Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att ersättningen för de omkostnader, hvarom här är fråga, utgår af Riksg:s-contorets medel, är sä mycket naturligare, som den dertill föranledande anmärk n. måste anses vara gjord i kronans intresse.
Se Art. XI, §5 ‘8°j 181, 182, 183. § rösti) m upphör d.
Bibehållen i Art. XII, § 184,, mom. 1, endast med den ändring, att tiden för uppbörds-böckernas inlemnande blifvit llyltad till den i5 JNov., för att gifva härads- och skönskrifvare nödigt rådrum att dem författa. §§ i53—r55.
Ändrade i öfverensstämmelse med sednare författning om blott ett uppbördsmöte årligen, och framflyttandet af tiden för dess hållande.
I sammanhang dermed har en ny § blifvit tillagd.
Art. XII, §<j 185, 186, 187. § i54.
Af ofvan anförde anledn., har denna § bort försvinna.
Utesluten. § 156.
Bibehållen, utan annan ändring, än uteslutandet af ordet ”andra”.
Art. XII, § 188. §.'57'
Bibehållen utan väsendtlig förändring.
Art. XII, § 189. §§ i58, i5g, 160.
Huruvida de förteckningar, som af de skattskyldige till Beredn:s-och Taxerts-comiteerna ingifvas, böra innehålla då löpande eller nästföreg:de årets åtnjutna inkomst, derom yttrar sig i835 års Bevilln.-stadga både mot och med.
I §4 namnes det ”ali den löne-inkomst, som under året blifvit förvärf vad;” i § 2 nain nes åter, ”att hela påräknade inkomsten för året skall till bevillning taxeras.”
Uti § 9 yttras bestämdt, ”att det är den inkomst, som under nästföregående året åtnjutes, som till bevillning taxeras.”
Hvad indelta löner beträffar, är sagdt, att deskola förvandlas uti penningar efter den markegång, som näst före taxeringen blifvit satt.
Denna brist på en generel princip, som liela författningen igenom gör sig gällande, förekommer ånyo vid de §§, som handla om afkortning, af hvilka vill synas, som vore löpande årets inkomst den, hvilken derunder sammanträdande Bevil ln:s-comi teer hade alt beskatta.
Härvid möta dock många olägenheter och omvägar, såsom, bland andra, afkortningar, restitutioner och, framför allt, osäkerheten af uppgifterna; ty, hvem kan innan årets slut uppgifva den in - Den i Februari. inkomst, som derunder konuner att åtnjutas?
En livar uppgör oell afslutar sina ekonomiska förhållanden med calenderårets utgång, och mängden torde först långt in på det följande härom erhålla ett bestämdt resultat.
Dessförinnan kunna dylika uppgifter, rör:de ett löpande år, ej blifva annat än prestimerade, d. ä., tagne på höft, hvaraf följaktligen den stora olägenhet uppstår, isynnerhet hvad jordegendom , handel och näringar beträffar, att de icke kunna controlleras af det årets Bevillnts-comiteer, hvilka redan sammanträda under en tid, då handeln och sjöfarten ännu sorn lifligast äro sysselsatta att frambringa sjelfva inkomsten, hvars taxering föranledt comite'ernas nedsättande.
Det samma kan ock sägas om årets gröda, hvaraf allt följer, att specifika uppgifter af de skattskyldige icke äro att tillgå, än mindre för året afslutad hufvudbok.
Utan olägenhet torde derföre den princip kunna här ingå såsom föreskrift, att de skaltskyldige till BevilInts-comiteerna uppgifva den inkomst, som åtnjutits under sednast tilländalupna calender-året; så att, t. ex. de comiteer, sorn sammanträda år 1839, hafva att taxera den inkomst, som under år 1838 kommit den skattskyldige till godo.
Och emedan denna princip är tillämplig för alla i detta project upptagne artiklar, har densamma uti särskild § zp, såsom föreskrift fått sitt rum på Art.
