Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
En sanning är, att jordbrukaren, 1 i K a med andre Näringsidkare, gtnotn berörde .System kommit i skulder; och jag vet dä icke med hvad skäl man skulle me>a vägra honom, än alla andra, möjligheten till utbetalning.
Må man jemföra med hans, de utvägar, som åro andre Näringsidkare öppne.
Brukspatronen lånar, för 3 procent, på 6itt namn, i JernContoretp och, tor lika ränta, på sitt jern , i Banken.
Exporteu^ ren belånar sine metaller i Banken för lika låg ränta, intill den stund de exporteras.
Fabrikanten lånar, för 4 procent i ManufacturDisconten, serskilt på gin rudimaterie, och serskilt på gin produetion; och dessutom äga alla desse Näringsidkare lika rätt tili Lån i Allmänna Disconten.
För dem är det vilkor, som vid sista Riksdag påböds, att fedel af DiscontLånet, beräknad efter dess primitiva belopp, skall hvarje halfår inbetalas, lätt att fullgöra, emedan deras rörelse är af natur, att dertill gifva utväg; men för Jordbrukaren var detta band alltför strängt, emedan skörden är icke mera än en om året, och Spannemålens försäljning går icke lätt i Landsorterne, Såsom ett bevis derpå, att vilkorets stränghet verkat till mången Jordbrukares utestängande från Disconten , kan man åberopa det förhållande, som annars skulle svårligen kunna förklaras, Dai 19 Julii e. m. o “9 nemligen, att ehuru, i alla Landsorter, förlägenheten varit svårast inom JordbrukareClassen, stodo dock, vid Riksdagens början, nära två millioner, i Disconten obegagnade, och ett fort farande af denna stränghet, vore nu så mycket mera orättvist, som, genom de öfrige Lånetillgångarnes upphörande, Jordbrukares behof att anlita Disconten, blifver större.
Genom Bankens Publicitet är nu mera be.; visadt, att Bankens och RiksgäldsContoirets Sedelstock år iSoy utgjorde sammantagne 28 Millioner, samt att nu utelöpande Sedelstock också utgör 28 Millioner; men af allmänna PostTidningen för den 23;dje Januarii 1809, stytkes, att coursen då var blott Femtiosex Skiliingar på Hamburg; då deremot den nu är *22 Sk.
Denna skillnad i Cours bevisar, att Sedelstocken, i förhållandet till Sdfvervärdet, och den veikliga tillräckligheten, för det närvarande, icke ens uppgår till hälften af hvad den var 1809; och när man vidare tar i betragtande, dels att, sedan Finlands afstående, den ansenliga del af Sedelstocken, som finne» i Finland, icke mera tillhör Sveriges RöreiseCapital; och dels, att det just varår 1809,80m Creditsystemet feck sin skadligaste utvidgning; så blifver också, genom allt detta, bevisadt att den öfverklagade penningebristen , och det deraf uppkommande lånebehofvet mäste vara större nu, än förr.
Discontutlåningens ändamål är, att åt penningecircula - Ben ig Julite, »j, tionen gifva et» mera lifvad verksamhet, anser jag angelägit vara> dels, att på det Jåneanslaget måtte bättre förslå för alla Lånesökaöder, de störa lånen förminskas5 emedan’ändamålet måste bättre uppfyllai, derigenom, att många Låntagare få små lån, än att ett mindre antal får stora lån; och dels, att Jordbrukaren som sällan behöfver stora lån, förunnas den lättnad, som af hana belägenhet så höge* ligen påkallas: och, på grund af desse skäl k föreslår jag alltså, att i de reglementariske föreskrifterne må göras följande förändringar och tillägg t iso.
Att det nu gällande maximum för Discöntlän, måtte nedsättas ifrån 6000 R df Banco till 4,000 R:dr Banco, med rättighet till omsättning hvarje halfår, samt inbetalning »f en Femtedel af linet, men icke beräknadt efter primitiva belopp, utan efter dest belopp den stund, då omsättningen sokea. 1 2:0.
