Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Reparations-fonden, samt att en successiv ersättning för samma kostnader beredes nämnde fond på det sätt, att från riksdags-kostnadsmede], i likhet med hvad förut egt rum, under Riksdagarnes lopp utbetalas en månadtlig summa, motsvarande det belopp, som för hvardtdera af de öfriga Riks-Stånden anordnas såsom hyra för de lokaler, hvilka af dem under Riksdag till klubb-rum begagnas.
I öfrigt anser
Direktionen sig böra meddela den upplysning, dels att sammanlagde beloppet af kostnaderna för Riddarhusets yttre och inre reparation den 12 sisth Dec, utgjorde . . 145,258: 87. hvaraf sig belöpte å grundmurarnes omläggning 81,443:33. å reparationen af Riddarhus-Salen jemte värm-apparaten och gasledningen '^55,507: 78. å Secreta Utskotts-rummen * 8,307: 7 6 Summa 145,258: 87. dels att Riddarhus-Reparations-fondens skulder nämnde dag utgjorde 68,000: — och tillgång i utlånt kapital 900: — Stockholm den 12 Januari 1860. E. A. LEWENHAUPT.
Adam Lewenhaupt. J. Aug. Posse. Carl Bennet. 11.
Cederström. F. V. Lejonancker.
Tornérhjelm. O. Brakel. lii d d ar h ns-U t s k o t te t s Utlåtande N:o 8.
7 Räkning öfver kostnaderna för Secreta Utskottsrummens förändrade inredning och möblering till Klubb- och Samtalsrum. 1859.
April 15.
Byggmästaren Thaveni räkning . . . . 1,093: 60.
Juli 12.
Snickaren Benkerts räkn.
å 12 stolar af ek 180: — Aug. 18.
Söderbergs räkning å en gammal möbel (1 Solfa och 12 Stolar) 164: — 30.
Walls 2 räkningar å Skruföglor och Spegelhakar 6: 1.
Sept. 24. 3 st.
Spegelglas med tull o. transportkostnader 1,027: 92.
— Snickaren Benkerts räkn. å 24 stolar m. m. 743: — Oct. 1.
Inköp af några bord 25: — — Reparation af desamma 12: — 5.
Ramar till Spegelglasen 450: — 8.
Golfvens boning 45: — 14. 10 alnar ratin till Bordstäcken 53: 81.
— Spegelglasens transporterande från hamnen till Riddarhuset 7: — 20.
Ottergrens räkning å 4 Björksoffor . . . 225: — — Tapetseraren Smidts räkning 661: 28. 29. » Wibergs d:o 15: — Nov. 1.
Snickaren Dumraths räkning 2,434: — — Möbeltyg från Carlsviks fabrik 393:50. 7. Målaren Wagners räkning 605: 9. 8. 2:ne Skåphyllor 80: — — Ett Spelbord 20:-— — 4 par ljusstakar 20: — — Walls räkning å Skruföglor 1:6.
— Diverse Skrufvar och Hakar 7: 49.
Dec. 1.
En sats Brådspelsbrickor med tärningar . . 6: — — Ett Brädspelsbord ... 20: — 9.
En Marklåda och 2 Spottlådor 12: — Summa R:mt R:dr 8,307: 76. öfver kostnaderna för anskaffande och Salen äfvt Räkning ■~n Varm-inrättning samt Gaslysnings införande uti Stora Iiiddarhusdamåls enlig are inredning af densamma.
Kostnaden för Summa. 1858.
En Varm- inrättning. tiasiysnings införande. enligare inred- ning af Salen.
Augusti 4 Enligt Contract med L. G. v.
Celsing af de Juli 1858, första afbe- December talningen för Varm-inrättningens förfärdiganoch uppsättande . 4,500 — — — — — 4.500 — 17 Thavenius för Takets panelning och fyllning 1,210 — — — — — 1,210 — 28 Andra afbetalningen till v. Celsi: . . .
;nn 4,500 — — — — — 4,500 — 1859.