Titeln på uppgifterna bör alltså, med begagnande af nämnde år t. ex., blifva: ”Uppgift till Berednings-(Taxerings-)Comite'en för år i83g på i838 års behållna inkomst.” Afkortning och restitution äro åtgärder, som inträffa så länge taxering och debitering utgå från, och grunda sig på presumerade förhållanden, i afseende på den skattskyldiges inkomster under en icke tilländalupen tidrymd.
Deremot, så snart ofvan antydde princip generelt tillämpas, hvarigenom taxering och debitering grundas på gifna resultater, på redan inträdda förhållanden, kunna ock inga sådana förändringar med de påförda bevilln:sbeloppen inträffa, som föranleda till afkortning eller restitution, hvilka åtgärder följaktligen försvinna; och hvad som, med antagande häraf, kan bibehållas af §§ 158, i5g, bör utföras på Art.
IX, som upptager allmänna föreskrifter för tillämpningen af Bevillntsstadgan.
Emedlertid anmärkes vid nämnde §§ följande:
Uti § 158 stadgas, att den har rätt till afkortning, som aflidit före den 1 Maj, då ”uppbördsåret” börjas.
Det torde jemväl här vara i sin ordning, att lika afväga fördelen emellan Staten och den enskilde, och derföre stadga, att bevillning efter i:sta Art. icke påföres den, som under beskattnings- eller inkomst-året afl ider före den r Juli.
Enahanda grund för bevillning efter både i:sta och 3:dje Art. bör tillämpas i hvad det rörer gesäller och arbetsfolk. § i5g, Bevilln:s-förordn.
Att afkortning äger rum för den, sorn icke mäktar sina utskylder erlägga, d. v. s. är 1 11. ,6
Den i Februari. utfattig, sådant ligger väl i sakens natur; men af enahanda skäl bör skyldigheten alt erlägga så väl personel som annan bevillning för den, sorn sin egendom till creditorer aflåtit, under concurs-tillståndet, öfverflyttas på concursmassan.
Någon rättvis grund att, efter dödsfall, påföra sterbhuset bevillning af frånträdd egendom, bör ej kunna inträffa , utan är det afven då concurs-massan, sorn derföre ensamt bör ansvara.
I öfverensstämmelse med hvad sålunda är vordet anmärkt, hafva dessa §§ 158, i5q undergått förändring, och roed undantag af det förhållande, att skattskyldig vid uppbördsstämma befinnes utfattig, hvilket föranleder till den åtgärd, som § 190, Art. XII, stadgar, blifvit utförde på Art.
IX, §§ 49» 5o; hvarefter en ny §5i, ansetts nödig, tillföreskriftens fulländning. §§ 161 — 169.
Det har förekommit mindre systematiskt att här finna sammanförda en mängd föreskrifter, alldeles afsöndrade från sina motsvarande artiklar, ledande till det tröttande och tidsödande arbetet att, för nästan hvarje upplysning, nödgas genomleta alla dessa 9 §§.
Den som har behof af att rådfråga föreskriften, väntar med skäl, att på samma ställe som denna, finna såsom undantag utförda de afvikelser, som för hvarje fall böra iakttagas.
Hvad som i nämnde §§ endast utgör modificationer vid de föreskrifter, som denna stadga upptager, har man derföre uti projectet utfört på motsvarande artikel, hvarest alltså håde föreskrift och undantag igenfinnes i ett sammanhang.
Beträffande deremot sådana undantag från bevillning, som synas af tillfälliga anledningar vara medgifna, och vid hvarje riksdag erfordra förnyelse, har man här bort utesluta.
Vidare förekommer i nämnde §§ åtskilliga föreskrifter, som af den anledn. icke blifvit bibehållna, att de utgå från helt olika grunder och åsigter , än dem man antagit för utarbetandet af förevar, project.
Till denna cathegori hörer § 162.
2tdra punkten.
När uppgiften, som styrker tjenstgöringen, föregår debiteringen, kan hvarken afkortning eller restitution komma. i fråga. § 163.
Första punkten häraf är i strid med §3, Art. II.
Samma anmärkn. äger rum vid 6:te punkten. § 164.
Att föreskrifva, det befrielse från ett åliggande icke äger rum, utom i de fall den medgifves, synes icke vara af nöden. § i65.
