Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
,på bordet lagde, Betänkande med anmälan örn de af RiksStånden fattade serskilta beslut, i anledning af Utskottens hemställanden rörande Rikets penninge-väsende och de dermed gemenskap egande ämnen, tillika med förslag tili sammanjemkning af de dervid förekom-1 mande skiljaktigheter; stadnade Ridderskap^! och A^flQ 1, följande beslut; Dm 30 September t'. m» TJO
Att någon åtgärd vid Usta, 2:dra, 4:de, 6:te, 7:de, g:de, io:de, n:te, xatte, i5:de, i6:de» i7:de, i8:de, 2cdde och 2 5:te puncterne icke af Ridderskapet och Adeln erfordrades. 2:0 Att Ridderstenpet och Adeln anäag nödigt vid déss rörande 5tte puncten förut fattade beslut göra det tillägg, att, i händelse de såsom Capital-afbetalning å Stats-Verkets skuld till Banken ingående 150,000 R;dr icke skulle kunna till silfveruppköp användas, med desamma komme att förhållas på enahanda sätt, som i afseende på den i andra puncten nämde summa särskilt varder stadgadt.
Uti hvilket beslut de öfrige RiksStånden skul. le inbjudas, att sig med Ridderskapet oeh A» deln förena, 3:0 Att Ridderskapet och Adeln, under förblifvande vid dess förut fattade beslut, godkände de af Utskotten i afseende å 3:dje» i3:de, ig:de, a3.dje och 24:de puncterne före» slagne Voterings-propositioner. 4;o Att de af Utskotten föreslagne nya Redactioner af 8;de, i4:de, zitsta, 22:dra och s6-te puncterne af Ridderskapet och Adeln gillades.
Ut Supra* S, U„ Föredrogs å nyo och bifölls ConstitutionsUtskottets den 6 dennes under N:o 49 afiåtne, samt den 18 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, angående ett föreslagit tillägg i 14 §, af Instructionen för Ven 30 September e- m. 523 Riksens Ständers Justities * Ombudsman, Ut Supra. S X>.
Vid förnyad föredragning af CotistitutionsUtskoitets den 6 dennes under N:o 50 aflåtne, samt den 18 derpå följde eftermid» dagen på bordet lagde, Memorial innefattande ett förslag till ändring uti 33 §.
Riksdagsordningen; fann Ridderskap.et och Adeln för godt att berörde Förslag,, till den behandling 56 §.
Regerings - Formen föreskrifver godkänna.
Ut Supra. S. B.
Vid förnyad föredragning af Ser» skilta Utskottets den 26 sisth Augusti afgift ne, samt följande dagen på bordet lagde, Utlåtande angående till Utskottet remitterade enskilte Memorial, i afseende på indragning af visse Embeten och Tjenster; fann Riddecskapet och Adeln, att samma Utlåtande en* dast borde läggas till Handlingarne.
Utdrag af Protocolfet, hållit hos Högloflig© Ridderskap©! och Adeln vid Hagarna Riksdagen i Stockholm, efter» middagen den 30.
September 1823.
Vid förnyad föredragning af Eag» Utskottets den 26 sistlidne Augusti under Nto 370 afgjfne, samt den 12 dennes eftermiddagen på hordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående skyldighet fös Gäldenär, att sin skuld med arbete aftjena ra» 5 2 4 Deri 30 September e. m. jn,; fann Ridderskapet och Adeln för godt,, att, under godkännande af det i berörd© tlu låtande upptagne sednare Alternativ, eller att Gäldenär, som först blifvit dömd till arbete, icke bör kunna för arman Borgenärs räkning bysättas, innan den Borgenär, sorn förut ar* betsdom vunnit, antingen blifvit för sin fordran, genom arbetet, förnöjd, eiler ock anspråket på Gäldenär* arbete fpånträde, samma Utlåtande i allt öfrigt gilla.
