Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Äfvensom att, i händelse om Delningen uppstått tvist , som ej kunnat genom förening biläggas , Giftermålet och Vigseln icke böra dymedelst uppehållas och hindras enär Enklingen eller Enkan hos Domaren eller Konungens Befallnings-j hafvande ställer godkänd Borgen för hvad som omtvistas .Och har Kongl .Maj:t vid Sittjhärtill gifna bifall förordnat, att, till förtydligande af Orden ”behör,ge Handlingar” skall i den EörkJaring, 774 RiksdagsBesluteti som utfärdas, närmare bestämmas, det," hvad Afvifring beträffar, Prest eger förrätta Vigsel, då för honom vises Bouptekning efter den aflidna Makan, samt antingen ett af behörig person hållet Arfskifte, underskrifvet af samtlige SterbhusDelegare och, om någon bland dem är omyndig, af tillförordnad Förmyndare, eller ock vederbörande Arfvingars oell Förmyndares bevis och erkännande , att Delningen af den aflidna Makans qvarlåtenskap skedd är. 17.
Kap. förklaras sålunda: ”att efterlefvan;, 5’de Makas Fördel till det i Dagen utstakade belopp icke må af andra det oskiftade Boets tillgångar , -än den uti Boet befintlige lösa egendom, beräknas och utgå.” Byggtiingu-Balken. 24.
Kap. 4 och 5 §. §.
Då, sedan Allmänna Brandförsäkrings-Verket blifvit inrättadt, det icke kan förvägras den, som antingen enligt stadgandet i 5:te §:n ärt skyldig att gifva Brand-1 stod eller uti serskild inom Häradet elier Socknen afslutad Brändstods-förening ingått, att, om han för sig förmånligare finner, uti nämnda Allmänna Verk försäkra större eller mindre del af den vid Hemmanet eller Egendomen varande åbyggnad , håfve Vi ansett Hemmans- eller Egendoms-Innehafvaren, när han begagnat denna anstalt, och ehvad han tagit försäkring å hela åbyggnaden eller någon del, icke vidare vara pligtig att fullgöra hvad berörde §. föreskrifver, men deremot ej heller berättigad till den ersättning för afbrändaHus, som föregående 4:de §. utstakar , e.cli äfven ega sig öppet att frånträda den Ri ksdags-Beslutet?
775 Brandstodsförening, hvaruti han förut kan vara delegare:
Dock, emedan i Allmänna Brandförsäkrings-Verket icke lemnäs försäkring å Lös Egendom, men äter sistnämnde 4:de '§. förmär, att Hemmans
Abo , vid timande Eldskada, skall njuta ersättning för bortmistad säd , foder och den boskap, som till gärdens bruk tarfvas, hvarom jemväl oftast i Braudstods-föreningarne Öfverenskommes, bör denna rättighet
För ifrågavarande Hemmans- och Egendoms-Innehafvare , likasom hans motsvarande skyldighet att i jemnlikhet dermed deltaga uti gäldandet af en sadan Lösöre-ersättning till andre brandskadade, oförändrad bibehållas så vida det icke mot de träffade och stadfästade
Erandstods-föreningar strider:
Och må härigenom ej heller något hinder läggas i vägen för de öfverenskommelse!- sill slik fösening, som hädanefter kunna ingås, vid hvilka vederbörande ega tillgodonjuta den frihet och den oberoende rätt, som uti Kongl. Resolutionen på Allmogens Besvär den g December 1766. §, v 43 samt Kongl.
Förklaringen den 1 Augusti 3770 blifvit Erandstods-skyldige i allmänhet förunnad.
I sammanhang härmed, håfve Vi stadgat, icke allenast att det bör åligga den , sorn i Allmänna Brandförsäkrings-Verket begärt och vunnit försäkring för åbyggnad vid Egendom å Landet, att genast derefter å nästa Lagtima Ting i Häradet sådant till de öfrige i Brandstods-Laget varande
Delegares efterrättelse meddela och behörigen styrka, utan ock att, om sedermera denne Försäkiings-tagare genom underlåtenhet i Uppfyllande af de hos Brandförsäkrings-Verket ingångne förbindelser gör sig förlustig sin der 976 Riksdags-Beslutet. vunne rätt, han icke för åbyggnad kan i'det förra Brandstods-Faget eller den derom upprättade Förening åter ingå annorledes än efter
Delegarnes hörande och r, ed deras iemnade bifall. lia dels-Balken, 7. Kap. z:dra , :h 6:te /. /. få följande förändrade lydelse: 3. §.