— Gräfning af Grunden för anläggandet af Varmättningen 278 6 — — — — 278 6 April 16 Thavenii räkning öfver Salens uppvärmning ur reparations-tiden — — — — 391 25 391 25 Maj 2 Lindholms räkning å 6 st. jernplåtsgaller i ta (ventiler) — — — — 9 75 C| 75 Augusti 9 Swahns räkning å 200 alnar blått kläde — — — — 1,100 — 1,100 — 16 Tredje afbetalningen till v. Celsing 4,973 16 — — — — 4,973 16 27 Gräfning af Grunden för anläggandet af Varmåttningen M31 38 — — — — 131 38 — Uppmurning af en byggnad i och för > 2,646 67 — — — — 2,646 67 — Arbete i och för anbringande af Varm- och (edningen 1,373 92 — — — — 1,373 92 September 15 1 6 st.
Kandelabrar af trä — — 384 — — — 384 — October — Swahns räkning å 30 alnar kläde och 2% sk garn — — — — 158 75 158 75 1 1 8 alnar Gutta-percha till dörrar och stolar — — — — 36 — 36 — 14 Möllers räkning å Tågmattor — — — — 325 — 325 — — Numerering af Bänkarne å Läktaren — — — — 11 25 11 25 — Blyhvitt och Kitt till eld-apparaten 2 67 — — — — 2 67 29 Marinos räkning å en Klosett m. m — — — — 92 — 92 — — Plåtar till bänkarnes'- numerering i Salen — — — — 14 — 14 — — En Eldraka till eld-apparaten 3 50 — — — — 3 50 — Tapetseraren Wibergs räkning — — — — 112 50 112 50 — Målaren Wagn ers räkning . . ..... — — — — 510 21 510 21 November — Bergströms räkning å anbringandet af Gaslysn . — — 4 242 10 — — 4,242 10 1 Bredenbergs räkning å Mattor (inom Landtmaalks-skranket) .... — — — — 417 87 417 87 — Stahrnbergs räkning å Matt-tenar . . ....
.... — — — — 88 75 88 75 4 Smidts räkning å Tapetserare-arbete i Salen — — — — 1,740 24 1,740 24 — Dumraths räkning å Sniekare-arbete i Salen — — — — 8,949 91 8,949 91 — Densammes d:o å d:o i d-o . . . . — — — — 1,505 — 1,505 — — Densammes d:o å d:o i och för rm-ledningen ....
32 — — — — — 32 — — Paramatta till Gardiner .... — — — — 45 80 45 80 — Målaren Lenhults räkning ... . . — — — —- 26 — 26 — — Benkerts räkning å Bänkar och Stolar i salen — — — — 396 — 396 — 18 Gaslysnings-Bolagots räkning å Kronor och G1 — — 1 ,050 97 — — 1,050 97 — Thavenii räkning öfver arbete i och för Varmltingen 58 51 — — — — 58 5 1 December — Wennströms räkning å en Bänkmadrass — — — — 29 69 29 69 5 v. Celsings räkning öfver ändringar i Varm-apjaten 300 — — — — — 300 — — 3:ne st.
Messingskrokar . . . ... ... — — — — 3 — 3 — 8 2: ne Dörrfjedrar — — — — 24 — 24 — — Walls räkning å Jerntrådstenar och Hakar — — — — 7 74 7 7 4 Summa 20,009(87 ,686 js 2 | 15,9o496 41,681 05 STOCKHOLM, Typoflska Föreningens Boktryckeri, 1860.
II i d d a r h n s - U t sk o 11 e t s Utlåtande N:o 9.
\:o 9.
Utlåtande i anledning af Grefve Björnstjernas, C'. motion, om tillägg i 7 § Riddarhus ordningen.
Ridd o. Adelns Protokoll för den 23 sistl.
November e. m afgifvet anförande, bar Grefve Björnstjerna, Carl Magnus, föreslagit, att 7 :de § Riddarhus-Ordningen, sorn bestämmer hvilka Adelsmän, utom de personer som i Itbde § Riksdagsordningen icke såsom Riksdagsmän i något Stånd kunna godkännas, skola vara från såte och stämma å Riddarhuset uteslutna, måtte erhålla följande tvänne nya momenter: 9:o) »Adelsman, hvilken antingen icke aflagt student-examen, »eller icke är eller varit i Rikets tjenst med Konglig fullmakt an»ställd.
