Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag kan vid detta tillfälle ej underlåta att vara Utsi;, förbundet för det att det erkänner vigten af denna inrättning, och äfven är jag tacksam för det att Utsk. ej afslagit motionarens begäran, ehuru det endast bifallit den på det sätt, att Utsk. förmodat, det K.
M. uti den tillökning, Utsk. på hufvudtiteln föreslagit, skulle finna medel att göra anslag till den ifrågavar. allmänt nyttiga inrättningen; men då Utsk. säger i första meningen, att det saknar all närmare underrättelse om inrättningens organisation, tror jag, att sådant härrör derifrån, att Commercerådet Wijks motion ej varit så historisk, som den bort vara.
Detta gifver mig anledning att utbedja mig R. o. Ad:s tålamod, då jag anser mig böra göra en utveckling af ämnet.
Götheborgs stad har från långliga tider varit känd för stiftandet af välgörenhetsinrättningar, jag medgifver det, med mer eller mindre klokhet i beräkningarna; men i sin tendens har den öfverträffa! alla våra öfriga släder.
Bland dessa inrättningar hafva äfven en slör del uppfostringsanstalter blifvit grundade.
En friskola finnes, som underhåller 600 å 700 barn; men så väl denna anstalt som flera andra hafva frambringat omogna foster emot hvad man åsyftat.
Dessa barn lära sig en hel hop saker; men vid 12 års ålder, då de skola utgå, kommer en stor mängd af dem på oriktiga vägar.
Föräldrarna kunna ej använda dem hemma, utan en del går in i läror och en del blifver dagdrifvare samt kanske till slut brottslingar.
Jag måste, utan att klandra orten, säga, att de, som gä i läror hos handtverkare, få en bildning, som ej svarar emot den föregående bildning de erhållit; de få sopa gatorna och springa ärender.
Detta behandlingssätt, i förening dermed, att de ofta finna sig äga mera kunskaper än deras mästare, gör, att de blifva sturska och någon gång brottslingar.
Ett sådant förhållande gaf anledning dertill, alt en numera afliden man, hvilken, i afseende på hvad han uträttat, kunde kallas en secular-menniska, Doctor Dubb, när Commercerådet Chalmers, med hvilken han genom vänskap var nära förenad, frågade honom, huru han skulle använda sin stora förmögenhet, rådde honom att gifva hälften deraf till en slöj— deskola, med vilkor, att den skulle stå under förvaltning af Frimurarebarnhusets direetion.
Den andra clausulen var, att undervisningen alltid skulle blifva frivillig.
Frimurarebarnhusdirectionen emottog detta testamente och hade 12 års processer, rör:de den summa, som skulle utgöra hans halfva ■förmögenhet.
Capitalet utgjorde då nära 120,000 r:dr b:co. Dm »S M .i j t. ra. 36) Emedlertid var man villrådig i afseende på verkställigheten af testators vilja, ty man visste knappt huru en slöjdeskola skulle se ut; men vid samma tid blef Technologiska institutet i Stockholm inrättadt och gaf oss ett lysande efterdöme.
Ett hus inköptes då, men kostade så mycket, ehuru det ännu icke är alldeles färdigt, att numera icke återstår mera än en fond af mellan 73 och 75,000 r:dr b:co, hvars ränta är hvad man har att använda.
Ett lyckligt val af lärare gjorde, att då skolan för 5 år sedan sattes i fullkomlig verksamhet, märkte man genast, att den var lyckad öfver förväntan.
Resultaterna hafva varit sådana, att Konungen och Kronprinsen äfvensom åtskilliga vetenskap-män högligen gillat, hvad som blifvit gjordt, såsom både ändamålsenligt och med sparsamhet tilivägabragt.
För det närvarande lemnäs der undervisning uti mathematik, physik, mechanik, chemi m. m.; men man förutser med skäl, att antingen skall sjelfva fonden tillgripas, eller också måtte denna nyttiga anstalt, hvilken är af den natur, att deri, jemte åkerbruksipstitutet, är kanske en af de gagneligaste inrättningar i vårt land, då den hufvudsakligen undervisar i de practiska yrkena, till ganska betydlig grad inskränkas.
K. M. var så nådig och fästade dervid sådan uppmärksamhet, att han lofvade något understödja inrättningen, hvilket han ock gjort med 600 r:dr.
