Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdag beslöts, att den sednare afgiften , eller elen till Riddarhusets Reparation, hvilken annars bordt upphöra med år 1816, skulle fortfara ytterligare i 5 år eller till och med år 1821.
En så beskaffad afgift var alldeles icke heller ny.
Riddarhuset liar blifvit uppbygdt genom Capitations-afgifters utgörande; och sådana hafva flete gånger blifvit frivilligt åtagne samt utan allt klander utgått.
Ifrågavarande Capitations-afgift, som endast utgör 24 sk., erlägges blott af de Adelsmän, hvilka betala Beviilnings-afgift.
Jag får äf en upplysa att Utskottets mening ingalunda varit att denna afgift skulle fortfara, så länge grunderne för den nu blifvande Bevillningen bibehållas, utan endast, att den skulle ut - 124 Den t April. ga lika så länge , som den Bevillning, Riksens Ständer vid denna Riksdag sig åtrga.
Hvad åter angår frågan om präglande af en Medaille öfver framiedne Lagmannen Gyllencreutz^ så har Rlidderskapet och Adeln nyss fattadt det beslut, att Riddarhus
Directionen i mohn af blifvande tillgångar skulle derom gå i författning; men om Ridderskapets och Adelns önskan vore att en skyndsam verks älhghet härå skulle följa, kunde ju Riddarhus-Directioneo derom tillika förståndigas.
Herr Pahlman, Otto Fredric.- Jag utbeder mig endast att få hemställa, om ej Ridderskapets och Adelns beslut kunde uttryckas sålunda:
Atr Capitations-afgiften skall fortfara intill nästa Riksdag, i stället för, såsom orden lyda uti Riddarhus-Utskottets
Betänkande:
Så länge Bevillningen utgår efter de vid denna Riksdag fastställande grunder.
Ehuru jag visserligen skulle hafva önskat att det icke varit behöfligt fortfara med Capitations-afgiften, emedan jag anser Ridderskapets och Adelns rät ighet till åtagande af en dylik beskattning, icke vara fullkomligen gifven, och den dessutom så olika träffar Ståndets Medlemmar, då den utgöres till lika beiopp af hvar och en utan afseende på förmögenhet; likväl och då nu icke är fråga om någon tillökning af hvad vid föregående Riksdag blifvit beslutadt utan endast dess fortfarande; som påkallas af Riddarhus-Cassans oundvikeliga behof, och någon annan utväg till fyllande deraf är svår att påfinna, så till - Den i April. styrker jag för min del, att denna utaf Ridder. skåpet och Adeln förut beslutade Capitations, afgift må fortfara till nästa Riksdag.
Herr Strussenfelt, Michaél:
Då detta Rid* dårhus uppbyggdes, hade RidHerskapet och A. deln sina Privilegier i behåll, och ägde sådana förmåner, sorn gåfvo dem medel att bibehålla sitt Stånds värdighet.
Men nu är icke stort mer af våra Privilegier qvar, än rättigheten till Tolfringning, och många af Ridderskapet och Adeln äro nu så fattige, att de icke förmå bestrida erforderlige kostnader för att infinna sig vid Riksdagarne.
Jag känner många Familier, som med möda på sina Torp äga deras uppehälle, och hvilka äro i det medellösa tillstånd, att de icke kunna umbära en så obetydlig
Summa sorn ifrågavarande afgift utgör, Sjelfve kunna vi val åtaga oss ett sammanskott, men jag anser det icke lämpligt, att vi ålägga andra någon Skatt.
Fi iherre Anckarsvärd, Carl Hinric: Hvad Herr Strussenfelt anfört kan val vara rigtigt; men då vi här representera de hemmavarande af Ståndet, och de undgå att bidraga till vårt underhåll vid Riksdagen på sätt de öfrige Stånden i afseende å deras Fullmägtige måste göra, är väl det minsta vi af vära hemmavarande Medbroder kunna fordra, att de deltaga i underhållandet af det Hus hvarest vi haiva våra rådplägningar.
