Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hå denna fråga är af synnerlig vigt, och jag förmodar, alt åtminstone ett af de öfrige Stånden, sora i sina beslut afvikil frän det af BondeSt. fattade, äfven kommer att vidhålla sin mening, anhåller jag, alt R. o. Ad. ville likaledes förfara.
Hr Printzensköld, Carl. R. o. Ad. fann för godt, att med vidblifvande af sitt förut i ämnet fattade beslut, godkänna de föreslagna voler:s-propos:ne N:is 290, 291 och 292. 2:o Tvål.
Den i fråga om denna artikel föreslagna voter:s-propos:n N:o 293 godkändes. 3:o Tågvirke.
Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf att Utsk:s i afseende på denna artikel till R. o. Ad. samt PresteSt. gjorda inbjudning blifvit af sistnämnde Stånd antagen.
Det förhåller sig visserligen så, som Hr Gr. o.
Landtm, omförmält; men jag har hört, alt redan en och annan af BondeShs ledamöter ångrat sig, enär de funnit sig hafva gått för långt.
Vid sådant förhållande tror jag det vara bäst, att vi förblifva vid vårt beslut, hvilket jag tillstyrker, Hr Den 17 Juli. 129 Hr Printzensköld:
Äfven jag tillstyrker vördsamt, att Ståndet måtte vidblifva sitt beslut, desto heildre som skillnaden i de tullsatser, R. o. Ad. samt PresteSt., å ena, och de öfriga två Stånden, på den andra sidan, bestämdt å ifrågavar. varor, är allt för stor, för att af Staten bortskänkas, utan må man derom rösta i förstärkt StatsUtsk. R. o. Ad. vidblef sitt förut i ämnet fattade beslutsamt godkände de föreslagna voter:s-propos:ne N:is 294 och 295. 4:o Ur.
Den i afseende på denna artikel föreslagna votens-propos.
N:o 296 godkändes. 5:0 Visitkort.
Landtm, tillkännagifvit, att PresteSt. i fråga om denna artikel vidblifvit sitt beslut, förklarade Hr von Hartmansdorff och Hr Printzensköld sig deruti instämma, hvarefter R. o. Ad., med vidblifvande af sitt förut i ämnet fattade beslut, godkände den föreslagna voter:s-propos:n l\:o 297. 6:0 JVadd.
Utsk:s yttrande om bibehållande af hufvudrubriken wadd och dess indelning i silkes- och bomulls-, godkändes.
Vidkommande sedermera införselstullen ä Bomullsvadd, upplyste Hr Gr. o. Landtm., att PresteSt. vidblifvit sitt derom fattade beslut, hvarefter Hr von Hartmansdorff och HrPrintzen s kö 1 d förklarade sig deri instämma, samt R. o. Ad., med vidblifvande af sitt i ämnet fattade beslut, godkänna den af Utsk. föreslagna voter:s-propos.
N:o 298. 7:o Vekar och Verktyg.
Landtm, tillkännagaf, att Utsk:s i fråga om dessa artiklar till R. o. Ad. samt PresteSt. gjorda inbjudning blifvit af sistnämnde
Stånd antagen, så vidt den hade afseende på den i 299:de voter:s-propos:n, upptagna artikel vekar, men att PresteSt. deremot, i fråga om den i voter:s-propos:n N:o 300 förekommande antikeln verktyg vidblifvit sitt förra beslut.
Jag hemställer vördsamt, att R, o. Ad. måtte instämma i PresteSt:s beslut, hvarigenom åtminstone en votering besparas. R. o. Ad. fann för godt att, i fråga om artikeln vekar, med frånträdande af sitt förut fattade beslut antaga Utsk:s förslag till tullbestämmelse, hvadan voter:s-propos:n N:o 299 ansågs hafva förfallit, men att i fråga om artikeln verktyg vidblifva sitt beslut och godkänna voler:s-propos:n N:o 300. 8:o Vin.
Utsk:s härom afgifna yttrande godkändes. 9 130 Den 17 Juli. 9:0 Findrufvor. R. o. Ad. godkände den i fråga om denna artikel föreslagna voler:s-propos. N:o 301. 10:o Finsten.
