Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men dä Utskottet, i anseende till de härvid erforderliga många och grannlaga undersökningar och pröfningar af Ärendernas och Verkens beskaffenhet, ansåg sig omöjligen kunna medhinna ett arbete af denna vigt och omfattning, funno sig Riksens Ständer föranlåtne att, uti skrifvelse af den 3 Januari 18x0, i underdånighet hemställa, att Kongl. Maj:t måtte i nåder utnämna en Comité af nitiska, driftiga och kunniga män, hvilka finge sig uppdraget att, med iakttagande af de grunder, som i ofvan högstberörda Kongl.
Majrts Nådiga proposition blifvit uppgifne, utarbeta en fullständig plan i detta afseende.
Tillika beslöto Riksens Ständer att utfästa tvänne belöningar, den ena af 500, och den andra af 5250 R:dr, för den som uppgåfve det tjenligaste proiect till reglering af arbetet inom Rikets HofRätter, Collsgier och StyrelseVeik, och anhöll o, att dessa pro jecter måtte få in lemnäs till Committerade, för att af dem pröfvas och granskas, samt, i sammanhang med Comitéens Serskildta Utskottets Betänkande/u 463 yttrande deröfver, vid nästa Riksdag komma linder Riksens Ständers skärskådande.
Vid föredragningen af denna Underdåniga hemställan, den 15 Januari 1810, förklarade Kongl. Majit sig framdeles vilja vara i Nåder betänkt på att utse och förordna de-perSoner, hvilka skulle komma att utgöra dea underdånigst föreslagna Comitén; och bl ef, på Kongl. Maj:ts Nådiga befallning, underrättelse i Tidningarne införd om de af Riksens Ständer utfästa B iöningar, med föreskrift, att de täflande borde, inom 1811 års slut, insända sina skrifter under adress till Committ crade för regleringen af dt t fullkomligaste sätt téll ärendernas behandling i Rikets Collegier och Publika verk.
D.11 10 derpåfö! janda December erhöllo samtlige Collegierne och HofRätterne befallning att inkomma med underdåniga Betänkanden om de utvägar, som inom dessa verk kunde vidtagas till det åsyftade ändamåleta vinnande.
Sedan, tid efter annan, dessa betänkande^ hunnit inkomma, behagade Kongl. Maj;t den 4 October 1811 förordna ledamöter till den af Riksens Ständer Föreslagna comitén, och dertill i Nåder kalla Presidenterna i Dess och Rikets Krigs-, Kammar-, Bergs- och CommcrceCollegiér, samt Förvaltningen af Sjöärerderna SiatsContoiret och Kamma*Rätten, jemte en ledamot från hvarje CoIIegium, den Presidenten ägde att utse; och skulle denna Comité sammanträda under ordförande af StatsMinistern för Utrikes Årenderra, samt till Kongl. Maj:t i underdånighet insända 464 Serskildta Utskottets Betdnkandert. det förslag i ämnet, Sorn sluteligen kunde af densamma utarbetas.
Tiil Comitén öfverlemnades de från Collegierna och Verken inkomna underdåniga yttranden, äfvensom en, till föl je af Kungörelsen i tidningarr.e insänd prisskrift, hvilka handlingar blefvo af Committerade granskade, hvarefter deras underdåniga Betänkande, den 2 Maj 1812, afgafs samt den 12 påföljande Juni i Nåder meddelades Rikets då församlade Ständers Statsutskott.
De uti Coniitén förde Protocoll, hvaraf Serskildta Utskottet haft del, synas, äfvensom sjelfva Betänkandet, ådagalägga, att de flesta af Committerade hyst den öfvertygelse, att någon hufvudsaklig förändring i allmänna ärendernas behandlingssätt icke’ kunde tillstyrkas, och att Collegiernas samt
Embetsverkens bibehållande i deras dåvarande skick vore i Grundlagen fdrsäkradt.
