Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
En af hvarje Stånds välbehag beroende Polis-fråga, tili den grad enkel, alt dc åtgärder, som i anledning deraf kunde Den 20 November. komma att vidtagas, hvarken behöfva räka i strid med Grundlagarne, eiler göra något tillägg eller ändring i RiddarhusOrdningen nödigt, för att kunna verkställas, när som hälst.
Så åtminstone framstår den för mitt begrepp, och enligt en sådan åsigt får jag vördsammast föreslå: 1:0 Att, så framt Ridderskapets och Adelns tillstädeskomneLedamöter under detta Riksmöte ej öfverstiga 800 till antalet, Läcktaren måtte upplåtas till plats för ioo främmande personer, såsom åhörare, under vilkor: att, vid äfventyr alt af A^akten blifva utförde, iakttaga fullkomlig tystnad, och att genast afträda, enär, i anledning af derom väckt, och af Ridderskapet och Adeln bifallen Motion, LandtMarskalken dertill gör uppmaning. 2:0 Då Läcktaren, i enlighet med förestående Punkt, upplåtes, skall, genom Riddarhus Fiscalens försorg, hvarje gång anslag till Plenum göres, en öppen lista upprättas till inskrifvande af 100 personers namn under lika många särskildta ordningsnumror.
Denna Lista skall finnas att tillgå i RiddarhusCancelliets förmak, ifrån den tid anslag göres, till och med slutet af hvarje Plenum, och äge en hvar, i den ordning anmälan sker hos Vaktbetjeningen, få sine namn anteknade till erhållande af Inträdes billetter, så långt de räcka, och Den 20
Ao v r m h r i. hvilka billetter, gällande endast för de under samma dag påstående Plena, alltid vid utgåendet från Läcktaren skola afletnuus till den Vakthafvande. 3:o
En kungörelse i enlighet med förestående ?.:ne punkter skall anslås å Rid — darhusdörren till Vederbörandes efterrättelse, samt en lämplig korrt annonce tili skickas Redactionen af en bland Stadens dagblad, vid samma lid, som anslag till Plenum göres. 4:o Riddarhus-Fiscalen kommer, att, i enlighet med förestående Beslut, indela Bänkarne åt Ridderskapet och Adeln nere i Salen, samt låta numrera Bänkarne å Läcktaren.
Åge ock i öfrigt inseende öfver autekningen, Billet-utdelningen, och annonce1 ingen.
Friherre Boije j Ludvig r Jag får äran begära, att den motion, Grefve Frölich nu väckt, måtte få hvila på bordet.
Ehuru öfverflödigt det vill synes, att nu uppehålla sig dermed, kan jag likväl icke underlåta, alt göra en anmärkning, som visar, huru lätt man,, då man är inne på Democr a liska principer, går för långt, och icke beräknar, hvar man stannar.
Uti den afgifne Motionen är oss föreslaget, att i Publicitet gå längre, än sjelfva Engelska Parlamentet, der den likväl så länge ägt rum. a3a De 11 ao November.
I Engelska Parlamentet behöfs nemligen, blott att en enda Ledamot ropar ”Claer House” och genast försvinner Galleriot.
Hos Oss åter skulle eu serskildt discussion och ett formligt beslut, föranledt af LandtMarskalkens proposition, erfordras, innan de åhörare, som besvärade oss, kunde aflägsnas.
Det af Friherre Boije anförde förhållande, eller att i Engelska Parlamentet endast hehöfves ropet ”Claer House’’ för att huset genast blir tomt, anser jag vara rätt i England, hvarest ingen Lag finnes, som tillåter främmandes inträde under Representanternes rådslag.
Der är det blott, en tillåtelse, ett bruk, som, utan Parlamentets speciella tillstånd, äger rum.
Man går der in i Parlamentet, som i en Kyrka, eller på elt Spektakel.
Der anser jag det vara rätt, att en Representants ensamma röst deciderar, om åhörare få qvarstanna eller ej; men dä jag föreslagit en speciell tillåtelse för
Publicitet hos Oss, sä är min mening, att ingen får inträda, utan i kraft af denna tillåtelse, och med de villkor den föreskrifver.
Vid ett sådant förhållande blifver det ej möjligt, att hvarken folk magt eller Democratiska principer kunna influera.