Sedan Hr Gr. o. Landtm, upplyst, att PresteSt. antagit Utsk:s, i afseende på denna artikel till R. o. Ad. samt PresteSt. gjorda inbjudning, fann R. o. Ad. för godt att, med frånträdande af sitt förut i ämnet fattade beslut, antaga den af Utsk. för vinsten föreslagna tullbestämmelse, och ansågs voter:s-propos:n
N;o 302 till följd häraf hafva förfallit. liro FAfnader. R. o.
Ad. godkände Utsk:s yttranden, att frågan om upp häfvande af nu stadgade förbud mot införsel af vissa slag väfna der borde förfalla, samt att det i följd deraf vore nödvändigt, att för artikeln väfnader i allmänhet bibehålla de i nu gällande taxa upptagne rubriker.
Äfvenledes godkändes de i fråga om hel- och halfsidensamt bomulls-väfnader föreslagne voter:s-propos:r Niis 303 till och med 319, äfvensom Utsk:s yttrande om oförändradt bibehållande af den i nu gällande taxa befintliga föreskrift, att andra slag bomullsväfnad, än damast och dräll, skola tullbehandlas såsom lika beskaffade tyger af bomull allena.
Reträffande sedermera ylleväfnader, tillkännagaf Hr Gr. o. Landtm, alt Utsk:s, i fråga derom till R. o. Ad. samt PresteSt. gjorda inbjudning blifvit af sistnämnde Stånd antagen, endast så vidt den hade afseende på 322:dra voter:s-propos:n, ang:de fris, frisad, doffel och kalmuck, samt 324:de voter:s-propos:n, ang:de helylleväfnader, alla andra slag.
Vördsamt tillstyrker jag R. o. Ad. att instämma i PresteStis beslut, i fråga om de, i voter:spropos:n N:o 322 förekommande varor, nemi. fris, frisad och doffel, men deremot vidblifva sina beslut i de öfriga punkterna, äfven i afseende på de i voter:s-propos:n N:o 324 förekommande rubriker.
Den inbjudning, som PresteSt. antagit, utgår från förutsättningen af förbudens upphörande, och skulle, om sådant vinnes i förstärkt StatsUtsk., förorsaka en öfverdrifven tull å väfnader, hvilka icke kunna tillverkas här i landet, utan nu införas.
Uppå härefter framställd propos. fann R. o. Ad. för godt att i fråga om fris, frisad, doffel och kalmuck frånträda sitt förut fattade beslut och antaga den af Utsk. föreslagna tullbestämmelse, till följd hvaraf voter:s-propos:n N:o 322 ansågs hafva förfallit, men att, med vidblifvande af sitt i öfrigt rör:de ylleväfnader fattade beslut, godkänna voter:s-propos:ne N:is 320, 321 samt 323 till och med 326.
Slutligen godkändes jemväl de i fråga om Linne- och Hampväfnader föreslagna voter:s-propos:ne Niis 327 till och med 334.
Den 17 Juli. 131 12:o Zink, Ångpannor och Ägg.
Landtm, tillkännagaf, att Utsk:s, i fråga om dessa artiklar, gjorda inbjudning till R. o. Ad. samt PresteSt., blifvit af sistnämnde
Stånd anlagen, så vidt den hade afseende pä den i 335 votcr:s-propos:n upptagne artikeln zink, men att PresteSt. i öfrigt vidblifvit sitt förra beslut.
Hr von Hartmansdorff hemställde att R. o. Ad., i afseende på ifrågavar, inbjudning måtte fatta samma beslut som PresteSt., hvarefter R. o. Ad. med frånträdande af sitt förut, i fråga om artikeln zink fattade beslut, antog den derå af Utsk. föreslagna lullbesiämmelse, samt fann voter:s-propos.
N:o 335 till till följd deraf hafva förfallit; men i fråga om artiklarne ångpannor och ägg vidblefsilt beslut och godkände voter:s-propos:ne N:is 336 och 337. 13:0 Ål. R. o. Ad. godkände Utsk:s, i fråga om denna artikel afgif* na yttrande.
Då nu de eventuella tullafgiflerne å de artiklar, för hvilka nu gällande in- och utförsel-förbud blifvit bibehållne, företogos till afgörande följande artiklar: a) Bränvin.