Ut Supra, S. D. Föredrogs å nya och återrermtte» xades, på grund af dervid gjorde anmärkningar, Dag' samt Allmänna Besvärs- och OecQ-5 nomieUtskotten» den 6 dennes under N;o 17$ afgifne, samt den 16 derpå följd© eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, i anledning af väckt fråga om uppbäfvande af Dandshöfdingarnes Domsrätt i Enskiftesmål.
Vid förnyad föredragning afStatsUtskottets ej mindre den 3:dje sistlidne Majs under N:o 142 afgifne, och den 7 i samma månad eftermiddagen' på bordet lagde , Betänkande öfver vackt Motion om Embets- och, Tjenstemän® behof, att innan 70 års ålder taga afsked med oafkortadt åtnjutande af lonén^ än ock den 26 sistlidne Junii under
Nio 267 meddeldte, samt den 5 derpåföljde Julii eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande Öfver de vid berörde Betänkande gjorde anmärkningar; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, med förkastande af Utskottets Utlåtanden, instämma uti Högvördige PresleStåndets och Den 30 September e. m. 585 Vällofl.
BorgareStåndets, enligt ProtocolIsUt* drag af den 10 och 12 sistlidne Julii, fattade beslut, att hos Kongl. Maj:t borde i underdånighet hemställas, det terminefi för Civile Em* bets- och TjensteMäns rätt, att taga afsked
Sned bibehållande af sine lone-förmo ner oafkbrtade, måtta nedsättas från 70 till 65 års ålder, då, efter vid pass 40 ars tjenstgöring, lagligt Läkare betyg styrker deras sjukliga eller försvagade helsö-til Istånd; hvarjemte Ridderskapet och Adeln för dess del ansåg nödigt tillägga, att de afskedstagande Embets'och Tjenste männens Löner borde, såsom pensioner, å Allmänna IndragningsStaten uppföras; uti hvilket tillägg Preste- och Borgare* Stånden skulle inbjudas att sig med Ridderskåpet och Adeln förena.
Ut Supra. S. D. Då nu å nyo föredrogs Lag- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens den 19 sisi led ne Augusti under A: o 155 afgifne och den 27 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, i anledning af Kongl. Majtts Nådiga Skrifvelse, angående offentlighet vid RiksStåndens. öfverläggningar; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, under åberopande af dess den 23 sistledne Maji eftermiddagen meddeldte Remiss, återförvisa målet lill Utskotten, med förständigande att, i följd af nyssnämnde Remiss, samt hvad Riksdagsordningen uti 33 §. och sista Momentet af 34 §. stadgar, ofördröjeligen med Utlåtande ’ i hufvudsaken till RiksStådden inkomma.
Ut Snora. 5 a 6 Den 30 September e, rm S. D.
Vid förnyad föredragning af Banco» Utskottets den 20 sistledqe Maji under N:o 14 afgifrse, och den 27 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande i an* ledning af väckte Motioner, rörande förändringar i Bankens inre administration, dess Sedlars Utgifvande och beskaffenhet rn. rn.; blef samma Betänkande, på grund af Herr Rosenblads, Bernhard, dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitterade.
Föredrogos å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkornne, samt den 27 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtandens Fran StatsUtsköttet 5 Åf den 20 denness K:o 478.
I fråga om Kronotltskyldetn©* debiterande och. qvittering m. in. N:o 475.
I ahledning af Kongl. Majus Kådiga Remiss, i fråga om begrafningshjelp ef» ter Capitainen Carl Åke Sabelfeldt.
Fran Stats- samt Allmänna Besvär*' oeft OiconomieVtskotten t
Äf deri 15 dennes?
K:o 486-
Om ändring uti dé, angående Murums Krono Laxfiske, utfärdade författningar.
Dm 30 September «• rti. 4*7 N:o 487.
Om upprensning af Clara Sjön.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den 20 dennes under
N^o 480 afiåtne, samt den 27 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, i anledning af gjord anmärkning vid Utskottets förut, meddeldte Betänkande i fråga om ackord-ersättnings utgifvande till Öfverste C. Silfverskjöld,, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, ■enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af de öfrige Trenne RiksStånden gilladt, för dess del dervid låta bero.
