Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skulle Ridderskapet och Adeln anse nödigt att för särskild behandling af någon eller några frågor annat Utskott tillsätta, må sådant äfven kunna ske.
I Utskott föres ordet af den främste närvarande ledamoten. §. 18.
Kallelse till Ridderskapet och Adelns sammanträde må ej utfärdas och anslås senare än klockan 6 e. m, samt till Utskotts sammanträde senare än klockan 8 e. m. den nästföregående dagen.
Om ett på. förmiddagen hållet sammanträde anses böra på eftermiddagen fortsättas, skall anslag derom innan klockan
Ett på dagen vara utfärdadt. §. 19.
Ordföranden åligger att låta utfärda kallelse till Ridderskapet och Adelns sammanträden, att ärendena dervid föredraga, att upptaga, reda och framställa de yttrade meningarne, att göra proposition för besluts fattande och att vidmakthålla ordning vid sammanträdena, allt efter hvad i denna Riddarbus-Ordning är före - Riddarhus-Utskottet6 Betänkande N:0 9. 9 skrifvet eller kan varda öfverenskommet och beslutadt; ej må han kunna utan Ståndets samtycke ett sammanträde upplösa.
Ordföranden eger ej att uti öfverläggningarne och besluten deltaga. §. 20.
Hvarje ledamot eger att stående och från sin plats fritt tala och yttra sig i alla de frågor, som under öfverläggning komma.
En hvar yttrar sig i den ordning, han dertill sig anmält och uppropad blifver.
Ingen må tillåta sig personligen förolämpande uttryck; sker det, eger Ståndet pröfva, huruvida den ledamot, som sålunda sig förgått, må af Ordföranden erhålla tjenlig föreställning och varning. §. 21.
Utom de i § 15 omförmälda frågor äfvensom sådana, hvilka angå arbetssättet, må till öfverläggning och beslut hos Ridderskapet och Adeln förekomma:
Vid lagtima Adelsmöte; l:o Framställningar, som af Konungen till Ridderskapet och Adeln aflåtas; 2:o Frågor, som föranledas af den utaf Riddarhus-Directionen afgifna berättelse angående förvaltningen af Riddarhus- och Adeliga Stifts-ärendena, äfvensom framställningar, hvilka i öfrigt må af Riddarhus-Directionen göras angående nämnda samt andra dermed sammanhang egande ärenden; 3:o Riddarhus-Utskottets eller särskildt tillsatt Utskotts utlåtande och förslag enligt hvad i § 18 säges; och 4:o Motion, som af någon ledamot väckes angående ej mindre förenämnda ärenden, än äfven frågor, som afse dels de Ridderskapet och Adeln tillkommande privilegier, förmåner, rättigheter och friheter, dels förslag till ändring i denna Riddarhus-Ordning dels ock hvad i öfrigt till Ridderskapet och Adelns gemensamma angelägenheter är att hänföra; samt å urtima Adelsmöte, allenast det eller de ärenden, som föranledt Ridderskapet och Adelns sammankallande. §. 22.
Motion må ej väckas under längre tid än till och med den 4:de dagen efter valet af Ordföranden, så framt den ej af något fattadt beslut eller annan under Adelsmöte inträffad tilldragelse omedelbarligen föranledes.
Motion bör alltid skriftligen till protokollet aflemnas; och må i en skrift ej flera mål af olika beskaffenhet sammanföras. §. 23.
Framställningar af Konungen äfvensom frågor, hvilka föranledas af Riddarhus-Direktionens förenämnde berättelse eller i öfrigt 2 lo Riddarhus-Utskottets Betänkande N:o 9. af Direktionen till Ridderskapet och Adeln hemställas, må ej till afgörande företagas, innan Utskott deröfver sig yttrat. §. 24.
Då de i nästföregående § omförmälda ärenden första gången hos Ståndet förekomma eller motion väckes, böra de, så framt ej remiss deraf till Utskott enhälligt beslutes, hvila på bordet till nästa sammanträde, då remiss skall ske, derest ej, hvad motion angår, densamma återtages eller afslås.