Sedan Hr Gr. o. Landtm, tillkännagifvit, att PresteSt. vidblifvit sitt förut fattade beslut, rör:de eventuela tullbestämmelsen för nu till införsel förbjudna slag bränvin och sprit, förklarade Hr Printzensköld sig deruti instämma, hvarefter R. o. Ad., med vidblifvande af sitt förut i ämnet fattade beslut, godkände voler:s:propos:n N:o 338. b) Jern.
I fråga om eventuella tullbestämmelserne för tack- och ballastjcrn, upplyste Hr Gr. o. Landtm., att PresteSt. antagit Utsk:s derom till R. o. Ad. samt PresteSt. gjorda inbjudning, hvarefter Hr Printzensköld yttrade: Ehuru PresteSt. antagit inbjudningen, vågar jag vördsamt hemställa, att R. o. Ad. täcktes vidblifva sitt engäng fattade beslut.
När man granskar de lullbestämmeiser, som äro föreslagna uti de båda punkterne, finner man visserligen icke skillnaden emellan de båda afgiftsbeloppen vara så stor, att ju icke på grund deraf en inbjudning skulle kunna antagas; men om man närmare granskar förhållandet, skall man finna, att den lägre tullhestämmelsen, Utsk. föreslagit, blir än lägre genom den vigtberäkning, hvarom Utsk. tillika gjort framställning, enär Utsk. hemställt, att i stället för stapelstadsvigten, bergsviglen efter 26 \U på skS skall läggas till grund för tullbestämmelserne. 0* 132 Den 17 Juli.
Uppå härefter framställd propos., vidblef R. o. Ad. sitt förut rör:de eventuela tullafgifterne för tack- och ballast-jern fattade beslut, samt godkändes voter:s-propos:n N:o 339.
Beträffande sedermera eventuela införselstullen å ”Kanoner, Stycken, Nickhakar och Mörsare, ostämplade och oborrade”, och ”å hällar öfver 1^ tums tjocklek samt lod och lödjor öfver ett skeppunds vigt stycket, tillkännagaf Hr Gr. o. Landtm, att PresteSt. antagit äfven den i detta afseende af Utsk. till R. o. Ad. samt PresteSt. gjorda inbjudning; hvarefter Hr von Hartmansdorf yttrade:
Sedan jag, rör:de de i förevar, propos. upptagna varor, rådfört mig med en man, som af egen erfarenhet närmare känner förhållandet, hemställer jag, att R. o. Ad. måtte vidblifva sitt beslut.
Uppå härefter framställd propos. vidblef R. o. Ad. sitt förut i ämnet fattade beslut samt godkändes voter:s-propos:n N:o 340.
Vidare förekom frågan om eventuela införselstullen å ”Plåtar, oförtennta, under |:dels tum tjocka, af till och med 6 lispunds vigt stycket” och tillkännagaf Hr Gr. o. Landtm., att han, i anseende till en otydlighet i det från PresteSt. ankomna prot.utdr., ej vore i tillfälle alt upplysa huruvida nämnde
Stånd i denna fråga vidblifvit sitt beslut eller icke.
Strecket, som förekommer uti prot.utdr. lärer betyda, att PresieSt:s beslut omfattar de flera voter:s-propos:r som förekomma under den första siffran till och med den sista, således äfven voter:s-propos:n N:o 341.
Jag hemställer, alt R. o. Ad. måtte antaga inbjudningen. R. o. Ad. antog Utsk:s inbjudning till godkännande af dess förslag till eventuel införselstull för ifrågavar. plåtar, och ansåg voter:s-propos:n N:o 341 till följd deraf hafva förfallit. c) Fläder.
Landtm, tillkännagaf, att nyssomförmälda otydlighet i PresteSt:s prot.utdr. ägde rum äfven i afseende på nu förevar, fråga om eventuela införselstullen å nu till införsel förbjudna slag af kläder.
PresteSt. lärer verkligen hafva antagit inbjudningen i fråga om voler:s-propos:n N:o 342.
Jag hemställer då, alt R. o. Ad. jemväl måtte antaga henne; men att Ståndet deremot måtte vidblifva sitt beslut, rör:de tullen å nya kläder, hvarom förmäles i propos:n N:o 342.