Nu är penurie, och man mäste minska antalet af elever, hvilket nu är 63.
På denna grund vågar jag göra mig den förhoppning, att R. o. Ad. med välvilja omfattar denna anstalt.
Jag får tillägga, att på den korta tid, som inrättningen varit organiserad, hafva åtskilliga ynglingar derifrån utgått, hvilka kunnat åtaga sig att föra ångfartyg.
Man äger redan erfarenhet om inrättningens gagn.
Den är ej numera ett experiment.
Om jag hade varit ledamot af Utsk., hade jag, ehuru öfvertygad jag är om gagneligheten af Hr Nonnens åkerbruksinstitut, icke refuserat att åt en inrättning, sådan som slöjdeskolan i Götheborg, hvars gagnelighet man redan erfarit, tillstyrka anslag, då man lemnat sådant åt jordbruksinslitutet.
Jag skulle således önska, att Utsk, ville mera bestämdt bevilja ett anslag af om ej 7000, åtminstone 6000 r:dr.
Jag slutar med att säga, att man då blir i tillfälle att inrätta en grofsmedja och kan antaga 200 elever.
Jag anhåller, att detta mitt yttrande måtte få åtfölja den återremiss, jag yrkar.
Vid StatsUtskrs nu föredragna utlåt.
N:o 87, ang:de regleringen af Riksstatens p:de hufvudtitel, och i anledning af dess föreslagna statsanslag till Degebergska landtbruksinstitutet, anhåller jag att vördsammast få göra följande anmärkning.
Den stora och ingripande nytta, som ett åkerbruksinstitut, hvarest både theoretisk och practisk undervisning lemnäs, måste medföra, lärer af ingen tänkande åkerbrukare kunna bestridas och synes mig så ögonskenlig, att jag tror 564 D c ii iS Maj c. m, öfverflödigt att vidare utveckla den saken.
Uti intet tand äro dylika inrättningar så af behofvet påkallade som i Sverige, der åkerbruket, i jemnförelse med andra länders, befinner sig på en ganska låg ståndpunkt; — intet annat medel finnes att bringa det till den höjd, som motsvarar tidens fordringar och fäderneslandets sanna fördel.
Utan öfverdrift torde man kunna påstå, att i Riket sällan träffas inspectorer, sorn äga ens medelmåttiga kunskaper i landthushullningen, och likväl borde ingen förvaltare antagas, som ej förskaffat sig grundliga kunskaper i delta yrke.
Nöden är likväl lag, och hitintills har det varit omöjligt att erhålla dessa kunskaper inom Riket.
Olyckliga följder af ett sådant förhållande hafva, snart sagdt, i aila provinser visat sig; »neri jag hyllar den förhoppning, att Rikets nu församlade fäder och vise afhjelpa denna brist och åtminstone göra något för åkerbruket, denna hittills af dem stjufmoderligen behandlade näringsgren.
Att StatsUtsk. för det åkerbruksinstitut, Hr Eduard Nonnen i Westergöthland ämnar anlägga, föreslagit ett anslag, väntade jag mig visserligen, helst planen tili institutet
Synes lika ändamålsenlig, som Hr Nonnens rationella skicklighet i detta afseende är allmänt känd ; men i öfverensstämmelse med Hr Brukspatron J.
Warnäs uti BorgareSt. väckta motion tror jag, att ett enda institut för hela Riket är alldeles otillräckligt.
Utan att ingå i någon undersökning, ang:de antalet af dylika behöfliga institut, tyckes mig, att alne åtminstone till en början ovedersägligen äro af behofvet påkallade; och af de skäl , sorn nedanföre vördsamt skola anföras, synes mig Södermanland vara det mest passande landskap för det andra institutets anläggande.