Likaså skall efter första föredragningen af Utskotts betänkande, detsamma hvila på bordet till nästa sammanträde, då det bör till afgörande företagas, derest icke uppskof dermed till ett påföljande sammanträde af flere ledamöter begäres. §. 25.
När ärende till afgörande förekommer, bör Ordföranden, sedan, på framställning af honom, öfverläggningen förklarats slutad, till Ståndet göra proposition, så affattad, att den kan med ja eller nej besvaras.
Ordföranden tillkännagifver, huru efter hans uppfattning svaret utfallit; och skall dervid bero, derest icke omröstning begäres, hvilken då, efter förut uppgjord och justerad proposition samt contra-proposition, straxt derefter skall verkställas, med tryckta och omärkta, enkla, slutna och hoprullade sedlar; Och må proposition ej göras, om det voteras skall ej eller votering derom tillåtas.
I frågor, som angå Ridderskapet och Adelns privilegier och andra förmåner eller förslag till ändring i denna Riddarhus-Ordning, eller ock afse afhändande eller användande af Ridderskapet och Adelns gemensamma fasta egendom, erfordras för bifall till hvad i afseende derå är föreslaget två tredjedelar af de afgifna rösterna. §• 27.
Adelsmöte skall ett fullständigt diarium öfver alla vid detsamma förekommande ärenden föras och i Riddarhuskansliet vara att tillgå.
För hvarje sammanträde uppgöres en föredragningslista, hvaraf en afskrift bör vara i Riddarhus-salen uppsatt, derå alla förändringar i föredragnings-ordningen, hvarom Ståndet må öfverenskomma, genast skola anmärkas. §. 28.
Protokollet vid sammanträdena skall i korthet angifva hvarje föredraget ärendes beskaffenhet och det deraf föranledda beslut Riddarhus-Utskottets Betänkande N:o 9. ii samt, der omröstning egt rum, uppgift om, huru många röstat för eller emot.
I protokollet må muntliga yttranden icke inflyta, derest icke i någon fråga af större vigt Ridderskapet och Adeln annorlunda beslutar; dock äger ledamot, som vid ett besluts fattande tillhört minoriteten, rätt att få sådant till protokollet antecknadt; äfvensom det står hvarje ledamot öppet att senast vid protokollets justering skriftligen anföra de skäl, på hvilka han sin mening stödjer.
Det vid ett sammanträde förda protokoll skall vid början af det nästföljande justeras. §. 29.
Vid val och voteringar skall upprop ske efter anteckningslistan.
De som till en och samma bänk höra, träda inom skranket, när deras bänknummer upropas; och en hvar framlägge vid uprop af dess namn sin val- eller voterings-sedel på det pappersark, som hålles af Ordföranden eller en ledamot vid bordet.
Ordföranden eller den hans ställe företräder anmode sex ledamöter af Ridderskapet och Adeln att jemte honom vid bordet sitta för att vid val- och voterings-sedlarnes öpnande och granskande biträda samt deröfver föra protokoll. §■ 30.
Vid hvarje lagtima Adelsmöte utser Ridderskapet och Adeln en af sju ledamöter bestående Riddarhus Direction, genom val särskildt till Ordförande och hans suppleant, och särskildt till öfrige ledamöter jemte tre suppleanter; hvarvid å vallistorna jemväl särskildt utmärkes, hvilka väljas till ordinarie Ordförande och ledamöter eller till suppleanter.
Direction besörjer och förvaltar Riddarhusets angelägenheter, enligt utfärdad instruetion, som äfven innehåller föreskrifter för Riddarhusets tjenstemän. §. 31.
Riddarhusets öfrige tjenstemäns tillsättande vid inträffad ledighet förhålles på sätt Ridderskapet och Adeln derom förordnar. §. 32.
Till befrämjande af ordning vid Adelsmöte bör en särskild stadga af Ridderskapet och Adeln uprättas och till efterrättelse i Riddarhus-salen anslås. §. 33.
