Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
M. äskade anslag 1,897 r:dr ^7 sk. 4 r:st b:co har sin grund dels uti af underbefälet gjord und. hemställan om en förhöjning i deras löner, så alt fältväblarne årligen skulle bekomma 66 r:dr 32 sk., sergeanterne 44 r:dr 21 sk. 4 r:st., corporalerne med högre lön 21 r:dr 16 sk., de med lägre lön 16 r:dr, och spelet 8 r:dr b:co; dels deruti, att beväringens i stat uppförda extra-medel äro så otillräckliga, att militarbefälhafvarén ansett sig föranlåten att göra tillskott af egna medel.
Mig synes, som dessa skäl äro lika talande för bifall till K.
M:s propos., som de tala emot Utsk:s förslag 0111 frivillig tjenstgöring för befälet.
Ofta lärer man icke blifva i tillfälle att höra en summa af 33,000 r:dr anses såsom betydlig kostnad för åstadkommandet of en styrka af 8000 man; och då jag ej kan instämma i denna åsigt; då jag icke kan 33a Den 11 Augusti e. m. tillstyrka något, sorn nedsätter Gottlands förmåga till försvar; da jag slutligen icke inser på hvad grund man af befälet på Gottland tror sig kunna påräkna en benägenhet att tjenstgöra frivilligt, då just en anhållan om löneförhöjning bort gifva Utsk. anledo. till en motsatt tanke: så afstyrker jag Ulskts betänk , och anhåller om propos. å bifall lill K.
Rits nåd. framställning.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utskrs förslag i afseende på Gottlands national-beväring.
Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg, att för Gottlands nationai-beväring borde uppföras samma anslag, som hittills, eller 33,ooo rtdr, med tillägg af hvad K. M. i dess nåd. propos. om statsverkets tillstånd och behof i detta afseende begärt. bifölls.
Här är ännu en und. skrifvelse tillstyrkt, i afseende på Gottlands beväring, hvilken äfven torde böra afslås.
Hr F ri h. o. L an dim. yttrade, att då första propos:n innehållit hemställan, om R. o. Ad. behagade bifalla StatsUtsk:s förslag i afseende på Gotl lands nationai-beväring, och denna propos. blifvit med nej besvarad, hade Hr Landtm, ansett att nämnda propos. omfattade allt hvad punkten innehölle, och alt R. o. Ad:s svar således inbegripit alsing.å förslaget om en und. skrifvelse i detta ämne.
23:dje punkten.
Hallands beväring.
Jag upprepar hvad jag yttrat ang:de Lifbevärtn; jag afstyrker den ifrågasatta indragningen: och då jag begär propos. om afslag å Utsk:s indragnings-förslag, tillstyrker jag att nuvar. anslag måtte bibehållas 'oförändradt.
Hr Frih. o. Landtm, framställde propos. till bifall å denna punkt.
Uppå derefter framställd propos. biföll R. o. Ad., att det hittills varande anslaget för Hallands beväring skulle oförändradt bibehållas. 2.4-öe punkten.
Beväringsmanskapets vapenöfning.
Jag hade önskat att Utsk., i öfverensstämmelse med dess åsigt om nödvändigheten af utsträckning i bevär:smanskapets exercis, hade, efter de anmärkn.T som blifvit gjorda mot betänk.
N:o 44» frånträdt sitt förra yttrande; och att, då Den 11 Augusti c. m. 333 Utsk. insåg ändamålets vigt, Utsk. jemväl skulle hafva beredt möjlighet för dess uppfyllande.
Så liar icke inträffat.
Men då jag icke anser mig kunna biträda en inskränkning i den projecterade, och såsom behöflig ansedda, exercistiden, 21 dygn, helst intet skäl till en sådan af Utsk., i dess betänk.
N:o 44> yrkad inskränkning i lid blifvit angifvet; så anhåller jag om bifall till hvad Utsk. föreslagit, med förändring endast i så måtto, att försiags-anslaget må afse en öfningstid af högst 21 dygn, i stället för 12, som Utsk;s förslag upptager.