”A dag då Marknad börjas, varde ”Marknadsfred tidigt på morgonen offentligen ”lyst:
Stånde dock en hvar fritt att sälja och kö”pa ifrån det dagen ingått, ändå att lysning ej ”skett.
Vid Marknadens slut skall freden aflysas.” 6. §.
”Sker buller, oväsende och slagsmål ”sedan Marknadsfred offentligen lyst är; plikte ”den, det gör, efter Fag, och bute Tio Daler ”för fredsbrottet.” Rättegångs-Balken.
7 Kap.
Detta Kapitel, sådant det finnes i Allmänna Fägen, tillika med Kongl. Förordningen den 15 Oktober 1810, angående'visse omständigheter i afseende å Intekning i Fast Egendom, komma att till sin verkan upphöra:
Och håfve Vi deremot antagit detta Kapitel till sådant innehåll och sådan lydelse uti 29 §§:r, som. detsamma blifvit framstäldt vid Kongl. Maj:ts derom aflåtne Nådiga Proposition under den 19 sistlidne
Februari med de tillägg och förändringar i afseende på i2:te l6:de och 2g:de §§:ne, Vi genom underdånig Skrifvelse den 26 sistlidne Juni an mält och Kongl. Maj:t jern val i Nåder bifallit. 1 det nya Kapitlet håfve
Vi hufvudsakligen bibehållit de grunder, som för Intekningar i Fast Egen. Riksdags-Beslutet.
777 Egendom förut varit genom Lag och Förf.ittnin. gar faststälcle.
De ändringar eller tillägg i förra Stadganden, sorn Vi nu gjort, äro isynnerhet:
Att Inteknings-sökanden bör underrätta Gäldenären om sin ansökning så lång tid före den till svars afgifvande utsatte dag, sorn i RättegångsBalken för Stämnings tillställande stadgas:
Att, d-å Gäldenär nekar Skuldebref eller annan Handling, derå Intekning sökes, eger Ratten profva om Sökandens talan bör till utförande genom Laga Rättegång förvisas; dock att hans rätd till Intekning må anses förvarad , der han iakttager visse föreskrifne tider att stamma och, om han saken vinner, alt Domen i Iriteknings-Protokollet antekna låta:
Och att, utan hinder af skedd Intekning, de jäf, Gäldenären sedermera gör ernot den inteknade Fordran, må pröfvas, likväl utan att Gäldenär må kunna rygga sitt inför
Rätta gjorda erkännande af sin Skuld, eller erhålla ny pröfning af de jäf, som förut pröfvade varit.
— Vi åberope
Oss denne beslutne
Lag sådan den, enligt Nådiga Propositionen och Vår underdåniga Skrifvelse, blifvit fastställd, alldeles 6om vore den i detta Riksdags-Beslut intagen. 23 Kap. 1 §.
Som Vi, med afseende på den yåd 1815 års
Riksdag gjorde förändring uti denne §., att i Hof-Räcten Fem Ledamöter måga döma i mål som å Lif och
Ara gå, men i andra mål
Fyra utgöra domfört antal, derest alla om slutet ense äro, funnit Kämners-Rätterne i Stockholm uti nyssnämnda gröfre brottmål samt Rådstufvu-Rätterne i allmänhet uti dessa och alla andra mål, utan några vådliga följder för en Bihang till Riks^St.
Prut. ig!7—iSjrS. 10:dt Sami. N:r 98, 99. 778 Riksdags-Beslutet'. behörig lagskipning, kunna vara domföre då Trenne Ledamöter deruti såsom Domare deltaga, håfve Vi förändrat ifrågavarande §. till följande lydelse: ”A Härads- och Lagmans-Ting, så ock vid ”daga syn i Jordatvist, må ej dömas, ther ej ”Sju i Nämnden äro.