I afseende å terminen för afgiftens utgö - I2Ö
Dm i April. rande, förenar jag mig med Herr Påhlman, emedan jag anser det vi ej kunna utsträcka vårt beslut längre, än till nästa Riksdag.
Herr Berghman:
För att undvika den obehagliga Capitationg-afgiftens fortsättande och till vinnande af nödige medel till Reparationens verkställande, får jag föreslå, att Ridderskapef och Adeln hos Kongl. Maj:t göra underdånig föreställning om Riddaihus Cassans oförmögenhet, att bestrida ifrågavarande Reparationer, och fördenskull anhålla att afgiften tili Riddarhus-Cas. san, för Introductioner måtte förhöjas.
Många yrkade på proposition i enlighet med hvad Herr Påhlman och Friherre Anckarsvärd föreslagit.
I anseende till flera af de yttranden jag hört, vill jag påminna om , att jag ej förklarat mig emot afgiften, utan blott emot lagligheten af det sätt, hvarpå man vill ålägga den.
Herr Påhlman har så väl utredt de skäl, hvarpå han , om jag icke minnes orden orätt, icke heller anser den föreslagna åtgärden så alldeles laglig, att jag blott åberopar de grunder han anfort, såsom skäl hvarföre jag ej kan förena mig med hans tanka att denna olaglighet bör ske.
Herr Grefven och Bandt Marskalken hemställde , ocn Ridderskapet och Adeln behagade tillåta, att den till Riddarhusets Reparation redan bestämda Capitations-afgiften finge till enahanda belopp intill nästa Riksdag fortfara.
Den i April. 127 Herr Berghman, begärde Votering.
Herr Grefven och Landt Marskalken yttrade i att då Ridderskapet och Adeln redan vid 1815 års Riksdag beslutat berörde Capitations afgift, som endast utgjorde 24 sk.
Banco om äret, för hvarje Adelsman som erlägger Bevillning utaf förmögenhet, frågan således nu blott vore derom, att i händelse någon Urtima Riksdag icke inträffade före år 1823, då nästa Lagtima Riksdag annars infaller, samma Capitationsafgift äfven måtte under de tvänne åren 1822 och 1823 fortfara, hvadan Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om icke Herr Berghman behagade afstå ifrån Votering.
Jag får förklara att jag icke är rädd om mina 24 sk:r, men är öfvertygad att denna ringa afgift skulle blifva kännbar för många af vårt Stånd.
För att lindra dem och tillika visa att jag för min del icke vill undandraga mig en utgift, får jag ödmjukast föreslå att de Ledamöter af Ridderskapet och Adeln, som nu utgöra Riddarhuset genom’Subscription sammanskjuta den erforderliga Summan.
Jag skall om det bifailes, icke blifva den sista som teknar , och det till lika stort belopp, som andra i proportion till min ringa förmögenhet.
Grefve Spens. Innan Votering företages, anhåller jag att få veta antingen det är om de 24 sk:ne i två år eller om åtgärdens laglighet, tom är fråga. 128 Deni Aptit.
Grefve Posse, Claes Fredrk'.
De afgifter som i oell för för Introductions erhållande måste erläggas, äro redan så betydIige att da svårligen kunna förhöjas.
Det återstår således i min tanka ingen annan utväg att vidtaga än erläggandet af en Capitationsafgift; och då fråga endast är att den skall utgå i tvänne är utöfver den redan bestämde tid, samt blott af dem af Ridderskapet och Adeln, som erlägga Bevillning, anser jag någon betänklighet dervid icke böra uppstå.
Dessutom, enär utgifterne redan äro beslutade, måste man väl äfven vara betänkt att utse medel till deras bestridande.
Herr Grefven och LandtMarsialken hemställde ånyo, om icke, enär en Votering endast skulle borttaga Riddcrskapets och Adelns tid, Herr Berghman ville derifrån afstå.
Herr Berghman, yttrade nu:
Är det ingen af Ridderskapet och Adeln, som jemte mig begär Votering?