Beslutes af Ridderskapet och Adeln ändring eller tillägg uti denna Riddarhus-Ordning, öfverlemnas beslutet derom till Konungens nådiga stadfästelse. STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 1866. Riddarhus-Utekottets Utlåtande N:o 10. i N:o 10.
Rt ddarhus- Utskottets Utlåtande öfver Ren- Anreps, Gabriel, motion angående Tullvakt mästaren C. J. F. von Schanlz's anspråk att såsom tillhörande adeliga allen aj samma namn N:o 1255, varda å nämnde ätts stamtafla uppförd.
Uti ett till Ridderskapet och Adelns protokoll den 28 sistlidne April afgifvet anförande, har Herr Anrep, Gabriel, anfört klagan deröfver, alt Riddarhus-Direktionen icke fästat afseende å Tullvaktmästaren Carl Julius Ferdinand von Schantz’ anhållan att å stamtaflan öfver adeliga ätten von Schantz N:o 1255 varda antecknad såsom äkta son till Löjtnanten Gustaf Julius von Schantz och Juliana Maria Schiirich, med hvilken Löjtnan ten von Schantz skulle varit i lagligt äktenskap förenad, i anledning hvaraf Herr Anrep framställt det yrkande, »att Ridderskapet och Adeln måtte besluta, att Carl Julius Ferdinand von Schantz skall anses såsom äkta son till Löjtnanten Gustaf Julius von Schantz och dennes sednare Fru Juliana Maria Schiirich samt såsom sådan å von Schantziska stamtaflan på Riddarhuset antecknas»; och har Herr Anrep såsom skäl för denna sin motion åberopat de till Riddarhus-Direktionen af bemälde von Schantz ingifne betyg, hvilka, enligt, hans förmenande, skulle ådagalägga, det Carl Julius von Schantz vore äkta son af nyssnämnde föräldrar.
I anledning häraf har Utskottet tagit särskild kännedom af Riddarhus-Direktionens protokoll för den 16 Oktober 1865 och den 23 Februari innevarande år, då ifrågavarande ärende förekommit till pröfning, samt tillika af de betyg, som, för styrkande af nämnda Carl Julius Ferdinand von Schantz’ ifrågasatta rätt, blifvit inför Direktionen företedda.
Utskottet har härvid inhemtat; att, enligt Vestra Thorsås församlings dopbok för 1812, ett gossebarn med namnet Carl Julius Ferdinand, född den 27 September samma år af modren Johanna Carlsdotter Schiirich i Sporreqvarn eller, såsom sedermera blifvit uppgifvet, Juliana 2 Kiddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 10, Maria Schimdt, blifvit antecknad såsom oåkta, utan angifvande af fadrens namn; att vidare Anna Sophia Svensson, i hvars föräldrars hus Carl Julius Ferdinand skall blifvit född och under sina barnaår uppfostrad, uti en under edelig förpligtelse undertecknad handling, intygat, att Löjtnanten Gustaf Julius von Schantz inför Prosten i Skatelöf Doktor C. M. Agreli, i vittnens närvaro, erkänt ofvannämde Carl Julius Ferdinand såsom sin son; att, enligt Prestbetyg från St.
Jakobs församling här i hufvudstaden, Löjtnanten Gustaf Julius von Schantz blifvit den 20 Juni L81G uti äktenskap saminanvigd med Hedvig Lovisa Sebenius; att, enligt behörigt transsumt af bouppteckningen den 3
Maj 1820 efter bemälda Fru Hedvig Lovisa von Schantz, född Sebenius, hon aflidit den 16 derlörutgångne April, och efter sig lemnat en, den 9 i samma månad född, dotter Hedvig Lovisa Carolina Maria Annette; att, enhet href från v. Pastorn i Herlöf, C.
