Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Väl år det ganska riktigt, att ett lika antal räntegifvare och räntetagare bör vid Markegångssåttningarne vara tillstädes^ men sättet huru detta ändamål skall vinnas finner jag ej vara i Betänkandet nog fullständigt uttryckt.
Ridderskopet och Adeln åger sjelf välja sina Deputerade ; och dessa val ske nästan alltid så sent, att föga tid derefter för Konungens Befallningshafvande återstår att tillkalla de personer, som erfordras, för att få ofvannåmnde proportion iakttagen.
Det har stundom håndt att Ridderskapet och Adeln alldeles glömt utaf denna sin val-rättighet.
I den province jag bebor, hafva de 2:ne sista åren blott s:ne Ledamöter röstat.
Om nu det skulle inträffa att ingen brydde sig om att välja, sä finnes ej stadgadt, huru då borde förfaras.
Landshöfdingen har sjelf sagt mig, att han i ett sådant fall skulle råka i förlägenhet.
Jag önskar derföre, att någon föreskrift må blifva Konungens Befallningshafvande lemnad, för dess förhållande, i dea 332 Den lb Maji e. m. händelse Riddensfeapet och Adeln helt och hållet uraktlåt sin val-råttighet , och att tiden till dennas begagnande måtte så låmpas, att Konungens Befallningshafvande kunde medhinna att tillkalla det antal personer, som erfordras, för att vid Markegångs såttningarne hafva tillstädes lika månj ga räntegifvare sorn räntetagare.
Det år äfven i Betänkandet sagt, att Bon* Ståndet borde vara betänkt på ett föråndradt valsätt, så att antalet af dess Ledamöter ej må Öfverstiga de andre Ståndens, på det i händelse af votering, den må kunna ske per capita; jag hemställer om det ej varit ändamåls-enligare, att ett förslag till ett så beskaffadt 'föråndradt valsätt varit i Betänkandet uppgjordt, hvilket åtminstone jag för min del anser lämpligare.
Vid Markegångs-såttningarne' infinna sig af Ridderskapet och Adeln sällan några räntetagare; af PresteStåndet alla; af BorgareStåndet ingen; och af BondeStåndet endast räntegifvare; således vanligen blott en fjerdedel räntetagare; Det år derföre visserligen af högsta vigt att detta ojemna förhållande råttas; men jag hade tillika trott, att Utskottet bordt uppgöra ett fullstån. digt förslag till olägenheternas afhjelpande, på det man ej hvarje år måtte råka i villrådighet, om den utväg, som bör vidtagas.
Detta år den enda anmärkning jag har att gjöra vid Betänkandet och hemställer till Ridderskapets och Adelns eget bepröfvande, om den anses föranleda till återremiss.
För öf - Den 15 Maji e. m, 535 rigt tillstyrker jag bifall å Betänkandet i hela dess vidd.
Friherre Cederftrom, Jacob:
Om rniss^ brak af Tjenstemän i ett eller annat afseende åger ram, år sådant ett ämne, hvars pröfning alldeles icke tillkommer Riksens'
Ständer, utan åger hvar och en, som år missnöjd med, eller anser sig förorättad af en Tjenstemans åtgärd, att deruti i laglig ordning söka rättelse.
I afseende åter på sjelfva frågan, så finnes både bland Riddarskapet och Adeln samt BondeStåndet sådane, som innehafva frälse räntor.
Det år likväl ganska sannt, att desse ej utgöra pluraliteten, och just derföre böra Ko. nungens Befallningshafvande äga rättighet att tillkalla personer, så att förhållandet emellan räntegifvare och räntetagare blifver vid Markegångs-såttningen lika.
En sådan författning år nödig, i fall som Utskottet föreslagit, räntegifvare skola hafva options-rått; och jag tror, att om Betänkandet bifalles, får man på de flesta ställen tillfällen att complettera antalet.
Herr Grefven och LandtMarjluilken frågade , om Ridderskapet och Adeln ansåg Oeconomie-Utskottets Betänkande böra, i anledning af de utaf Herr Tham dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteras.