Den positiva föreskriften , som här omförmäles, är redan utförd på Art.
IX, § 54; att tillägga den negativa, har man ansett öfverflödigt.
Den i Februari. 123 Sednare delen af denna § har till föremål en rättelse; men i öfverensstämmelse med detta project, bör den ti 11— vägabringas i besvärsväg.
Casus torde dock icke förekomma, ty förhållandet med hemman, verk och lägenheter, tillhöriga Pukets academier, kan icke vara obekant af taxeringsmännen, som bland sig räkna academi-staten tillhörande personer.
. § i69- Till följd af de anmärkningar, som i § 12 förekomma, är denna § utesluten. § >7°- Bibehållen utan ändring.
Art. XII, § igr. § <7<- Med förutsättande, att den princip för bevillnings utgörande blifver gällande, som i § 43 , Art.
IX, är uttryckt, har denna § 171 bort erhålla en derefter lämpad ändring. Art. XII, § 192. § >72, Bibehållen utan ändring.
Art. XII, § 1 g3. § »73- Bibehållen utan ändring, så vidt den rörer sjelfva föreskriften; men emedan erfarenheten ådagalagt behufvet att jemväl föreskrifva, huruledes dylika förbrytelser, såsom rör:de en delegation af R.
St., böra upptagas och beifras, harmom. 2 blifvit denna § tillagdt.
IX, § 66.
Project till Bevillnings-sta tiga.
Indelning.
Art. I.
Personlig skydds-afgift § 1— 2.
Art. II.
Bevillning af löne-inkomster ... § 3— 7. Art. III.
Bevillning af yrken § 8—17.
Bevillning af handel, skeppsvarf, skepps och ångfartygs-rederier, handtverk, näringar, fiskerier, capitaler, actie-bolag, societeter, cassör, verk och allmänna inrättningar, så på landet som inom stads område ... § 18—21.
V. Bevillning af fast egendom i stad och inom stads område § 22—24.
Bevillning af jordbruket § 20—3o.
Art. VII.
Bevillning af bergverk, fabriker, raanufacturier, apothek, verk och inrättningar, som icke annorstädes äro nämnda, qvarnar och sågar, som icke uteslutande användas för husbehof så på landet som inom stads område § 3i—38.
Art, VIII.
Bevillning af testamenten, gåfvor, fideicommisset', arf, fynd- och vinst-medel . . § 3g—^1.
Den i F e b r u a ri.
Allmänna föreskrifter samt grunder, hvarefter denna I3ev:s-stadga tillämpas skall Skydd för taxeringsman Art. X.
Föreskrifter hvad iakttagas bör vid mantals- och skattskrifning ..... • . . O * lieredmngs-comite'
Taxerings-comite i allmänhet ....
Dito på landet
Dito för stad Pröfnings-comite'
Om röstningssätlet inom Bevillnrs-comite'
Om edgång vid taxeringar
Om böter v . . , Art. XI.
Oin ändrings sökande och besvär Art. XII.
Om uppbörd Afkortning Redogörelse Bevillning.
Personlig skydds-ajgift. § i. motsv. § i, Bev:s-förordn.
Erlägges af alla inom Sveriges Rike i mantalslängd skatt skrifne personer, utan afseende på stånd eller förmögenhet: af hvarje mansperson, från och med fyllda 18, till och med fyllda 60 år r:dr. af hvarje qvinna, från och med fyllda 18 till och med fyllda 60 år 24 SE
Denna afgift fortfar ait årligen utgå, äfven efter fyllda 60 år, af en hvar, som äger en årlig inkomst af 100 r:dr; äfvensom af en hvar, hvilken utgör bevillning af fast egendom, å landet taxerad öfver 200 r:dr, eller i stad öfver 4oo r:dr. § 2. fr. §§ 161, 162, Bev:s-f:n.
Befrielse från bevillning, enl.