Ingen kommer in, utan att exponera sig för att blifva utledd, om han gör buller, eller på något annat sätt öfverträder föreskrifterne.
Under sådan bestämd men villkorlig tillåtelse bör det ej Den 10 N»Timber.
233 vara nog, att blott en enda Representant önskar Åhörarnes utvisande.
Bland 8 å 900 personer, hvaraf Ridderskapet och Adeln i mitt LagFörslag supponerats bestå, vore underligt Grefve Frölich afbröts genom ankomsten af HofCanzleren och Commendeuren af Kongl.
Nordstjerneorden Herr D. von Schulzenheim, hvilken, A Kongl. Majrts
Höga vägnar, aflemnade Kongl. Maj:ts Nådiga Propositioner till Rikets Ständer, af den 29 sistlidne October och den r3 dennes. 1:0
Om afhjelpande af den årliga bristen i Salpeter-fonden och örn ett förändradt sätt för Salpeter-gärdens uppbärande. 2:0
Om fortfarandet af det vid sednaste Riksdag beviljade anslag till anläggande af en vattenledning till Carlskrona. 3:o Angående Vacance-afgifts erläggande af Rust- och Rotehållare vid Båtsmansliåilet, då Båtsmän under Krig afgå. 4:o Angående hästars presterande i stället för manskap af Extra roteringsskyldige. 5:o
Om förhöjning i Rotehjelpen för svaga Rotar inom Kronobergs och Calmar Län. 234 Den 20 No v em lier. 6:0
Angående förändrade grunder för Lego- och SaluSågars samt Valk- och StampVerks beskattning. 7:0 Angående anslag af vidare nödige medel till understöd för utflyttningar vid ägoskiften; äfvensom till forlskylidande af Afvittringsverket i Rikets Norra Provincer. 8:0 Att Kongl.
Maj:ts Nådiga Förordning, angående grunderne och vitkoren för Hemmansklyfning samt afsöndring af jord eller andra Lägenheter ifrån Heraman; af den 19 December 1827, må gälla, äfven i afseende på Säteri Rå- och Rörs och FrälseHemman, samt att föreskrifterne om SäteriByggnads underhållande å Säterier må upphöra. 9:0 Angående någon jemkning i grunderne för Recognitions-skogarnes skattläggning.
Hvarjemte Herr HofCnnzleren aflemnade Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer af den 29 sistlidne October, angående yrkad befrielse från Rotering för Tynderö Socken i WesterNorrlands Län.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken anmodade Herr HofCanzleren, att lill Kongl.
Maj:t framföra Ridde 1 — skåpets och Adelns underdåniga vördnad, Den ?.o No ve 111 b e r. 2 35 jemte försäkran , att Kongl. Maj:ts Nådiga Propositioner och Skrifvelse skulle med första varda tili handläggning företagne.
Sedan HerrHofCanzleren blifvit på vanligt vis utbeledsagad, fortfor Grefve Frölich sålunda:
I fortsättning af ett argument, hvars föresatts jag enoncerat, får jag blott med få ord säga, att då Ridderskapets och Adelns närvarande Herrar Ledamöter antagas till omkring 800 Personer, är det lätt fattligt, att, om det blott berodde på en enda Ledamot, att förmå alla Åbörarne att gå ut, vore nyttan af den föreslagne Lagen ingen.
Det kunde väl alltid finnas någon, som af en blott ide’ att roa sig, ville se Åbörarne som oftast ramla ut för trapporna.
Det argument, som Friherre
Boije med en så segrande ton och med så mycken värma använd t emot mig, under förmodan, att jag vore ledd af democratiska principer, förljenar ej vederläggning.
Kanske missförstods mitt uttryck, då jag sade, att Engelska Parlamentet ej gifvit främmande personer tillåtelse att inträda, under deras öfverläggningar.
Jag bör då förklara, att Engelska Parlamentet tvärtom förbudit all publicitet vid deras sammanträden, men att delta förbud, af aktning för Folkets rätt, aldrig af Parlamentet blifvit satt i verkställighet.
Hvarföre skulle ej äfven vi medgifva denna rätt, så obetydlig i sin tillämpning» alt blott ioo Personer få tillgång till våra sammankomster, dådet sker i enlighet med
Och då Lag får gälla, äfventyras icke eller att en nyck , eller servila tankar, skola tillintetgöra det åsyftade ändamålet.