I anledning hvaraf Herr Grefven och Landt - 554 Ven i5 Maji c, m.
Marjkalhen gjorde proposition till bifall af Oe conomieUtskottets Utlåtande, hvilken proposition ined Ja besvarades.
Justerades PleniProtorollet för den 22 sist— lidne April för- och eftermiddagen.
Herr Munck af Rosenskjöld, Eberhard, anförde skrifte!igen:
(Se Bilagan N.-o 4.)
Justerades PleniProtorollet för den 25 och 5o April för- och eftermiddagarne.
Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial oell Utlåtanden: Från ConstilutionsUtslcttet:
Af den g dennes : N:o 15.
Angående förslag till ändring i 07 Riksdagsordningen.
Angående förslag till ändring i 60 §.
RegeringsFormen.
Af den 10 dennes:
N*,o 17.
Med förslag att ett helt Moment oell Den j5 Maji e, m, $3? någon del af ett annat i 5 §.
TryckfrihetsFörordningen måtte uteslutas.
Från Stals- och LagUtskotten'
Af den 9 dennesl N;o i5o.
I anledning af väckte motioner, rörande HofRättens öfver Skåne och Blekinge ställande på IndragningsStat, samt upphörande af en AdvocatFiscalen i Kongl. Götha HofRått tillagd ersättning för förlorade sportler.
Från StatsUtskottet:
Af den i5 dennes: N:o i5i.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut rneddeldte Betänkan* de om medels anslående till kostnadernes godtgörande för Hans Kongl. Höghet
Kronprinsens förestående förmälning och verkställde Utrikes resa.
N:o i52.
Örn inköp för Statens räkning af Geographiska Inrättningens ChartaeVerk och dess öfverlemnande till General LandtmäteriContoiret.
N:0 i53.
I anledning af väckt motion om byggningshjelpens förvandling och säkrare bestämmande.
N:o i54.
I anledning af väckte motioner om all jords lika beskattning och om en allmän ny refning och skattläggning. 336
Den i5 Maji e. m. Frän Allmänna Besvärs- och OeconornieUtskottet:
, Af den 2i sistledne April: N:o 6l.
Angående föreslagne förändringar 4 i Kongl. Förordningen den 26 Februarii 1817, angående Sockneståinmor oell KyrkoRåd, serdeles i hvad angår den Pre.sterskapet genom samma Författning tillagde myndighet.
Af den g dennes: N:o 85.
I anledning af våckt fråga om en allmän Kläd förordnings utfärdande.
I anledning af våckt motion om nyttan a£ marscher för Arméen och sättet att derigenom befordra Penninge-circulationen.
I anledning af våckt fråga, rörande Soldaters skyldighet att underhålla SoldateTorpen m. in. Upplästes ett från RiddarhusUtskottet inkommit så lydande
(Se Bilagan N;o 5.)
Lades på bordet.
Justerades
Den 15 Maji e. ni i 337 Justerades följande:
Utdrag af Protocollet hållet hos HÖgh Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, förmiddagett den i5 Maj l8a5. S. D. Remitterades till Stais Utskottet : Friherre von Dubens, Carl, Memorial, ail-’ gående förbättring uti Westgötha Regementes aflöning.
Stats- samt Alimånna B ejvar s- och Oecötlomie Utskotten: 1 4 Friherre Björnsijernas, Magnus, Memorial) innefattande anmärkningar vid Herr Montgomineriesj Gustaf, samt Herr von Hartmansdorff^ Åugust, den 7 sistlidne
Mars samt den 4 sist— lidne April, eftermiddagen, till bemålte Utskott fernitterade anföranden, angående upplösning a£ Krigs-Academien m. m., jemte de af åtskilliga Ledamöter, i anledning af Friherre Björnstjernas berörde Memorial, denne dag afgifne yt^ frandén.