Att den Jordbrukare* hvari skuld i Disconten icke öfverstiger 2000 R:dr Banco* må få omsätta den med inbetalning* hvarje halfår, af en tiondel af lånets belopp, sådant det är, då omsättningen sökes. 5:0.
Att för den Jordbrukare, hvars lån 1 Dtsconten icke öfverstiger 1000 R:dr Banco, låningstiden må hädanefter blifva ett år, Och omsättningssumman en femtedel af länets då varande belopp; samt Drn 16) Julii f , mi 55.1 4:0.
Att, i anseende till lånesökande af BoodeStåndet, vederhäftighetsbevis äfven af Kyrkoherden i Församlingen må erfordras; emedan Presterskapets kännedom, i denne del, oftast är säkrare än Domarens.
Under den 11 sistlidne Junii har Högloft.
Utlåtande remittera en af Friherre Wrangel, Henning, väckt motion, att introduetion å Riddarhuset hädanefter icke må emellan Riksdagarne af RiddarhusDirectionen meddelas, utan ankomma pä det beslut Ridderskapet och Adeln under Riksdag in Pleno derom fattar, i hvilket afseende Friherre Wran» g'1 jemväl begärt, att RiddarhusOrdningena lydelse i denna del måtte derefter lämpa»t ' och har RiddaihusUtskottet i sammanhang härmed äfven fått emottaga åtskilliga Ledamöters berörde dag uti detta ämne afgifne yttranden.
Riddarhusutskott^ har, vid öfvervägande af hvad sålanda blifvit föreslagit, an»ett sig först böra undersöka hvad de ifrän äldste tider utkomne RiddarhusOrdningar i denna del innehålla, och hvarvid Utskottet inhemtat: att RiddarhusOrdningen afår 1626, hvilken varit till kraft och verkan gällande till år 1762, bjuder; att den Ad - 55* Den 19 Julii e. m. lade .Jkn!h te på R ddarhufet, hälft när mölen hällon för att blifva inmatriculerad, att Riddarhusordningen af 1762 icke innefattar någon föreskrift, huru med introductioner skulle tillgå; att sedan Konung Gustaf lil «r 1778 åter upplifvade 1626 års Riddarhusordning, förenämde stadgande å nyo varit förr gällande att anse intill dess Ridderskapet och Adeln vid 1809 och 18.0 årens Riksdag antog en ny Riddarhusordning; att Riddarhusordning*! ne af den 3!
Mars och den to Oktober 1810 icke innehålla något stadgande, hvarigenom Introductioas beviljande af RiddarhusDirectionen emellan Riksdagarne är medgifvit; att, efter hvad Matrikeln utvisar, Introduction ända till på 1770-talet vanligen meddelades under påstående Riksdag, ehuru det understundom inträffat att sådan jemväl deremellan ägt rum, men att, efter denna tid, Introductioner utan afseende på Riksdag blifvit af RiddarhusDi frectionen beviljade, hvartill anledning icke annorledes synes vara i Författningarne gifven , än derigenom, att något bestämdt Förbud deremot icke funnits; samt att RiddarhusDirection så väl uii den Ingtruction, somehusu påiänkt och föreslagen år 1800, för år 1810 den 25 April blef för densamma af Ridderskapet och Adeln utfärdad, som ock uti det förnyade Förslag dertill, sorn af RiddsrbusUtskoitet vid 1*17 och !8 18 arens Riksdag uppgjordcs, fått sig tillagd rättigheten, att Introduction emellan Riksdagarne meddela.