I anledn. häraf erinrade Hr Gr. o. Landtm, att voter:spropos:n N:o 342 blott rörde konlra-proposm, och att densamma, derest den ifrågavar. inbjudningen af R. o. Ad. antoges, komme att jemte l:sta alternativet af 343:dje voter:s-propos:n förfalla, men att sistnämnde voter:s-propos. i öfrigt i allt fall qvarstode, såvida icke äfven BorgareSt. frånträdde sitt i ämnet fattade beslut.
Den 17 Juli. 133 Hr von Hartmansdorff:
Om R. o. Ad. antager inbjudningen i förevar, fall, följer deraf, alt den tullafgift af 40 proc., R. o.
Ad. beslutat, skulle komma att förfalla, och, i sådan händelse, omröstning i förstärkt StatsUtsk. äga rum öfver de två andra alternativen, nemi. antingen om en lullbestämning, enl.
BondeSus beslut, af 33j proc., eller, enl.
LBorgareSt:s beslut af 25 proc.
Då jag hoppas, att R. o. Ad. anser det af vigt, att upprätthålla de talrika skräddarne inora landet, och när man vet, huruledes det varit brukligt, att införa kläder äfven med den tull, som för närvar, förefinnes, så skulle, om införseln blefve lindrigare, våra skräddare komma att lida ett stort afbräck uti deras arbetsförtjenst, hvarföre jag tillstyrker, att R. o. Ad. måtte vidblifva sitt redan fattade beslut.
Hitintills har tullen varit så hög på färdiggjorda kläder, att endast förmögna per soner, och blott ganska få af dem, nemi. de, hvilka önskat att vara klädda efter utländsk snitt, och att erhålla de finaste kläden, införskrifvit färdiggjorda kläder; men om man nedgår från denna höga tull till blott 25 proc., så måste man inse, att icke al lenast sjömanskläder utan äfven alla andra slag, utan att af införselstullen särdeles fördyras, komma att i landet införas.
Af sådan anledn. uppstå hos mig farhågor för antagandet af en så låg tull som 25 proc., emedan jag med erfarenhet af förhållandena icke kan förlita mig på den värdering af varorna, på grund af hvilken afgifterna beräknas; fastställes icke tullen till 40 proc. såsom R. o. Ad. beslutat, får man snart se de menliga följderna deraf, icke blott för fabrikanterne af tyger och kläden utan jemväl och synnerligast för dem, hvilka sysselsätta sig med skräddarehandtverket här i landet.
Kommer denna föreslagna nedsättning i tullen till 25 proc. af värdet, att gå i verkställighet, skall densamma komma att medföra stora olägenheter, hvarföre jag tiilslycker, att R. o. Ad. måtte vidblifva sitt beslut.
Sedan nu tvenne RiksStånd beslutat, alt antaga en tullafgift å ifrågavar. varor, den ena ä 33g proc. och den andra å 25 proc., samt PresteSt. godkändt den frän Utsk. gjorda inbjudning; så tyckes det icke vara mycken anledn. förmoda, att 40 proc. som R. o. Ad. antagit såsom tullafgift skall göra sig gällande i förstärkt StatsUtsk.
Afsådan anledn. och då man icke bör förorsaka tidsutdrägt med voteringar i förstärkt StatsUtsk., som troligen tjena till intet, tillstyrker jag, att R. o. Ad. ville förena sig om antagandet af den utaf BondeSt. bestämda lullafgiften.
Erfarenheten har, emot hvad Hr Aminoff nyligen yttrat, ang:de chancen att förlora eller vinna i förstärkt StatsUtsk., ådagalagt, att ett enda Stånds mening mot de öfriga Ståndens der kan göra sig gällande, och jag uppgifver icke hoppet, att, särdeles uti tullfrågor, de konservativas åsigter skola segra.
Hr Aminoff har anmärkt, att 33^ proc. möjligen kan i 134 Den 17 Juli. förstärkt SlatsUtsk. komma att antagas, oell anser derigenom en skälig garanti vara vunnen emot ifrågavar. handtverks undergång.
Detta kan dock vara tvifvelaktigt.