Hr von Hartmansdorff begärde, att upplysning måtte lemnäs oro det beslut, PresleSt. fattat i detta ämne.
PresteSl:s beslut upplästes, af innehåll, att Ståndet, som, i likhet med hvad Utsk. föreslagit, icke funnit sig kunna bifalla den af K.
M. äskade tillökning af 63,000 rtdr uti det å anslaget för beväringens vapenöfningar i staten förut uppförda belopp 80,000 r:dr, godkänt Utsk:s förslag, att detta anslag hädanefter måtte anses såsom ett förslags-anslag, hvilket anslag
Ståndet också funnit för godt att höja till 100,000 r:dr för året, med bibehållande af egenskapen af förslagsanslag, och att således, om detsamma skulle linnas otillräckligt för en öfningstid af 12 dygn, in- och utryckningsdagarna oberäknade, bristen då må af Riksg.cont. fyllas.
Ståndet finner således att PresteSt. höjt anslaget från 80,000 r:dr till 100,000, samt förklarat anslaget böla vara ett förslags-anslag.
Jag hemställer till herrar militärer huruvida icke det vore lämpligt att instämma med PresteSt. i dess beslut.
Jag har visserligen ingenting emot att instämma med PresteSt. deruti, att anslaget blir ett förslags-anslag och att det höjes till 100,000 r:dr, emedan det närmar sig något mera det verkliga behofvet än hvad Utsk. föreslagit, ehuru det icke uppgår till det belopp som Konungens propos. innehåller; men jag ber, lika med Frih. Bror Cederström, att få fästa uppmärksamheten på behofvet af en ökad exercistid af 21 dygn.
Det må vara beroende af tid och omständigheter, om Konungen behagar bestämma längre eller kortare tid, men att exercistiden må kunna utsträckas till 21 dygn anser jag vara nödvändigt, och tillstyrker således, lika med General Bror Cederström, att om man instämmer i PresteSt:s beslut i afseende på förslags-an slagets belopp 100,000 r:dr, man derjemte må bestämma exercistiden lill 21 dygn.
För min del har jag ingen ting att anmärka vid den förhöjning af anslaget, som Hr von Hartmansdorff begärt, nemi. till 100,000 r:dr.
Då det i alla fall är ett förslags-anslag, och exercistiden bestämd till 14 dagar, in- och utryckningsdagarna inberäknade, med - 334 Den 11 Augusti e. m. för det samma verkan för statsverkets utgifter; jag bestrider ej att den summan, som StatsUtsk. föreslagit, eller 80,000 r:dr, må vara otillräcklig; och som det är rätt att Statens utgifter upptagas till det verkliga förhållandet, tillstyrker jag att anslaget må bestämmas till 100,000 r:dr.
Hr Lefre'n: Jag tillstyrker också antagandet af sist nämnda summa 100,000 r:dr, icke så att förstå, som skulle jag anse 12 dagars bevärts-exercis vara annat än en början till hvad jag hoppas att denna exercis bör blifva.
Den kanoch bör icke stanna vid mindre än 2 års exercis på det sätt, att första året exercerar samma berväringsyngling i 3o dagar, det andra året minst 20 dagar.
Detta är minimum af det mål, dit jag syftar.
Jag anhåller, att vi måtte kunna fatta enahanda beslut med PresteSt.; ty då blir det någon möjlighet att i förstärkta StatsUtsk. vinna bifall till detta nådebröd för försvarsverket.
Så tyckes tänkesättet vara vid denna riksdag, alt hvad som lemnäs till Rikets försvar, • är ett nådebröd, och man bör då vara noga om hvarje smula som kastas till detta föremål.
Måtte aldrig
Sveriges fiender få godt af den infernaliska stämning, som nu råder.
Hr Peyron, Gustaf Abrah.:
Jag begärde ordet endast för att upplysa, att ehvad de beväringsskyldiges vapenöl ningar blifva 10, 12, 17 eller 23 dygn, så beror det icke af detta anslag, som blott har afseende på födoämnens anskaffande åt beväringen.