Det lär hafva varit af sådan anledning, som Committerade s hela åtgärd stadnat i föreslående af ett eller annat Contoirs eller Departements flyttning från ett Collegii in«pection till ett anuats, samt någon obetydlig indragning vid vissa Verks personal, hvarmed doclt i hufvudsaken föga eller intet kunde sägas vara vunnet.
Sedan Riksens Ständer vid 1812 års Riksdag erhållit kännedom af detta förhållande, funno de sig föranlåtne att, på sätt deras underdåniga skrifvelse af den 24 Juli samma år utvisar, till Kongl. Maj:t underdånigst hemställa, att, då Committerade saknat både tjd och ledighet ifrån andra Embetspligter, Serskildta Utskottets Bctänkanden.
465 för att kunna ingå i den utförligare behandling af sitt uppdrag, som ämnet fordrat, en serskild Comité, till utarbetande af en fullständig plan för en enklare, säkrare och mindre kostsam förvaltning af Rikets allmänna ärender, samt en rutgående dertill nödig granskning och utgallring at utkomna mångahanda, mer och mindre till tidehvarfvet lämpeliga ekonomiska författningar, och deribland äfven bestämmandet af gränsen för de juridiska och ekonomiska angelägenheterna, måtte tillförordnas, bestående af några, om de åtskilliga StyrelseVerken kunniga och i allmänna hushållningen erfarna män, hvilka skulle äga att, utan hinder af gällande lagar och författningar, föreslå sådana ekonomiska stadganden, samt den ordning för de allmänna ärendernas handläggande i dessa delar, som med Rikets närvarande skick och förhållanden kunde instämma, hvarjemte Riksens Ständer för verkställigheten häraf hade beslutat, att till påföljande Lagtima Riksdag för i fråga varande behof anordna 5000 Rd. med underdånig anhållan, att, i händelse denna summa i ke skulle vara tillräcklig, Kongl.
Maj t täcktes af öfverskotterna på inkonxst-titlarne förskjuta medel härtill.
Öfver denna underdåniga hemställan, samt hvad Riksens Ständers Skrifvelse i öfrigt innehöll, behagade Kongl. Majrt i Nåder höra StatsBeredningen, som, enligt hvad dess till S rskildta Utskottet nu mera öfverlemnade underdåniga Utlåtande innehåller, fann, genom det gjorda penninge*anslaget, utväg 466 Serskildta Utskottets Betänkanden. vara för Kong!.
Maj t beredd, att till den föreslagna Comitén, lika med hvad i afseende på LagComitén ägt rum, kalla och belöna skickliga män, äfven från Landsorterna; och trodde StatsBeredningen någon annan inslruction icke böra ti! 1 en början lemnäs Gom* mitt"råd?, ån att, efter öfverläggning med 1,3 C ■ altéen, så vidt ske kunde, föreslå gränsen emelian de juridiska och ekonomiska angelägenheterna, samt i öfrigt til!
Nådig pröfning uppgifva Förslag till förändring i Rikets Styrel verk, och den plan, efter hvilken Corn mi i terade an så ge ett ekonomiskt Lagverk böra utarbetas, och de grundsatser, som dervid forde följa , för att vinna det dermed päsvftade stora och vigtiga ändamål.
Vid föredragningen häraf, förklarad* Kongl. Makt, på sätt.
D*ss Nådiga Bref till StatsBeredningen af den 3 December 1812 innehåller, Sig Framdeles ?• iIja vara betänkt pä att förordna den af Riksens Ständer föreslagna Comité och dertill irtnäm a Ledamöter, hvilket likväl icke vunnit nå,von verkställighet innan Riksdagen år 1815 inföll, då Riksens
Ständer åter förnyade sin u derdåniga anhållan om den of a föreslagna Comiténs förord, nanda, i ändamnl, som ordin lyda uti Riksdagsbeslutet: att utarbeta förslag till en allmän ny reglering af Statens Embeten och Tjenster, Tjänsters indragande, Tjenstemännens löningssätt och pensionerande samt befordringslagarnes förbättring.
