Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag hemställer, huruvida icke R. o. Ad. skulle finna för godt att förena sig med BorgareSt. i delta afseende, enär den tull, som R. o.
Ad. anser vara den rätta då blir bibehållen, men den method, som ansetts vara den rätta, blir jemväl iakttagen.
Således förenas begge ändamålen och en voler.propos. undvikes.
Häruti instämde Hr von Hohenhausen, Mich.
Silvius.
H. Ex. Hr Gr. o. Land tm. yttrade, att hinder icke mötte för framställande af den propos.
Palmstjerna begärt, men att H. Ex., innan den gjordes, finge fästa uppmärksamheten derpå, alt Vällofl.
BorgareSt. äfven blifvit inbjudet att afstå från sitt särskilda beslut, samt att, derest nu BorgareSt. skulle instämma i det beslut R. o. Ad. faltal, ett dylikt förhållande skulle inträffa, som på förmiddagen, då R. o. Ad. frångick sitt beslut ang-.de artikeln Brunsten, men BondeStåndet instämde uti detsamma.
Dels af den anledn., som Hr Gr. o. Landtm, anmärkte, och dels derföre att utförsel!ullen är olika genom BorgareSl:s och R. o. Ad:s beslut, hemställer jag, huruvida det icke vore bäst att låta vid proposm förblifva.
Jag vill icke vara envis i mitt yrkande ; men BorgareSt. har icke blifvit anmodadt att antaga R. o. Ad:s beslut, och det är icke troligt, att BorgareSt. af egen drift eller önskan att instämma med R. o.
Ad. just skulle antaga det beslut, som R. o. Ad. fattat, med mindre inbjudning skett. II.
Ex. Ilr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. instämde i BorgareSbs ang:de förtullningen af ifrågavar. rubrik fattade beslut samt i följd deraf ansåge 101 voler.proposm förfalla, men godkände voter.propos:n N:o 102.
Ropades starka nej, blandade med många ja, hvarjemte Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr., anmälde sig och yttrade:
Som icke någon inbjudning finnes till R. o. Ad. att instämma med BorgareSt., anser jag det kunna leda lill mycken förvillelse, om R. o. Ad., oaktadt ingen inbjudning finnes, ändock förenade sig i de tvenne Ståndens beslut.
Om nu BorgareSt. gjorde på samma sätt, så vanns ingenting med ett sådant frångående.
Jag tror det rätta vara att aldrig frångå ett förut fattadt beslut, såvida ej vederbörligt Utsk. dertill gifvit anledn., hvilket här ej skett.
Ehuru jag visserligen anser Frih.
Palmsljernas framställning vara riktig; så och enär andre ledamö - 36
Den 2 A pr ii e. m. ter bestridt densamma samt ansett Ståndet böra vidblifva sitt en gång fattade beslut, önskar jag att Slåndet mätte så göra.
I öfverensstämmelse med härefter af H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, framställd propos., vidblef R. o. Ad. sitt i ämnet fattade beslut samt godkände voter.propos:rne Nilis 101 och 102.
7S:de punkten, ang:de artiklarne ”Plommon, catharin- och Sviskon” samt ”Pomerans-knoppar och skal”.
Jag hemställer, att Ståndet i delta fall måtte antaga Utskis inbjudning, hvarigenom en förhöjning af 6 rist. på få sviskon, pomerans-knopp och skal komme att äga rum.
Det är icke en så obetydlig mängd af dessa varor, som årligen införtullas: år 1842 inkommö 368,000 få.
Om tullen förhöjdes, kunde sådant gifva anledn. till tullförsnillning, hvarföre jag anhåller, att den nuvar. lullbeslämmelsen å sviskon m. m. må förblifva oförändrad. R. o. Ad. vidblef sitt i afseende på ifrågavar. artiklar fattade beslut och godkände voter.proposirne Niris 103 och 104. 79:de punkten, Frih. Palmstjerna, Carl
Jag vågar föreslå, att R. o. Ad. mätte förena sig med de öfrige Stånden i afseende pä denna vara, hvilken synes vara af ringa vigt, helst man dessutom ännu icke har någon erfarenhet af huru det skall förhålla sig med den ena eller andra tullbestämmelsen; hvarföre, i min tanka, R. o. Ad. icke äger några speciella grunder för sitt förut fattade beslut.