Jag hade trott mig kunna uppskjuta med vidare yttrande i ämnet, lill dess det, efter Bordläggningen, i hela sin vidd förekom; roen ett ord har undfallit Grefve Frölich, hvilket jag erkänner har skakat upp mig.
Han hav åberopat Folkets rätt.
Blott för detta ord, och missförstådda begrepp derom, blodade verlden i 3o år; och jag tror då angelägit vara, att vi icke falla i sådana missförstånd.
Ja, jag frågar, kan man vä! erkänna ioo personer ur Mobben utgöra Svenska Folket; och ligger det ingen förvillelse i ett sådant begrepp.
Jag ber om förlåtelse, om känslan fört mig för långt; men kan väl hela det vördnadsvärda Svenska Folket, för hvars väl vi handla, och inför hvilket vi redovisa i våra Protocoller; kan begreppet om detsamma så bortblandas, alt vi skulle anse Läktarens Ledamöter verkligen utgöra Svenska Folket.
Jag är den värde Motionären ♦ I) e ii ?.r> j\'o v em b« r. i iZ7 serskildt förbunden, för det lian utpekat tillfället, dS Talaren kan komma i strid nied Läktaren.
Har. liar nemligen föreslagit, att åliörarne ej knnde utvisas, utan efter föregången Discussion och Proposition af LandtMarskalken; men jag frågar, vore väl delta ett tillräckligt, beskydd för den Talare af minoriteten, som hade både Läcklaren, och Pluraliteten inom Ståndet emot sig, eller hvad beskydd hade han att vania, då han hånades af Läktaren, och skulle begära beskyddet af Läktarens Medhållare, Pluraliteten?
Blifva garantierne icke sådane, alt hvarje Ledamot kan gifva sig beskyddet sjelf, så blifva de också inga.
Jag reserverar mitt vidare yttrande i liufvudsaken, till dess den förekommer till afgörande, dag har alldrig ämnat förolämpa Grefve Frölich.
Jag har kändt honom ifrån dess ungdom, som en hederlig karl, fast vi nu äro af olika meningar.
Herr Rothlieb, Carl Fredric:
Som jag cj kan hysa andra tänkesätt, än dem jag bade, då jag, vid slutet af 1818 års Piiksdag, väckte Motion om Publicitet vid Ridderskapets och Adelns öfverläggningar, förenar jag mig till alla delar med Grefve Frölich, och anser för en heder att göra det.
Då frågan nu blifvit begärd på bordet, vill jag, när den förekommer till afgörande, vidare yttra mig deiöfver.
233 Den 20 November.
Jag linde ej väntat, att Lii ensam om publicitetens försvarande vid detta tillfälle ; men orsaken dertill torde igenfinnas deri, att frågan redan blifvit begärd på bordet.
Det är således endast på Friherre Boijes mot min rigtade anfall, som jag har att svara, och som jag torde få tillrätta-visa.
Dervid undanbeder jag mig först och främst alla complimenter från Herr Friherren nu och för alltid.
Jag har dessutom icke yttrat mig, såsom han citerat.
Jag har icke påstått någon folkets rätt att bär intränga; men jag har talat om den aktning för folkets rätt man hyser i England.
Att yrka den äfven här, vore väl icke något fel, då, enligt första raden i Riksdagsordningen, det heter: Rik”sens Ständer äro Svenska Folkets Representanter. ” Grefve Horn _, Claes Fredrik:
Jag hade ämnat yttra mig i denna fråga; men jag är förekommen af Grefve Frölich, med hvilken jag således förenar mig.
Jag begär, att blott få säga några ord.
Jag har verkligen aldrig ämnat göra Grefve Frölich någon compliment, utan endast mig sjelf den rättvisa, att ej hafva, då jag talade om de democratiska idéerne, åsyftat någon personlighet.
Jag får nu blott tillägga, alt Herr Grefvens omdöme är mig fullkomligen likgiltigt.
Den ao November. a3g Upplästes ofvannämnde af HofCanzleren i dag aflemnade Nio Kongl.
Maj:ts Nådiga Propositioner och en Nådig Skrifvelse.