S. D. Då nu å nyo föredrogos CoUstitu-' tionsUtskottets den 3 dennes Under N:o 9, 11 Och 12 aflåtne, samt den 12 derpå följde ef« Ridd. 0. Ad, Prof. IV* Band, 22* 338 Drn 15 Maji e, til. termiddagen på bordet lagde Irenne Memorial, innefattande förslag till förändrad Redaclion af 21 och 79 §. §.
Riksdagsordningen, samt 4'de momentet i i. § TryckfrihetsFörordningen; fann Ridderskapel och Adeln för godt, att berörde förslag till den behandling 56 §.
RegeringsFormen stadgar, godkänna.
Ut supra. S. D. Föredrogs å nyo och lades till handlingarne ConstifutionsUtskottets den 3 dennes under N:o i3 aflåfne, samt den 12 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Memorial, angående verkställd granskning af Jusfitiae-Ombudsmannens Diarier och Registratur.
Vid förnyad föredragning af ConstitutionsUtskottets den io dennes under N:o i4 aflåtne, samt den 12 derpå följde eftermiddagen på bordet legde Memorial, med öfverlemnande af uppgift på de af Riksens Ständer vid denna Riksdag godkände förslag till Grundlags-ändringar; beslöt Ridderskapet och Adeln Öfverlemna samma Memorial till ExpeditionsUtskottet, med anmodan, att i afseende på Kongl.
Majrts Nådiga sanclion å berörde förslag till Grundlags-ändringar, uppsätta underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t.
Ut supra. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Statsutskottets den 3 dennes under N:o i45 afgifne, samt den 7 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, om lindring i Inqvarterings-besväret för Städerne i allmänhet, samt I jaen l5 Maji e. m' 55g -i * särskildt för Götheborg, Malmö, Warberg och Wadstena.
S. D. Vid förnyad föredragning ej mindre af StatsUtskottets den 12 sistlidne Mars under N:o 4i afgifne, samt den >9.1 samma månad eftermiddagen, på bordet lagde Utlåtande, i anledning af den Berättelse Riksens Stånders Revisorer år 1822 aflemnat öfver StatsYerkets förvaltning och råkenskaper åren 1819 och 1820, ån ock af Utskottets den 3 dennes under i45 meddeldte, samt den 12 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande Öfver de hos Ridderskapet och Adeln samt BorgareStåndet vid Utskottets förstnämnde yttrande gjorde anmärk* ningar; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att berörde tvånne Utlåtanden till alla delar gilla.
Föredrogos å nyo och biföllos följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 12 dennes eftermiddagen, på bordet lagde Utlåtanden:
Fran StatsUtskottet: den 9 dennes: N:o i46.
Angående större frihet i Jerntillverkning och försäljning.
N:o i48.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse, rörande Löfås Silfververk.
N:o 149.
Om nedsättning utaf Controllståmpel-afgiften å metaller.
} 54o
Den i5 Maji e, m. Från BancoUtskottet:
Aj den 6 dennes,: N:o 11.
Om prålande af en skådepenning,, i anledning af H. K. H.
KronPrinsens förestående Biläger.
N:o‘i2.
Angående tillökning, dels i de för Bankens Casseurer bestådde missraknings-penningar, och dels uti tvånne för längre tid tillbaka för extra befattningar anslagne arfvoden» Ut supra. S. D. Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den io dennes under N:o i47 afgifne, samt den 12 derpå följde eftermiddagen på v bordet lagde Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga remiss uppå Grosshandlaren Weners underdåniga ansökning om nedsättning af arrendet för Svartsjö Kungsgård 5 blef- samma Utlåtande, i anledning af de utaf Grefve Gyllenborg, Johan Henning, dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteradt.
Ut supra. S. D. Föredrogs å nyo och återremitterades, i anledning af dervid gjorde anmärkningar, LagUtskottets den 24 sistledne Mars och den 5 sistlidne April afgifne, samt den 12 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden: N:o 25.