Hvarefter och då ingen hördes deruti instämma, Herr Berghman tillacie:
Som ingen förenar sig med mig art begära Votering; så ef.tår jag derifrån för att icke uppehålla Ridderskapet och Adeln så sent på altonen.
Dixi et Salvavi amm^m meam.
Jag anhåller att få reservera mig på Svenska.
Herr Den t Amil. t49 Herr Cederskjöld, Pehr Gustef: Då jag hötde Riddarhus-Uiskottet, i dess nyss upplasta Memorial beskrifva Brandredskapens tillstånd, fördes min tanka på möjligheten af en eldsvåda , och svårigheten att ersatta en så betydlig förlust, som en dylik olycka skulle ådra* ga Höglofiige Ridderskapet och Adeln.
Jag får derföre ödmjukast fråga, om Riddarhus-Byggtiaden är Brandförsäkrad?
Och i händelse ej så skulte vara, vördsammast hemställa, om ej ett
Slikt försigtighetsmått borde vidtagas?
Grefve Posse, Claes Fredria jag mäste be* känna att jag icke eller har mig bekant, huru härmed förhåller sig.
Men som det kunde va* ra ett nödigt försigtighetsmått, får jag hemställa, om icke Herr Cedcrskjölds Motion, kunde remitteras t;il Riddarhus-Utskuttet, för att med yttrande *i ämnet inkomma.
Herr Grefven och LandtJllarskalken föreslog, att Herr Cederskjölds Motion, angående Riddarhusets Brandförsäkrande, måtte till Riddar* hus-Utskottet remitteras; hvilket bifölls.
Grefve von Lantingshausen, Albrect i Sedart Ridderskapet och Adeln förklarat sitt Välbehag öfver Friherre Klingspors nitfulla befattning med Riddarhusets Reparation, får jag hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln skulle finna lämpeligt, att äfven uttrycka sin synnerliga tillfredsställelse öfver de åtgärder RiddarhusDireetionen i detta, så val som flera andia af* Ridd. och Ad.
Afd, 17, iS* 13°
Den i April. seenden till Ridderskapets och Adelns förmån vidtagit.
Herr Grefven och Landt Marshalk en hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln skulle anse lämpeligt uppskjuta härmed, intilldess alla Riddaihus-Directionens åtgärder blifvit af Riddarhus-Utskottet granskare, samt Ridderskapets och Adelns pröfning underställde j hvilket bifölls.
Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden:
Fran Constituäons-Utskottet:
Af den af sisttedne Martiin hvarigenom öfverlemna» till Justering en uppgift å de från sista Riksdag hvilande, men nu mera profva, de Grundlagsändrings förslag, som af samtelige Riks-Stånden blifvit gillade och antagne.
Från Stats•
Utskottet: 1:0
Af den 5 sistledne Martii, angående Flyinge och Dahlby Kungsgård och Stuteri Inrättnings Stat} dcuti Utskottet tillstyrkt, att Stuteriets Organwation må så val nu sora för framtiden lämpas efter den tillgång , som berörde Kungsgå dar kunna lemna till Stuteriets årliga underhållande, sedan det likväl först blif.
Den i April. vit bragt i den ordning, som funnits nödig och hvartill särskihe Statens Medel redan blifvit anslagne:
Att på sätt de till hushållningens reglerande i berörde Kungsgårdar förordnade Comitterade föreslagit.