Då Riksens Ständer härmed trodde sig böra förena den önskan, att Comitén icke mätte komma att Serskildta Utskottets Betänkanden. ifij bestå af blott Embetsman, som Kongl. Maj:t i Nåder förordnar, utan ock af Riksens Ständers Ledamöter, dem de sjelfve dertill utse bland sina Fullmägtige i Banken och RiksgäldsContorot, en af hvart Stånd från hvardera Verket; så blef äfven Riksens Ständers förordnande härom i RiksdagsBesIutet intaget, med tillägg att Riksens Ständer, till kostnadernas bestridande för arbetet, och utgifvar. de förslag, denna Comité komme att utarbeta, jemte dertill hörande handlingar, intill nu inträffande Riksdag, då Riksens Ständer skulle sig deröfver yttra, anslagit 5000 Rd. årligen, hvilka borde afsättas och Comitén oförryckte tillhandahållas.
Hvad i anledning af dessa Riksens Ständers hemställningar och beslut intill närvarande stund blifvit åtgjordt, består deruti, att Kongl. Maj.t, den 24 Januari 1816, i Nåder förordnat Ofver-Directeuren Rönbeck att företaga åtskilliga för nödiga ansedde förberedande undersökningar, med honom i dess Instruction gjordt föreläggande, att en gå*g hvarje
Qvartal uppvisa sitt arbete för en granskande Comité, den Kongl. Maj:t förklarade sig framdeles vilja utnämna; och bar bemälde ÖfverDirecteur, den 5 Juni 1817 erhållit Nådigt tillstånd, att utse och sig till biträde antaga en skicklig person, som af de medel, Riksens Ständer i ofvanberörde måtto anslagit, komme att åtnjuta ett årligt arfvode af 250 Rd.
Då, enligt hvad tillförordnade Stats-Seereteraren för Kongl. Kammar Expeditionen, g4<5 Serskildta Utskottets Betänkandem Herr Friherre Ehrenborgh, till Utskottet skriftligen förklarat, desse äro alla de åtgärder, som blifvit i ämnet vidtagne, men Riksens Ständers vid flera Riksdagar yttrade och förnyade önskan om en allvarsam och driftig behandling af denna aldraförst af Kongl.
Maj:t väckta oell till Riksens Ständer Nådigst öfverlemnade fråga, synbarligen finnes derigenom icke hafva skridit närmare sin uppfyllelse, heldst den arbetsordning. som uti der Nådiga Instru tionen blifvit OfverDirectcuren Rönbeck föresferifven, tyckes, äfven med den bästa vilja och arbetsförmåga, fordra en längd af år, för att medföra något användbart resultat, och berna! de ÖfverDirecteurs af Utskottet gerna xättvisade moda icke ännu kunnat verka ens den aflägsnaste fördel, då det redan färdiga arbetet icke kunnat, efter föreskrift, till allmän känn dom genom trycket ku göras, i brist på den granskande åtgärd, sorn skulle tiMkomma den hittills icke förordnade Comitén; så har Serskildta Utskottet, som af de erhållna Handlinrarne m d underdånigsta erkänsla inhemtat, huru Kongl.
Maj t flere gånger förklarat sig sinnad att, genom Comité ns tillsättande, i Nåder gå Riksens Ständers billiga önskan till mötes, icke kunnat annorstädes söka anledningen dertill, att denna Kongl.
