Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständers föreskrift upp. gjorde hvarje grads lön i producter, samt hvilka löner fordra förbättring eller inskränkning ; äfven borde uppgöras hvad proportion, som borde blifva emellan ett Tunnland uppskattad jord i Sädes-bevillning, emot den som ger densamma i Contant.
Ytterligast torde äfven höra till denna kedja, som behöfver Utskottets uppgift och Ständers stora uppmärksamhet, en väl bestämd ÖtverflödsFörordntng, på det Balance i handeln må vinnas, och de nyare penninge-resourcer ej straxt blifva utsopade.
Den 11 Maj. e. m. 4^9 Herr von Qvanten, Carl, uppläste följande: 8o:de $.
RegeringsFormen stadgar, att Indelnings-Verket till sina contracter och hufvudgrunder skola orubbade vara.
En stark rubbning har likvisst ägt rum; ty Ro. tame hafva beständigt blifvit betungade med nya skyldigheter, genom ökade contracter vid nya Soldaters legande.
Hvart 3:dje år har Roten måst bestå Soldaten en släpkläd* ning, dessutom skjortor, skor och strumpor, samt köra till honom ved, mäld, salt m. m., samt är han på många ställen försedd med så mycken jord, att hans åker och äng uppgått emot i Hemman, sorn Roten måste plöja, beså, harfva och inberga.
På detta sätt blifver Knekte-hållet en odräglig tunga för Jordbrukaren, Soldaten orörlig och lätjefull, genom sin beqvämliga och alldeles omsorgslösa lefnad ovan och ömtålig för de strapager, som åtfölja Fält* lefnaden — med ett ord, genast måröd.
I anledning häraf yrkar jag, att Soldatens vilkor någorlunda böra jemkas efter hvarje orts upprättade Knekte-Contracter, och att, så vidt ske kan, Soldatens aflöning förändras från Jordbruk till vissa tunnor Spannmål in natura samt föda för en ko.
Torpens skötande skulle då upphöra, som dessa åren varit så tryckande för Jordbrukaren, tillika med de eviga tvisterna om Den i i Maj. e. ni. ersättningar till Stamrotarne, mel flera kla? gomål, som aldrig upphöra, så länge Torp med Jord existera.
I flera
Län är redan sådan författning vidtagen, men, efter min tanka, i alla Län borde efterföljas; och ovilkorligen för de Rotar, hvars interessenter hafva en half mil och derutöfver till Torpet.
Hvad beklädnaden angår, vågar jag föreslå, att Rotarne lemna en mundering hvart 6:te år, men under krig en mundering årligen; då Kron-munderingen kunde försvinna, och Kronan endast lemna Beväring och Capotter.
Om Regementet exercerar en månad eller 6 veckor årligen, bör en mundering räcka 6 år; dessemellan bör Soldaten ganska väl kunna hålla sig med kläder sjelf.
Passevolancen, 8 R:dr B:co, förblifver som den nu är.
Jag anhåller ödmjukast, att detta Memo^ rial må remitteras till vederbörligt Utskott.
Herr von Schantz, Ifvar Fredrik Gabriel, anförde skriftligen:
Med den tillfredsställelse, hvarje rätt - Den ii Maj e. ml sinnig Patriot måste erfara, vid förslag ländande till Fäderneslandets bästa, har jag på detta rum afhört -flera väl uttänkta projecter för Landtbrukets upphjelpande, och man hör i allmänhet omtalas nödvändighet af understöd för Jordbrukaren, nya Odlings-företag, uttappningar af Mossar och Kärr, samt belöningar för nyttiga hushållsrön.
Bland alla Förslag i dessa mångfalldiga ämnen bar jag saknat ett, som jag förmodat ej böra komma i förgätenhet och vid hvilket jag trott man först kunnat fästa uppmärksamheten; och det är: att underlätta, men ej motarbeta naturen i dess nyttiga gång och verkningar.