Stuteriet må bestå af 90 Hästar, utom års-Fölungar, och underhållet af förenämnde antal Hästar endast bestridas med ett tillskott för innevarande år af 2400 R:dr, hvilket b lopp tillika med serskilt anslagne byggnads-medel, kunde anvisas att utgå på StatsVerkets öfverskott å Intraderne för detta år, men i händelse det högre Hö-Arrende, sorn påräknades för nästa år och framgent icke skulle, \ såsom nu förmodades, blifva tillräckligt för Stuteriets underhållande, eller ock någon minskning uppkomma i den bland inkomsterne nu beräknade Dagsverkslösen 5 så ansåg Utskottet, enligt den här ofvan anförde grund, för dispositionen af dessa Kungsgårdar, att Stuteriets styrka borde förändras och så lämpas, att denna Inrättning måtte utan vidare bidrag af Staten än det för innevarande år erforderliga, kunna underhållas med Kungsgårdarnes afkastning ; äfvensom Utskottet, med ändring af Commirrerades i denna del gjorde förslag, ansett Cnefens för Stuteriet, Stallmästaren Ehi engranats
Lön böra bestämmas till 1000 R:dr i Contant, utom åtskiilige andra förmoner — hvaremot den föreslagne Staten för Stuteriets öfrige Tjenstemän och Betjente gillades, likväl endast på det sätt, att densamma borde tjena till eftenättelse intill dess s)g visade, huruvida af förenämnde orsaker någon förändring i Stuteriet blefve nödig, då personalen af Be* 132 Den i April. tjeningen borde förminskas:
Att till Kongl.
Maj;ts afgörande måtte i underdånighet öfverlennäs fi agan, om den föreslagne flyttningen af den del utaf Stuterier, som nu finnes å Dahlby till Flyinge, då dertill erforderlige Medel kunde utgå af anslaget för Kronans allmänna Byggnader i Landsorterne, om tillökning hvarå Stats-Utskottet framdeles ville afgifva yttrande, samt sluteligen, att afskrifning måtte medgifvas af ej mindre de utur Malmöhus LanötRänteri förskottsvis uppburne 7262 R:dr 12: 8
Af den 5 Martti, i anledning af Riksdags-Fullnaägtigen, 'Nils Månssons, från Malmöhus Län Memorial, angående de till Flyinge och Dahlby Kungsgårdar utgjorde
Dagsverksskyldigheters upphörande, utan motsvarande ersättning; deruti Utskottet på anförde skäl ansett sig böra tillstyrka , att Riksens Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det en fullständig undersökning måtte med första i Nåder anbefallas , om beskaffenheten af de Dagsverken, som till Flyinge och Dahlby blifvit utgjorde, och huruvida Allmogen derifrån lagligen bör vinna befrielse samt att i sådant fall Allmogen måtte få densamma tillgodonjuta, utan hinder af dess år 1813 gjorda begif - Den x April. *33 vande, att , under 30 års tid utgöra för hvarje Dagsverke viss Fenninge, ersättning elter Markegång. 5:0
Af den 5 sistledne Martil, angående projecterad Aflönings-stat m. m. för Ulricsdal Kongl. Lust Slott; deruti Utskottet anmält att de Arrenden 1 Penningar och Spannmål, hvilka nu utgå af Ulricsdals Kungsgårds - Hemman och Lägenheter blifvit vid nu förhand varande Ståts-Reglering upptagne och beräknade bland Stats-Verkets öfrige Intrader af KungsgårdsArrenden, samt att, då större delen af de på vissa år slutade Contracterne , om några års förlopp till ända gå, en vida betydligare inkomst för Stats-Verket syntes med säkerhet kunna påräknas vid den förnyade Utarrendering däraf, som då komme att i föreskrifven ordning verkställas, hvarefter Utskottet tillstyrkt, att hvad angeck den åt Grefveliga Barkiska Famillen förunnade