.
Riksens Ständer tro den gjorde framställ, ningen fast mera hafva åsyftat afskaffandet af deri tid utöfver Nådärs-besparingstiden , sorn en Embets- och Tjensteman, efter erhållen befordran, mäste tjena med en mindre eller sin förut innehafda
Lön , allt i den mån han blifvit tidigare eller senare på året befordrad; Och Riksens Ständer finna härutinnan bade böra och kunna ske en med rättvisa och billighet öfverensstämmande rättelse utan någon rubbning i de för Stats-Verket och dess reglering fastställde grunder.
Då i de reglementariska delar, som vid en förändring uti hittills gällande Författningar måste förekomma, det icke är för Riksens Ständer möjligt att förutse alla serskilda omständigheter och förhållanden, och de således icke heller kunna till E- K. M. i underdånighet föreslå bestämda föreskrifter, lämpliga till alla serskilde händelser, hafva Riksens Ständer endast velat uppgifva följande allmänna grunder till beredande af det åsyftade ändamålet: 1.
Att irsta punkten i Kongl.
Förklaringens den 24 November 1724 öfver 1723 års Nådårs-Förördning, hvilken punkt förmår, det den, som sedan den 1 Januari och inom den 1 Julii befordras samt tillförene haft tjenst, bör 240 Underdåniga Skrifvelser. 66 Ricl 32 sk. för 1816, hvilket hort utbetalas af den fond, Riksens Ständer vid 1 8 t 3 ars Urtima Riksdag anvisat för Iönlöse Oifis&rare af A rrnéen , som gjort tjenst linder sista kriget, hafva Riksens Ständer,; <!å Rrjusseau allt intill September
Månad 1817 saknat underrättelse örn den vunne förmånen, och denna okunnighet varit orsaken till hans försummelse att ej inom stadgad tid sig anmäla, velat bifalla, att beloppet af ofvannämnda Arfvode, utgörande tillsamman 116 R:d 3-2 sk., må Rousseau tilldelas af de medel, so m vid Statsreglei ingeri skola utses.
Riksens Ständer framhärdar SCc.
N:r 1 17.
Uppl. och godkänd hos Ridd. och Adelil d. g
Öfriga Riks-Stånden d. 9 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående Häradshöfdingen Örtend ahls ansökning om Boställe eller Lönförhöjning.
Häradshöfdingen uti Näs och Gillbergs Härader af Wermeland Nils Örtendahl har i underdånig ansökning, som E. K.
Majit den 7:de sisllidne April öfverlemna! till Riksens Ständers Stats-Utskotts åtgärd, anhållit, att antingen något tjenligt Hemman måtte inlösas till Boställe för honom, eller ock Lönförhöjning honom beviljas, emedan han, såsom blott innehafvan-’ de 75 Rtds lön men icke något Boställe, vöre otili - Underdåniga Skrifv elser.
233 gångar medgifva det icke med annat vilkor, än att Sterhhusen efter afgående Embets- och Tjern steman da skulle mista det från äldre tider dem tillerkända understöd uti den såkallade Begrafningshjelpen, ett understöd som för månget fattigt Sterbhus utgör enda tillgången att med anständighet befordra den aflidne till sitt hvilo. rum.
Ständer tro den gjorde framställningen fast mera hafva åsyftat afskaffandet af den tid utöfver Nådärs-besparingstiden, som en Etnbets- och Tjensteman, efter erhållen befordran, mäste tjena med en mindre eller sin förut innehafda
Lön, allt i den mån han blifvit tidigare eller senare på året befordrad; Och Riksens Ständer finna härutinnan både böra och kunna ske en med rättvisa och billighet öfverensstämmande rättelse utan någon rubbning i de för Stats-V erket och dess reglering fastställde grunder.
Då i de reglementariska delar, som vid en förändring uti hittills gällande Författningar måste förekomma, det icke är för Riksens Ständer möjligt att förutse alla serskilda omständigheter och förhållanden, och de således icke heller kunna till E. K. M. i underdånighet föreslå bestämda föreskrifter, lämpliga till alla serskilde händelser, hafva Riksens Ständer endast velat uppgifva följande allmänna grunder till beredande af det åsyftade ändamålet: 1.
Förklaringens den 24 November 1724 öfver 1723 års Nadårs-Förördning, hvilken punkt förmår, det den, som sedan den 1 Januari och inom den x Julii befordras samt tillförene haft tjenst, bör 234 TJnderdåniga Skrifveider'. tjena till det årets slut med sin förra
Lön,' må upphäfvas i så måtto, att ingen, ehvad tid på året befordran än sker, bör tjena mer än Sex månader med sin förra