Landtm, yttrade, att han, i anledn. af livad som blifvit framstäldt, ansåg sig böra framställa särskild propos. om anslagets belopp och särskild om den tid, för hvilken det skulle anses beräknadt; hemställande han nu först, om R. o. Ad. behagade bifalla, på sätt Utsk. föreslagit, att anslaget måtte bestämmas till 80,000 r:dr förslagsvis.
Uppå derefter framställd propos., fann R. o. Ad. anslaget böra bestämmas till 1 00,000 r:dr b:co att såsom förslagsanslag utgå.
Vidare beslöt R. o. Ad., att detta anslag skall afse en öfningstid af 12 dygn, in- och utryekningsdagarna oberäknade. a5:te punkten.
Försvarsverket i allmänhet eller K. K r i g s - c o 11 e g i i departementer, hvarunder äfven upptagas indelta räntor för Akers krutbruk och Husqvarna gevärsfactori.
Hr Peyron uppläste följande: H.
StatsUtsk. har uti dess förra utlåt.
(N:o 44) j rör:de denna fråga, förmält, att då K.
M. funnit anslaget till försvarsverket i allmänhet eller Krigs-collegii departementer otillräckligt och, i följd deraf, äskat en förhöjning deruti Den ii Augusti c. ra. 335 med 69,000 r:dr, har Utsk. sökt upplysning, hvaruti det tillökade behofvet hade sin grund, och dervid inliemtat, att det förnämligast vore afsedt till m ateriel-kostnader för be vär:s-sky ldiges exercis.
Utsk. har vidare antagit, att den i Krigs-collegii statsförslag för åren 1840—4f för sådant ändamål beräknade kostnad, hänförande sig till ett af K.
M. icke gilladl alternativ för regleringen af denna exercis, icke allenast med en årlig utgifts-summa af 27,358 r:dr 11 sk. öfverskjuter det anslag, som erfordras för den exercis af 21 dygn, sorn af K.
M. ansetts böra äga rum, utan jemväl med ett belopp af minst 60,000 r:dr öfverstiger det å Krigs-collegii nuvar. stat tillgängliga behofvet för exercis af 12 dygn, hvartill Utsk. tillstyrkt K.
St. att bevilja anslag.
På sådana obestämda beräkningar, hvilkas riktighet jag, uti mina vid H. StatsUtskts utlåt.
N:o 44 afgifna vördsamma anmärkntr, bestridt och nu fortfarande bestrider, har Utsk. hufvudsakligen grundat nedsättningen uti det af K. M. härvid behöflig! ansedda anslaget.
Oaktadt de af mig sålunda aflemnade, som mig tyckes, fullständiga upplysningar, stödjande sig på uti Krigs-coll:m uppgjorda uträkningar, har Utsk. nu — uti dess utlåt.
N:o 202 — utan att derå fästa ringaste afseende, icke destomindre yttrat, att ”då det af Utsk. uti dess afgifna utlåt, anförda skäl att
Krigs-collegii förslag å materiel-kostnader ”för bevärtsmanskapets vapenöfningar med en summa af ”27,358 r:dr 1 1 sk. öfverskjuter det anslag, som ansetts erforderligt för den exercis af 21 dygn, som af K.
M. annetts höra äga rum, icke blifvit vederlagdt, och den lill ”stöd för anmärknta bifogade calculen så mycket mindre ”kunde af Utsk. såsom bevisande antagas, som, enligt den”samma, minskningen i materiel-kostnaderna för en bevärts”exercis tili den af Utsk. föreslagna tid af 12 dygn endast ”skulle blifva 10 proc. af det för den utsträckta öfningsti”den af 21 dygn nödigt ansedda belopp, hvarigenom den ”återstående summan, fördelad på det calculerade antalet ”bevärts-skyldiga, skulle utvisa en materiel-kostnad per man ”för hvarje dag af 20 sk. (hvilket rätteligen borde vara 17 ”sk. btco, m. m,); kunde Utsk. icke frånträda sitt ”förut i denna punkt afgifna yttrande.” H. StatsUtsk. har således fortfarande ansett, att behofvet till materiel-kostnader för bevärts-exercisen bör kunna nedsättas med 60,000 r:dr.