I anledning af väckt fråga, att alla så väl af Allmänna Lagen föranledde Edgångar, sorn andre uti sårskildte Författningar föreskrif - Den i5 Maji e.t m. ne Eds-Formulairer, må varda, granskade och rättade uti de delar, der felaktigheter kunna förefinnas, N:o 26.
Angående ändring uti 5:dje och 4;de §. i 2 1 Capitlet RåttegångsBalken.
S. D. Vid förnyad föredragning af LagUtskottets den 5 sistledne April under N:o 44 afgifne samt den 12 dennes eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, angående väckt fråga om ändring uti 30 Cap.
RättegångsBalken 5 blef samma Betänkande af Ridderskapet och Adeln afslaget.
Ut supra,.
Utdrag af Protocollet hållet hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, eftermiddagen den *5 Maji i8a5. S, D. Remitterades till Lagutskottet: Herr Gyllenheims, Eric Gustaf, Memorial, innefattande svar å Herr Ehrenborgs, Casper, anmärkningar vid LagUtskottets den 12 dennes eftermiddagen återremitterade Betänkande N.o 4i, angående skärpning af Lagarne, rörande tjenstledighet för Domare, jemte Grefve von Rosens, Axel, i anledning af Herr Gyllenheims Memorial, denne dag afgilne yttrande.
> Den i5 Maji e.’ m.
S. D. Vid förnyad föredragning af LagUtskottets den 10 sistledne April under N:o 45 afgifne samt den 12 dennes eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, angående åtskilige föreslagne
Lag-förändringar till minskande af kostnader och besvär för rätt-sökande vid Rättegångars utförande; blef samma Betänkande, i anledning af de utaf Grefve Gyllenborg, Johan Henning, dervid gjorde anmärkningar, till LagUtskottet återremitteradt.
Då nu å nyo föredrogs Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets den i4 sistledne April under N;o 57 afgifne, samt den 12 dennes eftermiddagen på bordet lagde Betänkande , i anledning af väckte frågor, om låmpeligaste tiden för tjenstehjons flyttning; fann Ridderskapet och Adeln för godt att samma Betänkande, på grund af de utaf åtskillige Ledamöter dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremittera.
S. D. Föredrogos å nyo och biföllos följan: de från nedannåmnde Utskott inkomne, samt den 12 dennes eftermiddagen på bordet lagde Betånkanden; Från Lagutskottet:
Af den i4 siftledne April’.
I anledning af väckt fråga, om npplifvande af Kongl. Senatens Bref den 23 November 1708.
V Den i5 Maji c. lil, 54-) AJ den t 9 sijtledne April: N:o 47.
Angående skyldighet för Häradshöfdingarne att vid hvarje Tings slut meddela Presterskapet HäradsRättens beslut angående dem, som för begångna förbrytelser blifvit tilltalade och sakfålhle, eller under framtiden ställde, jemte Saköres-längds Extracter öfver de, Kyrkan och de fattige, tilldömde böter.
. Från Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet.
April: iN.o 58.
Om förändring i skyldigheten att utgöra Afrads- och Kronotionde-spannemålen, samt andre på Hemmanen indelte räntor.
Angående Krono-tionde-spannemålens utgörande till Stockholms och Malmö Barnhus.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan half till 10 om aftonen. / In fidem Protocolli O. fjf. Lagerheim.
6 . t - v Dm 21 Maji f. m, Onsdagen den 21 Maji» Plenum klockan 9 förmiddagen.
Öppnades Herrar Electorers Lista till val af Ledamöter uti nedannårnnde Utskott och be-* funnos dertill hafva blifvit utsedde; Uti Banco Utskottet; Efter Friherre Wirsén, Gustaf Fredric5 N:o 55g.
Herr Pereswetoff Morath, Ander» Wdbelm.
Uti Revillnings Uthottat\
Efter Herr von Ehrenheim, R. F.; N:o 2055 C. Herr Rosén von Rosenstein, Fullmågtig Herr Silfverstolpe, Johan David.