Tiljander, hvarken Gustaf Julius von Schantz eller Juliana Maria Schiirich finnas för åren 1820—1825 antecknade i församlingens husförhörslängd eller i vigselboken; att, enligt ett af Kyrkoherden i Carlshamn, Cervin Stenhof, utgifv.-t intyg, ingen person med namnet Gustaf Julius von Schantz eller Juliaua Maria Schiirich finnes under åren 1821 — 1828 i Församlingens kyrkoböcker antecknad; att, enligt ett bref från Kyrkoherden i Näshult, ingen med namnet Carl Julius Ferdinand von Schantz finnes under åren 1818—1829 upptagen i dopboken, ej heller hans uppgifna föräldrar i lysnings- eller vigselboken; att, enligt ett den 15 Juli 1865 af vice Pastorn i Backaryd J. M.
Melander utgifvet betyg, Löjtnanten Gustaf Julius von Schantz, född den 20 Maj 1784, samt dess fru Julie Marie Schandell, född den 29 Mars 1786 i Stralsund, samt deras son Carl Julius Ferdinand, född den 27 September 1812 i Sporreqvarn, finnas antecknade i Församlingens husförhörs-längd för åren 1830—1835; att, enligt dödboken från Konneby Församling, aflidne Löjtnanten Gustaf Julius von Schantsz’ Enkefru Julia Maria Schourich, fodd den 29 Mars 1786, aflidit den 22 December 1852; att, enligt ett af Pastorn i Tolg den 6 December 1865 utgifvet betyg, f. d. Löjtnanten G. J. von Schantz år 1823, afflyttade från Åsheda till Skälnäs i Tjurheda församling och då varit enkling, samt att af Tjurheda husförhörsbok synes, att under den tid han bodde på Skälnäs, han ingått äktenskap med Juliana Maria Schourich, lödd i Stralsund 1786; men angående vigselns ort eller datum finnes ingen anteckning; att, enligt transsumt af bouppteckningen den 28 Juni 1833 elter aflidne Löjtnanten Julius Gustaf von Schantz, der finnes antecknadt, att Löjtnanten von Schantz såsom sterbhusdelegare elterleninat: l:o Enkefru Julia Maria von Schantz, född Schii - Riddarhus-Utskottets Utlåtaude N:o 10. 3 rich; 2:o dottren Hedvig Lovisa Carolina Maria Annette, 13 år gammal och aflad i Löjtnantens förra äktenskap med Hedvig Lovisa Sebenius; och 3:o sonen Carl Julius Ferdinand, 20 år gammal, »aflad i fäste med den aflidnes nu efterlemnade enka, »med hvilken han ingick sednare äktenskapet;» varande uti bouppteckningen dels antecknadt, att den aflidnes broder, Öfversten och Riddaren J. von Schantz, vid tillfället anmält sig såsom godman för bemälde barn, dels ock intaget ett den 20 Augusti 1830 af G. J. von Schantz och Julie Marie von Schantz, född Schiirich upprättadt inbördes testamente, deruti desse benämnas »äkta makar» samt Carl Julius Ferdinand såsom deras son; samt att, enligt transsumt af bouppteckning af den 13 Februari 1853 efter Enkefru Julia von Schantz, född Schiirich, hon efter sig lemnat såsom arfvingar dels en med förut aflidne mannen, Löjtnanten G.
J. von Schantz sammanaflad son, Handelsbokhållaren Carl Julius Ferdinand von Schantz, dels ock dennes syster Fröken Hedvig Lovisa Carolina Maria Annette von Schantz.
Men enär olvanberörde betyg icke ansetts innefatta lagligt bevis derom, att f. d. Löjtnanten Gustaf Julius von Schantz varit i lagligt äktenskap förenad med Juliana Maria Schiirich, än mindre att Carl Julius Ferdinand borde såsom deras äkta son anses, hvarom i öfrigt domstols förklarande saknades, har Riddarhus-Direktionen ej funnit skäl till bifall å sistbemälde von Schantz’s ansökan, att såsom äkta afkomling af ofvan uppgifna föräldrar varda å stamtaflan öfver adeliga ätten von Schantz upptagen.