perpetuelle besitt-, ningsrätt å Bergshammars Kronohemman , den åtgärd måtte, enligt de för Arrendets utgörande af Kongl, och Kungs-Ladugårdar uti Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse den 30 April 1810, lagde grunder, vidtagas, att ifrågavarande perpetuelle.Arrende, såsom en utan Riksens Ständers tillstyrkan tillkommen Nådebevisning, väl skulle komma att af Grefveliga Barkiska Famillen fortfarande begagnas , men afgiften till Stats-Verket i stället för de nu ingående 33 R:dr 16 sk. uträknas och bestämmas sålunda, att den år 1807 fastställde Arrende-Summan af 300 Daler Kopparmynt reduce - *34 Den i April. rades till Tunnor Spannmål efter samma års Markegång , hvilken Spannmål, efter årligt Markegångs-pris i Länet, komme att erläggas:
Att den projecterade Aflönings-Staten för Betjeningen, utgörande ett belopp af 3378
K:dr 32 sk. samt 1200 L:tt Hö in natura kunde gillasj i sammanhang hvarmed Utskottet likväl hemställt, om icke Riksens Ständer skulle finna lämpeligt hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anhålla, att Styrelsen öfver Ulricssdal kunde varda anbefalld, att vid skeende afgång iaktaga den förminskning i Stats-Betjeningens antal, som till besparing af Lönerne kunde äga rum; att be. träffande den till öfrige utgifterne , nemligen Ved-upphandling till Slottsrummens och Orangeriets med flere behof samt Inventariers och Byggnaders underhållande, uppförde Summa af 3022 R:dr 40 sk.; Utskottet ansåge någon anmärkning vid beloppet häraf skäligen icke kunna göras; att Pensions-Summao 240 R:dr åt de Sex Enkor, hvilka af Högstsalig Hennes Maj:t Enke - Drottningen åtnjutit Pensioner å 40 R:dr" hvardera, borde uppföras å Allmänna Indragnings-Staten och utbetalas i nu varande Enkornas tid och sedermera besparas Stats-Verket, samt att i följd deraf berörde belopp ifrån den projecterade Stats Summan för Ulricsdal afdrogs:
Att vidkommande frågan om den under Öfver - Järfva HemmansArrende nu upplöste så kallade Kungs-Ängens skdjande från Hemmanet vid Arrendets slut och att afkastningen deraf sedermera måtte lå användas för Slotts Stats-Betjeningens aflönande, afgörandet af denna fråga skulle bero pi Den i April. den undersökning af Landtmätare, som ef>er hvad Utskottet inhämtat, redan är företagen till utrönande huruvida berörde
Ang tidhörde Hi .jmmanet och under dess Skattläggning vore inbegripen, eller må finnas vara en lägenhet under Slottet; kommande, i förra händelsen, denna Äng, att, såsom tillförene, jemte Hemmanet utarrenderas för Srats-Verkcts r kning 5 men i den sednare att disponeras för SlottsStatens behof; Att afskrifning af de utaf Kongl. Majit i Nåder beviljade Booo R:dr till de nödvändigaste förbättringame å Byggnaderne måtte medgifvas, i sammanhang med öfrige
Förskotter af denna beskaffenhet och i den ordning utgifterne i sådant afseende förekomma; och har Utskottet i öfrigt förmält sig angående de för Kongl. Slottets samt öfriga Byggnaders fullkomliga iståndsättande erforderliga Medel, vilja uti ett sammanhang med förslaget för samtehga Kongl. Lust-Slottens reparerande deröfver meddela sitt yttrande; äfvensom Utskottet sluteligen förklarat, att det för Ulricsdals Kongl. Lustslott Aflönings- och Utgifts Stat från Stats-Verket erforderlige bidrag utgjorde ett sammanräknadt belopp af 5494 R:dr 40 sk.f hvilket borde till utgående uppföras å RiksStaten under andra Hufvud-titeln.