» 10:o) »Adelsman, som icke under det sednast förflutna året er»lagt bevillning för minst 1,000 R:dr R:mt inkomst.»
Såsom motiver för detta förslag har blifvit anfördt, att Ridd. o. Adeln sjelft, utan påtryckning från andra, både kan och bör bortrensa de sjukliga utväxter, hvilka, om de fortfarande tilltaga, slutligen måste förorsaka Ståndets fall.
Främst bland dessa oformligheter framstod den bedröfliga sanningen, att personer kunna sjelfva, eller genom fullmakt, på Riddarhuset uppträda såsom svenska folkets målsmän, utan att ega ens det första vilkor för lagstiftar-kallets värdiga uppfyllande: det att kunna, eller ega något
Den som skall afgöra landets väl eller ve borde väl besitta den bildning, som ensamt tillåter honom att sjelf fälla ett omdöme; i annat fall blir han endast en lekboll i andras händer.
Staten har således rätt att fordra, det den födda lagstiftaren. skall kunna något; den eger äfven rätt att fordra att han skall ega något, ty den som bestämmer utgifterna bör jemväl i någon mån bidraga att bära dem.
Motionären medgåfve gerna, att den som aldrig aflagt något lärdomsprof kunde besitta långt vidsträcktare kunskaper, än de ringa hvarpå studentexamen utgjorde bevis; men en offentlig examen förutsätter likväl alltid en viss allmän humanistisk bildning, eller just den som hår erfordras.
Bil. lill Höglo/l. 11. o A(l:s Pral. vid 1S59 — 60 årent Iliksd.
2 Riddar lius-Utskottets Utlåtande N’:o 9.
Hvad anginge förmögenhetsvilkoret erkände motionären äfven, att mången medellös kan hafva en fasthet i grundsatser, som mångdubbelt uppväger 10(10 R:dr inkomst: men nekas kunde dock ej, att den som ingenting eger bar svårare att handla sjelfständigt, än den som med egna medel kan draga sig fram Mången, fortfar motionären, torde förkasta hans förslag såsom för litet genomgripande, men bättre vore att varsamt bortskära de förmultnade grename på ett gammalt träd och sålunda bevara hvad som bör bevaras, än att låta hela trädet förqväfvas af mossa, under det man strider om den jordmån, i hvilken den gamla herrliga växten bör omplanteras.
Denna Grefve Björnstjernas motion har, jemte de, i anledning deraf, utaf Herrar Stjernsvärd, Gustaf Mauritz, Ehrenhoff, Gustaf Herman, Björnstjerna, Oscar Magnus och von Axelson, Georg Julius samt Grefve Hamilton, Henning, afgifne yttranden blifvit till Riddarhus-Utskottets utlåtande hånvisadt.
Utskottet har härvid först ansett sig böra taga under öfvervägande, huruvida Grefve Björnstjernas motion innefattar ämnen, hvaröfver llidd. o. Adeln enskildt, utan Med-Ståndens deltagande må ega rått att besluta; och som 12;te § Riksdags-Ordningen uttryckligen stadgar, att Ridd. o. Adeln representeras enligt Riddarhus-Ordningen, hvilken, likasom öfriga Stånds-Ordningar, bör vara i öfverensstämmelse med grundlagame författad, men Grefve Björnstjernas motion om tillägg af ett 9:de och 10:de morn i 7 § Riddarhus-Ordningen derest den skulle af Ridd. o. Adeln bifallas, icke förändrar eller är stridande emot något stadgande i grundlagarne, med tillämpning af hvilken grundsats jemväl ett 8:de moment i sistberörde § derom »att Adelsman som år Landtmarskalk eller Talman, eller »Riksdagsman af annat Stånd, skall vara från säte och stämma å »Riddarhuset utesluten», är vordet af Ridd. o. Adeln enskildt vid 1823 års Riksdag beslutadt, samt derefter vunnit Kongl. Maj:ts nådiga sanktion; alltså och då det Ridd. o. Adeln förbehållna privilegium att representera vid Riksdagarne icke består deruti, att hvaije Adelsman i och för sin person har säte och stämma på Riddarhuset, utan deruti, att hvaije ätt kan antingen genom en af ättens dertill qvalificerade medlemmar, eller oek genom behörigen qvalificerad fullmäktig bland Adelsmän inom annan ätt, erhålla representations-rätt, hvilket privilegium genom bifall till Grefve
Björnstjernas motion ej på något sätt skulle rubbas, hvarföre följaktligen samma motion ej heller år af beskaffenhet att böra behandlas, enligt 114 § Reg.-Form. finner Utskottet, för sin del, något hinder icke möta hvarken för Riddarhus-Utskottet att preliminärt behandla densamma, eller för Ridd. o Adeln att derom fatta beslut, för att, derest det skulle innebära bifall till den af Grefve Björnstjerna gjorda framställning, enligt, 41 § Riddarh.-Ordn öfverlemna till Konungens nådiga stadfästelse.