En fond, af enskild person lemnad och hvilken vid min ankomst till länet utgjorde 18,0.0.0, men nu uppgår, till öfver 28,000 r:dr b:co, är dock för ringa (synnerligast som testatorn, aflidne Commercerådet Welanders förordnande ej medgifver någon thcoretisk undervisning) för att dermed inrätta ett fullständigt åkerbruksinstitut; och har derföre
Södermanlands hushållningssällskaps förvaltnings-utskott, under hvars speciella vård fonden är anförtrodd, hos K. M. i underd. föreslagit, att af fondens ränta ett practiskt åkerbruksinstitut må inrättas, hvarest eleverna, utan kostnad för dem sjelfva, skulle erhålla den practiska kännedom och färdighet, som fpr en sjelf arbetande åkerbrukare äro behöfliga , nemi. i:o vana vid ihärdigt arbete, så nödvändigt i detta yrke; 2:0 färdighet i alla behöfliga slöjder samt alla andra Jandtmannagöromål; 3:o förmåga att bedöma hvart och ett redskaps ändamål och, i följd deraf, mest tjänliga construetion, rätta tiden, då hvarje arbete bör företagas, samt arbetsfolkets riktiga fördelning och användande yid detsamma; 4:° kunskap o,m påläggning och utfodring af hvarje slags kreatur, tid befordrande af god race, och högsta möjliga afkastning; 5:o. insigler om skogens
Den 28 Maj c. n).
365 — under närvarande förhållanden — mest ändamålsenliga behandling, samt slutligen 6:0 någon kännedom i enkla räkenskapers eller anteckningars förande. K. M. har härtill gifvit sitt nåd- bifall, och ehuru det är påtagligt, att detta institut, oaktadt sitt inskränkta syftemål, bör blifva nyttigt, är det dock lika säkert, att en större utsträckning skulle i vida högre proportion gagna det allmänna, än skillnaden i den tillökta kostnaden, emedan t det är långt vigtigare att bilda rationella åkerbrukare än prac tiska.
Jag tror för öfrigt, att mera afseende bör göras derpå, att ett sådant institut är väl beläget i anseende till de provinser, som kunna anlita detsamma, än på klimatets skiljaktighet.
Anlägges ett sådant institut, såsom nu föreslaget är, endast i ena ändan af Riket, så uppstå mångasvårigheter för långt derifrån aflägsna provinser att sig deraf begagna, och äfven den nytta ett sådant institut, i egenskap af modellhemman, såsom exempel skulle kunna ipedföra, minskas härigenom. litt institut är, såsom det visserligen synes mig, högst tjenligt vid Degeberg för södra och en del af medlersta Sverige, och ett dylikt institut i Södermanland skulle lika väl uppfylla samma ändamål för den andra delen af Riket.
Jag åsyftar icke de nordligaste provinserna, ty, enligt min tanka, bör åkerbruket der vara en binäring.
Dén skiljaktighet i verkan, som skillnaden i klimatet inom de föreslagna districterna kan medföra, synes mig så obetydlig, att den snart fattas af en rationel åkerbrukare, isynnerhet då han inom landet är uppfostrad.
Af dessa nu anförda skäl, och i den oförgripliga öfvertygelse, att statens medel näppeligen på ett ändamåfsenligare sätt kunna användas, vågar jag vördsammast föreslå, att, i likhet med det anslag, som nu blifvit för,eslaget att årligen utgå lill institutet vid Degeberg, ett dylikt anslag må bifallas lill ett instituts inrättande i Södermanland.
Jag får således vördsammast i detta afseende anhålla om åter re miss af utlåt.
N:o 87; och, i fall den bifalles, anhåller jag vqrdsammast, att Ii.
StatsTJtsk. noga täckes begrunda Sakeus vigt.
Frölich, Gust., förenade sig med Hr Xieyron.
StatsUtsk. har i sitt betänk.
N:o 87, ronde påle hufvudtiteln, efter redogörelse för Hrr Gyllenhaal* och Waerns samt And.
Danielssons motioner, ronde landtbruksskolan, tillstyrkt ett anslag för detta ändamål, utan alt ingå i någon egentlig granskning af det erforderliga beloppet.
Dess skäl har varit, att i bredd med practisk öfning vetenskaplig bildning må vinnas i alla landtbruket tillhörande, grenar.
' Jag vill icke bestrida nyttan af landtbruks-institutet; tvärtom anser jag uppfostringsanstalter i denna väg, likasom i all annan, vara af mycket gagn, 365 Den i8 M a j e. m.
Långt ifrån således att afstyrka det gjorda anslaget, tillstyrker jag det; men jag får erinra, att dessa anslag icke tillköra denna litel, utan den tolde, som angår uppfostringsverket!.