Ifrån Utskottets beslut i frågan om indragning af den utaf Hennes Maj:t Enke-Drottningen stiftade Pensions-Inrättning för 6 behöfvande Enkor, hafva, enligt bifogadt ProtocollsUtdrag af den y sistledne Martti, följande L^tskottets Ledamöter varit af skiljaktig tanka Den i April, nemligen; Herr Öfverste Kammar-Junioren Friherre Adelsvärd, hvilken för sin del tillstyrkt, att den uppförde Pensions Summan 240 R;dr mätte å Slotts-Sraten qvarstå, att till bibehållandet af minnet utaf Hennes Majits välgörenhet för ändamålet användas, hvaruti Herr Biskoppen Doctor von Rosenstein jemväl på ytterligare tillagdt skäl instämt, äfvensom Herr Öfversten Tersmeden och Herr Lagmannen Noreus förenat sig nied hvad ofvanbemälte Ledamöter yttrat. 4:0
Af den Ii sistledne Martil, angående H err Lagmannen Grefve Gyllenborgs Memorial, Om förändring och lindring i Saltpeter gärdens utgörande af Hemmanen i RiketJ deruti, enär de om Saltpetter-tillverkningen och Lefvereringen nu gällande Fö; fattningar grundade sig på Riksens Ständers egna beslut och hemställanden till Kongl Majit, Utskottet icke funnit anledning att tillstyrka någon förändring derutinnan, hellst den &f Grefve Gyllenborg yrkade rättighet; , att få lösa Salrpetter-Skatten med Penningar till en nedsatt ärlig afgift, skulle, efter hvad förra tiders erfarenhet ådagalagdt, rakt motverka den föikof an af Inrikes Saltpettertillverkningen , som Rik-ens Stander äsyfradt; och h"»r Utskottet i ötrigt sig yttrat; Att Grefve Gyller,borgs Förslag, det Saltpetter.Fanden borde användas till Saltpetter-lösnings-prisets nedsättande, icke kunde af Utskottet tillstyrkas, emedan Fonden sådant icke medgaf, om den skalle uppfylla sin bestämmelse; och hvad anginge
Grefvens framställning om disposition
Den i April »37 af Saltpetter-Fondens tillgångar; ville Stats Utskottet sig deröfver serskilt utlåta, i sammanhang med det yttrande, Utskottet Itomme att afgifva i anledning af Herrar Revisorers till Utskottets åtgärd remitterade Berättelse, samt att sluteligen, i afseende på brefvens hemställan, att till lindring för de Skjutskyldiga, Saltpetter-transporter, där lampeligt vöre, mätte verkställas sjöledes, Utskottet föreslagit att den önskan måtte till Kongl.
Majit i underdånig, het framföras, det Kongl. Maj:t
Nådig-1 täcktes låta vidtaga den utväg , där sådant möjeligen låter sig göra, att Saltpetter-tnnsporterne måtte ske Sjöledes, på det Allmogen, där Sjölägenhet kunde beg3goas, måtte befrias från den svåra och långa transporten Landvågen.
5:0 /4f den ii sistledne Martil , i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss å Stads Bokhållaren i Carlskrona, Hof-Bokhåliaren Carlsunds ansökning, om utbekommande af Mantalsskrifnings Provision för åren 1811 och igia med 44 R:
Ir 17 sk. y rist.
Banco, deruti Utskottet på andragne skäl tillstyrkt bifall å CarlSunds berörde anhållan, och ville Utskottet vid Stats-Regleringens fulländande för nämnde Summa uppgifva tillgång. 6:0
Af den Ii sistledne Martil, i anledning af Kongl.
Maj:ts Nådiga Remiss uppå gjord ansökning , om utbetalning af Begrafningshjelp efter Secreteraren vid Kongl. Ingeneur-Corpsen E. M. Morin; deruti Utskottet med anmälan , det ifrågavarande fordran utgjorde ett belopp af 138 Ben t April.
271 R:dr 32 sk., hemstält att förevarande ansökning må bifallas, då Stats Utskottet framdeles skulle föreslå tillgång till denna utbetalning. 70 Af den 11 sistledne Martil, angående Strömsholms Stuteri-Inrättning, deruti Utskottet på aniörde skäl hemställt, att Riksens Ständer mätte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes i Nåder förklara de Hetor Committerade, hvilka haft sig uppdragit Hushållningens Reglerande på Strömsholm, Dess Nådiga välbehag för den verksamhet och det nit de vid verkställigheten af detta uppdrag ådagalagdt:
Att då under loppet af ett enda år icke mindre än 39 st.
