Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Deputerade som klaga deröfwer att UNderdonuMeNa sä noggrant samma Författningar fullgöra.
Och hyser jag säledes dett säkra Uwertygckse, det Friherre Lraeis generela yttrattde härleder sig ifrän förhastande.
Beträffande dernäst LagsUtskotkets Betänkande, sä synes mig ben följden wara gifwen, att dä dek icke bör betagas nägon Patt den frihet, akt still utförande af dest talan tvid Domstolen utvälja till Fullmägkig ben Lagkilnnigc person till hvilken han hyser förtroende, sä wida samme person äger de egenskaper - allmänna Lagen och utkomne Författningar fordra af dem, hwilka mäge säsom Advokater nyttjas; bör det ock lä ankomma pä Parterne sjelfva, att äfwett till Fullmägtige Utvälja sädane Tingsikrisware, hwilke fullgjort de päbudne LpeclUsinr hälst här tzifwes de Landsorter hvarest, Utom DSMgrm sjelf, Tredje Land.
Nrs 169/ 270. veis ?Z28
Den 4 Vctober. dels alls ingen, dels ganska fä Personer finnas, hwilka äro sä qualificerade som omrört blifwit, hwilkca brisi icke annorlunda kan ersättaS, än om: dr..sorm ät, följa HäradShösdingar möge äga tillständ för andra t^la och smara; och nägön skada dermed kan jag icke j,ise, dä det icke är till fbrnrodandts, att!
Nägo,i Domare sä ffulle förgäta sin ^Ed ock pligt, att han af wfnst-p och .tillgifwenhct för sin .skrifware kunde förledas till o: äitwiS Dom.
Men om denna Anmärkning icke winner önell, utan det Mot förmodan finnes be, tänkeligt att stadga hwad jag wördsamt tillstyrkt, torde^ dock icke motsägas, att Lag-UtikottckS Betänkande är för wttsträckt deruti, att förbudet skulle sträcka sig lill alla som åtfölja Häradshöfding till och med dem so.m-eildast biträda med skrifning; och billighet och rätty-sa fordrar,-att det inskränka endast till deni, som af Häradkhöfdingarne äro antagne, antik-gen sa, som Elever eller ock ordenteligen uti deras tjenst säsom skrifware, emedan Häradshöfdingarne i anseende till de-ag knappa löningSwilkor och mängden af göromäk icke kunna antaga sä mänga skrifware, som till a, betets skyndcsamma werkställande under Tingskimarne erfordras, utan mäste afhjelpa benna brist pä det sätt, att«wissa närvarande Advocater och sakförare säsom Länsman och ändra emot skäligt arfwode anlitas om hjelp i reusk'isning, och af Betänkandet skulle - dell stuts-atS kunna dragas, att äfwen d.ssr more förmente, att begagna sig af dxn frihet Lagarne lem fö'unnat, eiler ock Kulle dem betagas ten förtjcrst de af HärabSHöidingarnc kunde-genom arbclc tillwinna sig och desse sittnämnde sättaS > 'fö, läger het att kunna fullgöra L.i-> garnes kraf om ixpedicrante af alla göromäl, innan LingotS stil!, sg wid > Staten icke såsom wid alla andra Dor. stoMr, bestar Häradshöfdingarne lärffildte Löner lrll LingS-Notarier och skri,ware, Hwad Herr Baron Den 4 Gerber.
Baron 8t3ei projwterat om answar för Fullnägtige och deras wcderhäfiigbrt, bör efter min kanka lennäs utan afseende; emedan Hagarne l ^örra fallet redan stadgat det answar hwartill ofticklige och orcdllge sakförare böra dömmäs enär de derom warda ölweriygade, och allt päbud om wederhäftighct ä>° destomer vlänpelög4 som ä ina sihan den p'rt fär ffylla sig ij-lf hnMen i walet af ^ullm^gtig icke är sä försigtig som hans wäl fordrar^ utan akt
Lagstiftaren lärer behöf» wa srara förmyndare för fullmpadige personer, och L den andra till äfwcntyrs ingen Advocat finnes som kunde wara wederhäftig för saker af bctydeligare sä« som t. ex. af flera Tunnor GuldS wärde, emedan det med sundt förnuft icke är att förena, att den hwitfelt äger ansenlig förmögenhet, skulle befatta sig med sä ringa lönande affajrer som Fullmägtigskap för andra wid underdomstolar; och om Wederhäftiabetcn skulle utgöra en owilkorlig egenskap hos Fullmägkige, ett monopolium särdeles för Millionai-cr h.wilke blelwo cutorlscrade till en frihet hwaraf d.^e säkert icke lära wilja begagna sig.