Jag hemställer derföre, att R. o. Ad. måtte bifalla Utsk:s förslag och förena sig med de öfrige Stånden i denna obetydliga fråga.
Jag anhåller tvertom, att Ståndet måtte vidblifva sitt beslut.
Ett värde af 3 r:dr 16 sk. för en t:a risgryn tyckes vara nog litet.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade vidblifva sitt angtde paddy-ris förut fattade beslut samt godkänna voter.proposm N:o 105.
Ropades starka ja, blandade med nej, hvarpå H. Ex. tillkännagaf, det han trott sig finna, att ja härvid varit öfvervägande. 80:de punkten, ang-.de införselstullen ä ”Russin”.
I öfverensstämmelse med det förslag, jag gjorde i afseende pä sviskon och pomerans-skal, får jag hemställa, att R. o. Ad. malte äfven i detta fall instämma med Cisk. och med de 2 Ständ, sora med detsamma sig förenat.
Skulle en och annan älskare af sötsaker motsätta sig denna förhöjning, sä får jag underkasta mig flertalets beslut.
Utaf denna artikel hafva under år 1842 inkommit icke mindre än 782,000 U, för ett värde af 122,000 r:dr.
Artikeln är således icke för consnintionen obetydlig, och då, Den 2 April e. ni. 37 efter de upplysningar jag sökt förskaffa mig, man ansett denna artikel icke vara svår att smugla, och fara således vore, att tullförsnillning skulle komma att äga rum, derest tullen förhöjdes, så anhåller jag att voter.propos. må få förblifva oförändrad.
Då härefter H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade vidblifva sitt förut ang:de ifrågavar. artikel fattade beslut samt godkänna 106 voter.propom, ropades starka ja, blandade med nej, hvarpå H. Ex. förklarade, att han funnit ja hafva öfverröstat nej. 8Esta punkten, ang:de artikeln ”Saxar, andra slag”. R. o. Ad. lät bero vid hvad Etsk. i denna punkt yttrat.
S2:dra punkten, ang:de förtullning efter vigt af ”Skomakarearbeten, andra slag”. R. o. Ad. fann för godt att låta vid Utsk:s i denna punkt afgifna yttrande bero. 83:dje punkten, ang:de införselsafgiften för ”Skomakarearbeten, andra slag”. R. o. Ad. vidblef sitt uti denna fråga fattade beslut och godkände 107 voter.propos. 84:de punkten, ang-.de införselstullen å artikeln ”Smör”.
Den i fråga om denna artikel föreslagna voter.propos. N:o 108 blef af R. o. Ad. godkänd. 85:le punkten, ang-.de införselstullen å artikeln ”Socker”. R. o.
Ad. vidblef sitt i afseende på denna artikel fattade beslut samt godkände voler.propostrne N:ris 109, 110 och lil. 86:te punkten, ang-.de tillägg af orden ”och Engelska” vid den under artikeln Sten” införda rubriken ”likens ka qvarnstenar Frih. Palmstjerna, Carl Otto:
Jag får hemställa, huruvida icke R. o. Ad. skulle finna för godt att förena sig med de öfrige Stånden och tillåta, att, utan votering, orden ”och Engelska” finge i tulltaxan inflyttas, på det att Engelska qvarnstenar måtte få införas för samma lull som de Rhenska.
Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade instämma i de öfriga RiksSl:ns uti della ämne fattade beslut, samt i följd deraf 112 voter.proposm ansåges förfalla, ropades starka ja, blandade med nej, hvarpå H. Ex. förklarade, att ja hade öfverröstat nej. 87:de punkten, ang-.de tullfrihet vid införsel af ”Stenkol, Stenkolsstybb eller Cindres samt Cohes eller ufsvajlude stenkol Hr von Hartmansdorff:
Jag hemställer, om ej
Ståndet behagade här förena sig med de öfrige Stånden och sålunda låta den införselstull, som de utsatt, äfvenledes gälla. 38 Don 2 April e. m. Gr. Cronhjelm:
Enligt de upplysningar jag kunnat mig förskaffa, lära de stenkol, som inom landet produceras, hvarken vara för behofvet lillräeklige eller af erforderlige sortamenter, hvarföre jag anser, att för näringarnes behof, det af Konungen vidtagna stadgandet bör fortfara; anhällaudes derföre, att R. o. Ad. ville vidblifva sitt beslut. R. o. Ad. vidblef sitt i ämnet fattade beslut samt godkände 113 voler.propos:n. 88;de punkten, ang-.de uteslutande af orden ”,af stål” ur rubriken ”Strurnpstickor af stål”.
Jag hemställer, alt R. o. Ad. ville instämma med de öfrige Stånden i deras härom fattade beslut. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm hemställde, om R. o. Ad. behagade instämma i de öfriga RiksStms ang:de artikeln strnmpstickor fattade beslut, samt i följd deraf voter.propos:n N:o 114 ansåges förfalla.
Ropades ja, jemte ett eller annat nej, hvarpå H. Ex. förkläde, alt ja öfverrösta! nej.
S9:de punkten, ang-.de artikeln ”Stålarbeten, ej specificerade”; och 90:de punkten, ang-.de artikeln ""Säljor'". R. o. Ad. vidblef sina ang:de dessa artiklar fattade beslut och godkände voter.proposnne N:ris 115, 110 och 117- 91:sta punkten, ang-.de införselstullen ä ”Talg”. R. o. Ad. godkände den i denna punkt föreslagna voler.- propos. N:o 118.
Då nu artikeln tobak är i ordningen att föredragas, och dervid den omständighet sig företer, att fråga är både om införsels- och utförselstull, anhåller jag, alt 120 och 127 propos:rne måtte särskildt framställas och ej i sammanhang med de andra; på det all jag må blifva i tillfälle att i afseende ådern föreslå R. o. Ad. att frånträda sina beslut ronde export-tullarue. II.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om icke IL o. Ad. tilläte att de frågor, som rörde artikeln tobak, fingo hvar för sig, i den ordning voler.propos:rne blifvit föreslagne, företagas till pröfning, hvilket bifölls. 92:dra punkten, ang-.de införselstullen u ”Tobaksblad, Marylands- och andra slag"'''. R. o. Ad. godkände den i denna fråga föreslagna voter.- propos.
N:o 119. 93:dje punkten, ang-.de tullfri utförsel af ”Tobaksblad, Marylands- och andra slag'\
I afseende å ifrågavar. export-tull, anhåller jag, att R. o. Ad. ville med de öfrige Stånden sig förena.
Den 2 April e. m. 39 R. o. Ad. instämde i de öfriga RiksStms i ämnet fattade beslut och ansåg till följd deraf 120 voter.propos:n förfalla. 94:de punkten, ang-.de införselstullen ä "Cigarrer”; 95:te punkten, ang-.de införselstullen ä den under "Karfvad tobak" förekommande rubriken "Karduser eller lös i fasta ger"; 96:te punkten, ang-.de införselstullen å den under "karfvad tobak" upptagna rubriken "Knaster"; 97:de punkten, ang-.de införselsajgiften för ”mulen Tobak eller Snus"; 98-de punkten, ang-.de införselstullen u "Spunnen tobak och Negerhead"; samt 99:de punkten, ang-.de införselstullen å "Tobak i stänger och karotter". R. o. Ad. vidblef sina förut fattade beslut rör:de de i dessa punkter omnämnde införselstullar, samt godkände voter.propos:rne N:ris 121, 122, 123, 124, 125 och 120.
100:de punkten, ang-.de tullfri utförsel af "Tobaksstjelkar".
I afseende på ifråga var. export-tull, tillstyrker jag R. o. Ad. att antaga inbjudningen, och sig med de öfrige Stånden förena. R. o. Ad. instämde i de öfriga RiksStms i ämnet fattade beslut och ansåg till följd deraf 127 voter.propos:n förfalla.
101:sta punkten, ang-.de den under artikeln "Trädvaror” förekommande rubriken, "Stäfver, lugg- och botten-". R. o. Ad. vidblef sitt i ämnet fattade beslut samt godkände voter.proposane N:ris 128 och 129.
102:dra punkten, ang-.de införselsafgifterne u de särskilda slagen af "/Ted". R. o.
Ad. godkände de i denna punkt föreslagne voter.- propos:r N-.ris 130, 131, 132, 133, 134, 135, 136, 137, 138, 139, 140 och 141. 103:dje punkten, ang-.de den under "Trädvaror" förekommande rubriken, "alla ej specificerade" etc. R. o. Ad. lät bero vid Utsk-.s yttrande om förtullning efter vigt af ifrägavar. slags träd varor samt godkände voter.proposm N:o 142.
104:de punkten, ang-.de förtullningen af "Win, pä buteljer, pä fastager". H. Ex. Hr Gr. o.
Landtm, fästade uppmärksamheten derpå, att uti den i denna punkt föreslagna voter.propos. N:o 143 förekom ett tryckfel, beslående deri, att uti contraproposm inilutit ordet ”u t för selsa fgi f t” i st. f. ”införselsluU”. R. o. Ad. vidblef sitt ang:de artikeln vin fattade beslut, samt godkände voler.propos:rne N:ris 143 och 144, dock med rättelse af ofvanberörde tryckfel.
105:te punkten, ang-.de tillägg i tulltaxan af s.-ne stadganden vid de under "Uelsidenväfnuder”, bland "alngods" före - 40 Den 2 April e. m. kommande rubrikerne ”Sammet” samt '"Shawlar och Shawletter och andra dukar af gaze” etc. R. o. Ad. lät vid Ulslcs yttrande i denna punkt bero.
106:te punkten, ang:de den under artikeln ”Half‘sidenvi)fnader” förekommande rubriken ”Alngods, alla slag”.
Jag anhåller, att Ståndet måtte antaga inbjudningen att instämma med de öfrige Stånden.
Jag nödgas begära motsatsen, under anhållan, att R. o.
Ad. ville vidblifva sitt beslut. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade vidblifva sitt i ämnet fattade beslut samt godkänna 145-te voter.propos.
Ropades starka ja blandade med nej, hvarpå II.
Ex. tillkännagaf, att ja öfverrösta! nej. 107:de punkten, ”Bomullsväfnader” förekommande rubriken ”Corderoy och Cordet, Sammet och Manchester samt Satin och Jean.” R. o. Ad. lät vid Ulsk:s yttrande i denna punkt bero.
108:de punkten, ang.-de tillägg af orden ”eller hampa” vid den bland ”
Fä funder” förekommande rubriken ”Bomullsmed blandning tilt större eller mindre del af Lin.” Hr Rosenblad:
Jag får anhålla om propos. på instämmande med de öfrige Stånden, under förmodan, att i denna fråga åtminstone, min värde granne icke måtte hafva något att vid cn sådan min begäran invända.
Palmstjerna, Carl Otto, och Hr von Hartmansdorff.
Uppå härefter framställd propos. behagade R. o.
Ad. instämma i de öfriga RiksSt:ns i ämnet fattade beslut, samt ansågs voter. propos.
N:o J46 i följd deraf förfalla.
109:de punkten, ang:dc de bland ”Ylleväfnader” förekommande rubrikerne ”Filtar och Mattor”; ”Fris, Frisad, Doffel och Kalmuck” samt ”alla andra slag-,” och 110:de punkten, angtde den vid ”
Half ylleväfnader” såsom ”Alngods” upptagna rubriken ”alla andra slag.” R. o. Ad. godkände de i dessa punkter föreslagne voler.propos:r N:ris 147, 148, 149 och 150. 111 :te punkten, och Hampväf nader” bland ”alngods” förekommande rubriken ”Blaggarn och Canfas.” Hr Rosenblad:
Då ifrågavar. artiklarne utgöra föremål för vår busflit och husslöjd, så anser jag så mycket mindre betänkligt att tillstyrka R. o. Ad. att instämma med de andra Stånden.
Den 2 April e. m. 41 Gr.
Jag anser mig, lika mycket som någon annan, hysa värma för befrämjande af inrikes husslöjden, men finner likväl den tull, som i nuvarande taxa är utsatt, vara alldeles tillräcklig.
I taxan är värdet utsatt till 36 sk. per aln för blaggarn, och 12 sk. för canfas.
Jag hörde väl en och annan ledamot inom Utsk. yttra, att dessa sorters väfnader någon gång kunde vara värde 1 r:dr, och att derföre tullen kunde förhöjas; men jag hemställer, huruvida icke i allmänhet man kan antaga, att blaggarn och canfas ej äro mera värde än 36 sk., och då blir tullen i alla fall 33g- proc., hvilket jag anser tillräckligt, och anhåller derföre, att man måtte godkänna voter.propos. Hr Rosenblad: Riktigheten af Gr.
Cronhjelms resonnement beror på, huruvida ett är lika med 1 aln.
Det är visserligen ett misstag å min sida, att hafva nämnt aln, i st. f. gf; men förhållandet är, att i nuvarande taxa finnes ffi:det upptaget till 36 sk., och då utgör 12 sk. b:co 33g- proc.
Om tullen skulle behöfvas vara högre, skulle sådant hänvisa, att värdet på u vore oriktigt bestämdt i nu gällande taxa; men det anser jag ej vara händelsen.
Då härefter H. Ex.
Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade vidblifva sitt i ämnet fattade beslut, samt godkänna 151 voter.propos., ropades starka ja, blandade med nej, hvarpå H. Ex. förklarade, det han trott sig finna, att ja varit öfvervägande.
112:te punkten, ang:de* tullfri utförsel af ”Zink, Tutanego och Spiauter, oarbetad och i plåtar.” O Frih. Åkerhjelm:
Jag tager mig friheten hemställa, huruvida icke R. o. Ad. skulle vilja instämma med de öfriga Stånden och derigenom borttaga utförselstullen å denna artikel. R. o. Ad. instämde i de öfriga RiksStms i ämnet fattade beslut och ansåg i följd deraf 152 voter.propos. förfalla. 113:de punkten, ang:de bibehållande af gällande stadganden rörande ”Credit-upplaget.” Bifölls. 114:de punkten, ang.-de 6 § af tulltaxe-underrättelserne.
I detta fall är icke fråga om förändring i sak, utan blott att skrifva bättre Svenska, eller egentligen att skrifva Svenska i stället för något som icke rätteligen är sådant.
Här har Utsk. varit så samvetsgrant, att det hellre låtit en omening qvarstå, än det tillåtit sig göra en rättelse lill mening.
Jag hemställer om det ej är skäl att i detta fall afvika från Utsk:s mening.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade låta bero vid Utsk:s yttrande rör:de ifrågavar. §. 9 H. 6 42 _Den 2 April e. m.
Ropades ja och nej, hvarpå H.
Ex. förklarade, det han trott sig finna, att ja varit öfvervägande.
115:de punkten, ang-.de 7 §, och 116:de punkten, ang-.de g § af tulltaxe-underrättelserne.
117:de punkten, ang:de i5 § af tulltaxe-underrättelserne.
Här inträffar den besynnerligheten, att i 2:ne olika morn. af samma § förekommer, att på ena stället skola Bergs- och Comm.colhrne gemensamt, som det rätteligen vara bör, afgöra en fråga, men på det andra skall Bergscoll. af Comm.coll. höras, en form, som ingalunda är förenlig med de i Riket gällande författningar, ty i alla mål, som äro af beskaffenhet att af flera embetsverk böra afgöras, skola desse, enligt 1836 års bref, sammanträda för att gemensamt afgöra sakerne.
Att nu här rösta i förstärkt Ulsk. om huruvida redactionen skall blifva i strid med 1836 års författning, utan att man säger ett ord om att denna författning skall ändras eller upphäfvas, det finner jag mer än besynnerligt.
Jag hade trott, att man vid redigerandet af förslager till R.
Sl:s beslut, bort rätta sig efter gällande författningar.
Af betänk, inhemtas, att BondeSt. icke under något villkor vill medgifva tillåtelse att tullfritt införa de ifrågavar. rudimalerierne, Preste- och BorgareShn vilja åter en sådan tillåtelse meddela på det sätt, att Comm.coll. derom beslutar, men med det efter min tanka oformliga tillägg, att det ena Collegiel skall höra det andra. R. 0.
Ad. har beslutat att frågan om tullfri införsel i vissa fall må beviljas, till följd af beslut, gemensamt faltadt af Bergs- och Comm.colhrne.
Jag tror att Utsk. ganska riktigt uppfattat frågan, då Utsk. sagt, att detta utgör ett villkor å R. 0. Ad:s sida, hvarförutan R. 0.
Ad. icke vill medgifva dessa rudimateriers tullfria införsel; och derföre har Utsk., af grannlagenhet mot R. 0. Ad., och i] följd af sin pligt att tolka grundlagen, icke ansett sig kunna yttra, att R. 0. Ad. bifallit rudimateriers tullfria införsel, såvida icke det villkor uppfylles under hvilket R. o. Ad. lemnat detta bifall; och detta är orsaken hvarför voter.propos. blifvit så uppställd, som den nu befinnes.
Cederström har icke, så vidt jag kunnat förmärka, yttrat något derom, att Bergscoll. mätte höras; men har anmärkt, att ordalagen, sådane de äro fattade i voter.propos., strida mot K. förordn. rör:de sättet, hvarpå Coltegier skola gemensamt yttra sig öfver en fråga.
Det är nemi. icke så, att det ena yttrar sig först och det andra sist, utan begge göra det gemensamt.
Nu står det i denna propos., alt Bergscoll. först bör i ämnet höras.
Rättelse derutinnan torde vidtagas, så framt ej Ständerne skulle vilja genom ett beslut eller votering i förstärkt Ulsk. upphäfva en K. förfaltn., hvilket de ej kunna.
Den 2 April e. m.
Om här i stället säges, att Bergscoll. äfven bör i ämnet höras, så tror jag saken vunnes.
Den klandrade redactionen utgör två Stånds beslut, och jag hemställer huru Utsk. skulle kunnat ändra något deruti.
Jag hemställer, huruvida icke denna punkt kunde till Utsk. återremitteras, pä det att rättelsen må kunna meddelas de öfrige Stånden.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att från Högv. PresteSt., som var ett af de Stånd, hvilka instämt i Utsk:s åsigt, eller godkänt den redaction, emot hvars riktighet anmärkn. blifvit gjord, redan hade ankommit prot.utdr., som visade, att PresteSt. godkänt den ifrågavar. voter.propos. R. o.
Ad. hade för sin del genom det redan fattade beslutet förklarat, att Bergscoll. skulle äga att i gemensamt sammanträde med Comm.coll. i ämnet fatta beslut; H.
Ex. visste vid sådant förhållande icke atlR. o.
Ad. kunde annat än vidblifva sitt beslut och förmodade att R. o. Ad. icke kunde ifrågasätta att förneka de öfriga RiksStm att vid omröstning få sina beslut under pröfning.
Härefter hemställde II. Ex., om R. o. Ad. vidblefve sitt i afseende på 15 § af tulltaxe-underrättelserne fattade beslut, samt godkände voter.propos:rne N:ris 153 och 154.
Ropades ja och nej, hvarjemte Frih. Palmstjerna, Nils Fredr., anmälde sig och yttrade:
Jag vågar till Hr Gr. o. Landtm, hemställa, huruvida icke propos. kunde delas i så måtto, att först frågades, huruvida R. o. Ad. vidblifver sitt förra beslut och sedan, huruvida voter.propos. godkännes.
För min del tror jag ej det vara någon fara vid att antaga voler.propos:rne sådane de äro.
Det är ju tydligt, att det är Konungen, som utfärdar denna författning; — allt hvad som icke precist rör bestämmande af tullbeloppen beror pä Konungen att modifiera; hvarföre, om något skulle vara stridande mot de vanliga embelsåtgärderne Collegierne emellan, jag är öfvertygad att deruti kan vinnas nödig rättelse.
Jag anhåller om bifall till voter.propos. Frih.
Saken är visserligen obetydlig, men icke formen.