Utdrag af Protocollet, hållit hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen istockholm den 20 November 1323. S. D. Remitterades till StatsUtskottet : 1:0 Kongl. Maj:ts den i3 dennes aflåtne samt den 17 derpå följde på bordet lagde, Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående StatsYerkets tillstånd och behof. 2:0 Herr Thams, Wollrath, den 18 dennes e. m. på bordet lagde Motion, att Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes afgifne så kallade Fem-Års-Berältelser, måtte skyndsamligen på Statens bekostnad varda till
Den oo 8 o re in b e r. trycket befordrade; jemte de af Herrarne Rosenblad, Bernhard, Dankwardt, Magnus Georg, Rosenqvist, Fredric Leonard och Herr Tham, rörande samma ämne, afgifne yttranden.
Riksens .Ständers Justitae-Ombudsmans den 4 dennes afgifne, och den i4 derpåföljde på bordet lagde, Memorial, innefattande en allmän redogörelse af Justitiae-Ombudsmannen, öfver Förvaltningen af det honom anförtrodde Embete.
Utdrag af Protocollet, hållit hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 20 November 1828. S. D. Föredrogs å nyo Kongl. Maj:ts den i5 dennes till Rikets Ständer aflåtne, och den 18 derpåföljde e. m., på bordet lagde, Nådiga Berättelse, om hvad sig i Rikets Styrelse tilldragit sedan sista Riksdag; och beslöt Ridderskapet och Adeln, att samma Berättelse skulle läggas till handlingarne Ut Supra.
Hög - Den 22 November f. m.
Högioflige
Ridderskapet och Adela åtskiljdes klockan tre qvart till i e. m.
Tn fidem Protocolli, O. J. Lagerheim., Lördagen den 22 November.
Öppnades Herrar Electorers Listor till ■val af Ledamöter uti följande Utskott, och hefunnos dertill hafva blifvit utsedde:
I Constitutions Utskottet: N:o 115.
Grefve LagerbjelkeAxel. 5p.
Friherre Rålamb, Claés. 276. — Lewen; fulhnägtig Herr König j Carl Fredrik. 1117.
Herr Cederschjöldj Pehr Gustaf. J919” — BrakelGustaf Anton. 2152. — af Uhr, Carl David. 1 StatsUtskottet: K:o 110.
Grefve von Lantinghausen; fullmägtig Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus. 1 H. 16 Den ■2.'?.
November f. m. N:o 117.
Grefve von Stedingk; fullmäglig Grefve Hamilton, Gustaf Wathier. 220.
Friherre Palmstjerna , Carl Otto. 792.
Herr Lagerhielm, Pehr. 86'1. — von Gegerfelt; fullm äg tig Herr von Schantz, Carl Petter Ulrik Otto. i5p4* — von Heijne, Georg. 1626.
— Olivecrona; fullmägtig Hr Heijkenskjöld, Ludvig Dettlof. 1662.
•— Nordenfelt, Olof. 2275.
— Lefren, Johan Pehr.
I BevillningsUtskottet: N:o 88.
Grefve von Seth; fullmägtig Friherre Leijonhufvud, Ahraham. 53.
Friherre Leijonskjöld; fullm.
Hr Tham, IVollrath. 318.
— Liljehorn, Gustaf. 338.
— Tersmeden, Wilhelm Fredrik. 137.
Herr Eketrä; fullmägtig Grefve De la Gardie, Axel. 4q6. — Ståhlhammar; fullmägtig Hr Heijkenskjöld, Carl Wilhelm. 5oi. — Pålman; fullmägtig Herr Rothlieb, Axel.
I Den 22 November f. in. 243 N:o 1870.
Herr von Rappolt; fullmägtig Hr Uggla, Göran Gustaf. 20 t o. — af Geijerstam,, Olof. 2 15g. — af Wingård, Johan. 2287. — af Rolen, Johan. 2298. —- af Billbergh, Johan Pet ter.
1 B ane 0 Ut s ko 11 et: N:o 246.
Friherre Manderström; fullm.
Hr Franc Sparre, Bengt Erland. 322. — A n ekar swärd, Carl Henrik. 377. — Reuterskjöld, Axel. 862.
Herr Gyllenkrook, JohanGöran. io33.
— Hammarhjelm, Carl Fre drik. i543. —•
Hederstjerna, Erland. 1861. — von Hartmansdorff, Au gust. 2013. B. — Rosenblad, Bernhard. 2262.