I, tillkomme: 1:0 gemenskapen af indelta och vä rf vade armeen till lands och sjös jemte båts mans hål let, sä viii i tjenst varande, sorn med pension afskedade; 2:0 gemenskapen af extra roterade och c o ilse ribe rade krigsfolket för det krigsår, då de gjort någon garnisons- eller fälttjenst; och skall, till bestyrkande af sådan tjenstgöring, behörigen upprättad och underskrifven förteckning å manskapet till Konungens Bef:sli:de i orten af Chefen aflemnas inom
Mars månad året efter det, hvarunder tjenstgöringen ägt rum; dock sträcke sig den uti desse 2:ne punkter stadgade befrielse endast till krigsfolkets egne personer; 3:o y n g 1 i n g a r, som idka s t u d i e r vid academier, gymnasier och allmänna skolor; § 43— 65. § 66. § 67— 79- § 80— 98. § 99—101. § 102—116. § 117— 138. § 189—153. § i5i. § 154. § i55—171. § 172—183. § 18.4—189. § 190. § k9i —193.
D c n i Feliruari. 125 4:o man ufa c t u ris t er och fabriksidkare i Eskilstuna fristad, så för egne personer, som för deras hustrur och barn; 5:o upptagna fattiga barn, intill den, genom K.
Legohjons-stadgan af d. 23 Nov. i833, föreskrifna ålder; 6:o fattighjon, eller sådana personer, som njuta understöd af barmhertighetsverk och allmänna inrättningar, ehvad de hafva försvar eller icke; 7:0 vanföre, svagsinte, bräcklige och andre, som för bristande arbetsförmåga aro utur stånd att förvärfva sitt uppehälle; 8:0 medellösa fångar; s 9:0 qvinna, som fyllt 60 år, hvars man icke äger en årlig inkomst af 200 r:dr, eller fast egendom på landet till 4oo r:dr, eller i stad till 800 r:drs värde.
Bevillning af lone-inhomster. § 3- Bevillning efter denna art. utgöres af all inkomst en hvar, man eller qvinna, under loppet af nästföregående året åtnjutit genom innehafvande embete, tjenst, förordnande eller uppdrag uti Statens eller i enskilda bolags, inrättningars eller personers tjenst, den må bestå uti upplåten jordegendom, i räntor, i tionde, i contanta penningar, i afgäld af innebafvande men utarrenderadt boställe, eller hvarje annan, af sådan anleda, inkomstbringande förmån, icke härflytande från något af de yrken eller specifica tion er, Art. lil upptager.
Hit hörer ock patroni ecclesiarum i Skåne, Halland och Bohus län, som njuta spanmål af krono- eller kyrko-lionde; den kyrkorna i dessa orter tillhörande tionde, som ej är till lön eller andra bestämda ordinarie utgifter anslagen; samt domkyrkorna i Riket, för deras inkomster i spanmål eller hemmansräntor, sedan derifrån blifvit afräknade endast sådana, efter särskild stat utgående, löner, för hvilka innehafvarne skola bevillning utgöra efter denna Art. II.
För sammanräknade beloppet af förenämnda inkomster, utgöres bevillning, på sätt som följer; af all inkomst till och med 1000 rtdr . . . . 1 proc. deröfver till och med 3ooo r:dr 2 proc. och af all inkomst öfver 3ooo r:dr .... 3 proc. § 4. fr. § 2, Bev:s-förordn.
Lön, som utgår i spanmål eller ändra persedlar, förvandlas först i penningar, efter den näst före taxeringen satta markegång inom det län, der lönen är indelt, och hänföres sedan såsom contant lön till den behandling,som finnes föreskrifven i Art. II, § 3. § 5. fr. § 6, Bevts-förordn.
Bevillning af boställen och på lön anslagna annex-, mensal- och stom-hemman, eller undra förmåner, samt de I2Ö
Den i Februari. linder ecclesiastike-, civile- och militäre-boställen lydande hemman, skall, då de af innehafvaren brukas, sålunda bestämmas, att all deraf fallande inkomst sammanräknas, med iakttagande af de uti § 7.5, Art.
VI, 2:dra och 3:dje mom. föreskrifna grunder rörtde beskattning af jordbruket i allmänhet, hvarefter, sedan brukningskostnaden blifvit fråndragen, återstående behållning, förvandlad i penningar efter länets sednast satte markegång, påföres det bevillnlsbelopp, hvartill föreskriften i § 3, denna art. föranleder. § 6.
