Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Deremot har man på andra sidan trott, att en viss tid borde kunna påräknas, inom hvilken utredningen borde vara fullbordad.
Jag har ej kunnat föreställa mig, att någon låntagare, af beslutet skulle kunna hämta den slutsatts, att han skulle förlora sin omsättningsrått.
Han får blott så myeket kortare tid för länet, som han öfverskrida den termin, då omsättningen borde ske.
Om tinn förlorar den månad han dröjer med omsättningen, måtte det ej för honom vara någon skada.
Harr Grejven och LandtMarskalken gjorde proposition till bifall af 4:de och y;de punkterne i Utskottens Betänkande.
I anledning hvaraf Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade bifalla 4:de och 7:de punkterne med den, af Friherre Boije, deruti föreslagna förändring.
Ropades äfven Ja och Nej. 10
Den i April f. mt Herr Tham, Tf^ullrath'.
Det år ej min afsigt att ingå uti någon detaille om frågan, men jag anhåller att dervid få fåsta uppmärksamhet, att tvenne
Stånd redan bifallit Utskottens första Betänkande.
Oin nu Ridderskapet och Adeln beslutar en ändring och BondeStåndet deruti instämmer, månne ej frågan då går till Nämnd, och större skada genom tidsutdrågten tillfogas låntagarne, än den vinst blir sora de kunna erhålla genom respit-tidens bibehållande, utan afdrag på den vanliga omsättningstiden af 6 månader.
De tvenne
Stånd som redan uti åinnet fattat deras beslut i anledning af Utskottens första Betänkande åro oförhindrade, då de nu få kånna de anmärkningar, som vid detsamma blifvit gjorde, att derefter jemka sig, och att äfven utan afvagtan af de andra Stånden, fatta deras beslut öfver det sednare Betänkandet.
Orsaken hvarföre jag är envis i afseende på sättet att afgöra denna fråga, år den, att jag anser skadligt att etablera tvenne olika principer för enahanda inrättningar, ehuru under olika namn.
Herr ■ Grefven och LandtMarsJcalken förnyade sin förut gjorda proposition om bifall till 4:de och 7:de punkterne, hvilken proposition besvarades med Ja och Nej samt votering.
Herr Kuylenjijerna, Johan Carli Icke annat ån jag kunnat fatta Utskottens Betänkande, kom_ Den r April f. ni. i?
kommer ju hvarje låntagare att betala 22 pro-* cent för den tid han dröjer med omsättningen öfver förfallodagen.
Då rnåtte han också få begagna och beräkna säg tillgodo de tvenne månaderne.
Jag åtminstone lrar af denna orsak sagt Nej till Utskottens förslag.
Herr Ehrenborg, Casper, och Herr Ugglaf Goran Gustaf, förenade sig med Friherrarne Cederström och Boije.
Herr Rothlieb, Axel-.
Jag vågar föreslå Herr Grefven och LandtMarskalken att göra en ny proposition på Friherre
Boijes hemställan s att nemligen respitmånaderne må få begagnas vid omsättningar af låntagare i FilialDisconterne, på samma sätt Sorn af låntagare i BancoDisconten; då torde kanske tankarne kunna förena sig och vi slippa att bortslösa tiden med ert Votering om ett ämne af så liten vigt.
Jag tror att hufvtiriskålet för Utskottens förslag år, att utredningen måste blifva slutad på en viss tid.
Det torde likväl icke vara så gifvet* attjdetta ändamål kan vinnas, ty rnånga lagsökningar och bevakningar i concourser låra tvifvelsutan ändå komma att återstå, och derföre tror jag det icke Vara af betydenhet, om utredningen med 8 månader öfverskrider den tid, sorn Utskotten föreslagit, då den i alla fall hinner att fulländas till nästa lagtima Riksdag.
Ett skål för bibehållan« Ridd. o. Ad.
Prof. 5 Band, Den I Arpil f m. do af den förut vanliga principen torde ‘dessut^ om finnas deruti, att då många, synnerligen af Alimogen, hafva svårt att fatta nya stadganden, kunde många derigenom misstaga sig.
Jag tror således att det icke lönar mödan, att med votering om en sådan sak borttaga tiden, utan att man bör bifalla Friherre Cederström» och Friherre Boijes förslag.
Herr Hjerta, Gustaf; Jag anhåller blott att få fästa uppmärksamhet deruppå, att många redan, i tanka att det skulle blifva votering, aflägsnat sig.
Jag tror att det skulle kunna blifva ganska farligt, om man antog den praxis, att först begära votering, och sedan en del gått bort, fatta beslut om frågan utan att votera; det skulle lemna tillfälle till mångfalldixnissbruk.
Af denna anledning begär jag att voteringen måtte för , sig gå.
Herr Grefven och LandtMarskalken framställde derefter följande voterings-propositions
Den som bifaller 4:de och 7;de punkterne i Stats- och BancoUtskottens ifrågavarande Betänkande, voterar Ja.
Nej, kommer 7*de punkten att bi« fallas med den förändring, att de arne så kallad» Den x April f. rn, ^ respit-månaderne, icke må afdragas på låntaga-’ res'ytterligare ratt till omsättning uppå sex månader, samt 4:de punkten deremot att förfalla.
Hvilken voteringS-proposition af Ridderskapet ocjc Adeln godkändes, samt derefter anslogs."
Herr Grefven och Landt-Marskalken till— kännagaf, att Plenum komtne klockan half till 6 i eftermiddag att fortsättas.
Sedan 43, 44, 45 och 46 §. §. i Riddar- > husOrdningen blifvit uppläste, börjades voteringen klockan * till i eftermiddagen, och .befunnos efter voteringens slut, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voterings-sedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit som följer:
Ja — u 5» Nej __ i5i. 1 följd hvaraf, och sedan det Öfver voteringen särskilt förde Protocoll blifvit uppläst, Herr Grefven och Landt-Marjkcilken förklarade att Ridderskapet och Adeln bifallit fide punkten med den förändring, att de tvenne såkallade respit-månaderne icke må afdragas på låntagares ytterligare rätt till omsättning uppå Sex månader, samt ansett 4:de punkteii deremot' komma att förfalla. 4 to Den I April f. m. Höglofl.
Ridderskapet och Adeln åtskilldes klock. 2 eftermiddagen.
Fortsattes den i FörmiddagsPIeno började pröfning af ej mindre Stats- och BancoUtskottens den 25 sistlidne Februarii, under N:o 25 meddelte och den i sistlidne
Mars förmiddagen på bordet lagde Betänkande, angående förändring i tiden och sättet för indrifningen af Götha CanalBolags, Götheborgs samt Malmö f. d. DiscontVerks ännu utestående fordringar, än ock bemälte Utskotts den 24 sistlidne Mars under N:o 5i afgifne, samt den 2 5 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af de hos Ridcferskapet och Ådeln samt BondeStåndet vid Utskottens första Betänkande gjorde anmärkningar.
i Den i April e. m, 21 8:de Punkten, I affeende på den profning af fåkerhe-• terne för länen, forn på Herrar Fullmäktige i Riku gäl ds Contoir et ankommer, äfven forn i allt öfrigt, forn härmedelft icke blifvit föråndradt, fortfar Reglementet af deri 11 Julii 1818 att vara i full kraft och verkan.
Hvilken punkt, uppå derom af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln bifölls. 9:de Punkten.
Öfver-ränlan på förfallne och härefter förfallande LånCapital, kommer fortfarande att beräknas till den dag, dä Rikfens Ständers Beflut, i afseende på FilialDisconterne, varder expedieradt; hvarefter och intill den 1 Julii, då fårfa omfattningen sednaf fhall vara verkfälld, endaf 6 procents ränta erlägges.
Hos Ridderskapet och Adeln har jag gjort en motion örn Öfver-räntans försvinnande.
Jag anhåller således att Ridderskapet oeh Adeln; i afseende på detta ämne, i förhand ville besluta, att Öfver-räntan äfven i FilialDisconterne skall upphöra.
Jag sujjplicerar att Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes göra proposition å denna min framställning.
Den nu uppläste punkten talar blott om tiden, till hvilken 82 Den x April e. m.
I Öfver-räntan ska$ beräknas, icke om dess belopp.
Det år den påföljande punkten sorn inm-håller fråsan om beloppet; vid den torde möjligen något vara att invända; men vid denna intet.
Min tanke år, att Öfverräntan borde upphöra ifrån den dag den ligger debitorerne till last; och detta tror jag nu kan definitift afgöra®.
Det lärer ej kunna vara afigten att vid en punkt i detta Betänkande fatta ett beslut, sorn i förhand bestämmer hvad som i anledning af Herr Berghmans med flores motioner om Öfver-räntan, framdeles kan kamma att beslutas.
Den saken blir en fråga tör sig.
Ej heller lärer det kunna vara meningen, att befria från Öfver-råntan dem , sorn ej omsatt sine lån.
Jag hemställer således, att denna puukt måtte bifallas.
Friherre Boije, Ludvig; Jag har någon anledning att tro, det begreppet om g:de punkten blir klarare, otn io;cle punkten får förut upplåsas; och jag anhåller alltså derom.
Herr Grefven och Lan dt Mars balken låt, i anledning häraf, upplåsa io;de punkten.
Må hånda torde skillnaden emellan g:de och io;de punkterne nu vara lått att- irise: oth jag har nu mycket lätt att Den I April e, m, 25 besvara den proposition på g:de punkten, som torde lemnäs oss.
Herr Ehrenborg, Casperi Jäg utbeder mig att få tåsta Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på hvad Friherre Wirséns särskilta mening innehåller, att nemligen Öfver-räntan ifrån den i Januarii innevarande år måtte försvinna.
Jag skulle tro att, då Riksens Ständer redan rnedgifvit behofvet af tillstånd för låntagarn© att omsätta sine lån, och då verkställigheten blifvit uppehållen genom den tid sorn erfordrats för beslutets fattande, så bör Öfver-räntan så mycket mindre ligga dem till last, som de af alla åtgärder och deribland af Fullmäktiges i RiksgåldsContoiret inställelse af begärde utmätnings- och bysåttnings-åtgärder, haft skäl förmoda, att omsättning skulle dem beviljas.
Jag tillstyrker således bifall å Friherre Wirséns särskilta yttrande.
Öf ver-räntan skulle återgå, skulle det medföra en ny liqvid, då många redan inbetalt sina lån och de således borde återfå den Öfver-rånta de betalt* I öfrigt skulle ett sådant beslut äga en retroaciiv verkan, hvilket ej lärer kunna vara öfverensstämmande med principen.
Hvad angår beloppet af Öfver-räntan, är det egenteligen vid loide punkten som fråga derom kan uppkommaj men äfven vid den torde det gälla, att hvad i allmänhet af Riksens Ständer om räntan vid
Discont-lån kan stadgas,påfven gäller_för Filial - Den i April e, m, Pisconternes utredning, i likhet med hvad af flere personer derom blifvit yrkadt.
Herr Stråle, Nils Wilhelm\
Jag hoppas att Utskottens Betänkande ådagalägger, att Utskotten så mycket som möjligen kunnat ske, sökt att hafva afseende på ställningen i landet.
Men då frågan om Öfver-räntans fortfarande beror på en princip, fmruvida Reglementet skall blifva gällande till dess det blifvit upphåfvit, hafva Utskotten trott bibehållandet af denna princip vara mera vård ån den lindring, sorn genom efterskänkandet af några Riksdaler skulle komma de skyldige till godo.
Man klagar så ofta att Riksens Stånders beslut ändras, och nu äfven har man nödgats, genom tvingande omständigheter, göra det; men råttast måtte det vara, att de åtminstone fortfara att vara gällande, tills motsatte beslut blifvit fattade, Dessutom har Herr Lagerhjelm anmärkt, att flere lån blifvit liqviderade och att man således borde återfå den betalta Öfver-råntan. så vida en sådan förmån förunnades de ännu återstående gåldenårerne.
Låntagarne åro enligt gällande Reglementet i denne stund skyldige att betala Öfver-råntan, och hafva derigenom ådragit sig en bestämd skuld.
Denna skulle således, om beslutet erhölle en retroactiv verkan, efterskänkas 5 men för en sådan åtgärd, mot en särskild klass af de många enskilda personer, som häfta i skuld till Staten, torde något gällande skål icke linnas.
Herr Cederschjöld, Pehr Gustafv Jag an - Den l ylpnL c. m, 25 Jjåller att få fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på en motsägelse, som skulle uppstå, i händelse g de punkten antoges, emedan den är stridande emot det beslut, som Rid. derskapet och Adeln redan genom votering fattat.
Der står nemligen, att omsättningen skall vara gjord inom den i Julii: men om jag rätt fattat Ståndets beslut, skulle 2:ne månaders respit lemnäs, och således den som ej gjort omsättningen den i Julii, få emot erläggande, af Öfver-ränta, anstånd att göra den inom den i September.
Jag hemställer således, om icke ordet sednast skulle kunna utgå.
Grefve af Ugglas, Guflaf:
Jag anhåller blott få nämna, att i Betänkandet står bestämdt, att alla lån skola omståttas till den i Julii, och kunna således inga såkallade respit-månader komma i fråga för andre lån ån sådane, som, omsatte inom den j nästkommande Julix, sedan i laglig ordning förfalla.
Om jag ej miss minnes mig, så år det redan förut afgjordt, att första insåttningarne ovilkorligen skola ske inom den i Julii detta år.
Således kan icke voteringen verka på detta beslut.
Det var öfver den frågan Herr von Qvanten talade, men hans framställning afslogs genom bifall till Utskottens j den punkten gifna Betänkande, Herr Grefven och LandtMarjl^alken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade ä6 Den i April c, m, gilla gide punkten i Stats- och BancoUtskottens förevarande Betänkande.
I anledning hvaraf Herr Grefven och LandiMctrskalken förklarade, att, som efter hvad han tyckt sig finna, Ja öfverröstat
Nej, proposition nen blifvit af Ridderskapet och Ådeln bifallen. > io;de Punkten.
Från den i Julii träder Reglementet i full kraft och verkan, afven i fråga om Of-, ver-rantans beräknande, dd omfattning och liqvid uteblifva öfver få rf allo-dagen.
Friherre Boije, Ludvig', Jag vore nära att tro: att en misskrifning ågt rum i redacfionen, emedan Ledamöter af Utskotten sagt mig, att meningen ej år att ingripa i det beslut, sora Ständerne först längre fram kunna vidtaga, angående den särskilt gjorde motionen, om Öfver-råntans afskaffaride.
Ridderskapet och Adeln kan det icke undfalla, huru oriktigt det vore, att nu afgjöra samma fråga, sorn vi framdeles, då motionen från Utskotten inkommer, skola pröfva.
Jag anhåller alltså att propositionen på denna punkt må innehålla det förbehåll, att med förra stadgandet om Öfver-ränta, kommer att fortfara blott intilldess, att Ständerne vid denne Riksdag, deras beslut i allmänna frågan om straff-räntan, meddela; hvarefter utredning gen af FilialDisconterne då koraimr att sig rätta* Den i April c, m. 27 Friherre Cederftrom, Jacob:
Jag har ej något att tillägga hrad Friherre Boije yttrat, utan instämmer med honom deruti, att redactionen matte så inråttas, att Riksens Ständers blifvande beslut, rörande
Öf ver-råntan i BancoDisconten, ej måtte komma alt stå i strid med dst beslut vi nu gå att fatta.
Grefve af Ugglas, Gastaf: Uti Utskottens sednare Betänkande finnes anfördt, att, enligt nu gällande Reglemente, med Öfver-råntan kommer att förhållas på samma sått som för Banco„ Disconten stadgas.
Om nu förhållandet blir lika. för FilialDisconterne, som för BaneoDisconten, uppstår ingen contradiction, äfven om dn nu gällande föreskrifterne skulle åndras.
Den ifrågavande punkten torde således kunna bifallas.
Med nöje hör jag att Utskotten velat gå till samma mål, hvartill jag syftar; men jag tror dock att tydligheten vinner, om i propositionen det förbehåll får intagas, som jag föreslagit.
Då hår är fråga om att bifalla ett moment med en bestämd ordalyi delse, och att ej afbida det beslut, som, rörande denna fråga i allmänhet, framdeles kan komma att fattas, tror jag det vara riktigast, att man vid den förevarande punkten gör ett tillägg, eller ett förbehåll, hvarigenom det besiut; 38 Den I April e. m. sorn framdeles fattas, äfven blir gillande för FilialDisconternes låntagare.
Herr Grefven och Landt Mar skalken hem. ställde, om Ridderskapet och Adeln behagade gilla beslut Riksens Ständer, i afseende på Öfverråntans beräkning, framdeles vid denna Riksdag komma att fatta , äfven borde för låntagare j FilialDisconterne lånda till efterrättelse.
Bifölls. jute Punkten.
Någre furjkildte Vtrednings-Contoir i Landsorter ne arifes, för desfe liqvidationer , icke erforderlige.
Föredrogos å nyo och biföllos StatsUtskottets den 21 sist!.
Mars ander N:ris 52 och 55 afgifne, samt den s5 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden; 1) Om förändrad disposition af räntan å den såkallade Wermlands LandtvärnsCassa. 2) Om anslag af spannemål till aflöning för särskild Kyrkoherde i Strömstad.
Den i April e, m. 29 Företogs till pröfning StatsUtskottets den 21 sistledne Mars under N:o 54 afgifne, samt den 25 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, om anslag af allmänna medel till kostnadernes bestridande vid uppmuddring af Upsala Å. t - . n , Friherre Åkerhjelm, Gujlaf Fredric:
I egenskap af Ledamot uti StrÖmrensningsComittén, får jag äran upplysa, att i det underdåniga förslag, sorn Comittén till Kongl. Majit afgifvit, för innevarande års Strömrensningar, år upptagit, förslag att börja rensning af Upsala Å. Genom det uti Stäkes sund i år, färdigt blifvande muddrings- och upprånsnings-arbetet, år egentliga början gjord, till en fullkomnad upp. rensning af segelleden emellan Stockholm och Upsala.
Så vål för sistnämnde stad, som äfven för alla fastighetsägare och Åboer, som be. bo strånderne af Målaren norr om Stäket, år denna upprensning af högsta vigt.
Comittén har derföre föreslagit, * att 10,000 R:dr
Banco i år borde användas till uppmuddringen af Upsala Å, hvilken utgör hälften, af den till detta arbete beräknade summa, och som denna summa i år kan utgå af den fond, som Rikets Höglofl.
Ständer, under förflutne Riksdag, till strömrensningar och communicationers lättande, anslogo, så anser äfven jag, att något särskildt anslag, till det ifrågavarande arbetet, ej är nödigt.
Emellertid torde jag nu få yttra, att jag, under loppet af min befattning som Ledamot i StrÖmrensningsComittén, erfarit, att denna fond, af 100,000 Ridr Banco, medfördt, och bör, i 3o Den i’ April e, m. händelse den kommer att fortfara, ytterligare medföra en verklig och allmän nytta för många af Sveriges innevånare.
Jag skulle derföre högeligen önska, att ej någon förminskning eller indragning af detta anslag måtte äga rum, då det befordrar och gör möjligt utförandet af de mest patriotiska företag, som kunna uttånkss.
Herr Grefven och Landt Marskalken gjor-1 de proposition till bifall af StatsUtskottets ifrågavarande Utlåtande,- hvilken proposition med Ja besvarades.
Sedan sista Riksdag hvil ar förslag till förändringar uti Grundlagarne, hvilka vid denna Riksdag skola afgö~; ras; och som en del af dessa föreslagna ändringar; år af största vigt och fordrar Riöderskapets och Adelns odelade uppmärksamhet, vöre önskeligt att dessa förslag, komma under öfverlågning före Finance-regleringen, Jag får derföre ödmjukast anhålla om Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition, att
ConstitutionsUtskottet må anmodas påskynda tryckningen af Grundlags-åndringsfrågorné, på det de, så fort möjligt år, må utdelas, för att sedan kunna öfvertånkas, discuteras och afgöras* innan Finance-regleringen och andra vigtiga frågor komma att allt för mycket dela uppmärksamheten.
Jag får blott gifva tillkänna, att från första böri Den i April e, m, *« jan Utskottet varit omtänkt på, att genom trycket kungöra de föreslagna Grundlagaåndringarne.
Tryckningen har påskyndats så, att det nu blott år Bokbindaren åtgärd som återstår, Missivet år redan färdigt och förmodligen skola d'e kunna utdelas vid nästa Plenum* Justerades Pleni-Protocollet för den 26 sistledne Februari eftermiddagen* Friherre Bjornftjerna, Magnus:
I anledning af det moment uti Herr Stråles memorial, hvaruti han yrkar att agio skulle tjena till norm uti alla liqvider, man och man emellan; tror jag att alla enskildta transactioner derigenom skulle betydligen försvåras.
Jag hemställer, om någon vål skulle exponera sig för att, sedan han lånat 3o,ooo R.dr, få betala dem med 4o,ooo R;dr, ifall coursen steg; eller om capitalisten, som utlånat 3o,ooo R:dr, skulle exponera sig för, att blott återfå 20,000 R:dr, ifall coursen föll.
Den lilla credit som finnes, skulle derb; genom helt och hållet upphåfvas.
Justerades PleniProtocollen för den 3 sistledne Martii för- och eftermiddagen samt fös, dea 5 i samma månad förmiddagen. 52 Men i April e, tn.
Utdrag af Protocollet hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen den i April 1820. * S. D. Vid förnyad föredragning af LagUtskottets den 18 sistledne Mars afgifne, och den 21 derpå följde, på bordet lagde Memorial, angående tillåtelse för Utskottet, att få antaga ytterligare en Canzlist, samt att arfvode för honom må från den 18 sistledne Mars beräknas; blef samma Memorial af Ridderskapet och Adeln bifallet.
Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls StatsUtskottets den 12 sistledne Mars under N:o 46 afgifne och den 19 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af Riksens Ständers Revisorers Berättelser, angående den, så väl år 1820, som sednast år 1822, förrättade granskning af RiksgåldsVerket och General AssistanceContoiret.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Hög. loflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den 1 April 1823. S. D. Vid förnyad föredragning, ej mindre af Stats- och BancoUtskottens den 25 sistledne Februari under N:o 20 meddeldte, och den I sist - Den i April, 55 sistledne Mars förmiddagen på bordet lagde Betänkande, angående förändring i tiden och sättet för indrifningen af Götha CanaiBolags- Götheborgs samt Malmö £. d.
DiscontVerks ännu utestående fordringar, ån ock af bemålte Utskotts, den 24 sistledne Mars under N:o 5r af» gifne, samt den 20 i samma månad eftermiddagen, på bordet lagde Utlåtande, i anledning af de hos, Ridderskapet och Adeln samt BondeStåndet, vid Utskottens första Betänkande, gjorde anmärkningar; stannade Ridderskapet och Adeln i följande beslut: lj
Att de i Utskottens första Betänkande upptagne i:sta, 2:dra, 5:dje, 5:te, 6:te, g:de, g:de och ix;te punkterne af Ridderskapet och Adeln gillades. 2) Att 7:de punkten bifölls, med den förändring, att de tvenne så kallade respit-månaderne icke borde afdragas på låntagares ytterligare rått till omsättning uppå 6 månader. 5J
Att 4;de punkten ansågs böra förfalla; 4) Att io:de punkten gillades; med det förbehåll, att de beslut Riksens Ständer, i afseende på öfver-råntans beräkning, framdeles vid denna Riksdag komma att fatta, äfven bor., de för låntagare i FilialDisconterne lånda till efterrättelse, Ut supra. S, D.
Föredrogos å nyo och biföllos Stats. lii dd, o. Ad, Prof. 5 Band. 5.
Den i April e, m.
Utskottets den 21 sistledne Mars, under N:ris 5a, 53, 54 afgiFne, samt den 25 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden s 1) Om FÖråndrad disposition af råntan å den så kallade Wermlands LandtvernsCassa. 2) Om anslag af Spannmål till aflöning för särskild Kyrkoherde i Strömstad. 3)
Om anslag af allmänna medel till kostnadernes bestridande vid uppmuddring af Upsala Å. Ut supra.
Torsclagen den 3 April.
Herr Grefven och Landt Marjkalken tillkännagaf, att åtskillige PleniProtocoll nu kommo att för Ridderskapet och Adeln justeras.
Den 5 April, 55 Friherre Cederjirom, Jacob: Jag
Får un derställa Ridderskapet oell Adeln, om ej den tid sorn Protocolls-justeringen vanligen upptager, må kunna bättre användas.
Sedan alla de personer hvilka muntligen yttrat sig ägt tillfälle öfverse deras i Riddarhus-Canzliet sedermera uppsatta anföranden, och RiddarhusSecreteraren derefter ej finner något hafva blifvit af dem vid anföranderne tillagdt, som kan vara stridande emot hvad de verkligen yttrat, får jag för min del hemställa till Ridderskapet och Adeln, om icke vid Protocolls-justeringen hädanefter må kunna så tillgå, att endast sjelfva ärendet och beslutet jemte namnen på de talande, men icke någon discussion utur Protocollet uppläses; dock anser jag, att, då någon Ledamot gjort anmärkning emot Protocollet, som i mer eller mindre del tilläfventyrs är olika med. hvad talaren uppgifver sig hafva yttrat, RiddarhusSecreteraren bör vara ovilkorligen förbunden att sådant för Ståndet anmäla, samt hela Protocollet i berörde del uppläsa.
Herr Pereswetoff Morath, Anders WilhelmDet kan visserligen ej bestridas, att mycken tid borttages genom Protocollernes ordgranna justering.
Längesedan hade jag gjort en sådan framställning som Friherre Cederström, om jag ej tyckt mig finna, att säkerheten för hvarje talare att dess yttrande alltid riktigt varder uppfattadt, berodde derpå att yttrandet vid Protocolls-justeringen upplästes.
Det är naturligt, att den som före juste - Den 3 April. ringen genomsett den del af Protocollet som in4 neliåller hvad han mundtligen anfördt, är liknöjd att sedermera afhöra samma Protocolls justerande; men det är både möjligt och troligt, att ett sådant genomseende af Protocollet förut icke af alla iakttages och i sådant fall synes nu gällande justeringssätt vara alldeles nödvändigt.
I flere constitutionella Stater, ar ej eller det föreslagna sättet antagit.