Uti Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskoitet •
Efter Friherre Rappe , Carl; N:o 328.
Friherre Ridderstolpe, Fredric, Uti Riddarhus Utskottet: Efter Friherre Palmstjerna, Carl Otto •
N:q jij3.
Herr Treffenberg, Curry Gabriel, 1 - Peri 2i Maji f, m, 345 Herr Mont pommer ie, Gustaf, anförde gkrifteligen:
Herr Bråkenhjelm, Pehr Reinhold:
I anledning af hvad uti Plenum den iö
Maji blifvit yttradt af Friherre Björnstjerna, Grefve von Schverin och Herr von Hartmansdorff samt i dag af Herr Montgommerie , angående förändring eller upplösande af Carlbergs KrigsAcadejnie, vågar jag utbedja mig Högloflige Riddergkapets och Adelns öfverseende uppmärksamhet vid anförande af min öfvertygelse i detta ämne och af den erfarenhet, hvarpå den sig grundar.
Jag har utan något bestämdt val af lefnadsyrke genomgått Trivialskolan och Gymnasium samt år i begrepp att snart sluta min Academiska kurs , sedan jag intrådt i Militaire Ståndet, Hvad jag på denna långsamma våg vunnit eller förloradt, förblifver min ensak; men den erfarenhet jag tror mig hafva vunnit om LåroVerkens beskaffenhet kan jag oförstäldt offentliggöra.
Den teckning Friherre Björnstjerna gjort öfver Skolarne och Gytanasierne, år så sann och öfverensstämmande med den erfarenhet jag gjort, att jag derpå helt och hållit åberopar mig, och vill blott tillägga hvad en närmare bekantskap med dessa Läroverk gifver vid handen.
D en största olägenhet, för hvilken den år blottställd, som genomgår de offentliga UndervisningsVerken, år missförhållandet emellan Gymnasierne och Universitetet.
Då ynglingen af - 346
Den 21 Maji f. m. såndes från Gymnasium till Rikets Högsta Låro-såte, år det hans glädje och stolthet, att fri ifrån det mer eller mindre tvungna och tråkiga arbete, som år oskiljaktigt ifrån inhämtandet af de första elementerne, blifva af sin egen håg åtföljd på de egenteliga vetenskapernas bana; hvarpå han kan göra ett billigt anspråk , sedan han vid 18 års ålder under 8 å 10 år dertill beredt sig.
Men i denna väntan finner han sig bedragen, då han vid det första steg han på egen hand gör, ser sig nödsakad återgå till sina fordna Skole-studier.
Att detta ej blott inträffar med en och annan, bevisas bäst derigenom, att han finner sig beledsagad af ioo;de andra på de Collegier, der han nödgas genomgå sina gamla skole-låxor.
På detta sått år iner ån hälften af Universitetet förvandlat till en ganska simpel skola.
Felet ligger uti Gymnasierna, hvarest fattas 6trång eftersyn och tillräcklig handledning, hvilket fel åter hårleder sig ej från någon öfvergående periodisk försämring af dessa LåroVerk, utan ligger i sjelfva idéen af deras inrättning.
Detta finner man bäst om man jetnför låse-methoden uti våra Gymnasier med den uti den för samma ålder inrättade Ecole Pblytechnique i Paris, sådan hon var under Kejsarens tid.
Eleven var sällan längre ån 2:ne år i denna skola; men då han derifrån afsåndes till ApplicationsSkolorne, ågde han högre kunskaper uti alla grenar af Mathematik, Chemie dch Fysik ån någon Philosophie Magister från Upsala åger, om han också år utrustad med högsta betyg uti dessa vetenskaper.
Vår »UppfoslringsConimitée måtte vål ej vara i okunnig - Den 21 Maji f. m. 347 het om tillvarelsen af denna Skola, och då skulle det synas mig mödan värdt, att undersöka, hvad det vore för en läro-method, som användes i en skola, af hvilken verldens nuvarande största vetenskaps-män med stolthet nämna sig fordna Elever, eller nuvarande Lärare, och om ej denna Läro-method låt använda sig vid våra Gymnasier , äfven uti språken, moral, Theologie och Historie.