I Kämners-Rätt mage Tre ”döpaääfven i the Städer, ther Kämners-Rätt ”eger brottmål afgöra, som å
Ära och Lif gå. ”Rådstufvu-Rätl vare ock
Domför ther Tre i ”Rätten sitta.
I Hof-Rätt måge ej färre än Fem ”Ledamöter döma i mål, sorn å Ara och Lif gå: ”1 andre mål måge Fyra Ledamöter utgöra dom”fört antal, ther alla om slutet ense äro.”
Till den i Nåder förordnade Lag-Kommitéen Viar Kongl. Majit täckts öfverlemna Vårt u-j ti Skrifvelse den 9 sistlidne
Maj framstälda underdåniga Förslag om vissa nya åtgärder då Förmyndare skola förordnas. §• 33- Den länge allmänt förda klagan Öfver brister i de nu gällande Konkurs-Författningar, såsom icke nog tydlige och bestämde samt ej heller nog kraftige till förekommande af ett otili-- börligt gäckande å Gäldenärers sida af Fordringsegandes rätt, liar gifvit Kongl.
Majit anledning att låta genom den tillförordnade Lag-Kommitéen utarbeta samt, utan afbidan af hela deri öfriga Lagstiftningens fullbordande, till Oss öfverlemna Förslag till en ny Konkurs
Och, då äfven Vi, med afseende pä det skadliga infly, tande, ifrågavarande brister ega på det allmänna förtroendet, funnit en mera skyndsam för - Riksilags-Beslutet'.
779 bättring i denne del af Lagstiftningen nödig än som skulle vinnas orri den för åtgärder i de öfrige delarne oundgängligen erforderliga tid äfven häruti afbidades, håfve Vi alltså antagit den vid Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition den 19 sistlidne Februari hilagda Konkurs-Lag med de ändringar och tillägg, Var underdåniga Skrifvelse den 26 sistlidne Juni innehåller, och hvilka jemväl Kongl. Majd i Nåder bifallit, att hädanefter uti förekommande Afträdes-Boskillnads- och Urarfva-tvister tjena till allmän efterlefnad samt för sådant ändamål serskildt utfärdas och allmänneligen kungöras. §• 34- Gemensamt med Kongl. Maj:t håfve
Vi vl2 dare beslutit följande allmänna Författningar. 1.
Det uti Kongl. Kungörelsen den 2tdra Augusti 1792 och Förklaringen deröfver den 27:de M.ars 1817 utstakade straff och ansvar, lika som för falsk Myntning, för utgifvandet af Tryckte och Graverade Assignationer,håfve
Vi ansett icke vara lämpligt eller svarande mot förbrytelsens natur, samt derför stagat:
Att den, som hädanefter beträdes med ingifvande afTryckte eller Graverade Assignationer eller Jnvisningar stälde på enskilde personer, skall, jemte skyldighet att gälda deras innehåll, första gången böta deras dubbla belopp, och andra gången, med ytterligare fördubbling af böterne, tillika anses hafva förverkat medborgligt förtroende samt således hvarken få deltaga uti eller komma under omröstning vid val till allmänna Förrättningar, som af ett sådant förtroende bero, och dessutom denne 780 Underdånigt!
Skrifvelser. sednare gäng hans brott t>ch straff i Allmänna Tidningarne kungöras: blifvande, till uppmuntran af förbrytelsernas upptäckande och åtalande, bö* terne Angifvarens ensak. 2.
Med uppmärksamhet på de skadliga följder J sorn den uti förut gällande Författningar icke förbudne rättighet för enskilde personer till handskrifne, på Sedelhafvaren och på viss Man eller Order stälde, Invisningars eller så kallade Assignationers utfärdande, då den blifvit begagnad till mindre belopp å hvarje Invisning, för Samhället medfört, håfve Vi äfven stadgat:
Att hädanefter icke må någon tillåtas utgifva så beskaffade Invisningar på ringare Summa än Etthundra Riksdaler Banko:
Att alla nu i omlopp varande dylike Invisningar på mindre Summor böra vara inlöste inom Åtta månader efter denne
Författnings kungörande i hvarje Ort:
Samt att den, som beträdes hafva, sedan Författningen blifvit behörigen kungjord, utfärdat handskrifven, till Innehafvaren eller viss Man och Order stäld, Invisning å annan enskild person till mindre belopp än Etthundra Riksdaler Banko, bör första gängen, jemte skyldighet att gälda den. sammas innehåll, erlägga i böter ett lika belopp, andra gången, utom enahanda skyldighet att gälda innehållet, böta Invisningens dubbla belopp, men tredje gängen, jemte enahanda ersättning och böter, anses hafva för verk it medborgligt förtroende, och han således sedermera hvarken fl, deltaga eller komma under omröstning vid Val till så beskaffade allmänna Förrättningar, som af ett sådant förtroende bero, samt hans brott och straff varda lemnade till kännedom i Allmän^ Riksdags-Beslutet. <jSi na Tidningarne; och blifva böterne jemväl för dessa fall Angifvarens ensak.