Der i föregående § nämnde boställen äro utarrenderade, och den inkomst innehafvaren åtnjuter utgöres i spanmål eller andra räntepersedlar, påföres honom bevillning, jemlikt § 4, Art. II; och förfares med lägenheten i öfrigt på sätt, som rörtde arrenderad jordegendom är föreskrifvet uti § 27, Art. VI. § 7. fr. §§ 162, iG3, Bev.F. Från bevillning enl. 2tdra Art. undantages: 1:0 de uti § 2, Art. I, itsta och 2tdra punkterna uppräknade personer; 2:0 tractamente under förrättningar i tjensten utom station på kortare tid än 6 fortfarande månader af året; 3:o fä 1 t-aflö n i n g i krig; 4:o resepenn ingar och tractamente, i och för användande uti kronans ärenden; 5to pensioner, utan afseende hvarifrån de utgå; 6:0 gra t i fi ca t i o n e r och s. k. grat i al er; 7:0 1 ö n e-b es p a r i n g , eller hvad som af lön innehålles, innan den af tillträdaren personligen får uppbäras, eller s. k. begrafningshjelp; 8:0 forsel-löner,som utgå i contant till löntagare, då desse taga lösen för deras under lönen anslagna kronotionde; g:o rese- och underhållspenningar samt arfvoden i och för riksdagar; 10:0 expenser, som å stat eller publike verk äro anslagne ; 11:0 inqvar te rings-penningar sam t värdet a f f r i bostad eller boställe, som åtföljer tjenst på slat, och deraf fallande hyror; 12:0 skrifvarhjelp, som antingen å stat eller publike verk är anslagen, eller af embets- och tjenstemän utbetalas åt nödiga biträden under tjensteutöfningen ; 13:o den i § 184, härads- och skattskrifvare tillagda ersättning för debetsedlar, äfvensom mantals-skrifningsprovision.
Art. ni.
Bevillning af yrken.
‘ Första momentet.
För hvarje uti delta mom. upptagen benämning, skall bevillning utgöras med 5 proc. af all den sammanräknade inkomst, yrket tillskyndar; dock icke till mindre bevillntsbelopp, un hur nedanefter finnas utfördt:
Advocater och sakförare som biträda med utförande af andras talan Acteurer, tillhörande privatas theatertrupp .
A c t riser dito ...
A u c t i o n sfö r va 11 a re å landet Artister Badare, som hålla rakstuga Bokhållare hos private Bo-utredningsman, så i städerna som å landet Byggmästare af alla slag, utom skepps- . . Belgmakare vid bruk Brännvinsminutering se §5 11 > 18 Art. lil.
Biljard, som hålles allmänheten tillhanda eller der s. k. parti-penningar betalas; för hvarje biljard Anmärk n.: för biljarder vid helsobrunnar erlägges icke bevillning, så vida de blott begagnas under brunnster miner na.
Chirurger och Fält sk är er, af praktik utom tjensten Casseurer hos privata C o m m i s s i o n ä r e r se § 12, Art. III.
Dansmästare
Di rect eurer för privatas theatertrupper . . .
Disponenter af annans fasta egendom . . .
Doc t o rer, medicinae eller läkare, af praktik utom tjensten Entreprenörer, renhållnings- och lyckttändnings-, m. fl. d Fartyg och båtar, däckade eller odäckade, under fem svåra lästers drägt F a c t o r e Fogdar vid bruk, grufvor eller annan egendom Fiskare
Försäljare och försäljer skor för andras räkning i bod eller andra ställen inom hus . .
Föreståndare vid bruk och bergverk, som icke särskildt äro nämnde Färjor och p råma r Glasblåsare.^ Glas- och pos 11 i n s-för säl ja r e, kringresande, eller med stadig vistelse på grund af Konungens Befh:des tillstånds-resolutioner Gerningsmän af hvilket handtverk som helst .