Beträffande dernäst det af Grefve Björnstjerna gjorda förslag, så inser Utskottet visserligen och erkänner, i likhet mod motionären, nyttan deraf, att sådana ledamöter må kunna från representationsrätt bland Ridd. o. Adeln uteslutas, hvilka ej genom sin ställning i sam - R i <] d arli u s-U tsk o tt e t s Utlåtande N:o !(. 3 hållet ku nna sägas representera något interesse, eller sakna både nödiga insigter och sjelfberoende, eller som begagna sin sjelfskrifvenhet till lagstiftare endast såsom medel att genom öfverlåtelse, af denna rätt bereda dig en pekuniär fördel; men Utskottet betviflar likväl, att ett sådant ändamål skulle i någon anmärkningsvärd mån vinnas förmedelst de af motionären föreslagna inskränkningar i representations-rätten.
Tvärtom torde möjligen, genom tillämpningen deraf, t. ex. vid rättigheten att utgifva fullmakt ganska många verksamma och kunniga ledamöter, som nu, på grund af sådan, intaga säte och stämma på Riddarhuset till stor förlust för Ståndets anseende, för framtiden blifva förhindrade att der utöfva representant-kallet.
Efter Utskottets föreställning ligger Ridd. o. Adelns styrka såsom Riks-Stånd i väsendtligaste mån icke blott i Ståndets mångsidiga sammansättning, utan ock i det stora antal ledamöter, som, oberoende af rang och förmögenhets-census, kunna vid Riksdag sig infinna, och hvarigenom, enligt historiens vittnesbörd, Ridd. o. Adeln vid tidpunkter af allmän oro och fara mången gång främst bland RiksStånden fört folkets talan och sökt hejda lystnaden efter inkräktning på dess rättigheter.
I följd af motionärens förslag, skulle emedlertid en icke oväsendtlig inskränkning ega rum i antalet af Ståndets till representation berättigade medlemmar.
En Adelsman, som t ex. vore tjensteman, utan att hafva tagit student-examen, eller ega Kongl, fullmakt, eller vore industri-idkare, utan att skatta för 1000 R:drs inkomst, skulle, om förslaget bifölles, intill dess han uppnått måhända en ålder af 40 år, hvarförinnan åtminstone ganska många, både på tjenstemanna-banan i lägre grader och i öfrigt, sällan hinna förvärfva sig en dylik inkomst, icke blott sjelf vara från representations-rätt utesluten, utan äfven förhindrad att för sin ätt utfärda fullmakt.
Likaledes skulle fastighetsegare bland Adeln, som icke betala bevillning för sin egendom efter inkomst, vara stängda från representationsrätt, såvida de icke tagit student-examen eller varit eller äro i Rikets tjenst med Kongl, fullmagt.
Att det sednare skulle innefatta något osvikligt bevis på sjelfständighet, torde emellertid vara lika mycket tvifvel underkastadt, som att student-examen gifver något slags patent på de insigter, hvilka böra fordras af lagstiftaren.
Hvad i öfrigt beträffar det sistnämnd: praestandum, så har Chefen för EcklesiastikDepartementet redan upplyst, att kommitterade för öfverseende af författningarna rörande undervisnings-väsendet hos Kongl. Majit föreslagit afskaffande af student-examen; och att fråga om försvinnande af all bevillning utaf inkomst varit vid föregående Riksdagar väckt, är allmänt bekant.