Derefter företager Ut->k. sig en redogörelse för titeln och yttrar: ”2:0 K.
M. har val icke ifrågaställt någon "förändring i anslagssumman å g:de hufvud ti teln; men med "anledning af de flera inom RiksSt. väckta motioner, rör:de ”anslag till föremål, som kunna anses tillhöra denna lör ”jordbrukets, handelns och näringarnas befrämjande inrät”tade lmfvudtitel, har Utsk. tagit en närmare kännedom "af dess ställning och dervid inhemtat af förslaget öfver ti"telns utgifter för in neva r. år: ”1:0 att till afskrifning eller utbetalning återstående be”lopp för år i833 och föregående åren utgöra en summa ”af r:dr 170,862: 3. 7. ”2:0 att förut beviljade, årligen fortfa- - ”rande anslag uppgå till ett belopp . „ g5,g5o.
"och 3:o att dylika anslag för en gång ”eller för bestämd tid och behof erfordra „ 37,984:21.
4* eller tillsammans r:dr 304,796: 24. 11.
”Då nu härmed jemnföras anslagets närvarande ti11i>ån— ”gar, utgörande 120,000 r:dr, synes behofvet af en tillök— ”ning i anslaget vara oundgängligt.
Enär derjemte denna "titels alla utgifter afse understödjandet och befrämjandet af ”företag, som i industriell och ceconomiskt hänseende äro ”allmänt nyttiga, samt de medel, som härtill anvisas, icke ”kunna betraktas annorlunda, än såsom nyttigt använda och "böra bereda en rik skörd, anser Utsk. sig med allt skal kun”na tillstyrka: ”att utom anslaget för institutet å Degeberg 5,000. ”denna titel må tillökas med 28,000. tillsammans 33,000. ”hvarigenom contanta penninge-arislaget under titeln blifver ”i53,ooo r:dr, och, med tillagg af indelta räntor och kronotionde spannmål, såväl för åkerbruket, handeln och närin”garna, som för bergsbrukets understöd i penningar förslagsvis evalverade till ir,g3o, titelns hufvudsumma kommer ”att utgöra r:dr i64,93o.”
Denna uppställning har förefallit mig något besynnerlig.
Jag hade väntat, att Utsk. tagit nogare kännedom om titelns ställning
Då Utsk. sagt, att ett så stort belopp som 170,000 r:dr är till afskrifning eljer utbetalning återstående och att 9:1,000 r:dr äro förut beviljade att årligen utgå, och hela titeln icke utgör mer än 120,000 r:dr, så hade ett af två synts mig böra uppkomma, antingen att en del af behofven hade bort bortraisonneras, eller ock hade Utsk., i öfverensstämmelse med hvad det framställt, bort fylla bri— Den 28 Maj e. ra. sten; men harvid förekommer, attUtsk. icke yttrat, hvaruti dessa anslag bestå.
20,000 r:dr hafva varit anvisade till afvittringsverken.
St. hafva i skrifvelse lill K
M. jemväl gjort begäran om användande af medel frän denna titel till andra ändamål.
Från början var titeln afsedd till jordbrukets och näringarnas upphjelpande. R.
St. yttrade i sin skrifvelse lill Konungen år 1810, att de beklagade, det de ej voro i tillfälle att anslå en större summa, men att de förmodade den blifva tillräcklig, i fall den ändamålsenligt användes.
Den bar sedan 1810 blifvit använd för landtmateriet och skiftesverket, odlingar och näringar; men den står på samma punkt i dag, som då den inrättades.
Utrönas bör, huru och på hvad sätt de medel, som anvisas, lämpligen böra användas till handelns och näringarnas upphjelpande, och huru ett sådant anslag skall kunna uppfylla ändamålet i framtiden.
Det måtte ej kunna vara derigenom, att det årligen bortskänkes.
För att upplysa förhållandet, har jag uppgjort en tabell öfver användandet af denna titel; deruti står på ena sidan anslaget, användt såsom gåfva, då naturligtvis det alla år har samma belopp; på andra sidan står detsamma utlånadt, dock utan ranta, men med jj-tdels afbetalning fr. o. m. 3:dje året.
Der visar sig det högst betydliga anslag, som Styrelsen efter 4° års förlopp har att använda, utom det att Styrelsen har öfver q millioner alt fordra, såsom förlagsca pita ler, lemnade näringsidkare.