Och som, vid ett så beskalfadt fö.hållande, frågan huru Den 19 Julite, m. huruvida Tntroduction må eDdast vid Riksdag eller deremellan äga ruin, synes vara beroende af Ridderskapets och Adelös godtfinnande och den föreskrift som, i öfverensstämmelse dermed, kari blifva rörande detta ämne uti RiddarhusDirectionens Instruction införd , hälst Ridderskapet och Adeln, och således äfven Riddai hus Di rectionen, i allt fall, i afseende på förekommande frågor om Introduction , icke äger någon annan ledning för sin åtgärd i denna del, än hvad som är med Ståndets Privilegier och Rikets Grundlagar instämmande, samt ett uppskof med Introductions erhållande intilL dess
Riksdag infaller icke kan innebära ett förnärmande af den adlades eller den upphöjdes på grund af en sådan nådebevisning vunna > nspråk på representationsrätt, enär den-t gamma ej kan komma i fråga att utöfvas förr, än vid allmänt Riksmöte och det jemlikt ordalydelsen i Kongl. Förordningen den 8 Maji 1775 jemförd med Kongl. Brefvet den 11 Februarii iSoo, måste ^ntagas, att den adlad® eller upphöjde äger, att ifrån dea stund haa fullgjort pitestaodo och sig till Introductioa hos RiddarhusDirection anmält , tillgodonjuta alla-de fri- och rättigheter, sorn den förlänte värdigheten i öfrigt åtfölja; alltså och då Rid* derskapet och Adeln, om Utskottet får döma från de fiäre Ledamöters yttranden som i ämnet talat, synes aslunda den förändring sorn blifvit föreslagen, och Rid-larhusUtskottet jemväl för sin del anser densamma icke medföra Bil. till Ridd. o. Ad.
Band. 23 354 Den~19 Julii c. m. några olägenheter, utan fast mer befrämja en nödig ordning och bereda ett tilliälie tor Ridder skåpet och Adeln att sjelfve lära känna de ' Ledamöter, som med dem införlifvas innan något allmänt förtroende blifver å Ståndets vägnar dem uppdragit: finner Utskottet, icke något hinder för tillstyrkande af den förändring Friherre Wrangel åsyftat, att nemligen lntroduction hädanefter ej må meddelas af annan än Ridderskapet och Adelnunder påståendeRiksdag, menick» deremellan; dock som den tid a i 2:ne år som genom ofvanberörde
Författningar är vorden föreakrifven den sorn adlad eller upphöjd blifvit, att begära Infroduction, syne*, oagtadt en nu föreslagen förändring, lämpelig att bibehålla enär det ej bör alldeles ankomma på den idlade eller upphöjde, att efter godtfinnande fördröja fullgörandet af de vilkor som erfordras, innan de förmoner hvilka den förundte värdigheten åtfölja, få tillgodonjutas; anser Utskottet sig icke hafva skäl att tillstyrka nåändring uti hvad Författningarne i denna del innehålla.
Ridderskapet och Adelns vidare pröfning vördlamt öfverlemnas.
Stockholm den 9 Julii 1823.
Få RiddarhusUtskottets vägnar Eric Sparre. N. Snoilsky. £>c'n i4 .Tulli c, m. 355 N:o 4» Hörsamste
Ridderekapet och Adeln vid sise» Riksdag funnit för godt förordna, att det af RiddarhusUtskottet uppgjorde
Förslag till en ny Instruction för RiddarhusDirectio-, nen jemte Riddarhusets Embets- och Tjenstemän, samt till Reglemente för Iåns meddelande från de under RiddarhusDirectionens förvaltning ställde Cassör, skulle till RiddarhusDirectionen öfverlemnas, för att provisoriskt lända till efterrättelse intill näst derpå följande Riksdag, då RiddsrhusDirectiooen borde Utlåtande deröfver till Ridderskapet och Adeln afgifva; och RiddarhusDirectionan af sådan anledning, uti 12 § af dess vid denna Riksdag aflemnade RiksdagsBerättelse, under förmälan, att vid anställd granskning af förslagen, Directionen funnitåtskilligerättelserderuti nödige, tillkänna-' gifvit, att en ny redaction både till Instruction och LånReglemente blifvit af Directionen författade, och, jemte de af RiddarhusUtskottet vid 181? och a 8 * S årens Riksdag först uppgjorde, bifogade nämnde RiksdsgsBerättelse, för att underställas Ridderskapets och Adelns vidare pröfning; så har RiddarhusUtskottet på grund af den generela remiss Utskottet fått