Endast genom detta medel skall Sveriges Jordbruk utan betydlig kostnad inom en kort tid vinna mycket.
Denna tanka har hos mig uppkommit och blifvit stadgad, under de icke obetydliga resor jag haft tillfälle att göra uti fjorton af Rikets Provinser — Under dessa resor har jag ofta sett, huru man genom uppdämningar för hvarjehanda fisken och vattenverk, äfven de obetydligaste, försänkt större och mindre jordrymder, som, derest Naturen fått fritt och obehindradt verka i den ordning Skaparen föreskrifvit, varit högst gagneliga, både till Åker och Äng, samt förblifvit, åtmindstone det sednare, utan menniskomöda och omkostnad. 42J
Den 11 Maj e. m.
Under en nyligen företagen resa i Södermanland vid trakten af Hjelmarens stränder, hafva desse betraktelser hos mig blifvit förnyade, då jag såg, huru de fleste ängar, till och med Åkrar, nära stränderna af denna Sjö, voro så öfversvämmade af vatten, att man kunde nästan öfver allt romed båt; hvilket äfven på ett ställe öfver en allmän farväg inträffade.
Jag sökte göra mig underrättad, om sådant alla år inträffade och om ensamt physiska orsaker voro verkande dertill; och jag feck till svar, att alla år väl icke vore lika vattenhögd, ehuru ändå alltid lika skadlig, samt att vattnets myckenhet vårtiden vore en naturlig orsak; men att dess qvarstadnande längre tid och till
Landets stora skada hade sin upprinnelse dels ifrån den mängd fördämningar, hvil. ka tid efter annan skolat ökas uti Sjöns enda hufvudsakliga utlopp förbi Eskilstuna, och genom hvilka fördämningar vattnet hindrades i sin fria utfart, i samma mon som det i sjön inflyter ifrån mångfalldiga tillopp, dels ock derigenom, att ett annat mindre utlopp, genom den Canal, förmedelst hvilken segelfarten emellan Örebro till Stockholm befrämjas, vore försedd med slussverk, hvilka höllos tillstängda, och i år ej troddes blifva öppnade derföre, att
Slussbyggnaden skulle repareras och för hvilket ändamål en ny provisionel damm vore inrättad för vattnets uppehållande.
Genom dessa tvänne hinder äro nu fle - Den 11 Maj. e. m. ra tusende tunnland ängsmark qväfd under vatten, som ej annorlunda än genom utdunstningar bortgår, men bidrager emedlertid att hindra gräsväxten och såmedelst bringa Jordägarne i saknad af allt foder för deras kreatur.
Och sådane äro följderne af industriens företag, då dess ifver skyddas på Landtbrukets bekostnad.
Ehuru nyttiga Vattenverk och Canaler kunna vara, böra de väl icke befrämjas och underhållas till Landets skada, utan till dess fördel.
— Om i en tid, då Mechaniken ännu ej hunnit den högd, hvartill den sedermera stigit, man behöfde en ofantlig vattenmassa, för att drifva en Qvarn, ett Bruk eller hvilken annan inrättning af samma art, och man för en nyttig inrättnings fortgång ansåg en vatten-uppdämning mindre skadlig för att vinna ett åsyftadt godt ändamål, bör man väl ej nu, då nya Mechaniska uppfinningar gjort behofvet af öfverflödig vatten-tillgång mindre nödvändig, längre bibehålla de gamla inrättningarna i deras urgamla, för [landet skadliga skick, utan omskapa dem så, att de, med bibehållande af den allmänna nyttan, upphöra att vara det Allmänna skadliga.
— Om det varit angeläget att till varu-transporters lät. tande öppna en Canal, som troligen då den först nyttjades var djupare än nu och begagnades kanske af mindre och plattare Fartyg, och samma Canal för ändamålet vidare skall begagnas, torde det blifva en Den 11 Maj e. ml nödvändighet, antingen att denna Canal pä deras bekostnad, som den nyttja, till sitt rätta djup uppmuddras, eller ock att mindre djupgående Fartyg begagnas, så att man ej lör att kunna bruka dem, som nu finnas, blir föranlåten att genom uppdämning af vattnet förorsaka ett vattunöd på alla kring Hjelmaren belägna och merdndels olver allt sidlänta ägor.