Dock har Kongl. Maj* i Nåder förändraf liden för utelöpande mindre
Assignationers inlösen till nästkommande års slut samt tillagt, att deri Författning, som i ämnet utfärdas, ej må till verkställighet vidtaga förr än med Maj månads ingång samma år. §• 3 5- Uti de om Belöning för upptäckande af personer, som efterapa eller förfalska Bankens eller Riksgälds-Kontorets Sedlar, giftia förordnanden, hvilka innefattas i Kungl.
Kungörelserne den 20 December 1754 och den 5 Juni 1792, håfve Vi fastställt följande förändringar och tillägg: 1.
Att eho det vara må , som antingen å bär gerning griper och till Allmänt Förvar aflemnar, eller hos vederbörande angifver och med lagliga bevis öfvertygar någon att hafva efterapat Bankens eller Riksgälds-Kontorets Sedlar, skall undfå en Belöning af Ftt Tusen Riksdaler Banko: samt att för enahanda åtgärder med Förfalskare af berörde Sedlar en belöning af Femhundra Riksdaler Banko tilldelas; 2.
Att, enär den tilltalade endast i den mån blifvit om det angifna brottet öfvertygad att, likmätigt 17 Kap. 32 §.
Rättegångs-Balken, Domaren pröfvar skäligt lemna saken till framtiden, då den kan uppenbar varda, halfva beloppet af förutnämnde faststälde Belöningar aagifvaren tillerkänries: 3.
Att, om emot den angifne sådana bevis, som nyss äro nämnda, icke kunna anskaffas, och denne således ej kan åt saken fällas, men e - 782 Rit>sdags-Bes1 litet. mot honom äro omständigheter och liknelser om brottets begående, angifyaren likväl, då han finnes hafva använt synnerlig möda eller kostnad för den angifnes upptäckande , skall åtnjuta en i förhållande dertill lämpad vedergällning från Tio till Etthundra Riksdaler Banko: 4.
Att den , som upptäcker Utprånglare af efterapade eller förfalskade Bankens eller Riksgälds-Kontorets Sedlar, och emot densamme företer sådan bevisning, att han för gerningen till ansvar fälles, skall erhålla Belöning från Femtio till Etthundra Riksdaler Banko: och 5.
Domaren, då angifvelser af ifrågavarande beskaffenhet pröfväs och Utslag öfver den eller de tilltalade meddelas, i förening dermed alltid skall utlåta sig öfver Angifvarens rätt tili de stadgade Belöningars undfående, och beloppet af hvad honom tillägges blifva, sedan beslutet vunnit laga kraft, af Banken eller Riksgälds-Kontoret genast utbetaldt.
Hos Kongl. Maj;t håfve Vi genom Skrifvel. se den 22 sistlidne Juni i underdånighet anhållit, att dessa förändrade Stadganden måtte äfven af Kongl. Maj:t i Nåder stadfästas och sedermera till allmän efterrättelse kungöras, §• 3 6.