Ut Supra. S. D. Då nu å nyo föredrogs Stats- samt [Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens den 20 dennes under
Nio 484 aflåtne» samt den 27 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, i anledning af gjorde anmärk* Siingar vid Utskottens förut meddeldte
Betänkande öfver frågan om förseglade anbuds afskaffande vid EntreprenadeAuctioner; fann Rid* derskapet och Adeln för godt att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af de öfrige trenne RiksStånden bifallet, för dess del dee«* yid låta bero.
Högloflige Ridderskap.et och Adeln åtskilja des kl. tre qvart till 10 om aftonen.
In fidem Protocolli Ö. J. Lagerheim.
Bilagor tili Ööglöflxgé Riddcrskapets och Adelns Protocoll, Vid Lagtima Riksdagen i Stockholm* Ar 1825. waammsmmmmmmmmmmrn Åttonde Barideh STOCKHOLM, Trytkte ho#
Oiof l8sf» i Bilagor till PleniProtocollet för den l September, förmiddagen.
Nio i.
H*rr Lefrén, Johan Pehr:
Frånvarande sistledne
Plenum på eftermiddagen hade jag ej tillfälle deltaga i fortsättningen af öfverläggningarne rörande Näringefrihetsfrågan.
Jag utbeder mig derföre att nu få anföra några, som jag tror, tjenliga anmärkningar och att desse må de öfrige till Ekonomiutskottet åtfölja.
Sidan 98 3 §. står i slutet ”dock vare ej Gerningsman förbudet, att till Jlikt biträde antaga Gefäller och Lärlingar Jorn i fädan egenjkap
Jörut blifvit hot handtverkare Borgare antagneDetta synes mig otydligt.
Är meningen att gerningsman ej må tubba andras folk?
eller att honom är förbudet att använda en Lärgosse som fått vederbörligt afsked från Mästare eller Gesäll som på Landsbyggdeo söker förtjenst?
I förra Den i September f. m. händelsen ar Författningen rigtig, i den sednare stridande mot allmänna medborgerliga rättigheter.
Sidar) io?, 4 §, står: forti för vifta Städer och Handels Societ eter Öro utfärdade.
Om dessa äro i strid mot de nu stadgade grunder, så böra de sfskaffiS, ty i annat fall käft hela denna Författning hvarom nu så mycket tvistas blifc va illusorisk, Sidan 188, 2 §.
Stadgandet ar ovedersäpeligen rigtigt, men det bör äfven gälla för HandtverksNlästarne, ty husbondeskyldigheter» ne äro i detta fall lika.
V> Art.
Sidan 109, 1 §. står: ”D<? perfaner af qvinkönet forn endajt vilja idka Handel med egna tillverkningar-, sidan 105, 2 §. står: ”forn af nämnde kon ä/ladkomitiat här torde orden: efter företedt till/lånd af vederbörlig Authoritet, böra tilläggas; samt bägge dessa omredigeras så att de komma i öfverensstämmelse.
Grefve tiard } Carl Gu fl af-.
Vid den del af Höglofl.
Stats- och LagUtskottefis förnyade utlåtande, som angår behofvet af den Skånska HofRättens inrättande, vill jag icke göra någon hufvudsaklig anmärkning.
Det v.ore öfverflödigt 3 då min mening &en [ September f. m. ingalunda varit, att den en gång inrättad®, HofRätten skulla indragas.
Likväl må min tystnad icke antagas såsom bevis på en än— drad öfvertygelse, den LagUtskottcts förnyade utlåtande icke förmått åstadkomma
Men några biomständigheter har fästat snin uppmärksamhet.
Lagutskottet förklarar sin åberopade erfarenhet hafva grundat sig på HofRätternes allmänt kungjorde ArbetsFörteckningar , der. af en Arithmetisk framställning icke ansetts' nödig, såsom i sllmäcna Tidniftgproe tdlgängelig för hvar och et>.