Efter öfvervägande af hvad sålunda förekommit, och då Utskottet för sin del funnit de företedda handlingarne icke utgöra lagligt gällande bevis, hvarken derom att Löjtnanten Gustaf Julius von Schantz varit sammanvigd med Carl Julius Ferdinand von Schantz’s moder Johanna Carlsdotter, eller som hon förmenas rätteligen heta Juliana Maria Schiirich, eller derom att bemälde Carl Julius Ferdinand von Schantz blifvit af Löjtnanten von Schantz och Juliana Maria Schiirich i fästom eller under äktenskapslöfte aflad, har Utskottet ansett sig sakna anledning att tillstyrka ändring i Riddarhus-Direktionens förenäinnda beslut, hvarföre Utskottet hemställer att Herr Anreps ifrågavarande motion icke må till någon åtgärd föranleda.
STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 186».
Riddarhus-Utskotlets Utlåtande N:o 11. 1 N:o 11.
Utlåtande i frågan om ordnandet af Riddarhusets gårdsplan.
Vid afgifvandet af Utskottets utlåtande N:o 6 öfver Riddarhus-Direktionens Riksdags-Berättelse, anmälde Utskottet, att särskildt utlåtande komrae att meddelas i anledning af 10 § i nämnde Berättelse, i frågan om ordnandet af Riddarhusets gårdsplan och de deromkring varande byggnader.
Den hufvudsakliga anledningen till detta uppskof var den, att då verkställigheten af detta förslag erfordrade betydliga utgifter, det måste blifva nödigt att, innan ärendet af Utskottet företogs till pröfning, inhämta Höglofliga Ridderskapet och Adelns beslut, huruvida och till hvad belopp den s. k.
Riddarhus-Kapitationsafgiften komme att fortfarande utgå.
Sedan Utskottet fått kännedom om Ridderskapet och Adelns beslut angående nämnde afgifts fortfarande såsom hitintills, till ett belopp af 5 R:dr R:mt årligen af hvarje Adelsman, som erlägger bevillning för lön eller förmögenhet, har Utskottet varit i tillfälle att taga förevarande fråga i öfvervägande, samt går nu att inför Ridderskapet och Adeln i korthet redogöra för hvad deruti förekommit.
På sätt Direktionens Riksdags-Berättelse gifver vid handen, hafva fyra särskilda förslag till Riddarhusgårdens ordnande blifvit framställde, nemligen: 1, 2.
Af Intendenten m. m. E. W. Scholander, enligt tvenne alternativa, af fullständiga ritningar och detaljerade kostnadsberäkningar åtföljda förslag, af hvilka det ena afsåg, att å gårdstomtens östra och vestra sida längst efter Riddarholmskanalen och Riddarhusgränden skulle uppföras två större, med Riddarhuset ej sammanhängande, flygelbyggnader, hvardera innehållande, utom en hög och rymlig vind, dels en bottenvåning, afsedd till uthus och magasinet-, och dels en öfvervåning, inredd till boningsrum och delad i två lägenheter, samt att gården skulle inhägnas medjernståndare och kedjor, planeras, grusas och planteras, alltsammans beräknadt till en kostnad af 221,272 R:dr 60 öre R:mt.
Enligt det andra förslaget åter skulle tomten inhägnas medelst ett högt, på granitsockel upprest jernstaket, afjemnas, grusas 2 Riddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 11. och med träd planteras, två mindre paviljonger uppföras i tomtens nordvestra och nordöstra hörn, den ena afsedd till bostad åt Riddarhus-vaktmästaren och den andra till inrymmande af ved förrådet, samt en hög stenpqrtal anbringas midt emellan båda paviljongerna utåt den längs strömmen belägna, Riddarhuset ej tillhöriga, del af tomten, som för närvarande upptages af en liten trädgård och ett ridhus; varande utgiften för verkställandet af sistnämnde förslag beräknad till 71,233 R:dr 10 öre R:mt. 3.