Och i alla fall blir det väl alltid en skyldighet, att vid inträffande reparationer och nybyggnader af Slussar och Dammar så laga, att vattnet icke destomindre får fritt aflopp.
Det är genom Allmänna Lagen föreskri fvet, att vid fråga om ny qvarn-anläggning skola grannar höras.
— I följd häraf, blifva ock vanligen närmast boende Jordägare, genom kungörelse uppläst på Predikstolarna inom Häradet, vid förefallande händelser kallade; men längre sträcker sig aldrig denna åtgärd, såsom jenint utgörande Lagens kraf.
Likväl och om någon uppdämning företoges eller nybyggnad anställdes uti en så beskaffad ström, som till exempel den vid Eskilstuna, verkar ett slikt företag icke allenast för de närmast boende, utan ock för dem som bo flera mil derifrån i andra Härader och Län.
Afvägningen till utrönande af Vattnets naturliga högd vid den blidaste årstiden och öfver hvilken det aldrig bör tvingas, bar troligen högst sällan blifvit anställd, och Dm il Maj e. ml 425 lika sällan finr.as föreskrifter, huru högt vatten dämmas lår.
Af detta allt torde finnas nödvändigt för Jordbrukets befordran, fredande och bestånd, ej allenast att vattenverk och alla sådane anläggningar, hvilka sätta grans för Naturens fria verkningar, eller hindra och uppehålla dem, ej böra hädanefter få företagas, utan en föregången noga undersökning, byggd på vetenskapliga grunder och erfarenhet, och genom hvilken kan utrönas hvad nytta eller skada inrättningen kan medföra, utan ock att en lika beskaffad undersökning borde anställas i afseende på redan gjorda anläggningar, särdeles dem som finnas i granskap af större sjöar och vattensamlingar.
Jag är viss, att om någon åtgärd vidtoges i afseende på EskilstunaStrömmen och den så kallade ArbogaCanalen, 'hvilken ifrån Hjelmaren leder ned till Arboga-Å, så att
Hjelmarens vattenyta kunde nedsättas ett par alnar, skulle icke allenast en mängd hittills alldeles dränkt jord komma i dagen och blifva nyttig, utan ock den nu varande vattensjuka blifva odelbar och fruktbärande, utan det Allmännas bekostnad, men till dess stora båtnad.
Detta ämne tror jag emedlertid vara utaf den beskaffenhet, att det förtjenar Ständers uppmärksamhet, samt anhåller derlöre Den 11 Maj e. n. att denna min framställning må till Oecono» mieUts.kottet blifva remitterad.
Remitterades till Allmänna Besvärs- och Oeconomi e-Utskottet.
Vidare yttrade Herr von Schantz mundtligen: Herr Stråles och Herr StenhofFs för en stund sedan upplästa Memorial , angående Chartae-Sigillatae-Författningen , gifva mig anledning att för Högloft.
Ridderskapet och Adeln framställa tvänne ämnen, som dermed hafva gemenskap.
— Det första angår char. tering af så kallade Slut-Sedlar.
— Dessa Document, som upprättas och utfärdas af Mäklare, samt innehålla enskildta personers öfverenskommelser i hand. ls-ärender, samt hafva, utom formen och underskriften, alla egenskaper af Contract, i hvilkas ställe de äfven tjena till efterlefnad, så att vid tv>ster om fullgörandet de tjena till grund för Domslut, på enahanda sätt sorn Contracter. —•
Icke destomindre har vid deras producerande i Rättegångar fråga uppstått, huru de med Stämpladt Papper skola förses.
— En del har yrkat, att de skulle charteras som Bilagor, och jag, samt kanske flere med mig, att de borde charteras på enahanda sätt som Contracter.