emottaga af samma Berättelse, bland annat jemväl företagit sig granskning af berörde Förlag, så vidt det rörer Instructionen för RiddarhusDirectionen och Riddarhusets Tjenstemän, men deremot uppskjutit med en sidan åtgärds vid; Den 19 Julii e. m. tiginde i afseende på LånReglementet, emedan Utskottet trott, derest en slik granskning skulle med fullständighet och nytta för framtiden kunna åstadkommas, det vara lämpeligalt att låta anstå dermed intill dess sig visat hvad förändring, i afseende på Hypotheksväsendet och räntans .beräknande på utlånte medel, sorn Riksens nu församlade Ständer, finna skäl vidtaga, hälst en ändring deruti naturligtvis måste jemväl medföra rubbning i de grunder hvarpå LånReglementet hittills hvilatj och har Utskottet, efter, inställd noggranjemförelse emellan den Redaction sista RiksdagsRiddarhusUtskott i förstnämnde del uppgjort och den, som af RiddarhusDirectionen blifvit föreslagen, samt efter öfvervägande af de skäl RiddarhusDirectionen uti sitt Protocoll för de gjorde ändringarne anfört, väl godkänt Directionens Förslag i det hufvudsakligaste, men tillika ansett detsamma på ett och annat ställe erfordra någon ytterligare jemkning och tillägg, hvadan Utskottet för mera redighet skull låtit omskrifva Redactionen till berörde Instructioa, sådan Utskottet ansett den böra blifva; och får Utskottet nu till Ridderskapets och Adelns skärskådande härjemte öfverlemna samma redaction tillika med de förut så väl af ägt? års RiddarhusUt&kott som af RiddarhusDirectionen uppgjorde Förslager, under förklarande, det Utskottet så mycket mindre tvekat att särskildt till Ridderskapet och Adela framkomma med sitt yttrande öfver Instructionen,
skildt från LånReglementet, som den lör - Dm 19 Julii e. m. 3r>7 ra utgör ett för sig sjelft bestående helt, utan samband med nämnde Reglemente.
Då ett omständeligt uppräknande af de mindre ändringar, i afseende på ordställningen, sora Utskottet ansett sig böra i åtskilliga §. §. af Directioneas Redäction göra, endast skulle leda till vidlyftighet utan redbar nytta, helst de samma vid anställd jemförelse lätt upptäckas, har Utskottet trott idet göra tillfyllest, att i förevarande Betänkande blott uppgifva de mera väsenteliga rättelser, tillägg eller förkortningar j^mte skälen dertill, som vid författandet af Utskottets Förslag pröfvats nödige; och skall Utskottet vid denna korrta öfversigt följa den nummerordning §. §. i Directionetis Förslag innehafva. 2 §.
Utskottet har ansett denna $• som innehöll stadgande, att de personer, hvilka utsågos till RiddarhusDirecteurer borde vara sädane, som enligt 41 §.
Riksdagsordningen äro oförhindrade, att till Ledamöter i Utskott väljas, böra på detta ställe uteslutas osh i stället införas i RiddarhusOrdningen, enär dea*, na föreskrift egenteligen bör iagttagas af Ridderskapet och Adeln vid in Pleno anställande val. 4. §•
Då Utskottet trott det vore mera förenligt med vigten alden befattning, som tillhör Ridderskapet och Adelns Fulimägtige i Banken eller RiksgäldsContoiret, eller en Revisor af Statsverkets tillstånd och förvaltning. 356
Den 19 Julli e. m. att han hillver utsedd direcfe af Ståndet in Pierse, och ej på sätt hittills skedt af RiddarhusDircctionen, antingen ensam, eller med biträde al redan kallade Revisorer^ har Utskottet flyttat till Riddarhusordningen ej allenast det stadgande, som innefattar sjelfva föreskriften om valet, utan ock dervid gjort det tillägg, att särskildte Suppleanter jemväl skola af Ridderskspet och Adeln utsee, på det sätt och till det antal, sorn i Utskottets Förslag till RiddarhusOrdningens 2:dra Afdelning närmare kommer att uppgifvas; samt deremot i denna §. föreskrifva, att först i den händelse, att alla dessa Suppleanter inträdt i deras befattningar och ledighet icke destomindre skullenppXomma, Directionen'sk*ll äga, att genom val med alutna sedlar kalladen Ledamot som ytterligar® jkan erfordras.