Friherre 8 k geI von II o j i k t e i rä^ att jag kunnat tala generclt cm Dommare hopo s jag ingen kan förmoda.
Jag har redan i ett förut iitgifwit memori l förklarat att ganska mänga» tordi hända de fleste, äro redelige och ägd ingswärde
Ä n« bctsmän.
Jag talar Ilott om en och annan i dea ort der jag bor. och hwars oordei llighetcr j'g förr omrört.
För öfrigt, hwad Tingsskrifware angör, äk bäst att hälla sig stricke wid Konungens Förordning af är 7774 och annan Wederhäftighct af A vocakcr är ej fräga om än den att ^förlora rättigheten till att föra andras talan, hwilkct är en förlusta dä en sädan genom constitulorial
Län anse denna rätt jäsm» en ftfla. ^ Hrkt rzzo Ten 4 <dctober.
Herr von Ifl n u s« rv o I k k Larl 6ustnk jkk-mbolci, Enär Friherre 5mä! von lstollliem, anser nu ve tillförne utkomnc Författningar tillräckelige till winna,ide af dct ändamäl denna wälda Ledamot äsyttak, synes ju ännu tydeligarc, att allt hwad han förut i detta ämne anfört dör derigenom förfalla: och vin Författningarne rörande TlNgSsirifwares obehörig, het art föra andras talan ännm widare skola^ortf. ra, döra ock dessa Författningars helgd b ewa ras wid andra under - Domstolar samt Hof-och löfwcrrättcr ! tillseende till betjeningen, därstädes, hwilka ock öro fränhände en sadan frihet.
Och jag wct icke hwarfbre wid flera tillfällen under detta Riksmöte endast Häradsrätterne wäckt sä mpckcn uppmärksamhet, likasom h-sse Domstolar wore af yppersta Classen, dä likwäl Rangordningen sätter dem bland de nedersta; och hwad hjelper det om missbruk löka hämmas pä de lägre ställen, och icke lika sorgfälligt förekomnias pä de högsta, der Mrnniskvls wäl fluteligett skall hedömaS Friherre Stje-rnktsclt.
Osrl Oustg^ erinbräde a,t Lag-UtskottetS yttrande grundade fia uppä S-onde,Ständkts ProtocollS-Utdrag, hwilket endast ä. syftade, att Allmogen mätte wid Häradsrätt fä till smbud nyttja personer ester egit godtfinnande.
Grefwe körner, Astoik 66rsn, fbr« tmälte sig ej mycket känna, rättcgängar och hwad dermed gemenskap ägde; likwäl föreföllc det honom orätt, ott man skulle dehbfwa» för att nyttja en person till Rättegängs Ombud, nödwärdigt för honom utwerka Constitu'orkal; När hwar och en sjelf, utan ConstituSoriak, kunde rtsöra sin process, sä tycktes den han i sikt ställe utwalbe till Ombud ej behöfwa mera constksueras.
Frk - Den 4 October. rzw Friherre 8 t aeI von hollstein rrindrabe att Herr Hrefwe ^1örn--r hade fattat hans mening orätt.
Att den rättsökande skulle utwerka särskildt konstitutorial första Fullmäqiig hade alldrig warit
Friherre 8ta6is tanka:
Fullmägtigcn borde wara k Allmänhet och förut konstituerad.
Grefwe körner inwände att om me» flingen fädan worc, ,'nsäge han lika litet billigheten deraf.
Herrvon sst Lu f 8 rv o 1 ks; Oä Allmänna Lagen sä wäl-som utkomne särstildte Författningar st.dga tydligt. och owilkorligt huruledes de personer stola wara qualificcrade, hwilkc inäga äga rättighet att andras talan föra, har Lagstiftaren med detsamma antagit eller konstituerat gmerelt Fullmägtige neml. alle sädane hwilke rnnehafwa de ec^enstapcr Lagstiftaren i ofrvanbcrdrde mätto fordrat, och nägon ytterli» gare konfirmation pä detta priwitegium wore lika o, lämpclig, som att stadga fbr Riddarhus-Direktion att för hwarje Riddersman bekräfta dest Adeliga privilegier, hwilka af Grundlagarne blifwit befästake; Utan mäste det ankomma pä Domarens pröfning, att efter skeende Anmärkning eller ock enligt betz Ämbets, manna pligt, obehörige personer, hwilka i saken an mäla sig säsom Fullmägtige, förafskeda och utwisa.