Majus Nådiga framställning örn nödvändigheten af föreskrifter, hvarigenom för de förenade Konunga-Riken Sverige och Norrige bestämmes huru brott, sorn af det ena Rikes undersåler i det andra begås , böra beifras och bestraffas sedan förbrytaren till sitt Fädernesland sig åter begifvit, och då Vi ansett ländande till Riksdags-Beslutef. 7 8 3 ordning och ömsesidig säkerhet, atf det ena Rikets undersäte, som förbrutit sig i det andra, icke må, när han sedermera fått tillfälle återkomma till sitt Fädernesland, derstädes finna en Fristad från det lagliga straff och ansvar, han L det andra Riket sig ådragit, Lafve Vi, under förmodan att den af Kongl. Maj:t genom Sin Nådiga Proposition den 21 sistlidne
Maj för ifråga varande förhållande
Oss föreslagrie
Lag af det nu i Norrige församlade Stor-Thing godkännes, för Var del densamma antagit att tili allmän efterrättelse utfärda3, på sätt
Vår underdåniga Skrifvelse den 26 sistlidne
Juni och den litte i denne månad närmare utvisar. §• 37- I öfverensstämmelse med 8g §:n Regerings.- Formen oell 60 §:n liiksdags-Ordningen , håfve Vi så väl uti förekomne frågor om Rikets allmänna hushållning samt dermed gemenskap segande Inrättningar och Författningar som ock uti åtskilliga andra ämnen hos Kongl. Maj:t anmält
Våra hemställanden, önskningar och förslag genom följande underdåniga Skrifvelser: 1.
Den 17 sistlidne Februari angående
Ma» gistrats-personers förordnande till uppmätning och stämpling af Bränvinsredskap; 2. - - - - om Besigtningar å nylegdt manskap och Läkares Arfvode för sadane förrättningar ; 3.
Den 2 Mars om antalet af Nämndemän yid Militie-Boställs-Syner; 4. - - - - angående Kansli-afgiften vid Ansöknings- och JBesvärs-skrifter i enskilda mål; 784 Riksdags-Beslutet. 5.
Mars om betalningen till Inqvatterings-gi fvare tor underhåll till tagande Trupper; 6. - - - - om skyldighet att fortskaffa Bref och Order inom Piegimenteria; 7. _ _ _ _ om upphäfvande af Förbudet emot bruk och nyttjande af öfverflödigt Silfver; 8- - - - - om Pass-Kontors inrättande i alla Rikets Län; g. _ _ _ _ om ändring i Krono Brefbärin gert; 10. - - - - om upplifvande af förbudet emot visse Marknaders början dagen före eller efter någon Sön- eller Helge-dag; 11. - - - - om förhöjning i Tullen å Papper frän Utrikes ort; 12.
Den 14 Mårsom Dykeri- och BergningsKompaniets befattning dä Skepp i Lotsmans farvatten af Lotsen sättes på,grund; 13. - - - - om Skådespelens inställande på tle större Högtidsdagarne och de näst föregående aftnar ; 1 j. _ _ _ _ om de i Riket brukelige Vigtsorters återförande tili enbet ; 15.
Den 31 Mars angående stället till Val af Kronoskjuts-skyldiges Deputerade ; 16.
Den 1 April om förandrad tid för Vägsyner ; 17. - om förmedlade Hemmans del i Brandstod ; 18. - - - - om upphörande af förbudet emot Tröskeslagor utaf Ek ; 19. - - - - om Förpassningar för Gar nizons-Soldater, som lidit vanhedrande straff; 50. - - - - om upphörande af Kammar - Riksdags-Besl utetl 7«5 Collega befattning med Markegång» - Taxornes granskning i andra fall än då Riks-Markegången bestämmes eller Besvär anföras öfver Deputerades Beslut; al. Den 1 Aptil om en fri Tackjernshandel; 22. - — - - angående förbättrad reglering af Posterne i Riket samt undanrödjande af vissa olägenheter vid postföringen emellan Norrige och Danmark ; 23.
Den 17 April om Gärdesgårds-delningar; 24.
Den 18 April angående Seglations-friliet för Invånarne i Blekinge och Skåne; 25. - - - - angående Husbehofs-Mjölqvarnars befrielse fran Skattläggning; 26. - — - — angående vägning af Ränte halm ; ay. - angående föreskrifterne vid Öf verenskommelser om Presträttigheter; 28.
Den 27 April angående förklaring öfver förbudet emot Protokolls-Lösen i förlikta mål; 29. — - - - ont Lifräddnings-Båtar ; 30. ----- om obehindrad rättighet till anläggning af Linbråkar och Linskäktor ; 31.