Af Slotts-Arkitekten Jolian Erie Söderlund, som, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med en af Direktionens Ledamöter, Kammarherren Friherre Carl Bennet, uppgjord modell, utarbetat ritningar och kostnadsförslag till gårdsplanens ordnande på sådant sätt, att i tomtens nordvestra och nordöstra hörn skulle uppföras tva, till bostäder inredda, paviljonger, större än de af Intendenten Scholander föreslagna, dessa paviljonger sammanbindas med Riddarhuset genom två, längs efter Riddarhuskanalen och Riddarhusgränden löpande, låga uthusbyggnader, afsedria att inrymma bodar och magasiner, samt den mellanliggande gårdsplanen jernnäs, grusas och förses med planteringar; hvilket allt skulle erfordra en kostnad af 105,242 R:dr 59 öre R:mt, deraf för paviljongerna 82,012; 28. samt för uthusbyggnaderna 22,031; 31.
Sedan Direktionen begärt Öfverintendents-Embetets yttrande i frågan, hvilketdera af dessa 3 förslag ansåges bäst öfverensstämma med sjelfva Riddarhusets byggnadsstil och mest bidraga till platsens försköning, äfvensom huruvida något mera väsendtligt kunde vara att anmärka emot de uppgjorda kostnadsberäkningarne, har Direktionen fått emottaga det svar, att Embetet funnit samtliga förslagen utförbara, samt de deröfver uppgjorda kostnadsberäkningarne rigtiga, men att det af Intendenten Scholander uppgjorda alternativa förslaget, som afsåg uppförandet af tvenne mindre paviljonger i tomtens nordvestra och nordöstra hörn ansåges bäst öfverensstämma med hufvudbyggnadens stil, samt antagligen vara af dess arkitekt afsedt, hvaremot, derest hufvudsakligt afseende fästades å frågans ekonomiska del, fördelaktigast torde blifva att å tomten uppföra tvenne större flyglar, hvardera till två våningars höjd, soubassementen oberäknade, i enlighet med en bilogad, af vice Professor J. A.
Hawerman uppgjord, samt med byggnadsstilen jemväl öfverensstämmande eskiss, hvilka flygelbyggnader — som exempelvis skulle kunna inredas och uthyras till lokaler för Statens Embetsverk, af hvilka flere vore i saknad af erforderligt utrymme inom kronans egendomar — beräknats kunna verkställas för en kostnad, ej öfverstigande 250,000 R:dr R:mt.
Derförutan har, med föranledande af Ridderskapet och Adelns beslut vid förra Riksdagen, Direktionen genom
ÖfverståthållareEmbetet infordrat vederbörandes yttrande, i frågan om det framtida ordnandet af de staden tillhöriga tomtdelar åt Riddarhusets norra sida mot Mälaren, samt, i anledning deraf, fått emottaga ett af Stadsfullmäktige meddeladt yttrande af innehåll, att någon Riddarhus-Utskottets Utlåtande Nio 11. 3 plan för framtida användande af den ifrågavarande platsen ännu icke blifvit uppgjord, men att, i betraktande af den under seglationstiden synnerligen Miga trafiken, äfvensom af önskvärdheten att erhålla 'en utefter Norrström, bakom Riddarhusgården, Rådhuset, Stadens Cellfängelse och Kanslihuset fram till Mynttorget löpande strandgata, med visshet torde kunna antagas, att, sedan de å platsen nu befintliga byggnader blifvit undanröjda, densamma icke vidare komme att bebyggas, utan vid en blifvande strandreglering blefve till kaj eller strandgata använd.