Om detta LagUtskottets behandlingssätt »kulle godkännas blefve deraf en naturlig följd, att Utskottens Utlåtanden icke kommo att innehålla annat, än resultaterne af deras erfarenhet och opinioner, hvaremot Riksens Ständer frngo besväret, att efter behof uppleta grunderna dertill i allmänna Tidningar och andra tillgängeliga Handlingar.
Sådant öfverensjitämmer icke med det begrepp jag gjort mig om ändamålet med Utskotts tillsättande.
En annan omständighet är den , att Utskottet , vid besvarande af en gjord anmärkning, om behofvet för Rikets, norra orter af en serskild HofRätt, förklarat, att ont en sådan der varit inrättad, och fråga blifvit vackt om df9s indragning, hade Utskottet skolat stadna i samma tillstyrkande, sorn det a,u, afgifgiti. 6 Ben i September /. nt.
Då intetdera nu var i fråga, hade något yttrande derom icke erfordrat*.
Men då ett sådant nu är meddeladt skulle des6 bifallande innefatta ett erkännande af nämnde behof, och således Riksens Ständer icke lämpeligen kunna undandraga sig att bevilja anslag för en HofRätt i de Norra orterne.
Ridderskapet och Adeln skulle finna för godt, att bifalla de förenade Utskottens utlåtande, hemställer jsg vördsamt, att berörde tvånne punkter måtte från bifallet uteslutas.
N:o 3, Herr af Uhr, Carl David:
Under denna Riksdag, har fråga åter blifvit
Täckt att på en vidsträcktare Scala än hittills kunnat ske, till nytta använda de flere uti Norrbottens
Län befintliga godartade och mäktiga Lager af Jernmalm, dels genom Malmens förbrukning till Tackjern inom orten , dels också att med desse Malmer förse andra landskap i Riket, hvilka deraf redan äro eller framdeles kunna blifva i behof.
Till vinnande af ändamålet; har Gellivare JernMalms fällt, ansedts äg* företräde framför d* öfrige Malmtillgångarne, såsom förande den bästa malm, och belägit närmast hafvet.
Det har blifvit omnämnt att tvenne eommunica; Deri 1 September f, m- 7 tionslcder derifrån till hafvet kunde begagnas; den ena söder ut åt Luleå Elf, och den andra österut, åt Calix Elf, af hvilka, den förra, så väl i afseende på dess större farbarhet, som de fördelaktiga lägenheter till nya Anläggningar, hvilka der förekomma borde föredragas, ehuru den sednare i en framtid äfven förmodas blifva af vigt.
På grund häraf, har uti de till Riksens Ständer ingifne motioner, blifvit föreslagit, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet borde anhållas, det ett tjenligt MasuDgsställe med nödigt skogsfång, måtte på den södra linien utses, samt en Masugn på allmän bekostnad uppbyggas, äfvensom att en tjenlig transportväg öfver Land borde anläggas, från Gellivare till Luleå Elf, och denna Eif medelst uppränsning samt hamnställens och Lastningsplatser* utrymmande göras beqväm för båtfart i stort, hvarunder tillika lämpliga Vattenfall, Nybygges lägenheter och skogstrakter borde för Iram. tida anläggningar utses och afsättas, till hvilket allt en fond af 50,000 R:dr Banco ansetts nödig att efter behof utgå och användas.