— Ett bestämdt stadgande härutinnan torde vara nödvändigt, då frågan ej är så alldeles utan vigt i an - Den 11 Maj e. m. seende till Kronans inkomster, helst Mäklareslut, i synnerhet i de större Städer, såsom Stockholm och Götheborg, uppgå till kanske flera hundrade tusende R:dr årligen, och jag. projecterar alltså, att alla Slut-Sedlar böra ovillkorligen vara skrifne på Stämpladt Papper till enahanda belopp som Contracter.
Det andra ämnet jag vill omnämna, angår försäljnings-provisionen för Stämpladt Papper.
— Före 1803 fick
Försäljnings-mannen nöja sig med attest för hvarje ark Stämpladt Papper, utan afseende derpå, om stämpelns valeur var större eller mindre.
Genom 1003 års
Författning höjdes denna provision till dubbelt.
Vid lglO års Riksdag förhöjdes denna afgift än mera, så att den för alla stämplar öfver 4 sk. steg i en viss progres. sion, ända tili 8 sk. för den högsta stämpeln på 100 R:dr.
— Denna afgift tyckes ock vara tillräcklig, då Försäljnings-mannen ej har mera besvär för ett ark med 100 Rrdrs stämpel, än för ett med 4 skrrs.
Men Försäljnings-mannen här i Stockholm har, jag vet ej af hvad anledning, fått en än mera förhöjd, men för Allmänheten verkligen kännbar provision.
Det är omöjligt, att om en person ensamt skall påräkna Chartae.
Sigillatae-försäljnings-provisionen i Stockholm för sitt uppehälle, denna inkomst kan vara otillräcklig, men om så är, tror jag det vara för Allmänheten bättre, att försäljningen sker, som fordom, i ChartaeSigillataeContoiret.
Jag vet ganska väl, att den skilldes derifrån iSlO derföre, att man trodde Den 11 Maj. e. m. sig hafva upptäckt möjligheten af försnillning} men dä nu mera hvitstäinplingen sker i RiksgäldsContoiret och svartstämplingen i ChartseSigillatasContoiret, samt således en säkrare Controll gifves, kan en försnillning ej äga rum, och försäljningen således åter lämpligen uppdragas betjeningen i ChartaeSigillataeContoiret, hvilken säkerligen skall finna sig belåten med den provision, som finnes uti ChartasSigiliataeFörfattningen utförd.
— Dessa bägge anmärkningar torde få blifva till BevillmngsUtskottet ötvcrlemnade.
Remitterades till BevillningsUtskottet.
Upplästes ett Memorial från BancoUtskottet, af den 6 Maj, hvaruti Utskottet, rörande den till detsamma remitterade Konungens Nådiga Proposition om någon eftergift af det åt Vester- och Norrbottens Läns innevånare beviiljade Lån, yttrar sig hafva, sedan Fulimägtige blifvit hörde, funnit, att några Lån af ofvanförmälte egenskap och benämning ej äro från Banken utgifna.
Herr LandtMarskalken erinrade, att den af Utskottet nämnde Nådiga Proposition äfven blifvit till StatsUtskottet remitterad, och hemställde, att BancoUtskottets Memorial måtte läggas till Handlingarna.
> Den ii Maj e. m{ Bifölls. 4?