Den 30 April om Lefvereringsstället för Kronans till Kongl. Hof-Stallet anslagna Ränte-hö och- halm från Vestmanland; 32.
Den 9 Maj om Arbets- och Fång-Förtekningars insändande till Vår Justitie Ombudsman fran Rikets Collegier och Embets-Verk samt Styreiserne öfver Arbets- och Förhättrings-husen; 33. <>m ändring i 3:dje Artikeln af Kongl.
Stadgan om Jagt och Djurfång, den 3 April i5o8; 786 Hilt s dags-Beslutet. 34.
Maj om afskaffande af Guld befi Silfver pä Civile Uniformer ; 35. - - - - om bestämd tid för den blifvande nya Fattigvårds-Förordningens utarbetande} 36.
Den 21
Maj om åtgärder att befordra skyndsamhet med Tryckningen af Riks Ståndens Protokoll och dertill hörande Bihang vid kommande Riksdagar ; 37. — om skyldighet för Götha Ka nal-Bolag att besörja underhållandet af de vägstycken i Skaraborgs och Östergöthlands
Län, hvilka tillhört sådana Hemman , som genom Kanal-anläggningen blifvit indragna j 38- Den 23 Maj om Dump-samlares kring-, resande i Landet ; 3g. - - - - om inskränkning i uteslutan de Privilegiers meddelande; 40. - - - - om Judarne; 41.
Maj om förändring i Skjutsväsendet samt de derom utkomne och nu gällande Författningar.; 42.
Den 2g Maj, angående Lego-Stadgans årliga kungörande och kringspridande ; 43. - - - - angående tryckning af någre Protokoll öfver Kommandomål ; 44.
Den 6 Juni om anstalter till förmån för Manufaktur.smidet i Eskilstuna; 45. - - - - angående insändande till Vår Justitie ombudsman af sådana Beslut, hvarigenom personer dömas till arbete å Förbättringshus eller å Fästning; 46. - - - - angående tryckning af Landshofdingarnes Berättelser om årsväxten; 47. - - - - om Förklaring i vissa delar Riksdags-Bes! utet, 787 ofver Kongl.
Kungörelsen den 3 April i§i6 rörande Prest-rätlighets-Ofverenskommelser; 48.
Den 11 Juni angående Skogshushållningen i allmänhet uti Riket; 49. ----- - angående en förbättrad hushållning med Ekskogarne ; 50. - — - - , om förslitne smärre Bankosedlars inväxling från Landsorterne ; 51.
Den 15 Juni om förfarandet med Bergs” mnns-hemman vid bristande Tackjerns-blåsning« och om inrättande af en Bergslag i Norrbottens Län ; 52.
Den 13 Juni angående Parm- BroTorg- och Renhållnings-afgiften i Stockholm samt [Våg- och Mätare penningarne i vissa andra Städer; 53. - - — - om föreskrifter då värfvade Krigsmän permittteras ; 54.
Den 15 Juni om medel till Ofverflö dets hämmande 5 55.
Den 13 Juni om förberedande åtgärder till befordran af Besparings-Banker för Arbetsoch Tjenst-folk ; 56.
Den 22 Juni angående Tabell-Verket under sednaste Qvinqvennium samt föreslagne ändringar och förbättringar i Tabellernes inrättning; 57.
Den 2:dre i denne månad om medel att förekomma den Riket tillskyndade förlust genom Handeln på Finland ; 58. ----- angående Storskiftes- och Enskifies-Förrättningarnes sammanförande samt otti Egodelnings-Rälter för dylika mål; 59 788 Riksdags-Beslut et. ordningen om Skogarne i Riket deri £ Augusti 1805 örn Svedjande; 60. - - - - angående skyldigheten att af skala barken å utsynte
Ekar, och rättigheten till samma barks användande. §• 38.
