Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti denna reservation hafva instämt riksdagsfullmäktige Olaus Eriltsson från Götheborgs och Bohus län, Better Gabrielsson från Kronobergs län, Lars Olsson från Stora Kopparbergs län, Henrik Andersson från Örebro län, Anders Eriksson från Elfsborgs län, Anders Persson från Östergöthlands län och Nils Andersson från Christianstads län.
Herr Falhem ville hafva antecknadt, alt han icke varit ledamot af Bankoutskottet den tid, då förestående beslut fattades.
A ok. till Exp.-Utsk. d» 20 Mar* 1SM, kL t e. nr.
Utlåtande ofver eli af Kyrkoherden G.
Frendin gjordt ackords-anbud, Uti en till Utskottet inlemnad skrift, har kyrkoherden Gust.
Frendin framställt erbjudande, att, inom den 1 October innevarande år, med 759 r:dr 16 sk. 11 16 Banko-VIskotlels Utlåtande, ~N:o 22. rist. banko, inbetala återstoden af upplupne räntan ä 5 procent å ett af fru C. E. St Calissendorf, uti härvarande Handels- och Närings-diskout upptaget, till kapitalet fullt betalt lån, stort 4,500 r:dr nämnde mynt, under vilkor, att den så kallade straffräntan, eller skillnaden emellan 5 och 8 procent, varder eftergifven och afskrifven.
Utaf det, i anledning häraf, från direktionen öfver Handels- och Näringsdiskonten infordrade yttrande, har Utskottet inhemtat, att förrberörda lån blifvit år 1836 upptaget emot hypothek af handlanden J. A.
Lindströms revers å 4,500 r:dr banko, försedd med borgen af handlanden Axel Hägg-, att, sedan samtlige gälden.ärerne, vid anställd lagsökning, befunnits utan tillgångar och diskont-verkets fordran blifvit uti handlanden J. A. Lindströms inträffade konkurs bevakad, direktionen antagit ett af rådmannen P. II.
Lindström och handlanden C. A. Engeström i Wisby gjordt erbjudande, att på det sätt liqvidera lånets kapital-belopp, att 500 ndr banko från och med 1838 årligen inbetalades med 333 r:dr 16 sk. af rådman Lindström och 166 r:dr 32 sk. af handlanden Engeström, enligt af dem, för fullgörandet deraf, utfärdade, till Handels- och Närings-diskonten eller ordres, ställde förskrifningar, samt att, genom dessa inbetalningar, äfvensom erhållne utdelningar, utur J. A. Lindströms och C. A.
Engeströms konkurs-massor, kapitalet blifvit fullt guldet och i afräkning å upplupne öfverräntan, utgörande, efter 8 procent, 1,983 r:dr .32 sk. 4 rst, influtit tillsammans 493 r:dr 13 sk. 1 rst, allt banko; varande af direktionen för öfrigt upplyst, att räntan ä 5 procent utgör 1,252 r:dr 30 sk., eller, efter afdrag af ofvanberörda ränte-inbetalningar, 759 r:dr 16 sk. 11 rst, samt att anspråket å 8 procents ränta endast gäller emot enkefru Calissendorf, enär den af henne hypothiserade revers varit föreskrifven med allenast 6 procent årlig ränta, samt någon högre, än sistnämnda ränta, efter derå beräknadt bevillnings-afdrag, följaktligen icke kunde hos reversutgifvaren, eller hans löftesman, utkräfvas; vid hvilket förhållande direktionen, i betraktande jemväl deraf, att diskont-verket utur förenämnde, numera slut-redovisade konkurser erhållit nämnde verk tillkommande utdelningar, samt att gäldenärerne,vid hos dem under åren 1849 och 1850 anställde utmätnings-försök, jemlikt inkomne bevis, befunnits sakna tillgångar, ansett det ostridigt vara med diskont-verkets fördel förenligt, att antaga det af kyrkoherden Frendin gjorda erbjudande.
Utskottet, Banko-Vtskollets Vllåtande, Ho 23. f,7 Utskottet, sorn instämmer uti hvad sålunda blifvit af diskont-direktionen yttradt, får på grund deraf tillstyrka, att skillnaden emellan 5 och 8 procents räntan å forenämnda lån, utgörande 731 r:dr 2 sk. 4 rst, må få afskrifvas, under vilkor, att kyrkoherden Frendin, inom den 1 Oktober innevarande år, till diskont-verket inbetalar de å 5 procents räntan bristande 759 r:dr 16 sk. 11 rst banko.
Ånk. till Exp.-Utsb. den 20 Mars 1851, bl. 4 e. m.
Utlåtande, i anledning af gjord ansökning om eftergift af öfverränta å ett af numera aflidne Landtbrukaren B. M. Otter i Banko-Biskonl-verket upptaget lån.
Sedan hofrälts-kommissarien I. G. Sandahl, i egenskap af förmyndare för aflidne sladsfiskalen A. G. Göthlergs omyndiga barn, hos direktionen öfver Bankodiskont-verket, för sina myndlingars räkning, anhållit om eftergift af upplupna öfverräntan å ett af landtbrukaren Ti. M. Oller, emot borgen af bemälde Gjöthberg år 1822 upptaget lån, stort 350 r:dr banko, med erbjudande, derest denna anhållan bifölls^ att genast derefter till diskont-verket inbetala lånets kapital-återstod, 295 r:dr 16 sk. banko, samt, såsom stöd för ansökningen, förmält, att på utgången derutaf berodde möjligheten af ett tillämnadt ackord med öfrige fordrings-egare uti aflidne Gjöthbergs urarfva bo, hvarigenom några få, men för de omyndige högst nödvändiga husgerådssaker skulle kunna från försäljning räddas; så har direktionen, efter det i afseende pa detta lån upplyst blifvit, att ej mindre hufvud-gäldenären Otter, an löftesmannen Gjöthbergs enka aflidit utfattiga, samt att i exekutiv väg icke kunnat Eib. till ti.
Sl. Prot. 1850 $ ISSI. 6 Sami. 1 Afd. 7 Haft. 3 18 Banko-Utskottets Utlåtande, N;o 23. indrifvas mera, än de under den 17 September 1825, i afräkning å lånet, insatte 54 r:dr 32 sk., genom beslut den 14 Februari nästlidet år, förklarat, att, då alla frågor om antagande af ackorder, eller beviljande af eftergifter i Banko-diskonl-verkets fordringar skola underställas Banko-utskottets pröfning, direktionen icke kunde bevilja den sökta afskrifningen; men att, derest Sandahl, enligt sitt erbjudande, sednast inom utgången af påföljande månad, till diskont-verket inbetalade lånets kapital-återstod, 295 r.dr 16 sk., direktionen ville förorda den ifrågasatta afskrifningen hos blifvande Banko-utskott, till hvilket Sandahl hänvisades att, efter befogenhet, sin ansökan i berörde afseende fortsätta.
Bemälde Sandahl, som ordentligen fullgjort det honom af direktionen föreskrifna vilkor, har, uti en till Utskottet ingifven skrift, sökt befrielse från erläggandet af ifrågavarande öfverränta, under förmälan, att han desto heldre hoppades bifall till denna för sina meddellösa myndlingar framställda begäran, som det belopp, hvartill de obetydliga tillgångarne uppginge, endast komme att lemna en högst obetydlig afbetalning på diskont-verkets fordran; och anser Utskottet, med anledning af de härvid förekomne omständigheter, samt enär diskont-direktionen, såsom ytterligare skäl för bifall till ansökningen, uti afgifvet utlåtande, yttrat, att i hvarje fall anledning icke vore för handen, att någon godtgörelse för öfverräntan å förenämnde, vid 1832 års revision, såsom osäker fordran, inom linien förda lån, skulle kunna vinnas, sig ega skäl hemställa, att den å ifrågavarande lån upplupna öfverränta, 630 r:dr 47 sk. 9 rst banko, måtte få afskrifvas.
Stockholm den 20 Mars 1851. STOCKHOLM, f. d. Schultze^ Boktryckeri, 1851.
Banko'Utskottets Betänkande, N\o 24. 1 N:o 2'k Ank. till Exp.-Utsk. den 24 Mars 1851, k). 7 e. m.
Betänkande, med förslag till reglering af Bankens Låneoch Kreditiv-rörelse.
Sorn Utskottet, likmätigt sista punkten uti 5 § af den för Utskottet gällande instruktion, bör, så vidt ske kan, i ett sammanhang behandla alla frågor, angående Bankens Låne-rörelse, har Utskottet, efter emottagandet af do inom resp.
Riksstånden väckte motioner, hvilka med nämnde rörelse ega samband, genomgått 6 art. 2, 3 och 4 afdelniugarne utaf Banko-reglementet under den 23 Oktober 1848, eller de om Bankens och Diskonternas utlåning meddelade föreskrifter; samt får, efter verkstäld granskning af dessa föreskrifter och noggrant bepröfvande af omförmälde motioner, här nedan afgifva förslag till åtskilliga förändringar, enligt Utskottets öfvertygelse erforderliga, för beredande af mera beqvämlighet åt låntagaren, samt ökad säkerhet och fördel för Banken.
Utskottet torde härvid böra anmäla, dels att åt de föreslagna förändrade bestämmelserna i allmänhet gifvits den uppställning, att desamma, i händelse af Rikets högloflige Ständers godkännande, kunna uti blifvande Banko-reglemente omedelbart intagas, samt dels att Utskottet uti serskilda Bctänkanden kommer att Bih. till R.
Prot. 1850 $ 1851. 6 Samt. 1 Aid. 8 Baft. 1 2 Banko-Utskottets Betänkande, B:o 24. yttra sig öfver de stadganden, hvilka tillhöra l:a, 5:te och 6:te afdelningarne uti ofvanberörde artikel af reglementet.
Uti G:te artikelns 2:dra afdelning förekomma först i §§ 152—156 åtskilliga Allmänna bestämmelser, förnämligast afseende den deruti afhandlade utlåning från Banken mot pant af guld och silfver, vågförda effekter och lane-banko-obligationer, äfvensom mot intekning i fast egendom och mot hypothek af inte/enade, på Banken transporterade, skuldebref samt lill odlingars befrämjande.
I afseende på omförmälde
Allmänna bestämmelser, har endast följande erin-. rån förekommit.
Som Rikets höglofl.
Ständer vid sednaste riksdag beslöto, att all beräkning af ränta på ränta skulle från och med 1849 års början upphöra, infördes uti reglementet bland ofvanberörde Allmänna bestämmelser föreskrift derom, att det då brukliga sätt, att beräkna ränta på ränta borde begagnas till och med slutet af Ar 1848, hvarefter all sådan ränteberäkning skulle upphöra icke allenast å de lån, hvarå räntan från och med den 1 Januari 1849 till betalning förfölle, utan äfven å de lån, för hvilka räntebetalningen derförinnan förfallit.
Men enär denna föreskrift endast afsett lån, är, efter hvad Banko-fullmäktige anmält, ränteberäkningen efter s. k. feankomethod bibehållen för de från Bankens Låne-afdelning utgående kreditiv.
Då emellertid ett dylikt ränteberäkningssätt strider emot föreskriften i 9 kap. 6 § Ilandels-balken, anser Utskottet, att ränta på ränta icke bör beräknas å Hagot slags fordringar, vare sig under namn af lån eller kreditiv, och tillstyrker fördenskull, att omförmälde stadgande i reglementets 158 § må emot följande utbytas: l.o
Det i allmänna Lagen intagna förbud mot beräkning af ränta på ränta*,, iakttages äfven i afseende på Bankens fordringar.
Förisgsbapita
Lån på Guld och Silfver „ Jeru, koppar m. m. i Stockholm | i; V V V K » 1) „ „ „ „ i Götheborg enl. 172 § i llegl. „ Tackjern i Stockholm „ »i Götheborg „
Landtegendomar „ Stadsegendomar enl.
177 § i d.o V V V 55 1) » mot återbetalnings-skyldighet i Silfverj till Skiften och Odlingar, enl. 183 § i d:o Kreditiv till Riksgälds-kontoret Kongl.
Kommers-kollegium, enl. 185 § i d:o Jern-kontoret enl. 186 § i d:o Fahlu Bergslag j Stockholms Stads Brandförsåkrings-kontor.> enl. 190 § i d:o .
Sparbankerne i Riket, ) Stockholms Stads Drätsel-kommission enl. 191 § i d:o ....
Belåning af Publika Papper vid Banko-diskont-verket J „ » „ »v Göteborgs Låuc-kontor > enl. 201 § i d:o v » V V V Malmö d:o ) Utlåning genom Allmänna Diskonten, vid Banko-diskont-verket 1 „ B Göteborgs Lane-kontor/ enl.
206 § » » » X Malmö d:o Handels- o. Närings-diskonten vid Bio-diskout-verketj Göteb. Låue-kontor) enl.2 Malmö d:o 10 § Kassakreditiv vid Banko-diskont-verket j „ „ Göteborgs Låne-kontor) enl. 214 § i d:o „ B Malmö d:o 3,500,000 6.500.000 80,000 1,000,000 1.800.000 600,000 300,000 50, (XX) 1,000,(KM) i i d:d i d:o( Summa ii: dr 8,000,000 3.100.000 1.850.000 27,780,000 Afgår:'
Upplånta Sparbankk-medel 100,000 Bankens Lane- eeh Kreditiv-rörelse på (let hela 27,680,000 Utestående den 31 December 1850.
Oanvändtden 31 Dec. 1850. 315,743 864,050 503,930 1,685,683 1,814,317 1,960 ! 1 5,329,421 22 — 9| 845,824 43 * 6,449,453 43 1 50,546 4 11 274,207 25 65,558 11 2 14,441 36 10 — 1,000,000 1,689,822 6 5 110,177 41 7 514,550 85,450 47,404 14 — — 67,404 14 4 232,595 33 8 20,000 — — 50,000 218,772 16 5I 136,318 40 * 380,091 8 10 619,908 39 2 25,000 5,139,043 22 i 1,945,239 8 10 7,984,230 3 11 15,769 44 1 899,947 21 _ 1,977,450 4 9 740,499 25 1 3,017,949 29 10 82,050 18 2 300,000 23,870 •— 272,370 1,577,630 248,500 22,127,112 21 7 5,652,887 26 5 27,780,000 100,000 27,680,000 6 Banko-Utskottets Betänkande.
N:o 2b. Sora, enligt gällande föreskrifter, Kreditiverne skulle, både vid Diskontverket i Stockholm och Låne-kontoret i Göteborg, vara inbetaldta å den sista December 1850, har Utskottet, för att lenina en öfversigt luiru Kreditiven Varit begagnade, upptagit förhållandet i nedanstående tidpunkter:
Förlag tiil Kassa-kreditiv.
Beloppet af be- viljade kreditiv.
Af det bevilja- de kreditivet bl. begajrnadt.' o o Handels- och Närings-Diskonlen i Stockholm:
Den 2 Mars 1850 1,000,000 — — 907,400 — — 480,550 — — ,, 27 April „ 9 — — 937,400 — — 555,300 — — „ 27 Juli „ V — — 997,900 — — 673,570 — — „ 30 Nov. „ * — — v — — 498,440 — — Låne-kontoret i Göteborg: Den 2 Mars 1850 500,000 — — 500,000 — — 341,810 — — r 27 April , V — - T 382,030 — — „ 27 Juli „ T — — n — — 401,090 — — „ 30 Nov. „ T — — 498,500 — — 366,290 — — Låne-kontoret i Malmö:
Den 2 Mars 1850 ......
350,000 — — 349,500 — — 249,810 — — „ 27 April * ...... V — — V — — 266,540 — — „ 27 Juli „ V — — » — — 271,640 — — „ 30 Nov.
„ V — — 350,000 — — 249,200 — — Banko-Utskottets Betänkande, K:o 2 b. «
För att bereda Rikets höglofl.
Ständer tillfälle att bedöma, huruvida de vid 'sednaste riksdag bestämda Lane- och Kreditiv-förlag äro för de afsedda ändamålen tillräckliga, har Utskottet skolat meddela nedanstående utredning, som visar, dels det afsatta Lane- eller Kreditiv-förlaget, dels utestående beloppet den 31 December nästlidet år, samt dels huru mycket å berörde dag var användt: Banko-Utskottets Betänkande, A': o 24.