Så länge detta ej skett, är det enligt min tanke en. lycka att äga Carlbergs ..Krigsskola, hvilken med alla sina brister är onekeligen långt bättre för sitt ändamål än Gymnasierne för deras; och som dessutom går, med raska steg till sin förbättring, då deremot af de nya skol-ordningarne, hvaraf sedan år 1807 tvänne ombyten skett, föga är att hoppas, då gamla läro-methoden bibehålles.
Carlbergs
Krigsskola kan således ej ersättas genom någon af våra öfriga nuvarande undervisnings-anstalter; emedan Gymnasierne äro de enda, sorn deremot svara i ålder hos eleverne, men detta måtte likväl ej vara något hinder, för att med bibehållandet af Carlbergs Skola, inrätta en eller 2:ne Militairiska Professioner uti Upsala, om tillgång dertill för närvarande finnes.
Genom KrigsHistorien och Mathematiken skulle sådane Professioner komma i närmaste sammanhang med Universitetets öfrige Lärare; och jag kan af egen erfareTihet försäkra att en sådan anstalt ej skulle blifva obegagnad.
Detta( behof yttrar sig så mycket starkare, som flere Militairer i och för sina studiers skull, vistats i Upsala äfvån sådane som genomgått Carlberg.
En kanske icke ringa förmon af en sådan inrättning 548 Den 21 Maji f. m. vöre måhända den, att, då en Student ej äger afgjordt anspråk på att blifva antagen såsom Officer, måste han genom flit och uppförande söka förvärfva sig en gunst, hvartill den som genomgått en Krigsskola, anser sig privilegier* rad.
Denna del af mitt yttrande anhåller jag mätte få åtfölja Friherre Björnstjernas till ve.i derbörligt Utskott.
För öfrigt har under behandlingen af detta ämne en beräkning af Grefve von Schwerin blifvit gjord öfver hvad en Student kostar Staten sedan han fullbordat sina Studier.
Vid grunderne för denna beräkning må anmärkas, att vid frågan om UndervisningsVerken i allmänhet, en sådan köpmans-speculation svårligen låter tänka sig, genom hvilken Staten för en gifven summa penningar, skulle kunna tillhandla sig ett behöfligt antal skicklige Embetsman.
Dessutom har Herr Grefven vid uträkningen för Gymnasierne valt Westerås, som har lika kostsam Stat, men kanske ej en fjerdedel så många Elever, som till exempel Linköpings Gymnasium; Grefven har förbisett att Lectorernes och Theologiska Faculteternes Professorers Embeten, ej tillhörde de litteraire undervisnings-an* stalterne ensamt, utan äfven Folk-undervisningen, emedan de utgöra DomCapitlen; att för den betydliga del af deras lön,, som består i praebenden, göra många af dem tjenst uti sina Församlingar såsom Pastorer; att många, som njutit undervisning vid Rikets Skolor, Gymnasier och Universiteter ej blifva upptagne uti Gref\ens beräkning, emedan de afgå utan aflagde
Ben 21 Maji \f, m. offentliga prof till Krigs-ståndet, Handel och Näringar, oell sprida den lilla, men dock välgörande upplysning de kunnat förvärfva sig, till dessa och andra delar af Samhället.
Det är Statens ovilkorliga pligt, att efter sin förmåga, utan någon egennyttig afsigt, med faderlig ömhet sprida ljus och mensklig odling till alla samhälls-krafter, och i samma mon detta sker, vinner Staten äfven sitt egna ändamål, skicklige Embetsman, utan ått göra detta till sittliufvudändamål.