Direktionen har derefter afgifvit det yttrande, som innefattas i 10 § af dess till Ridderskapet och Adelns Herrar Ledamöter redan utdelta Riksdags-Berättelse, och hvilket, i korthet refereradt, innehåller, dels att
Direktionen fortfarande vidhåller sin under förra Riksdagen uttalade åsigt derom, att någon boningslägenhet inom Riddarhuset, hufvudsakligen med afseende å den eldfara, som derigenom torde uppkomma, icke lämpligen kan åt Vaktmästaren inredas, men att det är oundgängligen nödigt, att han eger en bostad å Riddarhusets tomt, hvaraf följde att, enligt Direktionens mening, åtminstone så stor del af gårdsplanen borde bebyggas, som erfordras för beredande af en sådan bostad, jemte för Riddarhuset nödiga uthuslägenheter, dels att, med afseende ej mindre derå, att uppförandet af tvenne större flyglar vinkelrätt emot Riddarhuset längs efter Riddarholmskarialen och Riddarhusgränden, skulle, jemte det att de komme att bortskymma en stor del af hufvudbyggnaden, betraktad från sjösidan, på dess utseende utöfva den menliga inverkan, att densamma till följd at flyglarnes närbelägenhet, storlek och höjd, komme att synas såsom af dem nedtryckt, än äfven å kostnaderne för ett sa stort och kostsamt byggnadsföretag, Direktionen alstyrkt de tvenne härom väckta förslag, dels att, hufvudsakligen i anseende dertill, att Riddarhuskassans financiella ställning ej medgåfve att den beröfvas all inkomst af gårdstomten, Direktionen ansett sig ej böra tillstyrka Ridderskapet och Adelns bifall till förslaget om platsens ordnande i enlighet med Intendenten Scholanders sednaste alternativ; och har slutligen, efter beräkning, att derest det af Slotts-Arkitekten Söderlund uppgjorda förslag antoges med en kostnad i ett för allt af 112,000 R:dr R:mt, deri inberäknadt utgiften för uppförande af jernstaket med port mellan paviljongerna ät sjösidan 4,000
R;dr, samt för gårdens planering och plantering 3,000 R;dr, de blifvande paviljongerna skulle kunna lemna tillfälle för uthyrning af 27 rum, med en hyresinkomst af 4,050 R:dr, jemte minst 450
R:dr af nthuslägenheterna, eller sammanlagdt 4,500 R:dr, Direktionen tillstyrkt, det Ridderskapet och Adeln behagade besluta, att de nuvarande byggnaderna å Riddarhusets gårdstomt jemte det å stadens mark belägna ridhuset skola borttagas samt tomten ordnas, i enlighet med de af Slotts-Arkitekten Söderlund uppgjorda ritningar.
Då Utskottet för sin del ausett sig icke kunna tillstyrka antagande utan förändring utaf någotdera af ofvanberörde lörslag, samt särskildt funnit, att de å Slotts-Arkitekten Söderlunds rit - 4 Riddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 11. ning upptagne uthusbyggnader skulle komma att förete ett alltför van prydligt utseende, har Utskottet begärt bemälde Arkitekts yttrande, huruvida, med borttagande af nämnde byggnader, någon annan utväg kunde beredas för inrymmande af behöfliga vedbodar och andra uthuslägenheter, äfvensom ett jerngaller anbringas för sammanbindning af de tvenne utmed Riddarhuset af Herr Söderlund föreslagna paviljongerna i gårdens nordvestra och nordöstra hörn.
I anledning häraf har Herr Söderlund benäget meddelat
Utskottet ritningar och kostnadsförslag ej mindre å en lägre terassbyggnad utefter
Riddarhusets norra vägg för vedbodar och andra uthusbyggnader, beräknad till en utgift af 8,688 R:dr 8 öre, än äfven, för sammanbindning af paviljongerna, å ett på granitsockel nppfördt jerngaller med pelare af huggen sandsten, beräknadt till en kostnad af 11,124 R:dr, eller tillsammans 19,812 R-.dr 8 öre.
Utskottet icke heller ansett sig kunna obetingadt förorda det af Arkitekten Söderlund uppgjorda byggnadsförslag, har Utskottet anmodat en ledamot af Högloft.
Ridderskapet och Adeln, Major A. W. Edelsvärd, såsom i byggnadsväsende! erfaren och utmärkt kunnig, att meddela Utskottet sitt yttrande i ämnet, hvilket Utskottet jemväl under den 15 i denna månad fått mottaga, och som hufvudsakligen innehåller: