Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då denna indragningsrätt, äfven med fogsam Utöfning, hvarje gång kränker en af de yppersta rättigheter, vår fria Stats-författning Svenska Medborgare tillägger och med detsamma i sjelfva verket upphäfver en af de skönaste paragrapher, RegeringsFormen har att uppvisa, den som bjuder säkerhet till egendom och personlig välfärd under Lagen; så frågar jag: hvilka olycksaliga följder skulle ej uppkomma af denna arbitraira magt, om den någon gång i en framtid skulle falla i händerne på den egenmägtige och fanatiske otål-* samheten, alltid färdig att slå upplysningen för hufvudet, eller den enfaldiga räddhågan, som i ständig ängslan för faror, långt utom förnufts- och naturordningen, skulle se skräckbilder och spöksyner i allt?
Jag frågar: hvilket dagblad eller periodisk skrift af sann upplyst syftning och med frimodighet i skölden skulle då anses för icke vådlig för allmän fäkerhet, eller utan Jkäl och berns förnärmande perjpnlig r'ätit eller af fortfarande 148 Den 15 Maji f m. faiadelig egmjkap? och skulle icke då Tryckers* heten, denna herrliga Guds gåfva} utan hvilken all constitutionel frihet är en dröm, skakas i sitta innersta grud v alar, och snart i siri grift nedläggas.
Uppå sådane grunder* i förening med de af Utskottet anförde, samt med fullkomlig öfvertygelse derom, att en gräns bör sättas för den arbilraira magtetts vidare kraftyttring inom Lagskipningens område, hvilken, utan alla stöd af både förnuftsskäl och rättsgrunder för dess tillvarelse, är i lika uppenbar strid med Rikets constitutionella, sorn öfrige Lagar, godkänner jag för min del ConstitutionsUtskottets förevarande Förslag till den behandling 56 RegeringsFormen stadgar; i hvilket afseende jag vördsamt anhåller om Herr Grefves och •LandtMarskalkens proposition, N:0 4* Grefve Gyllenborg, Johan Henning:
Vid StafsUtskottets Betänkande, angående nedsättning af arrendet för Svartsjö Kongsgård, m. m. får jag, med instämmande i den mening Utskottets Ledamot Herr Borgmästaren Ekstrand Betänkandet bifogat, för min del yttra den öfvertygelse, att Utskottets behandlingssätr, af detta ärende bör c<ie godkännas.
Orri Herr Wenner erbudit ett större arrende än Va4 ta borde; så inedgifver jag visserligen att Sta* Den 15 Maji f. m.
H9 |«n icke bör draga fördel af dess oförsigtighet, Utan meddela eftergift eller anstånd med betalning och Contractets upphäfvande; men jag anser likväl att dermed icke bör godtyckligt tiligå, utan först, efter en föregången undersökning och uppskattning af Egendomen och derifrån hämtad grund, en billig lindring i vilkoren för arrendets utgörande bojde bestäm* mas.
Utskottet föreslår en nedsättning i arrendat för Wenner ifrån 600 tunnor Spannmål årligen till 450, och det för 10 påföljande år, med föreskrift tillika, att, under den tiden, och före nästinfallande Riksdag, borde en uppskattning af Svartsjö Kungsgårds förmåner verkställas, men, om resultatet af denna undersökning skulle visa att skäl icke varit att så betydligen nedsätta arrendet, och det för flere år efter nästkommande Lagtima Riksdag, så hade man ju godtyckligt gjordt en uppoffring af Statens inkomster.
Då likväl det icke är rättsenligt, att, som sagdt är, slumpa med Statens inkomster, synes mig att uppskattning »f Egendomen först bör verkställas, samt arrendet sedermera på öppen auction bör utbjudas, sedan nu varande arrendatorer erhållit befrielse ifrån fortstättning af arrendet hvilken då har öppet att göra nytt anbud.
På annat sätt bör icke tillgå med bortarrenderande af Statens egendom, sorn ock vanligen tillämpas, Och då man af erfarenheten känner, att alltför många arrenden med Staten äro träffade, sorn synas påkalla ändring, torde ifrån bifall till ifrågavarande betänkande, ett vådligt prejuds«atjjkunna hämtas för en godtycklig faflhansb* Den 15 Maji f. ml ling och arrende nedsättning, sorn, med Jagt-» tagande af Statens rätt, icke annorlunda än ef. ter föregångne undersökningar genom utlyste Auctioner, böra kunna bestämmas.
Friherre Björnfijerna} Magnus".
Sedan flere värda Ledamöter under loppet af denna Riksdag fästat Ridderskapets och Ådelns uppmärksamhet på ett det vigtigaste ämne i hvarje bildadt Samhälle och framför allt i en constitutionel stat, den allmänna itppfoflran, vågar äfven jag vidröra en del deraf, den som har till syfte KrigsStåndet, hvilken, ett föremål för etne motioner, väntar sitt framtida öde af Riksens Ständers beslut.
Herrar Montgomerie och von Hartmansdorff äro de Motionairer, hvars anföranden jag »kall söka besvara, först, i hvad som rörer tillvarelsen af en Krigsskola i allmänhet, och sedan den åsigt, hvari dessa värda Ledamöter $ig förena om flyttandet af den vid Carlberg befintliga till Rikets Universiteter.
Herrar v.
Hartmansdorff och Montgomerie anse tillvarelsen af en Krigsskola skadlig, derföre att ynglingen som uppfostras der, erhåller en ensidig miiitairijk bildning hvarigenom han, som or - Den 15 maji j, m. ders lyda: ”mot naturens anlag måste egna sig till KrigsStåndet, emedan han icke kan äga skicklighet för ann3t yrké, än det hvartill han från barndomen blifvit bestämd,” vidare säges, att denna bildning ej öfverensstämmer med tidens anda eller den stigande allmänna upplysningens kraf, som vill att menniskorna skola närma sig till hvarandra och icke genom ett slags skråmässig uppfostran åstadkomma och befordra Ståndsskillnader; vidare att en sådan bildning måste vara stridande emot den medborgerlighet, sorn bör vara andan i ett grunda lagligt samhälle.”
Ehuru flere och vigtiga inkast kunna gö* ras emot dessa grundsattser, i synnerhet då de användas på KrigsAcademien vid Carlberg, der enligt samma talares yttranden, ”mångå medborgerliga män blifvit bildade, hvaraf Riddarhuset ännu dagligen visar dyrbara vedermälen;” Ehuru med skäl torde kunna påstås att den framställda princip af alldeles lika uppfostran för olika Ständ kan tåla betydande modificationer, att ynglingen som ämnar sig till KrigsStåndet, till exempel ej bör uppfostras lika med den som egnar sig till det andeliga Ståndet; att beslutsamhet och djerfhet skall inplantas i den förres sinne, saktmod och formhet i den sednares; att den förres efter-i domen böra hemtas ur Krigshistorien, den sednares från Kyrkofädren, att elementerne till den förres bildning äro Matbematik, Humaniora och lefvande språk, till den sednares; i J52 Ben 15' M ji /. wt, TTheologien, de döda Språken och RhetQrikeq, att så vidt skilda syften icke kunna förenäs annotlunda än på bekostnad af den ena delen, hvilket allt torde bevisa att hlerrar von Hartmansdorff och Montgomerie, nog enjidigt hafva framstäldt principen, emot enfidig upplostranj likväl, och då denna del af de värda motionairernas framställning är öfverensstämmande med tidens anda, eller rättare sagt med tidens lynne, skall jag böja min enskdldta tanka under allmänna opinionens, denna verldens s| kallade Drottning, hvilken ehuru ofta uppstigen på en usiurperad och vacklande Thron, likväl af mig ej skall bekrigas.
Antagande således med Herrar von Hartmansdorff och Montgomeri e, ”att en oväldig allmän bildning får föregå den Serskildta, som erfordras för att egna sig åt en bestämd sysselsättning i samhället, ” får jag dervid likväl hemställa huruvida detta mål verkeligen kan vinnas medelst ryckandet af en enda länk ur uppfostringens hela kedja, sorn vore upphäfvandpt af det enda med militairisk tendens i Riket befintlige uppfostringsverk, då 12 Gymnasier och än flere Trivialskolor qvarstå med en lika ensidig Theologisk tendens, som den ^förres är militairisk, då ApologistSkolornes syfte är ensidigt för näringsidkare, (mindre grundligt än hvad som erfordras att inträda på tjenstemannaba» nan) och då slutligen Universlteterne, Rikets högsta Lärosäten måste äga ett högre syfte, än den här ifrågavarande Elementarundervisningens.
Den \ 5 Maji f, m, 153 Må vid detta tillfälle det tillåtas mig att gö a de värde motionairerne uppmärk&amme på, au deras conclusion icke öfverensstämmer med deras premiss, ty då med yrkande af ett gemensamt syfte för den elementaira uppfo- ' strän , de sjelfve anse den frögre eller applinativa böra vara särskildt för de särskildta yrken hvartill ynglingen kan egna sig, så,borde de i följd deraf consequent icke föreslagit flyttandet af KrigsAcadamien, hvars nedre afdelning är elementarisk och hvars högre är applicativ till Universitet, hvilket i intetdera afseendet dertill är passande, ty i förra fallet är Universitetet långt öfver den Elementaira uppfostran, och i det sednare, ej dertill lämplig så vidt den applicativa undervisningen efter motiocairernes egen tanka bör vara särskildt för de särskildte yrken och icke före^ nåd för dem alla.
Skulle emedlertid den enda länken i undervisningens hela kedja hvars tendens är militairisk upphäfvas, utan att de med annan tendens försedda länkar undergingo en nödig förändring, eller utan att en större med oväldigallmän syftning försedd uppfostringsanstallt inrättades, så frågar jag, hade man ej obetänksamt nedrifvit sitt hus utan att hafva ett annat att bo uti.
För att bevisa att intet af våra nu ägande offentliga undervisningsverk ägnar sig till denna oväldjga allmänna elementarbildning får hos Ridderskapet och Adeln jag vördsamt anhålla, att i korthet få analysera dem, hvaraf torde inhämtas, att den brist sorn skulle ujpp-s. 154 Ben 15 Maji f. m. stå i händelse Academien på Carlberg upphäfdes icke för närvarande kan ersättas.
Vid Univerjiteterna, för att draga fördel af den Academiska föreiäsningsmetoden och detacademiska lifvets sjelfverksamhet, måste ynglingen vara minst 16 å 17 år gammal, hafva moget omdöme och egen verklig håg för arbe-) tet, hvarförutan han förlorar sin tid dervid, lär alls intet och kommer lika okunnig ifrån Universitetet, som han kommit dit.
Äfven i moraliskt afseende bör han vid Universitetet äga denna ålder, ty dessförinnan kan han svårligen lemnäs utan tillsyn af en ledare, hvilken oberäknad svårigheten att erhålla en pålitlig, okar kostnaden till dubbelt, hvarföre allt Uaiversheterne icke i något afseende kunna vara lämplige för de på Carlberg befintlige ynglingar hvaraf |;delar icke ännu upphunnit den Academiska åldern af 16 till 17 år.
Universiteterne hafva dessutom den stora olägenheten af nära 6 månaders ferier, hvilken långa intervall den 17, j8 å i^åriga yriglin, gen möjligen kan begagna, men som för de på Carlberg befintlige 13, 14 och rståriga gossar vore aldeles förlorad, och hvarunder de icke allenast skulle glömma hvad de under läroterminerne inhemtat, men äfven komma utur arbetsvanan, en ännu större förlust hvilken icke inträffar vid Carlberg, der studierne cafbrutit fortsättas 11 månader om året.
Den i5 Maji f. ml Innan jag går att lemna våra Universiteter, som jag högaktar derföre, att så många grundlige vettenskaps män och äfven store män der blifvit bildade, nödgas jag likväl kasta en blick på den intillectuella rigtning, de i sednare tider erhållit, för att se huruvida denna kan vara lämpelig för den ungdom, som ägnar sig till KrigsStåndet.
Den nyare Tyska Fhilosophien, åt hvars Moraliska och Religiösa tendens jag gör fullkomlig rättvisa såsom ett nationelt vapen eniot de i sin tillämpning så olyckliga materialistiska läror, hvilka af Locke, Helvetius, d^llembert och Diderot blifvit framställde är likväl invecklad i ett så dunkelt språk, att ynglingen som icke gör Methaphysiken till sitt hufvudstudium, och sålunda kan intränga i dess mysterier, ofta deraf förvillas, sällan kan reda begreppen, som likväl utgör första vilkoret för ali human bildning, i synnerhet vid Krigsståndet, hvars vettenskapliga bildning grundad på Mathematik icke kan inhemtas i Methaphysikens ideala verld.
Den förres ElemeDt är positivt den sednares speculativt och sällan finner man en Matbematicus fördjupa sig i Kants, Schillicgs och Fichtes systemer, sällan en af dessa Philosophers Lärjungar, blifva grundlig Mathematicus.
Den Tyska Philosophiens invecklade mörka språk tyckes äfven hafva verkat menligt på den Litteraira smaken hos vissa dess Lärjungar, sorn långt ifrån att följa den Classiska Den ii Maji f. m.
Litteraturens enkelhet och klarhet i styl, hafva antagit en öfverdrift i uttryck, en dunkelhet i mening, och en längd i perioden, sorn väl förenlig med det Tyska språket icke torde vara det med det SvensKa, och isynnerhet i Militärisk vettenskapligt afseende, der stylens tydlighet utgör första vilkoret ej kan vara önskansvärd^ äfven under denna synpunkt anser jag således den Militaira uppfostran icke böra lyckas,jorn den enligt Motionairernes tanka skulle flyttas till Rikets Universiteter.
Om vi sålunda funnit att ynglingarnei deq på Carlberg befintliga åldern (i synnerhet i ji dess nedre afdelning från I3:de till iötde året) icke med fordel kunna flyttas till Univer* siteterne, der blott genom missbruk Gossar af denna ålder någon gång vinna tillträde (ty Skolordningen förutsätter att Studenten gepomgådt en Cours vid ett Gymnasium innan han inträder till Universitetet, då han är minst a6 år gammal} återstår att undersöka hvar annorstädes än vid Universiteteme en oväldig allmän vettenskaplig Elementarbildning lämp, ligen kan inhemtas.
Qymnafierne äro utan tvifvel de offentliga yppfostringsanstaltsr, 50m lämpeligast skulle kunna ersätts förlusten af Carlberg, åtminsto§f dess nedre afdelning, om Gymnasiernes ten» ^ens icke vor*^ öfvervägande Theologi [k; af Den 10 Maji f. m.
So läsetimmar i veckan *) äro IS egnade åt Latin, Grekiskan, Hebreiskan, Disputationer, Choralsång, samt Theologie, Rhetorik och Logina hvilka alla läsas på Latin, då blott 12 timmat i veckan återstå till Humaniora, Mathematik
Och lefvande språk (modersmålet inbegripet). c*) Jag klandrar ej denna fördelning af Studier för ett Läroverk, ämnadt att tilldana medlemmar för det Lärda Ståndet, anser den tvertom i detta hänseende för Classisk, meri kati ej neka att den förefaller mig såsom mindre lämplig för de ynglingar, som egna 6ig åt KrigsStåndet; ty att uppoffra ^tedelar af sin ungdoms dyrbafa tid att inhemta, kunskaper, hvaraf man i en framtid med undantag af Latin, ej hemtar annat än föga nytta, måste vara mindre gagneligt, än att använt da hela sin tid på de ämnen, hvaraf man verkeligen är i behof* och hvilka till och med då knappt kunna medhinnas* Jag inser sale - *) För Gymnasister ne, _ ej Lärarrie som läsa dubbelt, **) Ordinarie Lectionstimmar i veckan:
Franska - - 1.
Tyska - - r.
Hebreiska - 1, Svenska - - I.
Moral - - 1.
Geographie - 1.
Logica - - 1.
Historie - - 1, Theologie - 2.
Geometri- - 2* Disputationer 2.
Psycholögie - i< Summa ig, Summa 12, 15g Den i5 Maji f. nu des icke möjligheten att Gymnasierne med deras nuvarande Theologiska tendens, och med 5 månaders ferier, (hvarunder ungdomen glömmer hälften af hvad haa lärdt) kunna ersätta den brist, sorn skulle uppstå i händelse Carlberg upphäfdes, ty 12 timmars studier i veckan under loppet af 5 månader mäste ej kuné na svara emot 30 timmars Studier i, veckan under loppet af 11 månader, (som det läses på Carlberg).
Äfven i Moraliskt afseende torde ynglingen vid ett Gymnasium mindre kunna vårdas, än vid Carlberg, der Cadetterne förenade till Bord och Boning äro under ständig tillsyn af Lärare och Befäl» samt erhålla en Militairisk anda och lydnad, så mycket nödvändigare hos oss, som Officeren vid inträdandet i tjensten icke som Herr von Hartmansdorff behagaranföra, kommer ifrån en Casfern för ynglingar, till en Casfern för fullvuxne, utan kommer ifrån ett uppfostrings-Institut, likt det som finnes i det Constitutionella England, och i det Republikanska NordAmerica, till den så medborgerliga tjenstgöringen på Roten, der han på egen hand i 10 Månader om året, och i full beröring med andra Medborgare än de som höra till hans stånd, ej som Herr von Hartmansdorff tyckes befara, blottställes för den enfidighet i tänkefätten, forn Jhulle vägra att igenkänna andra än de hvilka, såsom orden föllo, genom Kronans märke,. uniformen, voro utstämplade till Krigstjenst; ett förhålllande om hvars o - Den i5 Maji f. m. 159 vigtighet, det dagliga umgänget bör öfvertyga Herr von Hartmansdorff.
Sedan vi sålunda funnit Gymnasiernes mindre användbarhet i deras nuvarande skick för andra, än de som ägna sig åt LärdoinsStåndet, måste vi kasta en blick på Trivial- och ApologistSkolorne, för att se huruvida dessa möjligen skulle kunna uppfylla syftemålet af en oväldig allmän bildning.
Skolor ne, äro första steget på uppfostringens högre bana, och utgöra så till sägande ingressen till den Classiska undervisningen, som sedan fortsättes vid Gymnasierne och Universiteterne, de stå i visst afseende äfven i sammanhang med Carlberg; ty LäroCoursen vid TrivialSkolorne slutar der den vid Carlberg börjar, och man utexamineras från dessa vid den ålder, som erfordras för att ingå till Krigsskolan.
TrivialSkolorne, äro således nyttige preliminaire Skolor åt Carlberg i synnerhet som vexelundervisningen, der allt mer och mer blifver införd, som älven införd vid Carlberg utgör ett ytterligare samband emellan dessa uppfostringsverk, men de kunna 6asom ämnade olika åldrar och olik vettenskapshöjd icke erfätta hvarandra.
ApogologiftSkolorne, nyttige för tillkommande Näringsidkare, Jordbrukare, Handtverkare m. fl. passa i intet afseende såsom Elementarskolor för en solid vettenskaplig bildning, al] iéo Den i5 M iji j. na, draminst för den Militaira, hvars grundElement Mathematik, der aldeles icke läses.
Sedan vi genomgådt den offentliga undervisningens särskildta länkar återstår alt kasta en blick på den Enskildt» itppjofiran, för fatt se huruvida denna möjligen skulle kunna afhjelpa den brist söm skulle uppstå i händelsö Carlberg antingen upphäfdes, eller förvandlades till en ApplicatioosSkola.
Deri Enjklldta uppfoftrans allmänna caractef, är mera gjord för Qvinnan och den husliga kretsens stilla dygder, än för Mannen som i tid mäste söka mennisko- och verldskännedom, som blott meddelst conflicten af egna idéer med andras kan stadga dem$ och som ung måste vänjas att leda sig sjelf till målet.
Den enskildte uppfostran har dessutom felet af bristande täflan, af veklighet i föräldrars hus, och af saknadt umgänge med jemriårigej hvarunder desse vänskapsband tilknytas, hvilka starkast af alla, lifvande ynglingens glada minneli tili en mognare ålder, gifva stöd åt den på tjenstemannabanan eller i samhällslifvet inträdande ynglingen, och då i synnerhet äro af Vigt för den medellösa och på Famillerelatiog ner blottade, som eljest står ensam och förlorad i den nya krets, hvari han intrader*
Då vi nu genomgått den offentliga oell enskildta uppfostrans olika delar, funnit att tjniverjiteterne äro olämplige för deri på Carl. berg Den tH Maji f m. tSl \ berg befintliga åld-rn; att
Gymnajterne ej äro tjenlige för andra än de som ägna sig till lärdomsståndet, att TrivialSkolome äro för en yngre ålder än den pä Carlberg befintlige, att Apologi[ISkolorne icke kunna uppfylla ändamålet af en solid vettenskaplig bildning, och att den Enjkildta uppfoftran är mera gjord för det milda könets stilla dygder, än för mannens: så frågar jag hvarejl skall ungdomen, som ämnar sig till krigsståndet inhemta de förberedande kunskaper, som dertill erfordras, om Carlberg förstöres?
må man icke svara mig, de få inhemta dm hvarejl de behaga, det vore ungefär som att anbefalla ynglingen lära simma, der intet vatten finnes.
Om Sverige, som Herr Montgomerie anför, ägt stora Generaler och skicklige Officerare under Gustaf Adolph den Störes och derpå följande Carlars tid, ehuru det då icke ägde någon KrigsAeademie, 6å bevisar detta icke mer, än om man sade att Birger Jarl, Torkel Knutson och Matts Kettihnundson varit store män utan att kunna läsa och skrifva och man deraf ville draga den slutsats, attman ej bör kunna läsa och skrifva för att blifva en stor man.
Om enligt Herr Montgomerie, Frankrike under revolutionen ägt anförare hvars bragder, mod och talanger väckt Europas bifall utan att de bevistat någon KrigsAcademie, så har Frankrike haft några andra äfven någorlunda skicklige Anförare, hvars Bil. till Ridd. o. Ad.
It lé2
Den 15 Maji f m. uppfostran blifvit gjord vid KrigsAcademier, och bland hvilka Napoleon Bonaparte, uppfödd vid Krigsskolan i Brienne, torde kunna komma i beräkning.
Den enda möjlighet, att icke upphäfva, men att förvandla Carlberg till blott en ApplicationsSkola för de Militaira vettenskaperne, vöre inrättandet af en Politecknisk Skola, der alla de ynglingar förenades, hvilka för sitt framtida yrke egentligen behöfva Mathematiska Studier, såsom Bergs, Hydrauliska, och Civile Architecter, Artillerister, Ingenieurer, Fältmätare, Skeppsbyggare, Navigateurer m. fl. Och hvilka vid circa 17 års ålder derifrån borde utgå till ApplicationsSkolorne: men detta ehuru visserligen fullkomligare i sin generella åsigt, skulle likväl långt ifrån att medgifva en af Motionairerne åsyftad besparing betydligen öka kostnaderne för Staten, dels för inrättandet af den stora Politeckniska skolan, och dels för inrättandet af de derpå följande ApplicationsSkolorne, hvarafden för LinieOfficerare kunde qvarblifva på Carlberg, och den för Artillerille och IngenieuvOfficerare (hvilka ganska väl kunna för-enas) på Marieberg, som redan är beslutadt ehuru ännu icke utfördt.
Det årligen från KrigsAcademien utgående antal Cadetter anser den ene värde Motionairen vara större än hvad sorn erfordras att fylla Arméen6 behof, likväl är medeltalet af årligen utgående Cadetter (sedan Academien blifvit delad i 5 Classer) blott 20 å 25 j afgången i Den 15 Maji f. m. »65 Arméen sedan krigit i medeltal 90, vid Flottan 10, summa ico, hvaraf således blott f:del kan ersättas meddelst de från Carlberg utgående Cadetter, som cj tyckes vara öfverdriivit.
Man talar om kostnaden,’ förhållandet emellan Carlberg och Upsala är följande: en från Upsala utgående TheologieStudent kostar Staten efter hvad en värd Ledamot Herr Grefve von Schwerin upplyst 4,000 R:dr Banco; en från Carlberg utgående Officer circa 1000 R dr.
Om från det årliga anslaget till Carlberg afdrages Slottets och Trägårdarnes underhåll, samt Ståthållarens och SlottsBetjeningens löner (hvilka der skulle finnas i händelse KrigsAcademien upphäfdes), om man ihogkommer att indragningen af Lectors
Löner icke kan ske annorlunda än i mohn af deras dödliga frånfälle, om Stipendier inrättades vid Academierne till sitt belopp någorlunda svarande emot hvad FriCadetten åtnjuter i kost, beklädnad och undervisning och om Militaira Professorer anställdes vid Universiteterne, så blefve visserligen besparingen ingen, men den Intellectuela förlusten lika kännbar, hvarföre jag för min del , hvarken som Riksdagsman eller Embetsman kan tillstyrka upphäfvandet eller förändrandet af KrigsAcademien, så länge
Gymnasierne icke erhållit en mera oväldig allmän bildning, eller ock en Politecknisk skola blifvit inrättad, der en human vettenskaplig
Elementarbildning jemte grundlige Mathematiska kunskaper kunde inhemtas, för att 6edan 1(54 Den l5 Maji f, m. användas vid de i sammanhang dermed särskildt upprättade ApplicationsSkolor, för Bergs, Hydra-uliska och Civile Architecter för LinieOtficerare, för de vettenskapliga Corpseme, samt för Flottans och ConstructionsStaterne.
Då jag sålunda sökt ådagalägga nödvändigheten att bibehålla KrigsAcademien så länge våra öfrige uppfostringsanstalter icke erhållit ett förändrat skick, eller ock en med oväldig allmän syftning försedd PoliteckniskSkoia blifvit inrättad, medger jag gerna att bristfälligheter finnas vid KrigsAcademien, här* rörande egenteligen från dess local nära Hufvudstaden, hvilka i möjligaste måtto böra afhjelpas, och Inrättningen förbättras men icke derföre upphäfvas.