— Hegardt, Christian Bern hard. 1 Lag Utskottet: N:o 366.
Friherre Ehrenborgh, Casper Wilhelm. 814- Herr Gyllenhaal, Lars Herman. 1917.
— Berg von Linde, Johan Albert. 2.44 Den 22 November f. m. N:o 2263.
Herr von Lindecreutz, Justus Christopher.
I Ail mann a Besvärs- och Oeconotnie Utskottet: N:o 19.
Grefve Douglas; fullmägtig G l efve Posse, ArvAd. 69.
Friherre Uggla; fullm.
Gref ve Frölich, David. 97. — Fägerskjöld; full mäglig Grefve Hamilton, Jaeol). 2t T. — Cederström, Jacob. 2^5.
— Sprengtporten, Jacob IFilhelm. 706.
Herr Rosénmiiller ; fullmägtig G refve von Rosen, Carl Axel. 185/j. — von Böhnen, Carl Fre drik. 2109.
A.—» Anckarswärd, August. 2218. — von IVeigel.
Christian Ehrenfried. 2 3/J8. — af Forsell, Carl Gustaf. 2279. — af Tannström, Nils Ma gnus. O 2288.
— Akrell, Carl Eredrik.
1 Exp editionsUtskottet: N:o 236, Friherre Stjerneld, Algernon.
D en 22 No ve ra ber f. ra. ^45 N:q i 618.
Herr Elgenstjerna, Carl Magnus. 2161. — ef Zellénj, Nils Vilhelm.
I Riddarhus Utskottet: 6o. Grefve Mörner■, Carl. 133. •—•
Snoilskyj Nils. i.
Friherre Oxenstjerna af Eka, Carl Gabriel. i55.
— Stael von Holstein, Jacob Salomon. 293.
— Falkengren; fullmäg- tig Friherre TVretle Fabian Jacob. 478.
Herr PrintzenskjöldAxel. io55.
— Bråkenhjelm, Pehr Rein- hold. i3o4- — Kuylenstjerna _, Gustaf Wilhelm. i3i3.
— Ehrenpreus ; fullmäktig Hr Riben j CarlTVilhelm. i566. — Kröningswärdj Lars Ul- rik. 1798. — Bruncrona., Gustaf A- dolph. 2220. — af EkenstamIsraél.
Friherre A nekar sivär cl, Carl Henrik harle inlämnat följande, som upplästes: Då 4i §.
Riksdagsordningen bestämt uttrycker, hvilka( personer icke få deltaga 246 De n 22 November f. m. uli Utskott, eller val till Utskotts Ledamöter, och Bänkmansvalen inom Riddarhuset äro den act, hvarifrån val till Utskottsledamöter äger sin upprinnelse och början, anser jag mig å nyo böra framlägga min Protest emot alla Utskottssättningarne, såsom i min tanka olaglige, derigenom, att de uti ofvannämde § från deltagande i val till Utskottsledamöter uteslutne personer, detta oagtadt, deltagit uti Bänkmansvalen, hvarigenom just dessa i Lagen rösträttighet förmente personer ägt tillfälle, att inom minst ii eller 12 Bänkmans-afdelningar bereda det resultat af Utskottssättningar, vi nu erfara; denna är den juridiska anledningen för mig, alt afsäga mig den plats, som, i följd af detta val, blifvit mig i BankoUtskottet an visad ; men härtill kommer äfven den moraliska betänkligheten, att den vigtiga frågan om en mynlreglering, såsom en mera allmän Önskan, säkerligen kommer att vid denna Riksdag till verkställighet befordras, och således planen för en financereglering att af BancoUlskotlet beredas; min öfvertygelse är, att financeregleringar alltid blifva i yttersta måtto problematiska, då de sakna sammanhang med ett väl ordnadt StatshushållningsSyste^e, och då jag icke nu mera än förr varit i tillfälle, att inom mitt Fädernesland upptäcka något sådant, bar jag icke heller velat blottställa mig för delaktighet i en plan, för hvars lyckliga utgång jag D en 22 November f. m. under närvarande förhållanden Iror mig; sakna alla galanlier; oell då jag af båda dessa sammanstötande omständigheter anser mig icke böra emottaga den plats i BankoUlskoltet, jag härmedelst liar äran afsäga mig, skall jag likväl bjuda till alt ifrån min Bänk fylla min pligt, såsom Folksrepresentant, och af all min förmåga söka motverka ökade skatter, och ibland dem, i främsta rummet sådane, som vilja hämta sin upprinnelse ifrån det olycksbådande StatsläneSystemet.