Maitts Nådiga afsigt, äfven efter 1815 års Riksdag, föj blifvit ouppfylld, än i föl ande med Expeditionssättet af Riksens Ständers då fattade beslut, rörande lönetillökuingen för penninge-lör.tagaade Civila Embets- och Tjenstemän, inträffade förhållande, Serskildta Utskottets Betänkanden. 469
Dä vid sistnämnda års Riksdag, uppå aF Kongl. Majit derom gjord Nådig Proposition, StatsUtskottet, uti Betänkande af den 27 Juni, föreslog för Civila Embets- och Tje nstemän en sådan tillökning i deras otillräckliga pennir.gelöner, som ansågs i någon nion svarande mot tidernas förändrade skick, förklarade Utskottet att: ”då Kongl. Majit”, enligt hvad den Nådiga Propositionen innehöll, ”vöre beredd att, så vidt möjligt vore, genom jemkningar i det hela och en förbättrad organisation, söka vinna ändamålet, samt den vid 1809 och 1810 årens Riksdag ifrågasatta reglering af Styrelseverken uti dess åtskilliga grenar, om verkställigheten hvaraf, genom en serskild Comité, Riksens Högh Ständer jemväl, både vid 1812 års och då påstående (1815 års) Fviksdag, funnit sig böra i underdånighet anhålla, komme att omfatta alla frågor om Verk?ns oell LöningsStaternas förändring; så hade
Utskottets åtgärd då hvarken bort eib r kunnat sträckas längre, an att föreslå den tillökning å förra Statsanslagen, som i atel lertid vöre nödvändig och Statens tillgångar funnes medgifva,” med tillägg af följande mening : ”Men hvilken tillo knins sålunda endast kan blifva -provisionel intill nästa Riksdag; hvar förinnan Förslaget till berörde reglering komitier att utarbetas."
Detta StatsUtskottets Betänkande blef den 2 Juli af Prest- och BorgareStånden, den 9 af BondeStåndet och den 17 i samma månad af Ridderskapet och Adeln bifallet, hvar - 470 Serskildta Utskottets Betänkanäen, vid BondeStåndet gjorde det tillägg: ”atthos Kongl. Maj:t skulle i underdånighet anhållas, det den af Ri sens Ständer beslutna Comité till reglerande af Statens Embeten och tjenster, genast måtte sättas i verksamhet, och att denna reglexi. g matte ske, innan den blifvande löntillökningen tagit sin böljan”.
Vid jemföreisen imellan dessa Riksens Ständers beslut och den om löntillökningen afgångne underdåniga skrifvelse af den ag Juli samma år, uppdagas den väsendtligt olikhet, att det uti StatsUtskottets bifallna Betänkande gjorde förberörda tillägg icke finnes pa nå got satt uti samma skiifvelse omfövmäldt, och således förblifvit Konni. Maj:t obekant.
Detta allt har Serskildta Utskottet ansett sig böra vördsatnligen anmäla, på det Riksens HögloJfl.
Seander, om de så nödigt pröfva, må i unna vidtaga den utväg, att antingen med antagande af den Proposition, som Kongl.
Maj t lill 1809 års Statsutskott gjort, Sjelfva, genom sina egna medlemmar, låta utarbeta ett förslag i detta ämne, för att derefter till Kongl. Majits
Nådiga pröfning öfverlemnas, eller ock, med anledning af ofvannämnde uteslutna viikors anmälande, hos Kongl. Makt anhålla om Comiténs snara tillsättande, hvaruti Riksens Ständers Ombud äfven böra deltaga; på det något hinder ej må möta för den provisionelia Lönetillökningens vidare fortfarande.
De allmänna giunder, som Utskottet framdeles kommer att uppgifva, kunna derefter aflemnas till den Comité, som antingen af Kongl. Majit eller Riksens Höglofl.
Ständer tillsattes.
Serskildta Utskottets Betcinkanden.
Den serskilda mening, som af Utskottets Ordförande, Herr Friherre eif Wetterstedt, blifvit yttrad, varder genom ProtocollsUtdrag härjemte bifogad.
Stockholm den 2 April 1818- På Högi.
Ridderskapet På Högv.
PrestStånoch Adelns Ledamö- dets Ledamöters ters vägnar. -vägnar.
Eric af Wettterstedt. E. A. Almquist.
På Vällofl. BorgareStån- På Hsderv.
Bondedets Ledamöters Ssändets Ledamö* vägnar. ters vägnar.
Jac. Linström.
Eric Ericsson. > J. C. Askelöf. . Utdra" af Pr otocollet, hållet i Riksens Ständers Serskildta Utskott Torsdagen den 2 A pr ill 1818.