Af denna utredning vill det synas, seni skulle samtlige lane- och kreditiv» förlag lemna full tillgång för anspråken på låne-understöd.
Att sådant likväl icke är händelsen, hvad åtskillige af de för diskont-rörelses bedrifvande, samt till utlåning på fastighet anvisade summor beträffar, kan Utskottet ingalunda förneka, men, då Utskottet här nedan kommer i tillfälle att närmare vidröra dessa förhållanden inskränker det sig nu till uttalande af den åsigt, att då förhöjning i lane- och kre» ditiv-rörelsen på det kela förorsakar tillökning i det maximum af sedelstock, sorn saknar motsvarighet i metallisk valuta, Utskottet, med fästad uppmärksamhet å nuvarande ofördelaktiga förhållanden, ansett Bankens ansvarighet icke böra utsträckas, samt följaktligen sökt, att genom föreslagna öfverflyttningar från ett till annat låne- eller kreditiv-förlag afhjelpa den befintliga bristen i sådane låne-grenar, hvilka närmast bereda både Bankens och den lånsökandes fördel.
Utskottet öfvergår härefter till granskning af föreskrifterne, angående den i ofvanberörde artikel at reglementet besknfne utlåning, i den ordning, densamma derstädes förekommer.
Belåning af guld och silfver.
De härutinnan genom §§.
157 med 162 gifna bestämmelser, hvaremot någon, erinran icke blifvit gjord, 2o torde oförändrade få i nästblifvande reglemente införas, med allenast det undantag, att orden: “såsom tillökning å derstädes innestuende besparingsmedel*, uteslutas från 162 enär dessa ord, på nämnde ställe öfverflödige, dessutom möjligen skulle hindia prof-, ningen af det förslag lill förändradt användande af outtagna auktions-öfverskott §> färsålda guld och silfver-panter, Utskottet framdeles kommer att afgifva.
Belåning af jern, koppar och andra vågförda effekter. $ afseende på de för denna belåning gällande föreskrifter har något till för-» S Banko-Utskottets Betänkande, ASo 24. ändring sjrftande förslag icke blifvit från riks-stånden till Utskottet hänvisadt; och som desamma befunnits ändamålsenliga, har Utskottet allenast bordt tillstyrka, att enär, efter hvad Utskottet inhemtat, Kongl.
Maj:t, medelst nådigt bref af den 13 April 1849, gifvit Kongl. Bergs-kollegium tillkänna, att sedan, genom anläggning af Säffle kanal och verkställda muddringar i Byelfs vattendrag, Byelfs våginrättning blifvit öfverflödig, Kongl. Maj:t_, uppå åtskillige bruksegares i Wermland underdåniga ansökning, funnit godt befria dem från skyldighet, att jerneffekter vid Byelfven vågföra och vågumgälder derstädes erlägga, samt frikallat städerna Åmål och Karlstad från åliggandet, att vid Byelfven underhålla våg och aflöna vågbetjening, allt under vilkor, att vederbörande bruksegare förbinda sig inlösa vågen, så framt städerna ej hellre önska densamma disponera, samt att ersätta vågbetjeningen de löneinkomster, som genom vågens indragning gå förlorade, följande §§. måtte sålunda förändras, , 3:o att från 163 §. i reglementet uteslutas orden: *Allenast med det undan tag, som i §.
187 här nedan är vordet upptaget*, samt att första punkten uti 167 §:n undfår följande lydelse: “Effekter, upplagda på extra vågar eller lastage-platser, de der icke äro med vederbörliga privilegier och ansvarige embetsman försedda, få ej till belåning antagas*.
De för beläning af tackjern uti 170 §. af reglementet upptagne stadganden, deruti någon ändring icke är vorden föreslagen, 4:o torde fortfarande få gälla till efterrättelse; med den jemnkning af redaktioneu uti samma §:s 2 morn., 5:o att orden. “Kongl.
Kammar- och Bergs-kollegierna samt Stats-kontoret* utbytas mot: •'•vederbörande embetsverk hvari - Banko-Ulskotlets Betänkande, IS:o 24. 9 hvarigenom, i händelse någotdcra af bemälde kollegier komrae att upphöra, hinder ej må uppstå för stadgandets tillämpning.