Högloflige Stats- och EconomiUtskotten hvilka till alla delar instämt, Uti de sålunda framställde åsigter af ämnet, hafva uti deras derom algifne Betänkande, likväl icke funnit den tidepunkt ännu vara inne, då någon bestämd summa af Statsmedlen borde sniiås lör att genast verkställa de anläggningar, >om till Berghandteringeris införande i Norrbottens T)tn I September f 'mj ^äflj skulle på Statens bekostnad utföras, ufafl^ för närvarande inskränkt denna åtgärd, till vissa förberedelser af detta vigtiga f öretag, och hemställt att en fullständig undersökning måtte anställas på allmän, bekostnad, sami att en, fullständig plan i hels sip vidd uppgjord, till en början barde föregå, äfvensom att denna undersökning, borde anförtros åt någre, i hvarje till ämnet hörande Vetenskapsgren utmärkt kunnige personer, hvarjemte vissa grunder för i fråga var* tide undersökning blifvit anvisa ds© De förenade Utskotten hafva härutinnan ganska rigtigt behandlat frågan, de hafva ej, kunnat pröfva något annat än det Förslag som blifvit dera förelagt; men då Motion»irernes af hvilken, anledning vet jag icke, med förbigående af dö öfrige, endast sökt fästa uppmärksamheten på Gellivare malmfälit, der likväl flere betydliga hinder möts, att med dräglig kostnad, och i någon större mängd, kunna befordra MalrnlrsQ.sporten, är det i sådant afseende, jag finner mig påkallad, att göra anmärkningar och att tillika fä-ta uppmärksamheten åt. ®n anngn trakt *f Lappmarken, des, ändamålet med vida na födr» kostnad kati vinnas, och på en större plan utföras.
Redan, vid.18,18 Riksdag, förealogo Rir hets S*änder, rom insågo nyttan och behofvet, »f en B-rgslagsin rättning i Norrbottens
Län, att början dermed borde görss, i den del deraf, hvarest något farbar* vatten kunde under-,. ifren i September f. m. 3 Sätta Malmtransporten.
F)etta stadgande synnerligen uti en så folkfattig ort, för det mästa bestående af vidsträckta ödemarker, är af sadan vigt, att om det åsidosattes, förfelas ändamålet, i mer elier mindre grad, åtminsto-r ne för en längre tid, torde händ* i flere mansåldrar.
Igenom en sedan sista Riksdag, och enligt
Ständernes då fattade beslut verkställd undersökning, å en då uppgifven communication ifrån Gellivare, är utrönt och upplyst, att Malmtrafisporten med båt, icke han verk^ ställas närmare intill Berget, än att Malmen först skall forss vst å 13 mil landväg, genom, dessa ödsliga Lappmarker, Man behöfver icke bevisa att århundraden ännu framlöpa, innan någon Malmfors*! i stort här blir möjlig j och transportkostnadén, skall alltid blifva så dyr att Näringen endast vid er, god eonjunctui; kan bära 6ig, ler drifvas utan förlust.
I denna del, eller på denna sträckning if Lappmarken är det i synnerhet myror, sorn man har att påräkna för höbergning, men aila dessa äro Fjällmyror, och så svaga, stt höbergning å dem endast kan göras hvart annat eller hvart tredje år, om icke gräsroten alldeles skall utmattas, hvilket nogsamt bevisav svårigheten att kunna underhålla tillräckligt, ^.nt&l dragare 10 Ben 1 September j, m, Så länge tillräckliga medel äro att påräkna, kunna äfven de största svårigheter öfvervinna®, och förvånande arbeten kunna darmed fullbordas; men har kostnaden icke på förhand varit väl beräknad, och öfverstiger densamma de fördelar man sökt att vinna, sä skola dylika företag drifva» med förlust, eller ock snart återgå till sitt förra intet.
Den nogaste pröfning måste således föregå verkställigheten, alldrahälst om Statens bidrag skola påräknas, och i detta afseende erbjuder sig inom Luleå Lappmark, ett annat outtömligt rikhaltigt och godartadt Jernmalmförråd, hvarifrån löper ett stort sammanhängande vattendrag, som med ringa kostnad kan göras segelbart.
Vid detta Vattendrag finnas stora odisponerade skogar, tjenliga ByggnadBställen, ymnog tillgång på hö, som bildas icke af myror, utan af träskens och Elfvarnes årliga öfversvämmande, samt dessutom goda och vidsträckta betesmarker.