Följakligen skulle båda de ifrågasatta qvalifikationema kunna blifva af särdeles ombytlig natur, och de 3 öfrige Riks-Stånden genom härutinnan vidtagne beslut kunna tillintetgöra representations-rätten för alia andra ledamöter af Ridd. o. Adeln, än dem, som varit eller äro i Rikets tjenst med Kongl, fullmakt; och om än ett sådant för Ridd. o.
Adelns existens och betydenhet såsom Riks-Stånd åfvontyrligt steg icke under närvarande förhållanden skäligen kan befaras, så torde det likväl befinnas mindre lämpligt att i lliddarhus-Ordningen införa stadganden, hvilkas gällande kraft möj - 4 R i d d arh u s - U t sk o 11 e t s Utlåtande N:o 9. ligen kunde blifva beroende af förfoganden, som Kidd. o. Adeln ieke vore i tillfälle att lagligen förhindra.
Konungen skulle jemväl genom de föreslagne stadganden se sig föranlåten att inskränka utdelandet af Adelig värdighet till andra medborgare än dem, som varit eller äro i llikets tjenst med Kongl, fullmakt, tagit student-examen, eller ega en viss inkomst — eller ock skulle de af Konungen till Adelsmän utnämnde personer, som saknade nämnde qvalifikationer, kunna vägras inträde å Riddarhuset.
Fördenskull och då de ringa fördelar, som genom de föreslagne inskränkningarna i Ridd. o.
Adelns sjelfskrifna representations-rått möjligen kunde vinnas, icke i något hänseende motväga de flere olägenheter och anomalier, som derigenom skulle kunna uppkomma, har Utskottet ansett sig sakna skäl att understödja Grefve Björnstjernas förevarande motion.
Två Ledamöters reservation åtföljer.
Stockholm den 13 Februari 1800.
Då den fråga, som utgör föremål för Riddarlius-Utskottcts nu till Ridd. o. Adeln ingående memorial, är genom Utsk:s pröfning och beslut till behandling af Utskottet upptagen, men jag, rörande Utskottets behörighet att motionen behandla, tillhört minoriteten inom Utskottet, samt anser motionen vara af den art, att den bordt af Konstitutions-Utskottet blifva behandlad, så får jag här nedan äran anföra mina skäl för denna min åsigt.
Ordningen för Ridd. o.
Adelns rätt att vid Riksdagarne representera finnes visserligen ej i de Adeliga privilegierna uttryckt, men har dock varit en sedan äldre tider hvarje Adelig famille tillerkänd frihet och rättighet, och torde hafva såsom sådan vunnit häfd och derigenom böra hänföras till privilegii natur, hvarföre den väl ock på det sätt som Grundlagen i sådana fall föreskrifver, borde blifva behandlad; men om Adelns sjelfskrifna representations-rättigliet också ej skulle blifva ansedd såsom ett hvarje Adelig famille tillerkändt privilegium, så må man väl dock ej kunna förneka den tillhöra hvarje Adelig familles särskilda »förmån, rättighet och frihet», hvarom 114 § Regerings-Formen ordar, och hvarföre väl ock en förändring derutinnan ej på annat sätt än nämnde § föreskrifver må kunna åvägabringas.
Jag har i öfrigt biträdt det beslut, hvartill Utskottet i afseende å Grefve Björnstjernas motion, kommit, och har blott i afseende på motionens formella behandling, med Utskottet varit af skiljaktig mening.
C. A. Wahlfelt.
Häruti instämde Grefve Lervenhaupt, Mauritz. STOCKHOLM.
Typografiska Föreningens Boktryckeri, 1800.
Ri d d a r hus-U t sk o t tet s Utlåtande N:o 10.
I \:o lO.
Utlåtande, i anledning af Herr Anreps, Gabriel, motion om understöd för fortsatt utgifvande af »Svenska Adelns Attartajlor.» Hörsamt Memorial.