Friherre 8 tL 8 j von LstoIIstein; I anledning af hwad Herr ttaulsevoltk anfört, sär jag nämna ännu ett exempel i ett rättegängSmäl jag sjelf haft.
Jag uhpwiste utdrag af Dombok, hwari» genom Wedcrpartens Fullmägtig war förklarad vwär» dig föra andras talan, emedan han sökt med ösan» flin- fbrleda Domaren.
Härdfwer war beswär an * " rdtdk 1ZZ2 Ten 4 Oclober. fLrdt i Hrfrätten, der^ fåken ännu ivar under pröfning och oafgjord.
Icke destmindre föiklarade Oomaren honom berättigad till Advöcalurcns fullföljande.
Herr von kstaulswo 1 k:
Enär det Utslag hwarigcnom Fnllmägligen wid ben ena Häradsrättcn warit fd> klarad owärdig utföra andras talan, blifivit dfwerklagadt, och följagtrligen icke wunnit laga kraft dä Herr Baron Sk^ei uppwist det till förment rästelse wid en annan Domstol; har efter min öfwertyg. l,'x Ordföranden j denna sistnämnde Domstol förhållit sig
Laglikmätigt som icke ansett en person förlustig af d.tz förut utdfwde lagliga frihet förr än det hun. it wisa sig Hu-uledeS Ofwerdomaren funnit och döme hans uppförande.
Och tror jag den wärde Leda ^oten, som nu jf'ar i denna fräga, sjelf med lika jfwer stullc ^opa öfwer mäld, om man ansäg honom alltid ''k, lustig as nägon deh förmente Lagliga rätt för d<t Usta en ot hänom fallit hwaröfwcr han ä högre ort tl.igat; men de» särstildte owilja Herr Bu'on Kisel tilläs,venius e> farit hos nägon
Domare för det hctze bägge Herrars ö^wertyg.lsi om LagarncS rätta tolkning icke öfwcrenSstämde, kan hwarkcn intercssera Högl.
Ridde,skåpet och AdUen, eller emot Regeringsformen förekomma till granskning af ett Riks,känd, och derföre lärer all widare w uMation i dehe ämnen härmed böra afstadna; samt torde Högwälborne Herr Grckwen och Laiidtmarstrlken och Högs.
Ridder stopet och Adelén finna lämpiljgk, att dä flcre anmärkningar blifwit gjorde emot L ^g.-lltstottetS upplästa Betä kande, samma Betänkande med be deremot wäckte anmärk ingar till bemälte Utstött i wänlig ordning äter remittera.
Stael von »ollltein, Ett Den 4 October. §lt btwis till tvär Lags ofullkomliqhet är wäl dct olika omddnie sam äswen af en Lagkunnig kan fällaS derom, buruwida en Underdomare k in tivärt-emot ^n annan, UnverdsmarcS Ursiag ätrrställa en persom i Utfirandet ak en rättighet som är undcrstäld till Öfwer» Domarens bepröswavde och afgörande.
Herr Greftven och L a n d t m a r s k a lkcn yttrade, att sedan ätssill.ge Anmärkningar btifivit gjorde tvid i sröga war^ nde Betänkande, torde Kidderssapct och Adlen finna att bet janima enligt 56 § i Regeringsformen borde, ätföljdt ai dc gjorde
An» märkniugarne, till Lag-Utskottet ater remitteras.
FörebrogS ä nyo Allmänna BcswärS- och §co« nomie - UtskottctS den 22 Sept. upplästa betänkande, anaä nde Strömmings - fissel tvid Rikets Stränder och Skärgärdar.
FriherreLeäerström, ^acosi:
Dek» ta Betänkande inssräisser allmän rätt.
I öpna haf, rrct stär alla fritt att sissa, dcr^sängstcn upptages i täten, men ingen fär fiska wid.min strand, ulen mitt tillställd.
Här förestäs.att hwilkcn som häll st-ml fä sissa pä Hafs - Bergs - och Stcnstränder och ssär, och Jordägaren blott- ben förmän förunnrS att bestämma i hwilka ordning han will begagna sisse'.
Den svin äger land äger strand.