9 Upplästes ett Memorial från Lag-Utskottet, af den 29 April, angående af åtskilliga Ledamöter inom det Hedervärda BondeStåndet yttrad klagan deröfver, att, vid det Lagsökningar för förfallna Skuldebref hos Konungens Befallningshafvande anställas, det skall äskas, att Förskrifningarne uti Original böra uppvisas till påtecknande och jemförelse med de afskrifter deraf, som vid ansökningarna äro fogade, samt att, innan sådant skett, CommunicationsResolutioner ej skola å dessa sistnämnda meddelas} så väl som samma Ledamöters yrkande, ej mindre att, enär Gäldenärer genom åtskilliga invändningar söka att uppehålla de lagsökningar, som emot dem varda anmälte, Konungens Befallningshafvande må, genom meddelande qvarstad å Gäldenärernes egendom för fordringarnes belopp, bevara Borgenärernas rätt, än äfven att, sedan Konungens Befallningshafvandes Utslag fallit och vunnit laga kraft, fordringsägaren ej må anses pligtig att, vid det samma Utslag för verkställighets erhållande härå Kronofogden tillstädes, tillika till honom då aflemna den OriginalSkuldsedel, hvarå utslaget sig grundar, utan den först företes, enär Penningar till gäldandet af dess hela eller någon större eller mindre del af dess belopp kunnat indrifvas. 43<> Den 11 Maj t. m.
Hvad angår det förstberörde af förenämnda ämnen, tillstyrker Utskottet den Författning, att de Fordringsägare, hvilka icke hafva lägenhet eller äro hindrade att sjelfve till Konungens Befallningshafvande inlemna deras Lagsöknings-handlingar, må äga att vid deras ansökan foga en af trovärdige
Män besannad afskrift af de skuldebref och handlingar, hvarå den fordran, $om utsokes, sig grundar} men att i sådant fall Fordrings-ägarne, i händelse de ej kunna genom Domstols eller Domares betyg styrka, att skuldebrefvet eller Handlingen redan är med behörig Charta Sigillata försedd, skola vara pligtige att vid Afskrifterna loga Charla Sigillata till ett belopp, som svarar så väl emot det, hvarmed Ori. ginalerna böra vara försedda, som det, hvarå Afskrifter antingen bordt skrifvas eller dermed beläggas} Förmälandes sig Utskottet, rörande hvad för öfrigt blifvit föreslaget, icke hafva funnit skäl att deri tillstyr* ka bifall.
Och lades på bordet följande från SfatsUtskottet inkomna Betänkanden af den (örte Maj: 1 :o I anledning af gjorda anmärk*' ningar vid Utskottet föregående betänkande, rörande yrkad Löne-förbättrings för Läns - t)en 11 Maj e. m. 431 män och löners anslående åt Landsfiscaler} och har Utskottet icke funnit skäl tili nå-- gon förändring uti hvad som förut blifvit tillstyrkt, utom hvad angår den gjorda anmärkning, att Kronolägenheter, som till Borghem m a n vore tjenlige, icke på alla ställen vore att tillgå} hvilket Utskottet föreslår derigenom måtte afhjelpas, att på dessa ställen åt Länsmännen kunna upplåtas tjenlige trakter å Krono-Allmänningar eller annan Kronojord, såsom Kongl. Majit för Boställslösa Länsmän i Skaraborgs
Län under den 8:de November sistlidne Ar täckts bevilja. o;o I anledning af väckt fråga om utgifvande af — och kostnadens bestridande till Register öfver Bihangen till 1810 och 1812 arens Urtima Riksdags Protocoll , och anser Utskottet uppå anförda skäl sådana Register böra författas och-af trycket utgifvas} samt förmäler att, då sådant icke med skäl kunde nu varande Expeditionsutskott åläggas, Utskottet fogat sådan anstalt härom, hvarigenom arbetet må kunna sist inom denna månads utgång blifva färdigt} hemställandes tillika, att hos Kongl. Majit i underdånighet må anhållas om
Nådig befallning till Dess och Rikets SfatsContoir, att, uppå Reqvisiton af StatsUtskottets Ordförande låta, utaf den till Riksdags-kostnadernes bestridande anslagna Summa förskjuta hvad som till i fråga varande Registers Utgifvande må kunna utgå utöf - 4 5* Den ii Ma] i. m. ver de medel, som genom prenumeration och försäljning deraf kunna inflyta. 5:o
I anledning af en af Herr Borg-' mästaren Holm väckt fråga om organisation af en Comité till allmän reglering af Statens Embeten och Tjerrster; och hemställer Utskottet, uppå anförda skäl, att Riksens Höglofl.