Herrarne Anckarswärd , Augnst, von Böhnen, Carl Fredrik> König, Carl Fredrik, och Gyllenkrok, Johan Göran, af sade sig äfven de dem i Constilulions-, Banco-, samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUlskotten, uppdragne Ledamots-bclaltningar.
Grefve Frölich, David, hade inlämnat följande, som upplästes:
Hindrad af opasslighet att i dag personligen uppkomma i Ridderskapets och Adelns Plenum, får jag härmed vördsamt tillkännagifva, att jag ej kan emottaga den plats i Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet, som jag af rygtet hört, alt Ridderskapets och Adelns Herrar Eleetorer åt mig lenmat.
Den 22 N o v e ro b e r f. m.
Herr Kröningswärd, Lars Ulrik ^ ha*, de inlämnat ett så lydande anförande:
Hindrad af egna angelägenheters bevakande, att öfvervara Riksdagen i bela dess längd, får jag härmedelst äran afsäga mig det förtroende Högloflige Ridderskapefc och Adeln igenom dess Eleetorer mig visat, att såsom Ledamot uti Riddarhus!!Inskottet deltaga» Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken tillkännagaf, att sedanåtskiilige bland Ridderskapets och Adelns Herrar Bänkman blifvit valde till Eleetorer, hade derigenom följande Vacancer bland Herrar Bänkman uppkommit t Uti 6:te Blink mans Afdelningen Efter N:o 138.
Grefve Adelswärdj Erie Reinhold» Uti 8 '.de Bankmans Afdelningen r Efter N:o no.
Friherre Taube> Carl. Uti q: de Bänkmans Afdelningen: Efter N:o 200.
Friherre Åkerhjelm af Margretelund 3 Gustaf Fredric.
Uti Efter N:o 246.
Friherre Manderström; Den 22 November f. m.
Uti 17:de Bänkmans Af delningen: Efter N:o gi.
Herr MörnerCarl Slellan.
Uti 21 :sta Bänkmans Af delningen.
Efter N:o 473, Herr Coijet,, Carl Fredric.
Uti 23:dje Bänkmans Afdelningen.
Efter N:o 792.
Herr Lagerhjelm„
Uti 3o :de Bänkmans Afdelningen : Efter N:o i543.
Herr Hederstjerna^ Erland.
Uti 31 :sta Bänkmans Af delningen: Efter ]N:o 1594- Herr von Hejnne^ Georg.
Uti 47 :de Bänkmans Afdelningen : Efter N:o 2245.
Herr von Hedenberg , Carl August.
Uti l\g:de Bänkman s Af delningen : Efter N:o 2275.
Herr Lefréns Johan Pehr.
I anledning hvaraf Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken anmodade bcmälte BänkmansAfdelningar, ult i nästa Plenum utvälja nya Bankmän.
Den 22 November f. in.
Grefve von Schwerin_, Fredrih Bogislaus:
Enligt Riksdags Ord u in ge lis 66 §, åligger det Rikets Ständers Fullmäktige i Banken, att vid hvarje Riksdag inför Rikets Ständer eller deras Revisorer redovisa för sin förvaltning.
Den tillfredsställelsen att få redovisa inför Rikets Ständer sjelfva, har dock hittills icke fallit på Bancostvrelsens lott.
Under den lid, som föregick Bankens publicitet, kunde sådant icke komma i fråga, och uti Reglementet af år i823 är det uttryckcligen föreskrifvit, alt Fullmägtige skola redovisa inför BancoUtskottet.
Jag hemställer derföre till Herr Grefven och LandtMarskalken samt Ilögloflige Riddeiskåpet och Adeln, om icke, då, enligt 3a §.
Riksdagsordningen, Rikets Ständer äga rätt att vid hvarje Riksdag utfärda Instruction för BancoUtskottet, Ridderskapet och Adeln skulle vilja anmoda detta Utskott, att till Rikets Ständer aflemna BancoFulImägtiges berättelse om
Bankens tillstånd och deras redovisning för förvaltningen deraf.