Detta betydliga Jernmalmsförråd år Ruofivare Malmberg belågit ij mil ofvanom Qvickjocks Kyrka och Jockmocks Pastorat.
Malmlagret som här är blottadt, ifrån öfversta spetsen af det fjällhöga berget, bildar en stor vägg ända ned till foten; som är | mil lång, och nära * mil bred.
Enligt de försök som framlidne BergsRådet Friherre Hermelin derå låtit anställa, håller denna Malm 56 å 58 procent godartadt Jern, som skall vara ingående, och lättsmält på Masugnen.
Nära intill Ruotivare framlöper Komojock Den i September /, m, 11 eller Kaina Elfven, segelbara till Qvichjocksfots«• sen, hvilken på ^ mils längd, har åtskillige mindre forssar, hvilka måste ränsas för att blifva farbara med större Malmbåtar.
Qvickjocks forssen slutar, börjar Sago Träsk, 3 mil långt som löper ut i Tjomotijaur genom en ström en half fjerdingsväg lång, minst 6 fot djup i lägsta vatten.
Denna har endast 3 mindre forssar, som nu befaras med vanliga roddbåtar, hvilkas rensning blir både lätt och mindre kostsam.
Tjomatijaur och Kaihajaur (en och samma Sjö) 5 mil lång, är något strid i början men 15 fot djup och stenfri.
Der nedanför är lutningen obetydlig,men på tvenne ställen mindre djup, dock icke under 5 fot, hvars ränsning är lätt verkställd.
Pa/kejaur en mil lång, förenar med Randejaur mil lång, genom en ström, omkring 300 famnar lång, som väl har 7 fots fall, men densamma kan ränsas och göras farbar med mindre kostnad.
Vattenleden från Randejaur, faller efter | mil in uti Vaijkejaur förmedelst en | mil lång
Eif, som har en svårare men äfven ränsbar forss.
Vid utloppet af denna
Sjö är bästa läget, för börjsn af Masugns anläggningar, helst som i detta granskap det redan är temmeligen befolkadt och ypperliga Skogar stöta derintill.
Tackjernstransporten derifrån^bbr först 1^ mil Sjöväg på lilla Luleå Elf och derefter 3 mil Landväg på stora Luleå Elf till Storbacken.
Endast tvenne forssar hindra Luleå Elfa far - 12 Den i September f. m* barhef till hafvet, men dessa forssar kunna tfty ven länsås och göras farbara.
Skulla en gång rörelsen här blifva liflig, kommer trolige» denna väg öfver land, emeU lan begge Elfvarne att utbytas genom Canalfart: men detta bör lör b t i en framtid påtän-r kas, sedan Bergslagen blifvit utvidgad och, Malm härifrån på en större scaia behöfves hemtas till andra orter inom Riket.
Till Masugn vid Vivjkaijaur kan kål veden* flottas ned tili Hyttebacken, elier också kua-n na kolen förås dit med pråmar.
Sandsten och öfrige ämnen för masugnsbyggnader finnes des; till öfverflöd, och i trakten deromkring förekomma derjemte, flere andra godartade Jetnmalmer, hvilka ehuru fattigare, dock, med fördel kunna tillsättas emot dea rikare Ruoiivars Malmen, Till Strömrensning och Segelledens uppr hjelpande för Malmtransporten, erfordras Statens bidrag och torde de o g amma kunna, verkställas med i2 ä iö,oooR:dr Banco.
Äfven torde första Masugaabyggnadea,, böra bekostas af Staten eller kanske häldre bör den sorn vill ingå i företaget erhålla understöd till byggnaden 8 å 9,000 R:dr Banco,, samt Statens bidrag dermed upphöra.
Tilt besparande af menniskokraft, och att på enL större. scaU kunna vgrkställs Maimtransporteh^
Den i September J. m'.
l5 {förd* blifva nödigt a*t för densamma begagna Ångfartyg.