Ständer, med förnyande af deras 1812 gjorda anhållan, hos Kongl.
Maj t i underdånighet anmäla frågan, och dervid tillägga hvad Herr Borgmästaren Holm föreslagit rörande detta ärende} hvarjemte Utskottet anser böra i underdånighet begäras, att def project, som Comitén utarbetar och afgifver, måtte, så snart det hinner blifva fullbordadt, utgifvas å Trycket, för att komma till allmän kännedom inom nästa Riksdag, då Ständerne skola sig deröfver yttra} Till trycknings.kostnadens bestridande, jemte öfriga utgifter i och för detta arbete, anser Utskottet de redan anslagna 5000 R:dr årligen böra afsättas, och bållås oförryckte samt än vidare utgå till nästa Riksdag} föreslåendes derjemte Riksens Ständer att förnya deras i förberörde skrifvelse gjorda underdåniga anhållan, att Kongl. Maj:t täcktes låta i skyndsam verkställighet sätta den uti Kongl.
Kungörelsen af deni 29:de Juni 1798 omförmälte, samt i Kongl. Brefvet af den 14 Junii 1S05 ytterligare anbefallte PensionsStat för Civile Embets- och Tjenstemän, hvartill betydlig loncl redan skall finnas samlad. 4: to lil.
Den 11 Maj e. m. 4:0 I anledning af Herrar Fullmägtigcs i RiksgäldsContoiret gjorda hemställan rörande ersättningen af Skjuts och Tractamente för Ledamöter i Compromiss - Rätt uti Bevillnings-mäl} och tillstyrker Urskottet, i likhet med hvad Herrar Fullmägtige föreslagit, att de Summor, hvilka utaf RiksgäldsContoirets medel blifvit använda till sådan Skjuts och Tracttmente, men uti Räkenskaperna till ersättning balanceras, må afskrifvas, och att hvad till sådana utgifter utaf andra medel till äfventyrs kara vara anticiperadt, må, efter vederbörandes derå till meddelande uppgifter, af Riksgälds, Contoiret återbetalas.
Upplästes till Justering ExpeditionsUtskottets
Förslag till underdånig Skrifvelse till Kongl. Maj.t, angående Glas- och Porcellaines-Förares samt Smides-Handlares handels-rättigbet.
Härjemte upplästes ett ProtocollsUtdrag från det Högvördiga PrestStåndet, af denna dag, hvaruti .Ståndet inbjuder Höglofl.
Borgarei Ståndet att låta uti ovvanberörde underdåniga skrifvelse intaga det villkor och förbehåll, hvarunder PrestStåndet, lika med BondeStåndet , antagit Allmänna Besvärsoch OeconomieUiskottets Betänkande i detta ämne, nemligen att det af sistnämnde Ridd. och Ad.
Prat. N.'0 55. 56.
434 Den 11 Maj. e. m.
Utskott föreslagna förbud för Glas-, Porcellaines- och Smides-Handlande, att i ändamål af sådana manufactur-varors försäljande uti Landsorterna kringstryka, icke må tillämpas eller sträcka sig till Allmogen, utan den äga rätt att hädanefter, sorn hittills, få till hvad ort som helst med sina egna handaslöjder sig begifva och dem försälja.
Detta af PrestStåndet föreslagna tillägg uti den underdåniga skrifvelsen biet’ af Ridderskapet och Adeln bifallet.
Upplästes ett ProtocollsUtdrag från Väl. lofl.
BorgareStåndet, af den 8 Maj, hvaruti Ståndet tillkännagifver sig för sin del hafva beslutit, att Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition af den 19 sistlidne April, angående förändring uti nu antagna bestraffningssätt och inrättande af Allmänna Arbetsoch Corrections-hus, jemte Lag-Comitéens särskildta utarbetade betänkande, om förändring af UnderDomstolarnes och HolRätternes antal och organisation, och öfriga bilagor, borde på Statens bekostnad skynd* sammeligen till trycket befordras och i RiksJ Stånden utdelas, samt att, i följd deraf, till StatsUtskottet öfverlemna att medel till tryckningens bestridande, af den till Riksdags-kostnaden bevilljade Summa , anslå.