Herr CederschjöldPehr Gustaf j anförde skrifteligen:
När man besinnar, huru svårt det är, att i Ståndens Cancelliet- kunna få genom - Den 22 November f. m. n5i ögna de på bordet liggande handlingar, oell nästan omöjligt att derstädes kunna rigtigt granska dem; så lärer väl livar och en, utan vidare bevisning, lätt finna, huru mycket grundligare, samt till och med fortare, ärenderna skulle kunna behandlas, derest alla Kongl. Majrts Nådiga Propositioner och Skrifvelser, samt från Utskotten inkommande handlingar genast blefvo tryckte och i Stånden utdelade.
För att vinna detta ytterst vigtiga ändamål, och det på ett sätt, att Riksdagskostnaderna, långt ifrån att derigenom ökas, tvärtom tillika kunde i någon mån minskas, får jag vördsammast föreslå: 1:0.
Att alla ifrån Kongl. Maj:t och Utskotten till RiksStånden inkommande acter genast tryckas hvar för sig i särskild nummerföljd, och blott förses, hvar inom sin klass, med ordningsnummer, sorn på hvarje sida upprepas, i column-titteln. 2:0.
Derest en sådan act ej ensam skulle utgöra ett helt eller halft ark, kunna antingen flera tryckas på samma papper, eller ock särskilt utgifvas på hela eller halfva qvartblad, utan afseende derpå, att en eller annan sida blefve otryckt. 3:o.
Alla dessa acter böra tryckas i det format och med den stil, som för Hillänget till RiksSlåndens
Protocoll anses Dea 32 November f, m. lämplig» t, ex. lika», som viel sisliedne Riksdag» 4:o.
Till minskning i renskrifhings-betjeningen» kunde
Utskotten ej behöfva aflemna mer än ett skrif vet och ordentligen underskrifvet original-exemplar af hvarje Betänkande, eller annan skrifvelse till ExpeditionsUtskottet, hvarifrån det slutligen skulle aflemuäs till förvarande i Riddar hus-Archi vet» 5:o.
Till utgörande af det såkallade Bihang tili samtliga Riks Ståndens Protocollj kunna ofvanbemälte lösa aeter af hvar och en sjelf hopfogas och sammanbindas i följande flockar eller samlingar» nemligen:
Första Samlingen:
Innehållande Kongl» Maj:ts Nådiga Propositioner och Skrifvelse? samt på Rikssalen hällne Tal.
Andra Samlingen:
Innehållande Riksens Ständers Revisorers samt JustitiasOmLudsrnans Berättelser.
Dessa måste för denna gång såsom hittills omtryckas; men för framtiden borde de, till omtryckningens undvikande, genast utgifvas i Bihangets hunnit och med dess stil.
Tredje Samlingen:
Utgörande de ifrån Konstitutionsutskottet ankomne acter.
Den 22 November f. ni, 253 Fjerde Samlingen:
De ifrån StatsUtskottet.
Femte Samlingen:
De i från Bevillningsutskottet.
Sjette Samlingen:
De ifrån BancoUtskoltet.
Sjunde Samlingen:
De ifrån Lagutskottet.
Åttonde Samlingen:
De ifrån Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet.
Nionde Samlingen:
De ifrån Expedit tionsUtskottet ankomne förslag lill Riksens Ständers underdåniga skrifvelser till Kongl. Maj:t, Riksdagsbeslut m. ra.
Tionde Samlingen:
Utgörande de ProtocollsUtdrag, hvarigenom RiksStånden meddelat hvarandra sina beslut.
Denna Samling måste tryckas i ett sammanhang.
ProtocollsUtdrageu om Remisser tyckas ej behöfva tryckas.
Derest något särskilt Utskott skulle nedsättas, borde dess aeter utgöra en egen Samling. 6:0.
Alla dessa Handlingar böra i Boklådorna hållas allmänheten till handa, lill ett pris af 1 eller 2 sk. arket. 7:0.
Upplagan kan göras olika stor af de särskilta Samlingarne.
Sålunda kunde, 4 254 Den 22 November I. m. af dea Tionde Samlingen, 2 5o exemplars upplaga vara tillräcklig.