Att ingå i någon närmare granskning af det beräkningssätt, hvarigenom Utsk. kommit såväl till berörda resultat, som till den uppgifna och nu ytterligare åberopade summa, 27,358 r:dr 11 sk., är icke möjligt, då Utsk. hvarken i det förra eller nu afgifna utlåt, funnit nödigt att derför redogöra.
En direct vederläggning deraf kan således icke åstadkommas, ulan återstår för mig endast att, oberoende af Utskts beräkningar, ytterligare på detta rum söka utreda hvilken nedsättning uti det af K, P c 11 ii Augusti e. m.
M. äskade anslaget kan äga mm, i händelse bevär:smanskapets årliga öfningstid b I i f v e r, på sätt StatsUtsk. föreslagit R.
St., bestämd till 12 dagar, in- och utryckningsdagarna oberäknade.
Uti den af Krigs-coll:m afgifna förslags-budget för åren 1840—44, hvarpå R.
M. hufvudsakligen grundat det för försvarsverket i allmänhet begärda anslag af 765,000 rtdr, och hvilken förslags-budget jemväl varit StatsUtsk. till ledning förevist, äro kostnaderna för anskaffning och underhåll af beklädnads-, remtygs- och utrednings-persedlar, samt slitnings-ersättning för begagnande af egna skjortor, strumpor och skor till en bevartsclass af i5,5oo man, beräknade, under 17 dagars vapenöfning (märk 17 dagars vapenöfning, in- och utryckningsdagarna inberäknade) i Kronans mundering till rtdr 88,365: 22. 8. samt under 8 dagars öfnings-möten å compagnisamlingsplatserna, uti egna kläder emot ersättning, till 3o,rii: 47- — eller sammanlagdt till 118,477: 21. 8.
Med den af Utsk. föreslagna vapenöfningstid af 12 dagar, in- och utryckningsdagarna oberäknade, uppkommer följande nedsättning i ofvannämnda kostnad, nemi. 1:0 för de beräknade 8 dagarnas öfningsmöten å eompagnisamlingsplatserna . ....... r:dr 3o, 1 11: 47.— 2:0 för minskningen vidare i exercis-tiden från de af coll:m antagna 17 dagarna, till af StatsUtsk. föreslagna 12 dagar, eller med in- och utryckningsdagarna, 14 dagar, 10 proc. af de i förslags-budgeten beräknade 88,365: 22. 8., med 8,836: 26.
3. eller inalles en nedsättning af ... . r:dr 38,948: 25. 3. H. StatsUtsk. har väl förklarat sig icke kunna såsom bevisande antaga denna calcul, enär Utsk. förmenat att, enl. densamma, minskningen af 10 proc. vore för obetydlig uti kostnaderna för de af Utsk. föreslagna 12 dagarna, jemförda med de af K.
M. nödiga ansedda 21 dagarna; men då här i sjelfva verket frågan är om skilnaden emellan den belöpande kostnaden för i4 eller 17 dagars brukningstid, enär Krigs-coll:m, vid frågan om bevärtsmanskapets vapenöfningars förändring från 17 till af K.
M. nådigst föreslagna 21 dagar, icke ansåg de 4 dagarna så betydligt kunna inverka på materielens slitning, att det af coll:m för förstnämnda antal eller 17 dagar begärda anslaget 88,365 rtdr 22 sk. 8 r:st i proportion behöfde höjas, samt derjemte erfarenheten ådagalagt, att persedlars försämring genom liggning i förråderna emellan mötestiderna, äfvensom genom deras tvättning, lagning m. m. efter hvarje års möte, befiunes nära nog densamma, antingen mötet varat i 14 eller i '7
De ii ii Augusti e. m. 33?
17 dagar, eller endast med 3 dagars skilnad; torde fullkomligen kunna inses skälet hvarföre endast io proc:s nedsättning uti den för 17 dygns möten beräknade summa kan inedgifvas, såvida Krigs-coIl:m skall vara i tillfälle, att med nödig materiel fullt förse de till vapenöfning uppbådade bevärts-skyldige.