S. D. J-^å Herr Borgmästaren Holms, sedan den 23 Mars hvilande motion om en serskild skrifvelse till Riksens Ständer, hvaruti, jemte berättelse om den handläggning frågan om Embetens och Tjensters lämpligare reglering hittills vunnit, anmälan skulle göras om den befunna olikheten emellan Riksens Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Majrt, af den 23 Juli 1815, och det till grund för densamma antagna Stats Utskottets Betänkande, af den 27 förutgående Juni, rörande Lönelillökning för Civila Embets- och Tjenstemän, till afgörande före - 472!
Serskildta Utskottets Betänkande!!. tom, uppläste Herr Friherren och Ordföran* den ett så lydande anförande : ”För min del
Finnér jag ingen skiljaktighet, utan tvärtom en fullkomlig enstämmighet emellan Riksens Höglofl.
Ständers StatsUtskotts, under den 27 Juni 1815, afgifna Betänkande, angående tillökning i Civila Etnbets- och TjenstemannaCorpsens lönevillkor, och Riksens Höglofl.
Ständers, i anledning deraf, den 25 derpå följande Juli till Kongl. Maj:t aflåtna underdåniga skrifvelse.
Uti det förra liar Höglofl.
Stats Utskottet förklarat, att, som en närmare reglering om det nödiga Émbets- och Tjenstemannaanta1 et i Rikets serskildta Styrelseverk vore satt i fråga, och äfven redan under utarbetning, men Utskottet ansåg den föreslagna Lönetillökningen i högsta måtto billig och nödvändig, måste Utskottet, till grund för densamma, följa gamla löningsstaten, hvilken tillökning således blefve provisionel!, intilldess regleringen nästa Riksdag, som då troddes inträffa den 15 Januari 1820, kunde vara fullbordad, men utan att Utskottet häftat något förbehåll, att Lönetillökningen skulle upphöra, i fall merberörde reglering då ej vore färdig.
Likaledes hafva Riksens Höglofl.
Ständer i ofvanberörde deras underdåniga skrifvelse, jemte erkännande, både om rättvisan och behofvet af den föreslagna Löneförhöjningen, densamma till det belopp, Höglofl.
Stats Utskottet föreslagit, ovillkoiligen gillat, ochjemväl beslutat, att den ifrån 1816 års Serskildta Utskottets Ectänkanden.
473 början skulle komma samtelige vederbörande tiLl godo, samt till denna Lönetillökning nödiga medel anslagit.
Någon origtighet med Expeditionen af detta Rikets Högiofl.
Ständers beslut, äger således icke rum, och står ännu mindre att förena hvarken med 72 §.
Riksdagsordningen, eller med det förtroende och den aktning, Riksens Högiofl.
Ständers, af Landtmarskalk©!! oell Talemännen underskrifna Expeditioner böra äga.
Jag för min del afstyrker derföre, att Riksens Högiofl.
Ständer, innan några grunder för t jenstindragningar hunnit af Utskottet utarbetas, må med någon motion härom besväras, emedan den icke angår det ämne, Serskildta Utskottet egenteligen tillhörer, eller kan tjena till mindsta nytta och upplysning för Högiofl.
StatsUtskottet, hvilket aldrabäst
Länner ofta berörde dess tillstyrkande af den 27 Juni 1815, och äfven satt i verkställighet hvad Riksens Högiofl.
Ständer derom beslutit.” Ut Supra. e Ex. Protocollo. J. C. Askelöf. oooaQooca 474 Ben. och Ekon.
Utsi.
Betänk enden .
Ständers Allmänna Besvärs* och Ekonomiutskotts ytterligare Utlåt ande om yrkad befrielse för gifta personer fran Beväringsskyldighetqn. 1 ill Riksens Hoglofl.
Ständers Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskott har Höglofl.