Vi håfve inhemtat, att, ehuru Prest-Ståndet, genom sitt Protokoll den 28 Juni 1809, vid de då gjorda Concessioner uttryckligen förbehållit
Kornrninistrarne att icke derigenom med någon för dem ny tunga besväras, likväl uti Kongl. Kungörelsen den örte April 1810 angående jemkningar och förändringar i RiksStåndens Privilegier samt uti Riksdags-Beslutet den 2:dre påföljde
Maj detta förbehåll icke blifvit iakttaget, utan deremot förklaradt, det Prestbord och Stommar samt den Ecklesiastika jord , som af Innehafvaren fritt disponeras, hvartill äfven Komministrarnes Boställen höra, må under krig deltaga i Kronoskjuts till hälften emot Skattejord.
Och, emedan en sådan Komministrarne ålagd skjutsningsskyldighet troligen tillkommit af något misstag vid Riksens Ständers under 1809 års Riksdag i ämnet aflåtne underdåniga Skrifvelse och det sedermera utfärdade Riksdags-Beslut, håfve Vi genom Skrifvelse den 2g:de sistlidne Maj hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmält detta sakens sammanhang och anhållit, att nämnde Skjutsnings-skyldighet må i Laga ordning upphäfvas samt Komministrarne således åter sättas i åtnjutande af den derifrån i Privilegier och billighet grundade befrielse. §• 39- At ett förordnadt Serskildt Utskott håfve Vi Underdåniga Skrif velter'.
789 uppdragit att utarbeta och uppgifva allmänna grunder icke allenast för indragning och sammanslående af öfverflödiga Embeten oeb Tjenster utan ock för ett förbättradt Arbetssätt inom Rikets Styrelse-Verk:
Och, sedan detta Utskott till
Oss inkommit med sina i anledning häraf författade Betänkanden, håfve Vi uti Skrifvelse den s;dre af denne månad hos Kongl, Majit i underdånighet anhållit, det en Kommitté matte i Nåder förordnas att genast och verksamt företaga en ny Reglering af Rikets Embeten och Tjenster jemte ett förbättradt Arbetssätt, så att Kommittéens Förslag kan vid nästa Riksdag för Riksens Ständer framläggas; I förening med hvilken anhållan Vi bifogat Utskottets Betänkande!! och de dervid inom Riks-Stånden gjorda anmärkningar för att till den blifvande Kommiftéen öfverlemnas:
Äfvensom Vi, enligt serskild underdånig Skrifvelse den l5
I öfverensstämmelse med 105 och 106 §. §.
Regerings-Formen samt 29 §:n Riksdags-Ordnin. gen har Vårt Constitutions-Utskott äskat de i Stats-Rådet förda Protokoll samt dem genomläst och granskat.
Då Utskottet funnit skäligt att, i och för anmärkte omständigheter mot Konungens Rådgifvare i Kommandomål i afseende på utfärdade Order den 8 April 1817 till Befälhafvarne för en i Nåder anbefalld Kustbevaknings-Expedition, ställa General-Adjutanten för Flottome Herr Fri - 79® Riksdag-sBeslutetl herre Rudolf Cedtrström under tilltal inför RiksRätt, har Utskottet i sådant ändamål till Vår Justitie-Ombudsman öfverlemnat Handlingarne med. anmodan att, efter äskande af behörig kallelse, denna sak i Laga ordning utföra.
Vi förklare för öfrigt:
Att, med stöd af 76. §:n Riksdags-Ordningen, Stats-Rådets Ledamöters och Föredragandes ansvarighet för sina rådslag och för utöfningen af sina Embeten intill den dag, då detta nu till ända lupna Riksmöte börjades, fullkomligen upphört:
Att under denna frikallelse jemväl inbegripes Konungens Rådgifvare i Kommandomål för Arméen:
Samt att för Konungens Rådgifvare i Kommando mål för Flottorne, med undantag af ofvannämnda mål, en lika frikallelse eger rum.
Bland ämnen , som stått i gemenskap med Stats Råds-Protokollens granskning, hafva förekommit de under loppet af arne år och sist den 27 September 1817 vidtagne anstalter för Malmö Diskont-Verks understödjande och räddning.
Rådslagen om dessa mått och steg har Vårt Constitutions-Utskott funnit styrda och utmärkta af en tidig och fortfarande omsorg att afböja de o edor och åtminstone mildra den förlägenhet, som -vackt Nationens lifliga bekymmer och påskyndat dess Representanters sammankomst.
Någon anmärkning från Constitutions-Utskottet i och för detta steg har således icke egt rum.