Ett sådant skulle på en gång kunna boxera 8 Pråmar, hvardera af minst 300 Skeppund» drägtighet.
Byggnadskostnaden derföre borde äiveQ af Statsmedlen tillskjuta^ roen af Masugnsägatne återbetalas, inom viss föreskrifven tid, Gcb till'Visst belopp åsiigén.
Om t. ex. 8 pråmarj förmedelst en ÅÄjgfnäschin kunde transportera 2400 Skeppund Malm £ Svensk mil på 1 timmes tid, edler en mil på 2 timmar, så inses lätt, hvilken betydlig Malmtransport med ringa personal och på kort tid skulle kunna åstadkommas.
Emellan Malmberget och Masugnen vid Varkijaiir kiiade ert sådan resa fram- och åter Verkställas på tvenne dygn.
Likväl torde återbctalningsvifkoren för de af Staten lemnade bidrag, böra göras ganska lindriga, emedan den ellet dt som från första början grundläde denna rörelse i Lappmarken, väl förtjena ert sådan förmån, hälst han ändock måste vidkännas mycken möda, mångå omsorger, och många uppoffringar, särdeles för att bringa kolningärne uti riktig
Och vederbörlig ordning.
^ Emot erhållande af vis§a fördelar, kundé deremot Masugnsägarne förbindas, att med drift och ordning, fortsätta Hyttebruket, så att t. ex. Första året tillverkades 500 Skeppund Tackjern, Andra året 7 å 800 Skepp,, Tredje året i,oöo å 1,500 Skepp, Fjerde och Femte åren 1,500 å 2,000 Skepp, och sedermera minst 2,öoo Skeppund Tackjern årligen, undér öågra vissa år, hvarefter Näringen hunnit des» l4 Den i September f. m. stadga, att rörelsens egen vinst ersätter mödan, utan biträde af främmande understöd ; men om de öfverenskomne villkoren försummades, borde Egendomen af Kronan kunna öf - verlåtas till annan ellsr andre personer, att pä samma vilkor drifvas, sedan full ersättning, för den afträdande Egarens kostnader förut blifvit erlagd.
Enligt de underrättelser jag erhållit om locala förhållandet, är Ruotivare för närvarande, det enda Malmfält inom Luleå Lappmark, hvarifrån transporten med minsta kostnad kan verkställas sjöledes, sedan Segelleden en gång kommit sig i ordning.
Densamma kan också vidare fortsättas ända ned till hafvet.
I granskapet af detta Jernmalmsfällt, samt vattendragen derifrån finnas betydliga Skogar ännu odisponerade, hvaraf således synes följa, att förenämnde trakt är den tjenligaste, som kan utses för Tackjernstillverkning på någon större scala , och med bestånd för framtiden, äfvensom att ifrån detta fällt ensamt, andra på längre afstånd derifrån belägna Bruk, framdeles i behofvets stund, kunna påräkna Malm till drägligt pris.
Skulle enligt den derom väckta motion, understöd till Masugns anläggning beviljas å något tjenligt ställe å Geliuare linien, kan nyttan deraf visserligen icke bestridas, men först i en aflägsen framtid, kan någon 6törre rörelse der äga rum.
Deremot kunna inom korrt tid flere anläggningar företagas på Ruotivare
Den 1 Sept em hcr f. mi i5 Linien, endast Strömrensning för sig gått, och den här ofvan omnämnde Segelleden blifvit öppnad ifrån sjelfva berget , så vida anläggningen af första Hyttan verkställes klokt, och inrättningen derigenom vinner förtroende.
Om seglation öppnas, och malmtransporten från Ruotivare till Vaykaijar verkställes med Ångfartyg på sätt nämnt är, eller också med Boddbåtar om 50 å 100 skepp, drägt, bör kostnaden icke öfverstiga 16 skil lingar skeppundet, men till Edefors invid Luleå Elf, som skulle blifva närmaste Masugnsstället ifrån Gellivare, lärer transportkostnaden af ett skepp.