Leeieifiiöm trodde pä beha ffäl att U.ssottetL Betänkande ej kunde bifölls.
Herr L3S4 Den 4 October.
Herr klingspor, 6erstt, och Gref» rv e körner, (?LrI Ludtiel, cpnformcrade sig nied Friherre Osstersträm. H e r r 0 t !, i i e b, Larl brcstric, instäms hk sä myFrt haldre med hwad Friherre O-sterström ans fört, som K^gl, M-strts Stadga och Ordning för Rikets HaiS?
Skär- Ström- och Zrrsjcfiike af k>. 14 NoV, 1766 tydligen stcttgar "att StöwningSfiffct i Wester?
Norrland och Westerbottn för af hrptlkm son, häldst fritt jtkas. ej allenast wid alla fä kallade Utskär, Holmar af Strä. ber som icke tillhöra nägot wi§t Hem» ruan etc. etc" och ansag derföre denna Författning kunna i detta syll hädanefter svin hitiils oförändrad hibchall..s. I anledning af dc§a anmärkningar gjord?
Herr Grefwe» och L indt - Marskalken proposition .om räterremiss af Betänkandet; men hwilken beswarades n>ed Nej: bwarefter Herr Grefwcn och Landt - Marskalken frägade om Ridderskapet och Adeln afflogc Utffottets tillstyrkande och ansäge 1766 ärs författning böra blifwa^heständande, hwartill ropades Ja» Föredrogs S nyo allmänna BeswärS - och Seve ripmie - UtskpttctS d. 24 Sept.
Zä bordel lagda Be? tänkande i anledning af Riksdags - Fnlsmägtigen ^fon ZvNdwnL frän Blekinge Memorial, innefattande hewstäl?
Län, om bibehällanbe, af den genom 17ZY ärs Kongl, Förordning angäende Skatteköp, tilldclte widsträcktare dispositions? rätt öfwer Skatte, Hemmans Skog, samt art de rättigheker hittils utkomne Förfatkningar i det?
A afseende tillägga Skatteniän- mätte rui Riksdags? desiu - Den ^ October. 1335 beslutet till oryggelig kraft och beständ i framtiden hliswa försäkrade och bcfästade.
^ - Herr kotklied, ki-sckric, siem» ställde om icke detta Betänkande kunde fä h.vila intill hetz Besn-ärS - och Economie»UtffottctL Betänkande an» gäende Skogorne i allmänhet och Jägeri - Skatan, hwil» ket med de derwid gjorda anmärkningar blifwit dit ä» terfbrwisadt, hunne äterkomma, och till afgörande företagas.
Denna hemställan hlef uppä gjord proposition bifallen.
Föredrogs ä nyo allmänna Beswärs- och Teo» yymie - Utikottets 0. zo Sept. upplästa Betänkande rö» rande ä:ffilliga, i anledning af Herr Lagmannen >Vasc-lls till Borgare - Ständer inlemnade Memorial, fö» reflagna förändringar i Almanackorna, Herr 8ilv6k8iolps, Lustaf ^krahsm, hemstalde huruwida det ämne som detta Betänkande angär kunde anses säsom ett Riksdagsmäl.
Almanackornas sammansättning more en litteraire omsorg som tillhörde Wetenffaps - Academieu.
Or afhandljn» gar deri införas borde rättas efter tidens behof, och något allmänt derom kunde efter hans tanka ej för en längre tid stadgas.
Skulle Regeringen finna nödigt att deri läta införa nägot som lände till allmän* hetlns upplysning, wore det lätt för densamma att derom wända sig till Wetenffaps - Akademien, som ej mätte nndrrläta att rätta sig efter Regeringens ön - Den 4 October. flan.
Herr ^jlverliolps trodde- derföre akt Riksens .
Ständer ej härom borde något beflita. .r H e r r K o t k ! i 6 b, Lars I^rsflrlc, förenade sig med Herr Lff v. t stolpa.
H e r r v o n kst 3 u 5 ev o ! k, Lar!
Lustaf k!.. Lika'med hwav en wärdig Ledamot Herr Sde or Li!veri)o!ps yttrat, anser jeg jfrägawaraiidc sok icke böra kunna hänföras till ctt.ämnc för Riksens, Ställders öfwerlägoning, Riksens Högloft.