Vidare har Utskottet ansett ett •tadgande vara i Instructionen behöffigt, som lernnar den utsträckning åt
Directionens valrätt vid förekommande fall, att Directionen är obehindrad att derest icke särskildte förbehåll ligga i vägen, till allmänna befattningar å Ståndets vägnar, välja sina egna Ledamöter, hvilket särdeles vid Taxeringsmärts vsl dervid så sällan, Oagttadt kallelse, någon af Ridderskspet och Adelns Ledamöter utom Directionen sig infinner, understundom kan komma i fråga att tillämpas och har i öfverensstämmelse härmed lydelsen af 4 §. blifvit förändrad på sätt Utskottets Förslag närmare utvisar.
Den 19 fulu e. m, 3^9 som vid 2 §• blifvit anfördt uteslutit sista momentet af 4 §.
i Directionens Förslag. 6 §.
Enär r:sta §. af Utskottets Förslag innehåller den allmänna föreskrift, att RiddarhusDirectionen skall noggrannt iagttaga hvad Rikets gällande Grundlagar och Riddarhusordningen kunna
Directionen i särskildta fall föreskrifva, har Utskottet ansett denna §• pä detta rum kunna utgå. 8 § I öfverensstämmelse med de grunder Utskottet framställt, och det tillstyrkande Utskottet i anledning deraf gjort uti dess dan 9 i denne månad »fgifne Betänkande, öfver Friherre H. Wrangels motion angående Intro- i ductioners beviljande eodsst under påstående Riksdag, har Utskottet förändrat lydelsen af denna §. på sätt den nya Redactionen närmare innehåller.
Emalia» den 12 och 13 § § af Directionens Förslag har Utskottet infört cn ny § sorn bar till föremål, att närmare bestämma RiddarhusSecreterarens skyldighet i afseende på ett skyndsamt befordrande till trycket af Rid. derskapets och Adelns Protocoller under Riksdag. i5 §..
Uti 9 §. af RiddarhusDirectionens RiksdagsBerättelse har blifvit hemstäldt, att äldste Sönerne af de sedan 1809 adlade ätter, måtte enär de i öfrigt äro behörigen qvalificerade och äga erforderlig skicklighet, få till Tjenstemän vid Riddarhuset antagas; ocb har. 56o Den 19 Julli e, m. såsom skäl härföre, blifvit anfördt, att bernalt» Söner redan fått sig af Ridderskapet och Adeln tillagdt rättigheten att söka Riddarhusstipendium och FriCadettplatser på Carlberg; och någon gällande orsak syntes icke förekomma, hvarföre äldste Sonen af sådan ätt, enär han j förenämde fall ansåges lika med Adelsman, skulle endast i fråga om att anställas som Tjensteman vid Riddarhuset, såsom ofrälse nian betraktas, hvarföre
Directionen, enligt hvad Jen förmält, med berörde förändring en • dast haft för afsigt att bereda öfverenstätnmelse i föreskrifter hvilka hvilade på samma grund.
Och som Riddarhusutskott fullkomligen delar RiddarhusDirectionens öfvertyt geise i detta fall, får Utskottet tillstyrka bifall å ofvannämd® Förslag
Samt att i anledning deraf, ett sådant tillägg måtte vid denna §. göras, sorn i Redactionen blifvit iniördt.
Vidare har Utskottet vid slutet af förevarande §. föreslagit ett annat tillägg, åsyftande, att bestämma, huru förfaras skall, då någon af Riddarhusets Tjenstemän visa en fortfarande vårdslöshet eller försummelse i sina skyldigheters fullgörande; ett sillägg, som troligen ej skall komma ifråga att tillämpas, men som likväl för fullständighetcns skull icke bö? uti Instructioncn saknas. • 14 §.