Herr Anrep, Gabriel, har uti ett till Högloft. Ridd. o. Adeln ingifvet anförande andragit, att, ehuru han vid förra Riksdagen blef nekad ett förlags-lån till utgifvande af Svenska Adelns Attartajlor, genom hvars beviljande han icke allenast skolat vinna medel att subsistera under arbetets fortgång, utan ock kunnat spara något för kommande dagar, han likväl, efter öfverenskommelse med en enskild förläggare, börjat utgifvandet af samma arbete, omfattande Ridd. o. Adelns i Riddarhus-Archivet förvarade stamtaflor öfver Svenska Adeln tillhörande ätter; men som han numera icke för sig insåge någon möjlighet att, utan serskildt understöd, samma arbete fortsätta, funne han sig nödsakad att hos Ridd. o. Adeln för sådant ändamål anhålla om ett från Riddarhus-kassan utgående månadtligt anslag af 100 R:dr R:mt från och med innevarande års början och så långe han är med arbetet sysselsatt, för hvilket ännu en tid af 2 år torde åtgå.
Denna motion, hvarvid fanns bifogadt ett intyg af Kammarrätts-Rådet P. R.
Ferlin, att han för utgifvandet af det utaf honom företagne arbete: »Stockholms Stad i juridiskt, administrativt »och borgerligt hänseende», dels af stats-medel, dels af Stockholms Stads-kassa erhållit ett understöd af 4,300 Rdr R:mt, har blifvit till Riddarhus-Utskottets utlåtande remitterad jemte de, i anledning deraf, utaf Friherrarne Bennet, Carl, Stjernstedt, August och Cederström, Rudolf, samt Herrar v. Knorring, Oscar, och Herr Montgomery, Gustaf, afgifne yttranden.
Sedan Utskottet i ämnet begärt och fått emottaga RiddarhusDirektionens yttrande, har Utskottet först, i anledning af Friherre
Stjernstedts under diskussionen gjorda erinran derom, att Ridd. o. Adeln vid förliden Riksdag afslagit då väckt motion om bidrag till utgifvande i tryck af de å Riddarhuset förvarade generalogier, velat fästa uppmärksamhet derå, att en väsendtlig skillnad förefinnes emellan det förslag, som vid sednaste Riksdag af Herr Anrep framställdes och af Utskottet afstyrktes, nemligen om utgifvandet pd Ridd. o. Adelns bil. till Ilöglofl. II. o. Ad-t Prot. vid 1859 — 60 årens Riksd. ^åj0.
2 R id d arh u s-Utsk o tte ts Utlåtande N:o 10. förlag af det ifrågavarande arbetet under Riddarhus-Direktionens, eller någon dess tjenstemans öfverinseende, och den nu gjorda petitionen.
I förra fallet skulle det, såsom Utskottet då, förmälde, hafva blifvit särdeles svårt att, derest arbetet skulle utgifvas så till sågandes under en af Ridd. o. Adeln tillsatt myndighets auspicier, bestämma hvad som af de biografiska anteckningarne borde uteslutas eller förbigås; hvarförutan fråga då var om ett från Riddarlius-kassan utgående förlags-kapital af 18,900 R:dr R:mt, till hvars förskjutande samma kassa icke egde tillgång.
Deremot åsyftar det vid innevarande
Riksdag väckta förslaget endast en måttlig och begränsad utgift för möjligheten att fortsätta och fullborda det redan påbegycta och långt framskridna arbetet, hvarför utgifvaren lyckats att anskaffa enskild förläggare.
I detta hänseende har Utskottet, sorn i ämnet begärt och erhållit Riddarhus-Direktionens utlåtande, vunnit den upplysning, dels att Herr Anrep genom ett mellan honom och Boktryckeri-bolaget P. A. Norstedt &
Söner härstädes den 30 Januari 18 58 ingånget kontrakt om förlagsrätten å Svenska Adelns Attar-taflor, betingat sig endast det sani eles låga arfvodet af 25 R:dr Ruut pr ark 8:o petitstil, med beräkning att omkring 4 ark i månaden skulle aflemnas, samt arbetet i det hela omfatta omkring 140 tryckta ark, dels att omkring två tredjedelar af arbetet ännu skulle återstå otryckta; och har
Direktionen, ehuru icke i tillfälle att granska arbetet, likväl vitsordat den flit och möda utgifvaren derpå användt, och hvilket Direktionen ansett äfven å Ridd. o.