Jag ville önska, att Utsk. vid den återremiss, som förmodligen kommer att äga rum, ville taga de i denna tabell visade förhållanden i betraktande och föreslå en und. anhållan till K. M., att medlen på denna titel endast i låneväg måtte med eller utan ränta användas.
Intet disponeras derigenom, utan alt capitalet återkommer till Styrelsens disposition.
Då Utsk. upptagit öfriga motioner, som i afseende på detta ämne blifvit gjorda och remitterade till dess handläggning, hade jag väntat, att äfven de motioner, jag gjort, hade kommit i betraktande.
Jag har gjort en framställning om grunderna för ett statshushållningssystem, och i den förekommer visserligen ej något detailleradt förslag rörrde gtde hufvudtiteln; men i g:de punkten säges likväl, att nödiga medel skola lemnäs Styrelsen, att användas för nu ifrågavar. ändamål.
Jag går nu att närmare pröfva, huruvida det kan vara ändamålsenligt att på g:de hufvudtiteln upptaga ett anslag för Hr Nonnens institut.
Jag tillstyrker, såsom jag redan yltrat, visserligen anslaget; men i händelse R.
St. finna tillgångar till sådana anslag, höra de till iofde titeln, och som samma slags jordbruk och boskapsskötsel icke äro lämpliga i alla Rikets olika landskap, torde Utsk. böra upptaga frågor om anslag för samma ändamål åt andra provinser.
Utsk. torde finna, att så nyttigt det är, att jordbrukssältet i den trakt, Hr Nonnen bebor, blir kändt och efterföljdt såsom ändamålsenligt iden orten, likaså otjenligt är användan - 308 Deli 28 Maj c. ni. det af lians method för de norra orterna af Riket.
Der be~ hofver ett helt annat sätt begagnas för jordbruket, och undervisningen möjligtvis egentligen riktas på boskaps- oell ängsskötseln.
Det är således nödvändigt, att äfven i dessa trakter undervisning bibringas i de ändamålsenfigaste ängsodlingsmethoderna och boskapsafvelns skötsel tillförbättring; ty lika vigtig t det är att veta, huru jorden i den eller deu orten behöfver skötas, lika väsendtligt är det att veta hvilka kreatursarter der kunna trifvas och huru deras alster kunna bäst beredas för att ingå i handeln.
Vi hafva kommit skäligen långt i denna del i afseende på ull.
De bemödanden, som i detta fall äro gjorda, hafva haft en berömlig och önsklig verkan.
Man bör då ej tveka att utsträcka deni till andra arter.
För 3oo år sedan utskeppades från Sverige vietualier; nu införskrifva vi betydliga qvantiteter derutaf.
Jag hoppas, att Utsk. måtte taga dessa förhållanden i öfvervägande.
Om Utsk. dervid skulle finna, att det vore en ren vinst för samhället, om vi äfven-genom bevillning ökade anslaget, icke för att användas till afskrifningar, hvilka jag ej känner, utan att användas till näringarnas befordran, skulle jag bevilja hvilken summa som helst, öfvertygad, att den lemnar snar och ymnig ersättning åt samhället.
Af Gr. v.
Rosen har anslag för en skola i Götheborg blifvit yrkadt, samt yltradt, att den måste förfalla, i fall den ej erhåller biträde af staten.
Att technologiska undervisningsanstalter äro nyttiga för slöjderna lärer icke kunna nekas.
Att vi icke äga mer än en, utom denna enskilda, är kändt; att således den frågan föftjenar afseende torde ej vara tvifvel underkastad t; men äfven ett sådant anslag hörer till io:de titeln och ej till den 9:de, som endast angår handeln och näringarna, och på hvilken R.
St. ej må disponera något, då den bör blifva, såsom hittills, ställd hel och hållen till Konungens disposition, men med vilkor, att medlen ej bortskänkas.
I följd af hvad jag nu anfört anhåller jag om återremiss.
F Tabell, rörande dipositionen af de på Riksstatens Nionde Hufvudtitel anslagna medel. \ 4 4i rörande dispositionen af de på Riksstatens 1 Genom anslag såsom gå fv a.