Sländer h.ffwa aldrig tillförene inlätit sig i pröfning derom eller med, delat föreffnst huruledes Almanackor borde i»rätt>-s, Det tillhörer Kongl Wcicnffaps - Acadcmiens inseende.
Och den uti Memorialet fdrcsiagna ändring eller rättelse är dcjmlvm efter min öswcrtygUsc icke tjenande till nögot, ätminsione ingalunda till det ä syfta de ändamälet, som wore upplysnings ntspridande bland allmogen om innehället as de Lagar och Författningar; hwilka för deni äro af hilfwndiakelig nytta, emedan de sör hivarje är crhöllo blott styckade delar deraf och ofta skulle inträffa akt Fdräldrarne singö begrepp om begynnelsen af den Författning, hwars flut, i anseende till widlöftigheten, icke kunde förr än till Barn-eller Barnabarn meddelas.
Utan, dä Lagkundskapen witzerligcn är nödig för alla Clatzcr Medborgare, synes mig lämpcligare, att det npdrogs öt den Lag - Commitzion, som kommer att tilförvrdnas, eller ät andra Lagkunnige män, att utarbeta ett Summariskt innehäll af säLane Lagar och Författningar, hwars närmare kännedom för allmogen syncS oumgängelig, och att af , detta arbete ett exemplar antingen pä Statens bekostnad sifänkrs till hwarje Socknckyrka, eller ock inköpcs för Kyrkornas medel, Moni lilförenc skedt med witza Läkas kk-och andra nyttiga Böcker, att hällas Allw.ogcn tillhanda - Den 4 Octsber. »357 handa.
— Och att
Almanackorne mäge hädanefter säsvin hittils utgifwas sä beskaffade, svin Kongl. Wetensk ips - Ac'venlien för godt finner; häldst Almogen, ehuru icke Asirononwr, likwäl af Himmelstecken m. m. draga wipa siutsattler i deras Economista företag, och skulle ofta sinna sig i wilttädiabet sä framt de i Almanackornc H.knadc den uplxttring de och Förfäder hittils haft.
Herr 8 v e c! L n 8 k j 6 r n 3, Leic mag, förenade sig med Herr Liive-st^xe och Herr von sisiausrvolff. Herr Grefwen och Landt-M arskal k en gjorde i anledning af discurserne proposition till ässing uppä Economie-Utskottets Betänkande, hwilken proposition BiföllS.
Föredrogs ö nyo Friherre ö.si3nnerlieims, l^srg ^.UZusi, d. 22 Sept. pä bordet lagda Memorial körande sättet att utwälja ToxcringSmän, hwilkct Memorial, uppä gjord proposition, remitterades till Riddarhus - Utskottet.
Upplästes följande; Utdrag af Drotocollet, hältet hos Riksens Höglosi.
Ständers Banco,- Utskott d. 29 Sept. 1899.
S. D. De Resp^csivc Skänden hafwa, enligt Prokocolls - Utdrag under den iS, 22 och 2sUe i sm« , vq 1ZZ8 Den 4 Oclsber. na Mänad, sig utlätit, öfwer Herr Donren och B!s stopr» Friherre lvlörners, uri Högw, Prästc-Sländ«-<, den is i nästledne mänad anmälte protest, emot Do? terings anställande inom Banco - Ulstottck, ä en proposition. som Ordföranden, Herr Lagmannen Grera,?
Jokan Uenniriz Lylleabori; i anledningen af öfwer, läggningen, rörande Herr Majoren Friherre Jacob Le, 6ersträ>r>s hos Högloft.
Ridderssapct och Adeln ingis»? samt till Banco - Utffoliel rcn.ittcrade dstlamcn, tils votering framställt, af följande innehöll:
Den som bifaller Cancellie - Utskottets tillstyrkande i afseende pä Baron Lestersiröms Meniorial, skrif? wer Ja; den det ej will skrrfwer Nej; winner Nej, förblifwer äsiven Banco - Utskottet tind dest beflut, att i afgifwande allmänna re, lationen till Riksens Ständer, en s dan berättelse om Realisationen bör inflyta, som Banco-Utskottet förut derom stadgat, ned förklarande, det -Handlingar och protocoller, sä widt de Rcalrsations - planen anga, jämlikt det i Lancellic-Utskottet derom författade sammandrag, icke innefatta hemligheter, sa ati grund deraf, de böra allmän kännedom undandragas.
Cancelli!