Nämnde moment skulle, om detta bifalles, lyda sålunda: “låne-beloppet, som töre slutet af hvarje år fastställes till grund för det nästpåföljande årets utlåning, bestämmes af fullmäktige, med afseende å konjunktur och öfriga omständigheter, till högst två tredjedelar af det pris, som årligen, för hvarje bergslags särskilda till— verkningar, såsom lösen för kronans tionde-tackjern af vederbörande embetsverk fastställes.4
För lån mot pant af silfver och guld, jern, koppar och andra vågförda effekter samt tackjern är, uti reglementets 172 §., förlaget bestämdt till 3,500,000 r:dr banko.
Detta förlag har visserligen icke under den efter sednaste riksdag förflutna tiden varit till fullo upptaget-, men som enahanda förhållande de kommande åren icke är att emotse, samt denna, förut till beloppet oinskränkta, rörelse lemnar full säkerhet för de ulgifna lånen, hvilka, livad dem på jern och öfriga vågförda effekter angå, upptagas på kort tid 5 hemställer Utskottet 6:0 att 172 §. i reglementet må förblifva oförändrad.
Utlåning mot pant af jLune-banhn-obligationer.
Någon utlåning på dylika obligationer eger numera ej rum, hvadan föreskriften i reglementets 173 § har till föremål att, jemte anmälan härom, anvisa sättet för de redan förut utestående lånens liqvid; innefattande densamma dessutom rättighet för fullmäktige att infria Låne-banko-obligationer, då sådant af innehafvarne äskas.
För inlösen af förfallna dylika obligationer är en summa af 80,000 rdr b:ko å serskild räkning i Depositions-afdelningen insatt, i följd hvaraf Bii. litt R.
Prot. *850 y *85*. 6 Sami. * Afd.
S Baft. 2 10 banko-Viskottets Betänkande, ft:o 2 i. beloppet utaf berörde obligationer, till största delen ouppsägbara å såväl Bankens, som obligations-innehafvarnes sida, icke beräknas såsom sedelstock.
Då likväl åtskilliga obligationer blifvit infriade, utan att för sådant ändamål den på
Depositions-afdelningen insatta summa dertill användts, har herr C. C. Hörnstein, till förebyggande af den sedelemission, som häraf förmodats uppstå, uti en inom vällofl.
Borgare-ståndet väckt motion, föreslagit, att „de få obligationer, som årligen erbjudas till inlösen, måtte infrias på samma sätt, som räntan nu erlägges för dem, eller bland årets löpande utgifter, och att de 80,000 r:dr måtte afföras utur räkenskapen.
“ Utskottet, som, vid granskningen af gällande föreskrifter, angående b eräkningen af sedelstock, återkommer till den ifrågaställa förändringen, hvilken, äfven om densamma anses erforderlig, icke torde medföra något inflytande på ofvanomförmälde 173 §, tillstyrker fördenskull * 7:o att samma § må bibehållas oförändrad.
Utlåning mot intekning i fast egendom.
Innan Utskottet yttrar sig, angående de i och för denna utlåning gifna bestämmelser, torde det böra till besvarande upptaga väckta frågor, angående dels öfverflyttning från Banken till Riksgälds-kontoret af nämnde utlåning, samt dels förändring i sättet för inbetalningarnes verkställande.
Herr kontraktsprosten Almqvist har, uti en inom högvördige preste-ståndet väckt, och till Utskottet remitterad motion, föreslagit, att till beredande af fördel för såväl Banken, som den del af allmänheten, hvilken upptager lån mot pant af fast egendom, — “lånerörelsen mot nämnde pant öfverflyttas på, och, enligt nu gällande grunder, öfvertages af Riksgälds-kontoret med sin nuvarande lånefond, 6^ millioner, hvilka öfverlemnas dels kontant, dels i hypotheker, emot det att Riksgäldskontoret till Banken utfärdar 3 å proc. räntebärande obligationer af lika form, som de Banken redan förut erhållit af Riksgälds-kontoret för gamla krigs-skuiden, Banko-Utskottets Betänkande, 1S:o 24.