Ridderskapet och Adeln återremitterat Utskottets uti Memorial af den 36 sistiidne Januari afgifna Betänkande, angående den af Herr Eberhard Munch af Rosenschöld yrkade befrielse för gifta personer från Bevärings-skyldighetefij hvarvid Anmärkningar blifvit gjorda af Herrar Munck af Rosenschöld och Carl Ulric Nauckhoff, hvilka bägge ansett de piigter, som den gifte mannen har att uppfylla emot maka och barn, böra medföra rättighet för honom till befrielse från Beväringsskyldighet, eller att han, efter Herr Nauckhoff s tanka, åtmindstone borde uppflyttas i den 5:te Classen, såsom den der till Fäderneslandets försvar sist uttages; hvaremot Herrar Grefvartle Carl Stellan Mörner, Jacob Melcher Spens och Albrecht von Lantingshausen samt Friherre Thure 'Drufva och Herr Gustaf af Brinkman på flere anförda skai ansett Utskott ts Betänkande böra bifallas.
Utskottet får i anledning häraf förklara, det Utskottet anser sig icke böra afvika från den antagna oell gällande grundsats, att så väl den gifte, sorn den ogifte bör deltaga i Fäderneslandets försvar, enär hans ålder och krafter sådant medgifva; Och att denna tanka äfven är den hos piuraliteten af derespectiva Besv. och Ekon.
Betänka/idén. 475 Riks Stånden allmänt rådande, det bevises dermed, att Högvördige Pre t-Ståndet, Vallöf!. BorgareStåndet och Hedervärda BondeStåndet enhälligt; bifallit Utskottets nu ifrågavarande Memorial.
Stockholm den 5 Aprill 1818.
N:r 82.
Ständers Allmänna Besvärsoch Ekonomi Utskotts Ytterligare Utlåtande om upphörande i vissa fall af Dykeri-och Bergnings-Compagniets befattning med strandadt skepp och gods.
1 anledning af de hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln utaf Herrar Hans Blomstedt och Ingemar August Ankarsparre gjorda anmärkningar vid Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Besvärs*och Ekonomi-Utskotts den. io:de sistlidne Februari afgifna Betänkande rörande hagan om upphörande af Dykeri-och BergningsCompagniets, befattning med Skepp och Gods, då skeppet i Lotsmans Farvatten af Lotsen sättes på grund, har nämnde Betänkande blifvit till Utskottet återremitteradt,* hvarvid Utskottet inhemtat, att Herr Blomstedt hemställt, det matte uti den meningen i Utskottets Betänkande, hvarest förekommer Ordet Svenska Fartyg, uteslutas Ordet Svenska, och således Dykeriets befattning eller så kallade hjelp, enär den är öfverfl dig, inskränkas och upphöra, afven i anseende till Andra Best), och Ekon.
Utski Betänkanden, Nationers fartyg, och att meningen af Lots» mans farvatten måtte närmare bestämmas genom en sådan Redaction: upphäjvande af Dykeriets befattning med sådana Fartyg, sorn under segling och kryssning långs Svenska kusten, på längre eller kortare distance från densamma, eller under lotsning eller i Lotsmansfarvatten komma på grund; hvarjemte Herr Blomstedt serskildt anliåUit, att vid framställningen af Riksens Ständ rs underdåniga önskningar i detta ämne, äfven måtte fogas det tillägg, att, vid O tioyens slut, Dykeri-Inrättningen, såsom Bolag, och sådan den nu är, måtte till kraft och verkan upp« höra.
Såsom utlåtande häröfver får Utskottet vördsamligen anföra, det
Utskottet så mycket mindre är i tillfälle att tillstyrka bifall till hvad Herr Blomstedt i ofvanberörde måtto föreslagit, som sådant icke äger någon direct gemenskap med den motion af Herr Eckhoff, hvilken föranledt Utskottets nu ifrågavarande
Betänkande5 och som för öfrigt redan är a£ de trer.ne andra Respectiva RiksStånden oförändradt antaget och bifallet.
Stockholm den. 3.
Aprill 1818.
N:r 83* Riksens Höglofl.
Ständers Allmänna Besvärsoch Ekonomi Utskotts Betänkande i anledning af åtskilliga väckta motioner och gjorda Förslag, om vidtagande af nödiga Bcsv. och Ekon.