Vid denna §. har Utskottet ansett det tillägg böra göras, att Directionen skulle aga att fastän alla Pensionsrummen voro upptagne, under visst förbehåll* försäkra en till Dm Ig Julii e. m, Pension berättigad Tjensteman vid Riddarhuset sorn sådant vid afskedstagandet begär, eller hans Enka och barn, om Pensions tillgodonjutande
Iratndeles då ledighet bland pengionairerne inträffa. 2 dra Art. y §.
Sorn Riddarhusutskott vid granskning af Directionens Protocoller inhämtat, att Directionen ansett sig föranlåten bestämma en viss tid, inom hvilken det vid förelagt äfventyr ålåge en Pensionair af de under Riddarhusrirectionens förvaltning ställde fonder, att sin Pension uttaga; och Utskottet funnit skäl att med någon jemkning gilla hvad sålunda provisoriskt varit föreskri f vi t; har Utskottet trott stadgandet derom bör* i denne § af Instructionen, der det hittills saknats, införas, för att så medelst vinna den helgd som bör tillkomma ett bud , hvilket med Ridderskapets och Adelns bifall skall tjena till ovilkorlig efterlefnad. 3'dje Art. i §.
Vid denna §. har Utskottet ansett tjenligt utsätta, att sysslornevid Riddarhuset äro att anse såsom endast beroende af Ridd<’rskapets och Adelns förtroende, och att följakteligen Riddarhusets Tjenstemän kunna i den ordning som i § närmare blifvit bestämd, från sine befattningar af Ridderskapefc och Adeln skiljas, hvarom något stadgande uti Instructionen hittills icke funnits. 4 §.
Har blifvit sammanförd med den nästföregående 3, såsom aihandlande enahan
Denna §. har blifvit ur Utskottets redactioa utesluten, emedan den ansetts tjenligare kunna inflyta i RiddarhusOrclningen , i sammanhang med der förekommande stsdganden om RiddarhusSecreterarens åligganden under Riksdag. 28 §.
Som ordalydelsen i denna §. sådan som den i Directionens Försbg finnes upptagen, syntg Utskottet icke nog bestämdt innehålla Fiscalens skyldigheter i de fall som der voro i fråga, har Utskottet författat och i det nya Förslaget infört en förändrad redactioa af samma §.
Slutengen får Utskottet hemställa om icke, derest Höglofl.
Ridderskapet och Adeln skulle behaga gilla den Instruction för RiddarhusDirectionen och Riddarhusets Tjenstemän som Utskottet nu föreslagit, samina Instruction måtte i likhet med hvad tillförene skett, varda å Riddarhusets bekostnad till trycket befordad si att densamma för alla sorn det åstunda må vara tillgänglig.
Hvilket dock allt till Höglofl. Ridderskapet och Adelns vidare ompröfvande vördsamt öfverlämnäs.
På Riddarhusljtskotets vägnar Eri« Sparren N. Snoilsky.
Den 19 Julii e. m, 563 Instru elion» Hvarefter RiddarhusDirectionen jemlikt Riddarhusordningen har sig att rätta, och hvaruti äfven de vid Riddarhuset anstälde Embets- och Tjenstemäns skyl* digheter äro utstakade.
I Artikeln.
Directionenr fammanfättning och åligganden. 1 5. jemte ett noggrannt iagt- Svirar mot i:sta tagande af hvad Rikets gäl- hälften af » §
Directionen ej allenast att bevaka Höglofl Ridderskapet och Adelns rätt och fördelar, titan ock att verkställa Ridderskapet och Adelns fattade beslut. 2 §•
Directionen åliggar der- Svarar mot den \ 3Ö4 Den 19 Julii e. m. jemte, att vak» deröfver, att Riddarhusets och öfriga Cassör» samt dertill hörande TestamentsFonders angelägenheter förvaltas i enlighet med Testaments - Förfsttningarne och UtlåningsReglementet, samt åtto i allmänhet hvar och en af Riddarhusets Embets- Och Tjenstemän fullgör sine åligganden enligt denna Instruction. 8:de §.