Jag går så långt, att om också de af R. o. Ad. beslutade 40 proc. bibehållas, så skola, i händelse införsel varder tillåten, åtminstone 25 proc. behöfva tilläggas, för att erhålla 40 proc. af varans verkliga rde; och det är då klart att tullafgiften, i fall 33^ proc. antagas, i verkligheten icke ens kommer att motsvara den föreslagna lägsta tullbestämmelsen 25 proc.
Jag tillstyrker således alt Ståndet måtte vidblifva sitt beslut.
Af erfarenheten känner jag dyningarna af votering inom förstärkt SlatsUtsk., synnerligast dä antalet af dessa voteringar är så stort som nu, men jag underkastar mig delta besvär i en sak, der jag tror det vara af behofvet.
Mig synes, som man skulle äga större chance, alt 33 j proc. blir gällande och pä denna grund tillstyrker jag, att Ståndet mätte vidblifva sitt beslut.
Då meningarne inom Ståndet äro delade och sannolikt icke kunna förenas, anser jag riktigast, att R. o. Ad. vidblifver sitt beslut; hvarföre jag instämmer med dem som sådant önska.
Då nu H r Gr. o. La n d t m. hemställde om R. o. Ad. behagade antaga Utsk:s inbjudning, till godkännande af den utaf RondeSt. beslutade evenluela tullsats å nu lill införsel förbjudna slag af kläder, ropades starka nej, blandade med ja; och uppå sedermera framställd propos. vidblef R. o. Ad. sitt förut i ämnet fattade beslut, samt godkändes votens-propos: ne IV:is 342 och 343. d) Kort, spel- och Krut. R. o.
Ad. godkände de ronde eventuela införsels-afgifterne för dessa artiklar föreslagne voter:s-propos:r N:is 344 lill och med 347. e) Malm.
Ilr Gr. o. Land tm. tillkännagaf att PresteSt. vidblifvit sitt beslut, ronde eventuela ulförselstullen å denna artikel, hvarefter Hr von Hartmansdorff och Hr Printzensköld förklarade sig deri instämma samt R. o. Ad., med vidblifvande af sitt förut i ämnet fattade beslut, godkände voter:s-propos:n N:o 348. f) Porslin. R. o.
Ad. godkände den i fråga om eventuela införselstullen å måladt eller tryckt oäkta porslin föreslagna voter:s-propos. N:o 349. g) Salpeter.
Sedan Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att Utsk:s i fråga om eventuela införselstullen å denna artikel till R. o. Ad. samt Den 17 Juli. 135 PresteSt. gjorda inbildning lilifvit af sisluämnde Stånd antagen, yttrade sig Hr Printzensköld:
Jag anhåller vördsamt, att R. o. Ad. matte vidblifva sitt beslut.
Hvar och en känner, huruledes, särdeles i norra länen, salpeternäringen varit drifven till en så betydlig höjd, att mera salpeter blifvit levererad till Kronan än som varit behöflig, hvarföre Styrelsen tid efter annan ansett sig böra nedsätta lösningspriset å denna vara.
Denna åtgärd, som man trodde vara oskadlig, verkade dock derhän, att salpeter-tillverkningen aftog så betydligt, att slutligen tillräckliga qvantiteter inhemsk salpeter icke kunde erhållas för krutbrukens behof.
Priset måste derföre återigen höjas och näringen har nu ånyo börjat förkofras.
Om detta förhållande får fortfara, och ä Kronans sida någon ytterligare höjning sker i lösningspriset, så skall naturligtvis derigenom näringen äter bringas upp till den ståndpunkt, den tillförene innehaft, då nemi.
Sverige tillverkade sä mycken salpeter, att någon införsel deraf icke erfordrades.
Jag anser det vara af synnerlig vigt, att denna rudimateria tillverkas i betydliga qvantiteter inom landet, men då otvifvelaktigt är, alt en sådan högre tillverkning icke kan äga rum, i händelse tullen nedsättes till det låga belopp, att utländningen kan undersälja den inhemska producenten, hvarigenom också landel i afseende på denna nödvändiga varas erhållande sättes i beroende af utlandet; så får jag af dessa skäl anhålla, att R. o.
Ad. mätte fatta ett sådant beslut, att man kan vara förvissad, det vår inhemska salpeternäring icke lider men af den utländska konkurrensen.