Ett förstärkt StatsUtsk. kan icke votera öfver en voter.propos., uppställd så, att om det eller det alternativet skulle vinna, Ständerne skulle synas hafva beslutat en förändring i en K. författning, utan att denna förändring vore lagligen åvägabragt.
Det mätte vara helt annat att i tulltariffen bestämma om den collegiala behandlingen, och helt annat att bestämma arbetsformen för Collegierne.
Detta sednare kan icke få utgöra föremål för en voter.propos., annorlunda än i öfverensstämmelse med gällande författningar.
Denna öfverensstämmelse kan vinnas om R. o. Ad. får propos. pä att vidblifva sitt beslut, och denna besvaras med 44 Den 2 April e. m. ja, och punkten derefter återremitteras, såsom icke antaglig på annat villkor än att l:a alternativet af voter.propos. ändras.
Hr von Hohenhausen: Enär R. o. Ad. vidblifver sitt beslut, så har R. o. Ad. förfarit i enlighet med hvad författningarne bjuda.
Om vi nu låta den 2:dra voter.propos. passera, som 2:ne Stånd bifallil, så är det ingenting annat än att de hafva misstagit sig om en K. författn. och det är alltihop.
Vid utfärdande af förordningen ronde detta ämne har ju Konungen fria händer alt i detta fall göra och låta, och jag ser ej alt vi behöfva sträcka vår åtgärd längre än att sjelfve handla rätt.
Landtm, yttrade, alt frågan, derest han ej orätt uppfattat den, bestode deruti, att R. o. Ad. för sin del medgifvit, att råämnen till machinerier m. m. få införtullas emot 5 proc. å värdet, med villkor, såvidt metaller anginge, att både Comm.- och Bergscoll. hördes och dertill lemnade tillstånd; deremot hade Preste- och BorgareSt;n medgifvit en dylik rättighet till införtullning af råämnen, med villkor, i afseende pä metallers införande, att Comm.coll. skulle gifva tillåtelse dertill, sedan Bergscoll. blifvit bordt.
H. Ex. funne icke att R. o. Ad. vid detta tillfälle kunde fatta något beslut, som afsåge förändring i andra Stånds, vid deras medgifvande fästade villkor.
Deremot mötte väl icke hinder för en återremiss, men hvad verkan deraf skulle blifva, kuude H. Ex. för sin del icke' inse.
Hr von Hohenhausen har ganska riktigt förklarat, att R. o. Ad:s beslut är i full öfverensstämmelse med författningen, men slutet af haus anförande, att låta bero vid Ulslus förslag till voter.propos. och gilla dén, innefattar likväl ett medgifvande att rösta öfver en propos., som leder directe till upphäfvande af en gällande K. förordn.
Det är denna omröstning, hvaruti jag för min del vägrar att deltaga och hvarföre jag skulle önska återremiss, öfvertygad, att när de öfriga Stånden blifva underrättade om 1836 års K. bref, så skall PresteSt. nogsamt finna, att det icke går an att Comm.coll. hörer Bergscoll., utan att dessa embetsverk böra gemensamt yttra sig i frågan.
Såvida icke Bevilln.Utsk. har communicerat denna fråga med de Ständ, som misstagit sig om sjelfva uppställningen af voter.proposm, hvilket jag icke känner, så tror jag verkeligen, att Utsk. skulle med fog kunna återfå sin voter.propos. för att göra den hemställan till nämnde Stånd, att rätta propos efter det förhållande, som existerar och hvilket R. o. Ad. så riktigt observerat.
Jag tror således, att det icke vore ur sin ordning att denna punkten återremitterades, till den åtgärd, som ännu kan af Bevilln.Utsk. bero.
Jag medgifver visserligen, att Utsk. formelt, enl. bokstafslydelsen af Ståndens särskilda beslut, gått tillväga dä det framställt dessa olika beslut och upp ställt dessa alternativa förslager till voter.propos., men jag hemställer dock om man ej bör kunna begära af Utsk. att det gör en framställning till de Stånd, som misstagit sig i en formsak, att de måtte rätta felet, ty derigenom förändras icke Den 2 April e. m. 45 sjelfva beslutet.