- Ulffokkek hade anlett, ttti Banco-Uts skotletS till afgifwande
Mätande döra andragas:
Att , de omständigheter röra, de dcn skedde/förändringen af 1800 ärS Ständers fafistälhte Realisations-s)lon, som färenämde till Banco Utskottet remitterade Nicmorialer innehålla, hoS Utskottet till noga öfwerwagande förewarit; och att Utskottet, enligt kieri-protoccllet för h. LL sistl.
Junit funnit desamma wara as den beskaffenhet, att Utskottet, jemte anmärkning
Den 4 Octobev.
Illl Zulkmatttine, destutom trodt sits böra anmäla händelsen inför dest respect.ve Principaler, uti den berättelse, son» till Riksens mr församlade Ständer af Utstottet kommer att afgifwas»
I stöd af de respcctive StänbenS, genom me, ranämnde Prokocolls - Utdrag, Banco-Utskottet meddelte och i" sä mätto sammanstämmande bedömning, att af den i frägawarande Propositionens innehäll, nägot hinder för den tillämnade Voterings fullfölljande, sig ej företeddes har samma votering under denna dag blifwik werkstäld; och har derwid Banco - Utskottets Pluralitet med bifall till propositionens första alternativ Utfallit.
Hwilkct förhällaNdc, hoS de respcctive Ständen wördsammcligett anmälas skulle; jemte det Irenne Hernik Ledamöters till Protocollet öfwer det^a ämne Kittade tankar, uppä deras begäran härhos bifogas.
Ridderskaprts och D dclns meddelte förcffrift, akt en berättelse om Realisationen inom 14 bagar bök afgifwast samt Högloft.
Borgare-Ständets yttrade önskan, att ju förr dest häldre, den afgifwanke Relationen mä warda till Rlk« sens Ständers klena öfwcrlemnad; men hwaröfwer de L:ne öfrige respcctive Ständcn sig icke Utlätit; fann Banco - Utskottet i öfrigt, sig, till de respcctive Skändens godtfinnande böra wördsammcligen underställa hukuwida en serskildt berättelse om Realisationens företagande bör af Banco - Utskottet afgifwas, eller ock fbrhällandet deraf endast i den allmänna bttärtelsen intagas.
Och ansäg Banco - Utskottet widare sig genom öfwarrbekbrde wördsamma anmälan, om voteringens ulflag, 654-0 Den 4 Gctober - vtstag, kill bifall af Canccllie-afdelningen- ownämde Mstprkande, hafwa .bcswarat den af Höglafl.
Rstderskaprt och Adeln, ä Herr Friherre Oste ist stam dickamen kill Banko - y skottet meddclie remip.
Är och dag som föreskrifwet star Efter Befallning, ^ ' ' lel.
Helstngstis. ' a ' ^ Lranfmnk af Hög!.
Banco - Utskot tets Prolocoll för den 29 September 1809. r Herr Rector Silverstolpe anförde:
Dä nu Dotering ,skall anställas rörande den inför Riksens Ständer omtwistade Proposition, anhäller jag att detzförinnan fä rcscrwera mig: 1:0
Att jag anser flögan vm Berättelsens afgifwande rörande Realisationen wara sä af Rikstens .Ständer afgjord, att fåken icke mera beror af den Dotering rut företages; 2:0, Att, -Dateringen mä pä hwad sätt som hälst stä vt, är der min enhilda mening, att d'e i fräga warande handlingar ej innehälla nägon hemlighet, som hindrar deras aillmängbrande; hwilka mina rescrwationer jag anhäkllcr mätte fä blifwa expeditionen till Riksens - Stä.rder, fkljack.ige.
Llti detta p'trande instämde Herr Professorerr
Doctor till alla deler. ... ... Herr Majoren Friherre Osterström pttrade: i "I an - Den 4 Gctsben "I änfcendk till nägrc Herrsr Ledamöters af Wällofl.
Borgare -Ständer gjorde Fbstk 'arrde, rtft^ften de-a- tanka' Willoff/ Borgare- Skänac's 'MrLkHA - v>u Be.ä»lilsc>!§ afgiswande endast hade afseende pä dm-stukeliga allmänna RUationcn, sä för jag underställa adell Högloft.
Utstotket, om ej wid ExpedHjonen n>ä bifogas en WördsaM förfrågan kill de Respeclive Ständen, om wägon särstedt Berättelse öfwer Real»' sa-tionens dränk t ina af deni focdras, innan den allmänna fluktliga R.lakioncn, eller ej?