Uppå härefter framställd propos. vidblef R. o. Ad. sitt förut i fråga om eventuela införselsafgiften å salpeter fattade beslut samt godkändes voter:s-propos:ne N:is 350 och 351. h) räfnader. R. o. Ad. godkände de, i fråga om eventuela tullafgiflerne å nu till införsel förbudne hel- och halfsiden-samt bomulls-väfnader, föreslagna voter:s-propos:r N:is 352 till och med 358.
Reträffande sedermera eventuela införselstullen å ”kläde, dråp, hallkläde, vadmal, satin och korderoy”, äfvensom å ”kasimir af andra färger, än hvitt, gult och rödt, eller af större bredd än 6 qvarter”, lillkännagaf Hr Gr. o. Landtm., att PresteSt. vid blifvit sitt i fråga derom fattade beslut, hvarefter Hr Printzensköld förklarade sig deruti instämma, samt R. o. Ad., med vidblifvande af sitt i ämnet förut fattade beslut, godkände den föreslagna voter:s-propos:n N:o 359.
Sedan härefter, i fråga om eventuela införselstullen å shawlar, shawletter och andra dukar af ull eller ull och bomull tillsammans under 6 r:dr 32 sk:s värde stycket, Hr Gr. o. Landtm, tillkännagifvit, att PresteSt. äfven i denna fråga vidblifvit sitt beslut, förklarade Hr Printzensköld sig häruti in - 136 Den 17 Juli. stämma samt vidblef R. o.
Ad. sitt i ämnet fattade beslut, hvarjemte voler:s-propos:n N:o 360 godkändes.
Vidare godkändes voler:s-propos:n Nro 361, rör:de eventuela införselstullen å lärft, hvaraf en qvadrataln väger lill och med 3 lod.
Härefter förekommo och godkändes Utsk:s yttranden, ang:de ifrågasatte ändringar i tariffen för kreditupplaget och transitoafgiften.
Slutligen och beträffande de af PresteSt. i afseende på artiklarne floltlioltz, glycyrrhiza, mastix, soda och äpplen beslutade redaktionsförändringar i tulltaxan, beslöt R. o. Ad. att med bifall till Ulsk:s hemställan, ronde stafuingssälten för orden glycyrrhiza och soda, godkänna hvad Utsk. för öfrigt i denna del yttrat.
Föredrogs ånyo Bevillms-, Lag, samt Allm. Besv.- o. Ekon.- Utskrns d. 13 och 14 dennes på bordet lagda mern.
N:o 10, i anledn. af RiksStms olika beslut, ang:de grunderne och vilkoren för tillverkning och försäljning af bränvin.
Irsta punkten, ang:de den i 1 och 8 §§ af författningsfårslaget förekommande fråga om bränvinsbränningslidens indelning i 3 terminer af 2 månader hvardera.
Uppå förfrågan af Gr.
Lagerbjelke, Gustaf, upplyste undert.
Ridd.-se kre terare att rörrde pröfningen af förevar, mern., någon underrättelse från BorgareSt. ännu icke blifvit R. o. Ad. meddelad, men att, enl. ankomne prot.utdr., PresteSt., med frånträdande af sina beslut, antagit Utskrns inbjudningar vid 9 §, 1 mom. af 11 §, 3 och 4 mom. samt sisla mom. af § 12, samt med vidblifvande af sina beslut i de frågor, hvarom Utskrn uti ifrågavar mern. framställt voterrs-proposrn, godkänt nämnde propos. och gillat hvad Utskrn för öfrigt hemställt och föreslagit, och BondeSt. antagit samtlige af Utsk. till detta Stånd framställda inbjudningar, med undantag af dem, som finnas anmärkte under § 27 och 2 mom. af 66 §, i afseende på hvilka Ståndet vidblifvit förut fattade beslut och godkänt de föreslagne voterrsproposrne, samt BondeSt. för öfrigt godkänt allt hvad Utskrn i mern. hemställt och yttrat, och som icke i följd af de antagna inbjudningarne kunde anses förfallet, utom i fråga om yttranderne vid sista mom. under § 12, 1 mom. under § 15 och vid 55 §, hvilka ej ansetts föranleda till någon åtgärd, samt rörrde 2 mom. under § 15, i afseende på hvilket mom.