Uppå derom af Herr LandtMarskalken gjord proposition, instämde Riderskapet Den 11 Maj. e. 435 och Adeln uti BorgareStåndets nit tillkännagifna beslut.
Högvördiga PrestStåndet hade genom ProtocollsUtdrag af den 5
Maj tillkännagifva det för dess del fattade beslut, att på Bankens bekostnad borde präglas en Skådepenning öfver de märkvärdiga dagarna, den 14, l5, 16 och 20 April, då Hans Kongl. Höghet Hertigen af Södermanland undergick ChristendomsFörhör och Confirmation, samt derefter för första gången begick Herrans Heliga Nattvard, och slutligen åt Hans Majit Konungen aliade Dess Tro- och Huldhets-Ed.
Herr LandtMarskalken tillkännagaf, att Vällofl.
BorgareStåndet samt Hedervärda BondeStåndet, genom ProtocollsUtdrag, som nu företeddes, tillkännagifvit sig hafva i PrestStåndets beslut instämt, och hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln äfven skulle behaga sig med PrestStåndet förena.
Upplästes följande från Lagutskottet in* komna Memorial af den 2 Maj. lto Angående yttradt stadgande, att vid Sterbhus-utredningar omyndiga barn under 15 års ålder måtte, i förhållande lill öfriga
Den ii Maj e. m. syskon, erhålla en större arfsdel, i anseende till den för dem nödiga uppfostran} samt att vederbörande
Domare mä erinras att icke utan i högsta nödfall tillstädja försäljning af omyndigas fasta egendom} och föreslår Utskottet, i afseende på den första frågan, den författning:
Att då en eller bägge af Föräldrar aflida, som efter sig lemna barn, hvilka antingen alla eller några äro under 15 års ålder, de som förrätta Bouppteckning eller Arfskifte efter den eller de aflidne böra föreslå något visst belopp af Boets tillgång i Capital, renta, eller afkomst af Fastighet, som, i mon af behofvet, kan finnas vara erforderligt till underhåll och uppfostran för hvarje af de minderåriga Barnen, intill dess de uppnått l5 år, hvilket belopp bör från samfäldta Massan afskiljas och afsättas, innan laglig Arfsdeining af återstoden verkställes, samt att. om efterlefvande Maka och Arfvingar icke åtnöjas med det i detta ämne af Boupptecknings- eller Skiftes-männen uppgjor.’ da förslag och förening härom icke kan träffas, Sterbhus-delägarne blifva pligtige att vid det Boupptecknings- elier SkiftesInstrumentet till behörig
Domstol inlemnas, sjelfstämde sig inställa, för att den uppstådda stridigheten härom i laga ordning utföra, då Domaren äger att pröfva och bestämma huru dermed förfaras bör; äfvensom att, i händelse det skulle af
Domaren vid företeendet af en upprättad Bouppteckning eller verkställdt Arfskifte inhämtas, Den 11 Maj t. ml 4 37 att iakttagandet af förenämnde stadgande blifvit af vederbörande åsidosatt, Domaren må vara öppet att skiftes-förrättningen ogilla och förvisa, till nytt arfskifte med lemnad föreskrift om hvad i enlighet, med omförmälte författning bör tili verkställighet dervid befordras} och yttrar Utskottet, i afseende på den sednare frågan, sig anse ingen förändring vara af nöden. 2:do Angående Herr Cederschölds motion om förändringar uti MedicinalLagfarenheten} och tillstyrker Utskottet endast, uppå anförda skäl, det Herr Cederschölds memorial måtte till LagComitéen varda öfverlemnadt.
Dessa tvänne Memorial lades på bordet.