Gästgi;fveri-rö reise se § 14, Art. lil Gesäller, apothek?- och fältskärs- Gesäller vid, bruk, manufacturier, fabriker och öfriga inrättningar Garmakare vid bruk och bergverk ....
Handels-expediter, under hvilken benämning jemväl förstås alla , sorn användas uti liandelsaffärer ellery på handelsconlor och icke särskildt äro i denna artikel uppförde H y r k u s k - v e r k Hammarsmeder vid bruk och bergverk Hästhandlare, eller sådane, som befatta sig med försäljning eller byteshandel af hästar; hvarje person, utan åtskillnad på hufvudman eller följeslagare, som sig med slik handtering befattar, erlägger Anmärkn.: med vederbörande uppbördsmans qvitto skall styrkas, att full säkerhet för årets bevillning af dessa personer, blifvit ställd, innan pass dem meddelas, hvaruti ock bör utsättas, att de till en sådan handel äro berättigade.
Inspector er (fogdar) frälse- och gårds- . . .
Kamererare hos privata * •
• Kl ädsömmerskor Klädmäklare -rör else .
K r ö g e r i -r ö r e 1 s se § ii, Art. III.
Licentiater, medicinae, se doctorer . . . .
Lik ör k arn ma r- rörelse se § ii, Art. III.
Lotteri-commissionärer, som befatta sig med försäljning af utländska lottsedlar Lotsar och lotsdr ängar.
Läkare, djur- Mark e t en ter i-rör else . se § ii, Art. III.
Masmästare vid bruk och bergverk . . . .
Den i Fcbruari.
Mjölna re, som i annors qvarn icke arbetar för egen räkning Anmärka.:
Mjölnare, som liar egen qvarn eller sådan under arrende.
Se Art. IV.
Mod k ramare anses lika med handel.
Månglersk or af hvarje art de vara må . . .
Mäklare Mästare vid bruk, manufacturier, fabriker och andra inrättningar .
Mäster-svenner dito
Mätare När ingshål lning, lika med kröeeri-rörelse Se § ii, Art. lil.
Packare Packhus-karlar Parmmätare . .
Predikanter vid bruk och bergverk ....
Pr ovisor er .
Restauration s-rö reise . .
Se § ii, Art. lil.
Rättare vid egendomar Secreterare hos private • . .
Saltpetersjudare, kronans.
Se undantagen fr.
III . . .
Dito private, lika med mästare vid bruk och fabriker Skeppsbyggmästare . . .
Skeppsklarerare Skeppare, coopvaerdi Skut- och båtskeppare Styrmän Anmär kn.: med ofvanstående sjöväsendet tillhörande personer förstås icke sådana, som på kronans varf och fartyg användas.
Skärkarlar
Skål-vestgöthar och sådana contingent, äfvensom andra borgare från städerna Borås och Ulricehamn, som idka gårdfarihandel . . . .
Hvarförutan de, som äga att sjelfve eller genom ombud idka berörde handel, för hvarje person skola erlägga : vid resor till Norrige .i .
Dito till utrikes ort
Denna afgift skall uppbäras af Landssecret., då pass meddelas, och behörigen redovisas enl. den controll, som af vederbrde embetsverk bestämmes.
Skrifvare hos private i H.
Smidesförsäljare, bosatte och stadigt vistande på vissa, till smidesförsäljuing af Konungens Bef:h:de utsatte ställen Sockenläkare, med praktik Sockenhandtverkare Spisqvarter s-rör else se § ii, Art. III.
Strandsittare.
. . . . . • • • • Stampare
Syjungfrur, som arbeta för egen räkning eller för andras, utan att vara i lagstadd tjenst . . Sågare, som vid annors såg icke arbetar för egen räkning
An märk n.: ägare af såg eller arrendator af sådan, se Art. IV. Tidnings- sk rifva re Traktör s-rör else se § ii, Art. lil.
Upps ytlings män vid bruk och bergverk .
V a g n m ä Vindragare Vräkare, af bräder, tjära, lin, m. m. . . .
V å g k a r I a Värdshus -rörelse se § ii, Art. III.
Akare Åltfru, hos private /ludra momentet.