Adelns sida förtjena någon uppmuntran, i hvilket afseende Direktionen tillstyrkt, att Herr Anrep måtte från Riddarhus-kassan tilldelas en gratifikation af 1,200 R:dr, att i den mån utgifvandet af Svenska Adelns Attar-taflor, utan afvikelse i någon väsendtlig mån från de å Riddarhuset förvarade originalstamtaflor och med fästad serskild noggranhet å korrekturet, fortginge med enahanda arktal i månaden, som hitintills, under detta och nästkommande år utbetalas med 150 R:dr R:mt efter slutet af hvarje qvartal.
För att i öfrigt med säkerhet, erhålla kännedom, ej mindre huru stor del af »Svenska Adelns Attar-taflor» vore af utgifvaren utarbetad, än äfven huruvida Norstedt &
Söner åtagit sig att på sitt förlag trycka arbetet till slut, äfven om det komnte att öfverskjuta diet först beräknade antalet af omkring 140 ark, har Utskottet anmodat Herr Anrep att inför Utskottet meddela dessa upplysningar och dervid inhemtat, att, efter närmare öfverslag, hela arbetet kommer att utgör endast omkring 200 ark, deraf 7 häften eller omkring 70 ark redan äro tryckta, samt, enligt ett af förläggame företedt betyg, ännu otryckt manuskript utarbeta till omkring 32 ark, så att utgifvaren har att till förläggaren afleverera ytterligare endast 98 ark, hvartill, från denne dag räknadt, skulle, efter l ark i veckan, åtgå 104 veckor, i följd hvaraf arbetet skulle å utgifvarens sida hinna fullbordas på 104 veckor, eller sednast till början af Mars månad 18C2, hvarförutan Herr Anrep företedt en af P. A. Norstedt &
Söner under sistlidne gårdag afgifven förbindelse att fortfara med tryckningen och förläggandet af de ifrågavarande »Svenska Adelns Ri d d arhus-Utsk o tte ts Utlåtande N:o 10.
3 Attar-taflor», äfven om arbetet skulle komma att öfverstiga det i det, ursprungliga förlags-kontraktet beräknade arktal.
Utskottet har tagit hvad sålunda förekommit i öfvervägande; och emedan genom utgifvandet från trycket af Riddarhusets genealogier, dessa tvifvelsutan spridas till allmännare kännedom, samt således troligen kunna föranleda åtskilliga ledamöter af Ståndet, som deraf inhemta i hvilket ofullständigt skick många Ätters stamtaflor sig befinna, noggrannare än som hitintills egt rum vårda sig om kompletteringen deraf, samt dessutom berörde generalogier innehålla åtskilliga upplysningar både i genealogiskt och biografiskt hänseende, hvilka kunna vara af interesse icke blott för Ridd. o. Adeln enskildt, såsom bidrag till kännedom om dess slägtförhållanden och historia, utan äfven för häfde-forskningen i allmänhet, har Utskottet ansett det vara af vigt, att det ifrågavarande arbetet, hvilket genom en enskild ledamots af Ståndet nit och uppoffringar blifvit ordnadt och betydligt framskridit, icke må komma att afstanna i brist på möjligheten för utgifvaren, som af förläggaren för sitt arbete uppbär en ytterst ringa ersättning, att under arbetets vidare fortgång subsistera, helst samma arbete till den grad tager i anspråk hela hans tid, att han icke kan egna sig åt någon annan inkomstgifvande sysselsättning; och då Riddarhus-Direktionens Riksdags-berättelse utvisar, att, oaktadt åtskilliga under tiden å Riddarhus-kassan anvista extra utgifter, samma Kassa likväl sedan förra Riksdagen under tre år vunnit en tillvext af 14,155 R.dr 2 9 öre eller af omkring 4,7 00 R:dT årligen, samt, enligt Ridd. o. Adelns beslut vid innevarande Riksdag, det för lifgifvande af Ståndets äldre protokoller fastställda anslag af 600
R:dr årligen blifvit tills vidare indraget och jemväl en besparing af de år 1857 till arfvoden mellan Riksdagarne åt Riddarhusets extra ordinarie tjenstemän anvisade 300