I denna anda tyckes den store Gu 4taf Adolph hafva handlat, då han till Upsala Jniversitet skänkte WasaFamiljens alla ärfda gods, bestående af 5i3 hela Mantal, hvilka genom
• hans syskons död eller giftermål utom
Riket blifvit förenade i bans hand 5 så att Universitetet i Upsala egentligen kostar Staten ganska ringa, emedan dess egen Stat är fonderad på denna och flera andra prixvata donationer, i synnerhet den schyttianska.
Denne stora Konung visste val, att Sverige hade att tacka Upsala för sin Gustaf Wasa och för hans egen älskling, den store Axel 0_ xenstjerna.
Nu vänder man sig med lätthet från sådane höga föremål och öfvergår till Professorernes kortspel med Studenterne.
Academiens Styrelse, med sin höga Canzler i spetsen, omgifver den studerande ungdomen med ett högt och imponerande offentligt lif, som afvisar allt småaktigt, befrämjar alfvaret, och framför allt ingitver Studenten ett högt begrepp om det dryga ansvar han har till sitt 33o Den 21 Maji J. m, Fädernesland, för sin ungdoms glädje, sin mandoms ära oell sin ålderdoms frid. ■t För 2 5
Professorer är det omöjligt att så dela i,5oo Studenter sins emellan, att de alla af dem äro personligen kände, hälst då många bland desse Professorer hafva att göra med ajla Studenter, som vilja aflägga något Academiskt specimen.
Men den Student, som i brist på tjenligaförberedande undervisnings-anstalter, kan peli vill sjelf, med tillhjelp af Docenter och Adjui#- eter arbeta sig genom de förste nödvändigt elementerne, och på detta sätt göra sig värdig den Professors förtroligare umgänge, i hvars vetenskap han arbetar, han finner honom, efter min erfarenhet, ej vid spelbordet, utan i hans Bibliothek.
Herr Lefrén, Johan Pehr:
Jag skall bjuda till att vara så kort som möjligt, för att icke onödigtvis förlänga discussionen.
Jag vill blott utbedja mig att få göra tvänne anmärkningar vid Herr Montgommeries Anförande.
Den ena, att han sagt, att vid Carlberg skulle läsas utanläxor.
Som Chef på stället anser jag mig uppfordrad tillkännagifva, att der redan i 5o år varit den grundsats att afskaffa denna läromethod, och att sedan jag kom dit, jag icke tillåtit en sådan method att införas.
Jag lemnar i sitt varde, om anmärkningen gäller för något annat Läroverk, eller om den varit ett misstag, eller om jag hört orätt.
I öfrigt har Herr Montgöm - Den 21 Maji f, ml 351’ merie anmärkt, att Friherre Björnstjerna yttrat, att Carlberg blott kunde fylla en tredjedel af Arméens årliga behof af Officerare, och att sådant vöre ofullständigt.
Jag tror det vara en riktig beräkning, att hvarje Land som har Läroanstalter för Krigsvetenskapen, ej bör hafva dem så stora att Eleverne stänga vägen för andre personer, och isynnerhet för skicklige Underofficerare, som upparbeta sig i sitt yrke, att kunna vinna befordran.
Jag tror således det vara en riktig beräkning, att högst en tredjedel af Arméens behof ersättes ifrån Carlberg.
Om man ville citera en Auctoritet, så kan den liemtas ifrån Frankrike, der man till och med vid veténskapliga Corpser bibehållit det stadgande, att hälften eller tredjedelen tillsättes af personer, hvilka ej varit vid Krigs-Läroverken.
I afseende på hvad vidare blifvit yttradt, att Friherre Björnstjerna behöft två och en half månad för att besvara de yttranden, sorn i detta ämne blifvit afgifne, tror jag mig känna att Friherre Björnstjerna lärer dertill varit uppmanad af Utskottens önskan, att han ville lemna dem upplysningar i ämnet, hvilket jag trott mig böra anmärka, helst Friherren nu är frånvarande.
Friherre Adlerbeth, Jacob’.
Jag anhåller om några ögonblicks uppmärksamhet, för att få framställa några anmärkningar vid Friherre
Björnstjernas åsigter af den allmänna uppfostran.