För hvarje uti detta mom. upptagen benämning skall bevillning ovillkorligen utgöras till det belopp här finnes utförd t:
A r b e t s f o I k , arbetsföre backstugusitt a.r e och inhyseshjon, hvarmed förstås dem, som utan ständig årstjenst och lön arbeta för dagspenning
Man kön , ogifte samt gifte, och enklingar utan minderåriga barn Gifte samt enklingar med minderåriga eller genom sjuklighet till arbete oförmögna barn
Qvinnkön, ogifta eller enkor utan minderåriga eller genom sjuklighet till arbete oförmögna barn Betjent, lakej, jägare, taffeltäckare och kusk i lagstadd tjenst, samt alla andra manspersoner, som till uppassning nyttjas, med undantag af minderåriga tjenstgossar
Boktrycker i-ko n stför vandt
Directeur för utländsk theatertrupp .... se § 9, Art. lil.
Drifvare vid bruk; lika med arbetsfolk . . .
Färjekarlar; lika med arbetsfolk Gesäller.
Verkgesäll, förste gesäll på verkstad, gesäll på enkas verkstad, eller, om iler finnas flere gesäller, den förste af dem Alla öfrige handtverks-g es ä 11 er icke särskildt upptagne
Gou ve manter och informations-fruntim mer uti privata hus Gayarder vid vallonsmiden; lika med arbetsfolk
II o f m ä stare hos private Huspredikanter Hushållerskor Husmamseller och qvinnspersoner, som förestå andras hus eller hushåll, i lagstadd tjenst . .
Hårfrisörer
Hyr lakejer Hyttearbetare, lika med arbetsfolk ....
II andsåga re, dito . •
Jägare, hos private, som icke begagnas till uppassning
Informatorer hos private Judar; se resande Jernbärare, lika med arbetsfolk Information, utom tjensten, i språk, fäktning, gymnastik, musik, dans, m. m. och i de vackra konsterna Kam mar mamseller Kammarjungfrur Kammartjenare Kock Kypare...
Ladu fogdar vid egendomar Lumpsamlare Resande u t lä nd n i n ga r, som gifva representationer se Art. lil, § 9.
Resande ut länd n ingar och Judar, som fara i landet att försälja medhafvande utländska varor eller ock endast prof derpå se 5 10, Art. lil.
Renskrifvare Roddare och Rodderskor, då de betjena med andras farkoster Rostvändare, vid bruk och bergverk; lika med arbetsfolk Sjöfolk, af alla benämningar, som ickeanvändas på kronans varf och fartyg
Skogvaktare hos private Smidesförsäljare, som fara för bruksägares räkning Anmärkn.: hvarjemte iakttages föreskriften rör:de hästhandlare.
Se anmärka, i i:sta mom. denna §.
Spelmän, härads- och sockne- Trädgårdsmästare i lagstadd tjenst ....
Uppsättare vid bruk och bergverk .... § 9- .. Mom. i.
Directeurer för utländska t heat ertrupper, som erhålla tillstånd att uppföra skådespel, utgöra icke personel bevillning för sig eller medfölje , då de icke äro mantals- och skattskrifne i Sverige; men skola, för hvarje dag de gifva representation, erlägga den representations-afgift, som för dem är utförd i tariffen på föregående § uti andra momentet.
För resande u t lä n d n i nga r , som erhålla tillstånd att gifva representationer af mekaniska konster, lindansning, konstberidning, djur, m. m., galle hvad redan i denna § är sagdt rör:de directeurer för utländska theatertrupper. Mom. 3.
I afseende på fullgörandet af ofvannämnde stadganden, åligge polismakten på stället, eiler, der poliskammare icke finnes, magistraten att icke tillåta representation, innan med bevis af kronans uppbördsman styrkes, att representations-afgiflen till honom är inbetald.
Der så annorlunda sker, ansvare den, som tillåtelsen gifvit, för hvad som erläggas bort.
Till säkerhet för den resande skall å passet, som för afresan från staden eller orten utfärdas eller åtecknas , intagas hvad som uti representations-afgift derstädes blifvit erlagdt.