Och fär jag anHälla, " j fall ditka- wikt yttrande ej winner bifalls akt det mä -åtfölja Expeditionen till Riksens Högloflig» Ständer. — ^ — — >—- -— — '— '
Sedan Doterikigcn war flutad, anförde Herr Profe§orcn Doctor ^Imc^viU:
"Som det Hrderwi^rda Bonde-SkLndekS längesedan gjorda anmälan, att'i B.mco-Utstottrt erhälla lika och enahanda Votcringsrätt som de» öfrige Ständen, enligt allmänna Opinionen icke lärer ansrS wara obillig, hkvadan ocksä detta Utskott, uti sttk häröfwer rytz fattade Beslut, samma orrhällan tillstyrkt; samt sälcdcS det icke kan wara likgiltigt för Respektive Ständerne, att känna Hederwärda Bonde - Ständels, ej Mindre än de öfrige Ständens i Banco - Utskottet wa» rande Medlemmars'tänkesätt öfwer ämnen, som strän . detta Utstött till Skändcrne remitteras:
Altsä är min tanka, att jamte den ukgäende Cxyedistonen öfwer närwarande Ämne; Voterings--Prvlocoliet bifogas: pä det Skändcrne mätte inse, att wid Voteringen öftvev detta mäl Banco-U stöttets Pluralitet uppkommit af den bfwerwigt, som, enligt ännu gällande beräkningssätt, 2ure Stand uti detta Mstott äga. öfwer 2:ne Ständ.
Jag iZgr Den 4 Dctober Jag nekar ingalunda, att enligt 5"t»u fuöststerande Författningar, det rätteligen blifwii anfelt säsom. vist ttkts pluralitet, däHögwörd- PrästerS.läns det och Wäliofl.
Borgare - Ständet gillat Cancelliet Utskottets betänkande i förcwarande mel, ehuru sams ma Betänkande af de Line öfrige Stätidcn» nemligen of Höglofl.
Riddcrstassct och Adeln, samt Hederwärda Bonde - Ständct blifwit ogilladt; Men jag t or det icke wara utan all nytta för dc Risprctive Ständcn, att känna, dct Banco-Utskottets tänkesätt öfwer det j frHga warande Ämne, warit fä mä"keligett deladt, helst som öfligt är, att enär r öfriga Utskotten twenne motsatta meningar uppkomma, hwilka ester anstäld
Dotering finnas tillstp kta af rwänne Ständ hwardcrä, i sädan händelse, bägge de Motsatte meningarne lära öfwcrlämnas till Respectrve StändcnS pröfning.
Och inser jag icke för min del Nägon orsak Wära, hwars förr icke samma piocedure matte iaktagas wid dc ifrärr Banco»Utskottet till Skändc» Utgäcndc, och sälcdejcke Banque,:s hemligheter intiehällande Expeditioner, Ock) anhällcr jag ödmjukast, att detta, säsom min Reservation, mätte ätfölja den till Hög - Rcspective Ständcn afgäende Expcdeiion ln LsteM I4e!6ngiU8.
Herr von 8 c k u l t 2 e n k ei m, vist:
Det förefaller g nsta besy! nettigt akt Riksens.
Ständers Banco-Utstött kunnat underläta akt ofördröjeligen inkomma med Uppgiften af de »rfiker, hwar. före icke Herror Banco - Fullmägkige ätlydt Riksdags.
Besluter om Realisarionry af är 1300; dä likwät Höglofi.
Ridderskapct och Adeln' förbehällit sig att fä detta wigtiga mäl inom 14 dagar- och Wällvfl.
Borgare-Ständet skyndsammcligen utredk.
Ehuru alta Utskott äo af Riksens - StänderLedamöter sammansatte, sä egnar det dem owilkorligen att efterkomma de crf Riksens Sonderö Plena gifna föreskrifter; och will jag hoppas att Ridderskapet och AdelnS Herrar Ledamöter af Banco » Utskottet ej nä» gon del hafira uti uppskofwet af den äskade uppgiften, intill den Allmänna Berättelsen om Banco , Merkeltillständ, som manligen wid Riksdagens sint plägar afgifwas.
All tergiversering uppwäcker harm:
Och ehuru jag gör mig förwiyad akt ben wärde Ledamoten som först wäckt motionen Uti förcwarande ämne, är wida öfwer all förföljelse» anda, samt att Riksens Högl.