Frän det af K.
M. för försvarsverket i allmänhet begärda anslag, 765,000 r:dr, skulle således kunna afgå ofvan herörda r:dr 38,948: 25. 3. äfvensom de för Garl Gustafs stads gevärs factori upptagna 12,000. — — under antagande dock, att ett detta motsvarande belopp varder vid extra statsregler:n afsedt, eller tillsammans r:dr 50,948: 25.3.; och örn dessa, i rund summa 5i,ooor:dr, afdragas; qvarstår det oundvikliga behofvet af 714,000 r:dr, ett belopp, som allenast med 18,000 r:dr öfverskjuter hittills varande för detta vigtiga ändamål å riksstaten uppförda anslag.
Då H. StatsUtsk., utom dess nu ådagalagda oförklarliga beräkningar, jemväl grundat sitt tillstyrkande till anslagets nedsättande p:i den förmodan, så väl att besparing i niateriel-utgifterna vore att påräkna genom indragningar inom armeen, som ock att nya tillgångar till dessa utgifters bestridande skulle beredas medelst försäljning af en del värfvade cavalleri-reg:lenas hästar; så, enär till verkställigheten af sådana indragningar och förminskningar, om de af R.
St. för deras del beslutas, jemväl erfordras K. M:s nåd. samtycke, samt R.
St. endast på det ovissa förutsättandet af ett sådant samtycke icke böra kunna grunda beräkning af tillgångar till fyllande af oundvikliga och bestämda behof, förfaller helt och hållet Utsk:s härifrån hemtade skäl till anslagets ytterligare nedsättning.
Vid sålunda befunnet förhållande, vågar jag vördsammast föreslå R. o. Ad. att afslå StatsUtsk:s tillstyrkande i denna punkt, och yrka, det anslaget till försvarsverket i allmänhet måtte å riksstaten uppföras med de dertill erforderliga 714^00 r:dr.
Beträffande för öfrigt Utsk:s hemställan, att vid detta anslag "måtte, under benämning af r o t ef r i h e ts-a fg i f”terna till armeens materiella behof, uppföras ett ”belopp af ?.2,5oo r:dr, emot det att det till försvarsver”ket i allmänhet eller Krigs-collegii departementet- blifvande anslag förminskas med en motsvarande ”summa;’’ får jag, utun att ingå i något yttrande om deras hittills skedda användande, samt huruvida de nu kunna till något annat föremål, än förut, vara disponibla, endast fästa uppmärksamhet på olämpligheten deraf, alt ett anslag 11 H. 45 338 Den ii Augusti e. m. till samma ändamål uti riksslaten förekommer tinder olika rubriker, och hvilket, i stället för en flerestädes behöflig förenkling, blott skulle förorsaka förvirring och oreda.
Dessutom torde denna summa svårligen kunna för hvart år beraknas till samma belopp.
Inom detta rum gjordes vid föredragningen af H. StalsUtsk:s utlåtande N:o 44 ^en anmärka., att som Topographiska corpsen, genom K. M:s nåd. beslut af den tg:de Februari 18 > i, blifvit alldeles skiljd från Ingenieur-corpsen, som icke alls äger någon gemenskap med den förstnämnda corpsens arbeten och redogörelse, så att dess redogörelse-räkningar numera directe till Kammarrätten ingå, syntes det alldeles olämpligt, att Ingenieur-corpsen bibehölls vid förvaltningen af medel, med hvilka dess befattning är inskränkt till blotta utassigneringen; i följd hvaraf jag yrkade att Utsk., med frångående af dess i detta afseende gifna utlåt., måtte, i öfverensstämmelse med K.
M:s aflåtna nåd. propos., uppföra detta anslag å den stat, till hvilken detsamma rätteligen hörer; och då det H Utsk. blott i afseende derå, att de öfriga RiksSttn icke gjort dylik anmärkt)., icke behagat göra afseende å hvad jag vördsammast anfört, utan uti det nu under föredragning varande utlåt, vidblifvit samma tanke, nödgas jag ytterligare yrka på bifall till hvad K. M. i detta ämne föreslagit.