11 lill motsvarande belopp, ouppsägbara å Bankens sida, så länge de förblifva i dess ägo, men derefter skulle -i^del af det från Banken försålda belopp årligen till liqvid utlottas; Riksgälds-kontoret alltid skyldigt att redovisa Rikets Ständer den härvid uppkommande skillnads-procenten.”
Till stöd för motionen anförcs hufvudsakligen, att Banken skulle, i stället för ett oanvändbart hypothek, undfå räntebärande papper, att, i behofvets stund, begagnas såsom säkerhet för upptagande utländskt lån; att låntagaren befriades från farhågan att lånen varda uppsagda inom den i förbindelserna utfästa tid, oberäknadt att
Riksgälds-kontoret kunde genom egen upplåning utvidga denna lånerörelse; samt att det allmänna, vunne genom den häraf uppkommande förminskning i Bankens förvaltningskostnad.
I anledning häraf, får Utskottet anföra, att, ehuru fastighetslånen, såsom utställda på en längre återbetalningstid, icke äro att anse lämpliga för en Riksbank, hvars första pligt — att upprätthålla myntvärdet — förutsätter behofvet af lånerörelse på kortare tid, måste likväl nämnde lån, grundade på säkerhet i jord till högst adelar af det i allmänhet låga taxeringsvärdet, kunna betraktas som användbara till hypothek för utländsk skuldsättning, i händelse behof deraf göres; att då den åtgärd, hvartill skuldebrefven berättiga Banko-styrelsen, eller att, om Bankens säkerhet sådant fordrar, uppsäga lånen till inbetalning, troligtvis icke kan komma att, för detta ändamål, begagnas, så länge föreskriften qvarstår, att Banko-styrelsen skall, genom vägran af nya lån, efter hand minska en del af Bankens lånerörelse, den på fastigheter i sista rummet, vederbörande låntagare icke böra befara en ovilkorlig uppsägning af lånen; att svårigheten af en täflan med enskilda låneinrättningar, som bedrifva fastighets-lånerörelse, sannolikt skall för Riksgälds-kontoret afskära möjligheten, att öka låneförlaget, då detsamma icke medgifver vidare utlåning, samt att den förminskning af Bankens förvaltningskostnad, en öfverflyttning af dess fastighets-lånerörelse komme att medföra, skulle i nu förevarande fall endast leda derhän, att Riksgälds-kontorets enahanda kostnad med en motsvarande summa ökades.
Utskottet finner sig sålunda föranlåtet, Banko-Vlskottets Betänkande, A:o 24.
8:0 afstyrka fastighets-lånerörelsens öfverflyttning till Riksgälds-kontoret.
Vidare har Utskottet till pröfning förehaft ett inom- Utskottet framst alci t förslag till den förändring i sättet för liqviden af ränte- och kapital-afbetalning å fastighetslåneu, att denna afbetalning, i stället att, såsom nu tillgår, genom låntagarnes försorg, i Banken omedelbarligen fulemuas, må i sammanhang med'allmänna Krono-uppbörden, erläggas och derefter till Banken lefverera».
Låntagaren skulle, förmedelst en dylik förändring, vinna den fördel, att, då ränte- och kapital-inbetalning icke, i stadgad ordning, erlägges, blifva befriad fråu hela lånets indrifning; att kunna undvika de kostnader och den omgång, som skyldigheten att i Stockholm fullgöra betalningen måste medföra, samt att undgå de förluster, sorn,, genom ombudens vårdslöshet eller försummelse, understundom uppstå.
Göromålen inom Banken i och för lånens bevakande och indrifvande med hvad dertill hör, skulle härigenom både förenklas och förminskas, hvaraf åter besparing i föfvaltnings-kostnaden borde härflyta.
Under sådana förhållanden, har Utskottet, som ansett den ifrågaställda förändringen vara förtjent af serdeles uppmärksamhet, efter öfvervägande af -detta arende, skolat underställa Rikets högloft.
Ständer, följande förslag: 9:o Mom. 1.
Lån mot pant af fast egendom, så i städerne, som på landet, utgifvas hädanefter endast pä 3:ne terminer hvarje år, nemligen den 1 April, den i Juli och den 1 October. Mörn. 2.