BondeSt. låtit vid de öfrige Ståndens beslut bero.
La ger bjelker
Frågan är således afgjord genom BondeStrs antagande af inbjudningen, enär trenne Stånd antagit Utskrs förslag.
Hvad första punkten beträffar, eller Utskrs inbjudning
Den 17 Juli. 137 lill R. o. Ad., att förena sig med Preste- och BorgareSt:n så, då frågan förra gången förevar, bevistes, som mig syntes, ganska tydligt, att R. o. Ad:s beslut voro riktigare än de öfriga Ståndens, enär, enl. det förra, skatten vore mera rättvist fördelad, i thy att den som vore i tillfälle att tillverka bränvin endast under en kortare tid, icke drabbades af den högre beskattningen, hvaremot den, som med dylik tillverkning sysselsatte sig, måste i samma mån vidkännas den högre afgiften.
Af sådan anleda, anhåller jag, att, i afseende på första punkten, R. o. Ad. måtte vidblifva sitt beslut.
Hvad åter angår sista punkten, så tror jag, att Utsk. olagligen förfarit, ehuru jag anser, att denna olaglighet icke numera är af någon verkan, sedan BondeSt. antagit Utsk:s inbjudning och sålunda tre Stånds beslut äro i frågan sammanstämmande; men jag kan likväl icke undertrycka den tanken, att Utsk.olagligt gått till väga, då den gamla förordningen bestämt, alt endast två terminer skola linnas, men två Stånd beslutat, att tre terminer böra finnas och två andra Stånd åter beslutat, alt bränvinsbränningen må utöfvas under sex terminer.
Således är genom alla fyra Ståndens beslut gifvet, att antalet af terminer skall ökas.
Det oaktadt har Utsk. sagt, alt fastän intet Stånd vill vidblifva den gamla bestämmelsen, densamma ändock skall gälla.
Jag anhåller derföre, att R. o. Ad. ville i afseende på denna punkt, med ogillande deraf, lägga Ulsk:s betänk, till handlingarne.
Lagerbjelkes anmärkn.emot Ulsk:s behandling af denna fråga.
Men jag vet likväl icke, om Grefvens åsigt är den rätta, den nemi. alt, genom BondeSt;s antagande af Utsk:s inbjudning, saken vore genom tre Stånds beslut afgjord.
Om regeln, att lagligt stånde och olagligt återgånge, bör tillämpas, så är det väl här.
Att en inbjudning uti förevar, fall är olagligt har Gr.
Lagerbjelke ådagalagt, och när så förhåller sig, kan inbjudningen icke anses annorlunda än såsom ett misstag.
Har BondeSt. förhastat sig att antaga denna inbjudning, så blir hon derigenom icke riktigare.
Jag tror, att frågan bör förfalla, och när BondeSt. blir upplyst om rätta förhållandet, lärer det nogsamt inse sitt misstag.
Ett annat fel är i detta Utsk:s betänk, begånget, och det rörer sjelfva beskattningsfrågan.
Lagerbjelke har visat, att det beslut Ståndet fattar väsendtligen inverkar på beskattningen.
Så vida terminer antagas, är det skäl, att äfven antaga den högre beskattningen, hvilket två Stånd äfven gjort.
Bestämmer man endast tre terminer, så torde beskattningen blifva för hög, och just derföre, ehuru eljest antaglig, varda i förstärkt Utsk. förkastad.
Jag tror således, att frågan är af den beskaffenhet, att öfver den samma bör röstas i förstärkt Utsk.
I sakens nuvar. skick ser jag ingen annan utväg att få det felaktiga rättadt, än alt återremittera betänk.
Genom samtal med ledamöter af BondeSt. har jag mig bekant, att då de erfarit, hvaruti misstaget egentligen bestått, de ansett antagningen af Utsk:s inbjudning för ett förhastande. 138 Den 18 Juli.
Jag tror icke, alt Utsk. begått något misstag, då det iubjudit R. o. Ad. samt BondeSt., att antaga Utsk:s förslag, att terminernas antal bestämmas till 3.
I anledn. af detta Ulsk:s förslag beslutade R. o. Ad. och BondeSt. att terminerna skulle blifva 6, hvaremot Preste- och BorgareStm antogo 3 terminer.