Frih. Cederström, Bror:
Jag har blifvit förekommen af Ur Peyron, och får derföre endast anföra, att äfven jag anser anslaget af 714,000 r:dr vara nödvändigt.
Hvad sednare delen af denna punkt i Utsk:s betänk, angår, så får jag anmärka följande:
Utsk. tillstyrker, alt uti anslaget för Krigs-collegii departementer må, under benämning af ”rotefrihets-afgifterna till armeens materiella behof,” uppföras ett belopp af 22,5oo r:dr, emot det att det lill försvarsverket i allmänhet, eller K
Krigs-collegii departementer, beviljade anslag
• förminskades med en motsvarande summa.
— Men då, enl. R.
St:s und. skrifvelse af den 10 Nov. 1834, dessa medel.äro för Rikets försvarsverk anvisade, och redan emellan titlarna fördelade; så skulle, genom deras förflyttande på K.
Krigscollegii stat, emot att en motsvarande summa från Krigscollegii förra anslag afdroges, en bestämd och alldeles omotiverad minskning af 3:dje hufvudtitelns tillgångar i det hela uppkomma, hvarföre jag önskar, att dessa medel må bibehållas ofön-yckta under 3:dje hufvudtiteln, på satt R.
St:s ofvanåberopade skrifvelse af den 10 Nov. 1834 afser, och anhåller jag om propos. å afslag å detta' först uti Utsk:s sednast afgifna betänk, väckta förslag.
Le fi en:
Inom hela 3:dje hufvudtitelns område, sådan hon till Ständerna blifvit öfverlemnad, befinner sig ett reform-förslag, nemi. den reform, att från Ingenieur-corpsens
Den ii Augusti e. m. 33g anslag för fäslningsbyggnader föra 12,000 r:dr öfver på Topographiska corpsens stat, emedan denna corps redovisar sina medel inför Kammarrätten; men genom en besynnerlig händelse lärer Utsk. icke gifvit akt härpå, utan afstyrkt öfverföringem.
Det vore eljest en reform, som är rationel, nyttig och allt för litet kostsim, ty den kostar intet; men liar den nytta med sig, alt utgifterna komma att föras under vederbör, titlar, så att, när man vill veta hvad Topographiska corpsens arbeten kosta, så behöfver man icke sammanblanda detta lind hvad fästningarnas underhåll kostar.
Delta afslig är af den besynnerliga art, alt jag icke kan hitta på något ord, sorn vore passande att uttrycka det.
Om Stäuderne med denna motsträfvighet söka motverka afven de minsta reformer, ifrån Styrelsen väckta ; huru skall det då gå med de stora reform-förslagen, när ett sådant, som detta, icke kan vinna bifall, sorn är fullkomligen rationelt och kostar ingenting?
Jag yrkar bifall till Konungens propos., icke för del att jag hoppas mycket för resultatet, men jag tycker, att R. o.
Ad. borde vidtaga ett beslut, som är öfverensstämmande med administrativa grundel-.
Frih. Cederström, Dror:
Jag anhåller att få veta om något prot.utdr. ankommit från Högv. PresteSt., samt, i sådant fall, att delta prot utdr. må blifva uppläst.
PresteSl:s beslut upplästes af hufvudsakligt innehåll, att Ståndet beviljat det fortfarande utgåendet till försvarsverket i allmänhet af det hittills varande anslaget med 696,000: r:dr; lemnat bifall till Utsk s, i utlåt.
J\:o 202, pag. 24, gillia tillstyrkande att vid denna punkt må, under benämning af rotefrihets-afgifter till armeVns materiella behof, uppföras ett belopp af 22,5oo r:dr, mm afslagit det af Utsk. dervid föreslagna villkor af nedsättning t anslaget till Krigs-coliegii departementer; bifallit Ulsk:s tillstyrkan ang;de 12,000 r:dr, sorn för Topographiska corpsens arbeten varit afsedda; men afslagit Utsk:s tillstyrkan i utlåt.