Betänkanden. ’’åtgärder till förekommande af Värf"vade krigsmäns permitterande och kring’’vandrande i landet, samt upphörande ''af Handtverks-Gesällers lika beskaffade ''vandring från den ena Staden och Qr~ "ten i Riket till den andra."
Från Vällofl. BorgareStåndet och Högvördige PréstStåndet hafva i des a ämnea blifvit till Utskottet remitterade: 1:0 Memorial af Herr Lagmannen , G. Kjellander, hvaruti anfores, hurusom i Landsorterna nog allmänt skall klagas deröfver, att VoJontairer från Regementerna uti Carlskrona, äfvensom Soldater frän andra Regementen, permitteras till och med på år till något visst Län, Stad eller Socken, utan föreskrift af någon sysselsättning och med den enda för dem uppgifna anledning, att besöka sin hemort, hvarefter sådaae personer, oftast halfnakne, drifva omkring i landet och, då sällan något arbete vågar dem anförtros, uppehålla lifvet genom hvarjehanda illgrepp, stölder och nidingsverk, derom Domstolarnes ransakningar skola bära vittnesbörd, i anseende hvartill Herr Kjellander framställt den önskan, att, i händelse ofvannämnde personers permitterande skulle utgöra någon beräknad lön eller inkomst för vederbörande Chefer, en motsvarande ersättning af Staten då måtte dem bestås, emot det att landet blefve förskonadt från dessa kringvandrande krigs, iBihang till RiksSt.
Fröt, i8X7-r8ig, 8^* Sami.
N.rGi. 6a 48» Best), och Ekon.
Bctänhanden. män5 och, skulle åter sådane vara utöfver be« hofvet antagne, så kunde antalet mindskas till det nödvändiga. 2:0 Memorial af Herr Lectorn och Prosten Per Arenander, hvaruti, efter gjord framställning om fördelarne och nyttan af de författningar, som blifvit vidtagne till förekommande af Tiggeriet utaf orklösa fattighjon, öfverklagas de olägenheter, hvilka i hög grad skola tillskyndas Invånare pä Jandet derigenom, att Handtverks-Gesäller och permitterade Krigsmän kringstryka utan bestämda ändamål, krigsmännen ofta åtföljde af Hustrur och Barn i det mest torftiga och utblottade tillstånd, under hvilka vandringar en del af dessa personer nied häftighet, roen andre åter med pock och hotelser fordra af Allmogen och den enfalldigare icke blott föda, utan ock penningar, hvilka gåfvor det icke skall vara rådligt att neka dem, i synnerhet då flere sådane gäster förenat sig i ett sällskap.
På detta sätt underhåilne af allmosor ofta under hela året, skall det jemväl icke sällan inträffa, att, dä den permitterades
Pass är stäldt till någon viss af honom uppgifven Socken, der han är född eller fordom vistats,och hvarest han följaktligen anser sig berättigad att under perniissionstiden uppehålla sig, han omsider blifver
Socknens fattigvård till tunga och i det tillståndet kringsprider sjukdomar och laster samt stundom utöfvar de grofvaste brott.
Till förekommande af detta nornadigka lefnadssätt, som i ungdomsåren skall grundlägga sede-förderf, oduglighet och olust B«V. och Ekon.
Betclnkanden, 431 Vid arbete under de kommande, och b varigenom ej allenast flere tusende dagsverken skoja för fäderneslandet gå förlorade, utan ock allmänheten vara nödsakad underhålla unga, arbetsföra lättingar, de der frånrycka och förmindska för den verkligt tor lige det bröd, som han bättre behöfver, föreslår Herr Lector Arenander', att en förändring i skrå-författningarne måtte göras, genom hvilken Gesäller borde förbindas, att 1 ngre qvarblifva på de verkstäder, d«r de antoges, och att mera arbeta, än vandra- a i t värfvade krigsmän måtte på stället sysselsättas och användas till nyttiga arbeten, dä de äro ledige från tjenstgöring; att vederbörande Chefers permitterings-rätiighet ins vänkes, och att vissa föreskrifter vid utfärdande af Pass bestämmas. 5:0 Memorial af Herr Prosten P.