B:dr sk r. 1835 års anslagssumma 120,000 — — i836 års anslagssumma I 20,000 — — 1837 års anslagssumma 1 20,000 — i838 års anslagssumma 120,000 — — 1839 års anslagssumma 120,000 — — 1840 års anslagssumma 120,000 — — t84i års anslagssumma 120,000 — — 184?. års anslagssumma 120,000 — — i843 års anslagssumma 120,000 — — Transport 1,080,000 — — Den 28 Maj e. m. 871 bell Nionde Hufvudtitel anslagna medel.
Genom anslag till lån utan ränta med j- talning från och med 3:dje året. i fb e- Banco.
R:dr sk r. i835 års anslagssumma . . 120,000 — — i836 års anslagssumma . 120,000 — — 1837 års anslagssumma . . 120,000.
Afbetaln. för år 1835 . . 15,ooo. 135,ooo — i838 års anslagssumma . . 120,000.
Afbetaln. förar i835 . 15,ooo. Afbetaln. för år i836 . 15,ooo. t* i5o,ooo — — 1839 års anslagssumma . . 120,000.—•
— Afbetaln. för år i835 . i5,ooo. —■ — Afbetaln. för år i836 .
T 5,000.
Afbetaln. för år 1837 . 16,875. 166,875 — — 1840 års anslagssumma. . 120,000.
Afbetaln. för år i835 . i5,ooo.
Afbetaln. förar i836 . 15,ooo. Afbetaln. för år 1837 . 16,875.
Afbetaln. för år i838 . 18,750. 185,625 -.
184-1 års anslagssumma . . 120,000.
Afbetaln. för år i835 . 15,000.
Afbetaln. för år i836 . 15,000.
Afbetaln. för år 1837 . 16,875.
Afbetaln. för år i838 . 18,750.
Afbetaln. för år i83g , 20,85g. 206,484 — 1842 års anslagssumma . . 120,000.
Afbetaln. föråri835 . 15,ooo. Afbetaln. för år i836 . 15,ooo. Afbetaln. för år 1837 . 16,875.
Afbetaln. för år i838 . 18,760.
Afbetaln. för år i83g . 20,85g.
Afbetaln. för år 1840 . 23,203. 229,687 — i843 års anslagssumma . . 120,000.
Afbetaln. för år 18 >5 . 15,ooo. Afbetaln. för år >836 . 15,ooo. Afbetaln. för år 1837 . 16,875.
Afbetaln. förar 18 >8 . 18,^50.
Afbetaln. för år 1840 . 23,203.
Afbetaln. för år 1S41 . 25,8 ;o. — -— 255,497 — — Transport 1,56g, 168 — —
Den 1844 års anslagssumma 1845 års anslagssumma 1846 års anslagssumma 1847 års anslagssumma 1848 års anslagssumma aS Maj c. ra.
Transport 1,080,000 120,000 120,000 120,000 ......
120,000 > 120,000 Transport 1,680,000 Deu 28 Maj e. m.
Transport i,56g,i68 1844 års anslagssumma.
. 120,000.
Afbetaln. för år i835 . 15,ooo. Afbetaln. för år i836 . 15,ooo. Afbetaln. för år 1837 . 16,875.
Afbetaln. för år 1840 . 23,203. 25,8 10.
Afbetaln. för år iB/ji •
Afbetaln. för år 1842 . 28,710. 284,207 1845 års anslagssumma.
Afbetaln. för år i836 . 15,ooo. i6,875.
Afbetaln. för år 1837 .
Afbetaln. för år 1838 . 18,750.
Afbetaln. för år 183g . 20,85g.
Afbetaln. för år 184r • 25,810.
Afbetaln. för år 1842 . 28,710.
Afbetaln. för år 1843 . 3i,937- vrj- O ro 1846 års anslagssumma. . 120,000. 16,875.
Afbetaln. för år 1840 . 23,203. — — Afbetaln. för år 1841 . 25,810.
Afbetaln. förar 1842 . 28,710.
Afbetaln. för år 184-3 • 31,937.
Afbetaln. för år 1844 • 35,525.
321,669 18474 års anslagssumma . . 120,000. — 18,750. —■ — Afbetaln. för år 1838 .
Afbetaln. för år i84f . 25,810.