N:o 202, pag. 25, angtde und. anhållan 0111 nåd. propos. vid nästa riksdag om fördelning under behöriga utgiftstitlar af det, under benämning försvarsverket i allmänhet, å 3:dje hufvudtiteln erforderliga anslag.
Dror:
Sedan nu upplyst är, på hvad sätt denna fråga blifvit i PresteSt. afgjord, torde lämpligast vara, att R. o.
Ad. sig i samina beslut förenar, hvarföre jag frånträder mitt första yttrande.
Ett nytt sätt ali gå tillväga, är, att då Ständerne redan för 3:dje hufvudtitelns behof vid en föreg:de riksdag an vändt de medel, sorn här bära rubriken rote fr i he t s-a f g i f te r, så uppgifvas de som en ny tillgång, som ett nytt anslag för Krigs collegit deparlementer.
Detta är ett nytt sätt att liqvidera, som är ganska commod, men det har det emot sig, att man skall betala med samma pen - J4o Den ii Augusti e. m. ningesumma 2 olika saker.
Då 3:dje hufvudtiteln haft dessa 22,5oo r:dr sorn en inkomst, så är det naturligt, att om de nu uppföras på Krigs-collegii departementer särskildt, så gå de i och med detsamma bort från titeln i allmänhet.
De skyldra således som ett tillökadt anslag, men i verkligheten är det blott en öfverflyttning från titeln i allmänhet till den afdelning af 3:dje hufvudtiteln, som kallas Krigscollegii departementer.
Jag afstyrker dessa medels förande directe under utgiftstiteln.
Då den inkomst
Staten har af dessa rotefrihets-afgifter blifvit 3:dje hufvudtiteln en gång anslagen, så bö'r ock inkomsten derunder förblifva; ty eljest uppstår i titeln en minskning, som är alltför kännbar, och hvarföre StatsUtsk. ej gifvit något skäl i betänk.
N:o 44- Det låter sig väl göra att yrka återremiss i denna del, emedan frågan ej varit före; men det gör jag ej; jag yrkar blott bifall till hvad Presidenten i Krigs-colhm framställt, alt nemi.
714,000 r:dr måtte beviljas för detta behof, och att deruti icke måtte inräknas dessa s. k. rotefrihets-afgifter.
Hr Peyron:
Jag delar visserligen den siste värde talarens mening och skulle tro, att om R. o. Ad. täcktes göra afseende å hvad jag framställt, och yrka afslag å StatsUtsk:s i 25 punkten yttrade mening, samt deremot för Krigs-collegii departementer yrka en summa af 714,000 r:dr, så vore ändamålet vunnet.
Jag befarar, att det är nödvändigt att dela denna punkt för att få ett beslut, som icke är sönderbrytande, nemi. att först göra propos. på det gamla anslaget, sådant som PresteSt. detsamma bifallit, eller de 714,000 r:dr, utgörande hvad Konungen begärt, samt sedermera propos. rör:de rotefrihets-afgifterna.
Det torde vara nödvändigt att fatta lika beslut med PresteSt., men afslå det tillägg, som StatsUtsk. raisonnementsvis framställt ang:de afdraget af rotefrihets-afgifterna på det anslag som beviljas Krigs-coll:m
Gör man icke det, så kunde det hända, att dessa afgifter upptogos sorn inkomst, utan alt komma 3:dje hufvudtiteln till godo.
Derefter kommer den 3:dje punkten, eller StatsUtsk:s tillstyrkande till Ständerna att hos K.
M. anhålla om nåd. propos. till nästa riksdag om fördelning under behöriga utgiftstitlar af det under benämni ng fö rsvarsverket i allmänhet eller för K.
Krigs-collegii depart.T å 3:dje hufvudtiteln erforderliga anslag.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utskts förslag i 2o:te punkten.
Ropades starka nej, blandade roed ja.
Hr Frih o Landtm, yttrade, att då flera förslag till beslut i denna punkt blifvit framställda, ansåg han sig böra framställa särskilda propostr i ämnet.
Hvad först anginge den summa, som borde uppföras under 20 punkten, så hade Den ii Augusti e. m.