1 Directionens fös slag» 3 §• 2.'dra hälften af x §.
i Directia - RiddarhusDirectionen väljes vid slutet af hvarje Riksmöteenligt RiddarhusOrdnin» nena förslaggen, och består, af sju Ledamöter, hvilka uti sina befattningar fortfara intill dess nytt val blifvit verkställda Af dessa Sju Ledamöter skall dea äldste efter Matrikeln föra ordet och endast 6 åtnjuta honorarium. 4 $•
Hafva alla de af Ridderskapet ock Adeln valde Suppleanter, såsom ständiga ledamöter i Directionen inträde, må de rut» i Directio,. 3 §.
i Directionens förslag.
Din 19 Julli e. m. 36i nen, sorn än ytterligare kunna blifva ledige, tillsättas genom val, som 'af Directionen med slutna Sedlar anställes. 5 §■ Genom val med slutna Svarar mot 4 §• i Sedlar återbesätter äfvenle- Directionens fördes Directionen, under iakt- slag. tagande af Riksdagsordningens och RiddarhusOrdningens föreskrifter, de ledigheter, som emellan Riksdagar kunna yppa sig , sedan de af Ridderskapet och Adeln valde Suppleanter inträdt, ibland Ridderskapets och Adelns Fullmägtige i Riksens Höglofl.
Ständers Bank och RiksgäldsCootor, äfvensom bland Revisorerne af Ridderskapet och Adeln öfver berörde Riksens Ständers Verks samt S’atsVerkets förvaltning och Räkenskaper.
Vidare har RiddarhusDirectionen att hvarje år välja tvänne af Ridderskapet och Adeln till Revisorer uti Rikets Ständers^ BancoDiscontVerk.
Vid alla dessa val, då 2;ne få lika många 366
Den i§ Julii e. m* röster anställer
Directionen öppet till Protocollet och i händelse af paria vota, blifver den mening gällande, uti hvilken den efter Matrikeln äldste närvarande Ledamoten instämmer.
Skulle någon RiddarhusDirecteur, vid de val som, enligt hvad serskildt finnes stadgadt, böra inför RiddarhusDirectionen förrättas,undfå de fleste rösterne och dea befattning hvartill han sålun} da blifvit kallad är af den beskaffenhet, att den får med LedamÖtskap i Directionen förenäs, då må samma RiddarhusDirecfeur icke kunna en efik befattning sig afsäga, derest han ej kaa styika laga förfall. 6 §.
Diractionens sam- Svarar mot 5 §, Den i f) Julii e. m. 367 mankcmster skola minst fern Ledamöter vara närvarandeDirecteurerne kunna begagna sig af 3tne månaders tjenstledighet årligen i den ordning de anmälan derom göra inför Directionen, dock ej flere än högst 2;ne på en gång.
Directeur laga förfall, att återtaga sin b*fattning efter nämnde tids förlopp, eller skulle så många Directeurer af laga förfall vara hindrade, att fem icke kunna vara närvarande vid sammankomsterne, inträ* de då af Suppleanterne den som närmast är i ordningen.
Skulle alla sådane hafva inträdt, fylies den lediga platsen genom val enligt föregående §.
Den inträdande åtnjuter under den tid han förrättar tjenste!» den bortovarandes honorarium.
Directeur, utan anmäldt laga förfall , att inställa sig till tjenstgöring inom utsatt tid, varder hans plats i Directionen såsom ledig ansedd.
Directioneos för. slag. 336
Den 19 luln, e. m 7 §.
RiddarhusDirectionen be- Svarar mot 7 § i sörjer äfven Styrelsen och Directionens för.
Förvaltningen af Wadstena slag, Adeliga JungfruStifts Ärender, enligt de för denna Inrättning serskildt utfärdade, föreskrifter,samt efter hvad i denna Instruction derom vidare finnes stadgadt.
Emellan Riksdtgarne ä- Svarar mot 9 §.