Afbetaln. för år 1843 . 3i,937- Afbetaln. för år 1844 • 35,525.
Afbetaln. för år 1845 , 37,643. 342,437 1848 års anslagssumma.
. 120,000. — — 20,85g.
Afbetaln. för år i83g .
Afbetaln. för år 1841 . 25,8io. Afbetaln. för år 1842 . 28,710.
Afbetaln. för år 1843 . 31,937. 35,525.
Afbetaln. för år i844 •
Afbetaln. för år i845 . 37,643.
Afbetaln. för år 1846 . 40,208. 363,8g5 Transport 3,182,520 374 Deli 2S Maj c. ra.
Transport 1849 £irs anslagssumma ..... i85o års anslagssumma r 851 års anslagssumma i85a års anslagssumma i853 års anslagssumma 1,680,000 120,000 120,000 120,000 120,000 120,000 Transport 2,280,000 Den 28 Maj e. ra.
I 1849 års anslagssumma .
Afbetala, förar 1840 Afbetala, för år 1841 Afbetala, förar 1842 Afbetaln. för Sr 1843 Afbetaln. för år 1844- Afbetaln. för år i845 Afbetaln. för år 1846 Afbetaln. för år 1847 1850 års anslagssumma.
Afbetaln. för år 1841 Afbetaln. för år 1842 Afbetaln. förar 1843 Afbetaln. för år 1844 Afbetaln. förar i845 Afbetaln. för år 1846 Afbetaln. för år 1847 Afbetaln. för år 1848 1851 års anslagssumma .
•Afbetaln. för år r842 Afbetaln. för år 1845 Afbetaln. för år 1844 Afbetaln. förar i845 Afbetaln. för år i846 Afbetaln. för år 1847 Afbetaln. för år 1848 Afbetaln. för år 1849 1852 års anslagssumma .
Afbetaln. för år 1843 Afbetaln. för år 1844 Afbetaln. för år i845 Afbetaln. för år 1846 Afbetaln. för år 1847 Afbetaln. för år 1848 Afbetaln. för år i84g Afbetaln. för år i85o 1853 års anslagssumma.
Afbetaln. för år 1844 Afbetaln. för år i845 Afbetaln. för år 1846 Afbetaln. för år 1847 Afbetaln. för år 1848 Afbetaln. för år 1849 Afbetaln. för år i85o Afbetaln. för år 1851 Transport 120,000. 20,203. 25,8io. 28,710. 3r,937. 35,535. 37,643. 40,208. 42,804.
I 20,000 2.5,8lO. 28,7 IO. 01,937. 35,525. 37,643. 4o,2o8. 42,8o4. 45,486. 120,000. 28,710. 3l,937. 35,525. 37,643. 40,208. 42,804. 45,486. 4.8,23o. — 120,000. 3i,937. 35,525. 37,643. 40,208. 42,804. 45,486. 48,230. 5 i,oi 5. 120,000. 35,525. 37,643. 40,208. 42,804. 45,486. 48,2 3 0. 5[,015. 53,817. 3,182,520 385,84o 408,123 43o,543 452,848 474,728 Transport 5,334,602 3^6 D c 11 a8 M a j c. m.
Transport 1854 :"u's anslagssumma i855 års anslagssumma i i856 års anslagssumma iSåy års anslagssumma i858 års anslagssumma 2,280,000 120,000 120,000 120,000 120,000 120,000 Transport 2,880,000 De n 28 Maj e. m. 377 Transport 5,334,602 i854 års anslagssumma . . 120,000.
Afbetaln. förar 1846 .
4°)2°8- Afbetaln. förar 1847 . 42,804.
Afbetaln. för år 184.8 . 45,486.
Afbetaln. för år t 849 48,2 3o. Afbetaln. för år i85o 5r,oi5.
Afbetaln. för år x851 . 53,817.
Afbetaln. för år x852 . 56,606. 4g5,8oo i855 års anslagssumma . . 120,000.
Afbetaln. för år 1846 . 4o>a°8- Afbetaln. för år 1847 . 42,804.
Afbetaln. för år 1848 . 45,486.
Afbetaln. för år 1849 . 48j23o.
Afbetaln. förar i85o . 5 i,oi 5.
Afbetaln. för år i85r . 53,817.
Afbetaln. för år i852 . 56,60 6.