Hästar vid Stuteriet störtat, hvilket vid en Inrättning med tillräckelige och tjenlige samt i god odrning bragte tillgångar och kostsamma anstalter, förekomma oväntadt och syntes påkalla en närmare omvårdnad och tillsyn vid Stuteriets skötsel och förvaltning, Riksens Ständer mätte till Kongl. Majit i underdånighet hemställa, att den åtgärd kunde blifva vidtagen , hvarigenom Inrättningen så handhafdes att dess ändamål må varda uppfyllt, samt att den Controll härå, som Riksens Ständer uti deras underdåniga Skrifvelse af den 3 Judi 1812 begärt medelst tvenne besigtntngar årligen, till utrönande af förhållandet, kunde i Nåder anbefallas och åt kunnoge och erfarne
Män uppdragas, hvilka underdånig berättelse derom till Kongl. Majit afgåfvo:
Att den af Kungsör till Stats-Verket ingående och för dess behof påräknade Arrende - Ben t April. *39 Inkomst, icke måtte såsom Committerade tillstyrkt, anslås till större eller mindre del iör Strömsholms Stuteries utvidgande:
Att jemte det Utskottet hemställt, att de Summor, som Förskottsvis uppbur ts till Byggnadernes fullbordande m. m, kunde iå afskrifva?, återstoden af nu uppgifne behofvtt elier 4000 R:dr afven matte auV;Sas, ait utgå utaf Stats-Verkets Ofverskotts-medel på Intraderne för den förflutne tiden, likväl under vilkor, att behörig redovisning för alla dess* belopp afgifves i föreskrifven ordning, och har sluteligen Stats-Utskottet ansett att då Riksens Ständer redan vid 1312 års
Riksdag vidtagit och i underdånighet anmält Dens beslut, hutu Strömsholms Kungsgård borde styr s och förvaltas, när Committerades befattning dermed upphörde, något annat yttrande nu f^r Riksens Ständer i detta hänseende icke återstode, än att i underdånighet åberopa omförmälte åtgärd j denna del, vid hvilket Utskottets Utlåtande tillika var biJagdt ett Utdrag af Utskottets Protocoll för den ix sistledne Martii, innefattande Heir Öfversten Tersmedens och Herr Presidenten von S'hulzenheims särskilta yttranden , deruti åtskilige utaf Utskottets öfriga Ledamöter jemväl instämt.
Ifrån JBanco-Ulsiottet: 1:0
Af den 2 3 sistledne Martti, i anledning af väckte frågor, om tidigare föredragning och utgifvande af Banquens Fastighets- Lån; deruti Utskottet föreslagit, det Commtssariatet 140 Den i April - i Banquen må få sig ålagdt vidtaga sådan anstalt, att innom de y första månaderne hvarje år aila de Läne-acter, för hvilka
Lån under det påföljande året böra utgå, kunna till granskning förekomma, så att, i händelse något dervid finnes brista, Lånsökanden må äga rådrum att detsamma under den återstående tiden af året anskaffa, och något hinder således för
Lånets utgjfvande vid den bestämda tiden derigenom ej möta.
Hvarjemte Utskottet yttrat sig icke inse något hinder derföre, att den för hvarje år anslagne Lane - summa hädanefter må alltifrån årets början i oafbruten ordning utgå, så fort Expeditionen deraf medhinnas kan , och sist innom Martil månads slut. 2:0
Af den 23 sistledne JUertii, rörande vackt fiaga, om närmare bestämmande af rättigheten för Bolag och Corporationer att i Banquen upn*'ga Lån; deruti Utskottet tillstyrkt, att den Bolagsman , som förut enskilt häftar för
Lån till ringare belopp än den stadgade Maximi-Summan, må gemensamt med öfrige
Interessenter erhålla ytterligare
Lån till fyllnad deruti, i mohn af sin andel i Bolaget; eller ock , att om han först upptagit
Lån samfällt med öfrige Delägarne i ett Bolag, den en. skildta Låne-rättigheten för den Summa, som utgör fyllnaden i högsta till ltne Låne-beloppet, likafullt må vara honom obetagen; äfvensom att, i händelse en eller flere Bolagsmän redan innehafva så stora Lån, som Banco Författningarne medgifva, Bolagets Fastighet likväl må Den i April - 141 få belänas i mohn af hvad som återstår efter afdrag af dessa Bolagsmäns andelar. 3:0