Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dä nu alla Stånds Ledamöter med lika lätthet kunna blifwa Säteri-ägare, anser jag ej nägon oväsendtlig förmän för Ridderstapet och Adeln wara undantagen, derigenom at hemman af denna natur bibehättas wid dermed frän urgamla tider förenade rättigheter.
Endast förwarandet af ägande rätt tyckes fordra at om nägre ägendommar eller hemman stola til sin bestallning undergä förändring, en dylik jemkning dä äfwen bör äga rum med all i Riket befintlig jord; och detta torde swarligen sä snart kunna werl ställas.
Friherre liljencrants, solmn Willielm, förklarade, at ehuru han för sin del icke kunde bifalla nägra ytterligare upoffringar, som äsyftade inskränkningar i Ridderstapets och Adelns samt Säteriernas rättigheter; anfäg han detta beslut af Högloft.
Ridderstapet och Adeln kunna fattas och fullföljas, utan at dermed förknippas en fräga, som han trodde aldrig böra wäckas, alldraminst inom Riddarehuset.
Efter något upkommit blandadt rop gjorde Herr Grefwen och Landtmarstalken följande proposition: Bifaller Ridderstapet och Adeln den nu gjorda framställning, at ingen widare upoffring af Rideerstapets och Adelns rättigheter ma äga rum, innan öfwer hela landet en uy refning och en r>y Tiondesättning blifwit werkställde?
Denna - 40 Den Z Julli - Denna proposition tycktes blifwa med et nog allmänt Ja beswarad; men sa snart ropet nägot saktadt sig, hördes ärffillige yrka, at de under detsamma begärts det saken såsom ganska wigtig, matte fä hwila pä bordet, hwarjemte si ra förmälte, at de redan , innan propositionen framställdes, anmält samilia önffan, men at, under det starka ropet, dä mänga skockat sig fram frän sina bänkar, deras anmälan ej kunnat höras.
Ibland dessa anförde Friherre Ltjsrnstsllt, Larl Ou.<?rg.f, at han genast yrkat detta mäls läggande pä bordel, och nu hoppades at detta ej kunde honom förnekas.
Herr Grefwen och Landtmarffalken erindrade; at om Rioderskapet och Adeln behagade för ordningens skull iakttaga, at ej ined sä hastiga och tidiga rop afbryta öfwer läggningen och propositionerna, sä s ulle man lättare komma til reda och stut med sakerna: tilläggande Herr Landtmarffalken, at han, såsom en följd! af denna brist pä ordning ej i närwarande stund kunde med säkerhet weta vm det närwarande ämnet wore afgjordt.
Ropades Jo, Nej, afgjordt, votering.
Under de blandade rop som widare en stund, under korrta mcllanständ, upkommo, hördes mänga, bwaribland i synnerhet
Herr le» siuLäen, kreclric, Friherre Ltjerlisteät, Larl Lusesk Den Z Julik. 41 bustaf, och Herr Ikre Lior, försäkra at de begärt saken pä bordet.
Widare framträdde Herr LilvLkseolpe, kreclric Humuel, til Herr Grefwcn och Landtmarffalken, och anmälte at öfwer! han yttrat samma begäran; och dä Hekr Landtmarffalken förmälte sig ej det hafwa hört, förklarade Herr Liiver^oiys til Protoeollet at han yrkat sakens hwrlande pä bordet.
Widare hördes Friherre 8tae1 von kloilgtein, 6orllt2 l.uäviA, anledningen til Ridderffapets och Adelns olika tankar i detta ämne, tror jag härrör af et olika begrepp om hwad som kan och bör läggas pä bordet; dä man inlemnar Me. moria!, sä är afsigten, när man begär det pä bordet, at kunna fä under tiden genomläsa detsamma, och hädanefter fatta sit beslut; men dä man talar läter det sig ju icke göra, ty man kan ej lägga ett tanka pä bordet.
Dek blir derföre en nödwändighet, at i alla sädana mäl, som kunna wara af wigt, antingen ffrifteligen fatta sin mening, eller ock dictera til Protocollet, dä allt hwad man behagar katt läggas pä bordet.
Friherre ^äelgvärä, l8ric(^örg.n, förklarade sig ej hafwa nägot deremot at fåken blefwe pä bordet hwilande, blott densamma i nästa Plenum företoges och afgjordes.
Äter blandade rop. . Grefwe 46 la 63.0416, iLcob, om den af Friherre ^46i8V3,r4 nu wäckta fräga rörer Andra Band. tTl.o 6. äta - 42 Den 3 Julik. ätagande eller icke nu åtagande af skjuts för Säterier, sa är den ej ny, utan redan förut wäckt af Herr Grefwe /^6oPb körner, således nu blott ä nyo uptagen, och kan pä sadan grund nu genom
Ja eller Nej afgöras.
Herr kibblnA-, e-n-1 ousmk, förklarade at han för sin del instämde med Friherre /v delsvärä.
Friherre Stjernstedt, 6g,r10u8tLk.
Dä frägan ej här är blott om ffjutsnings ätalagande för Säterier, utan huruwida Ridderffapet och Adeln ffulle i allmänhet wilja binda sig at göra något flags upoffringar; sä kan jag för min del ej annat än anse detta för et nytt ämne: och ehuruwal min tanke torde hufwudsakligen instämma med Friherre ^.äclsvärds, förbehäller jag mig likwäl at deröswer fä besinna mig och i et annat Plenum mig yttra.
Grefwe von k-.g,ntinZ8bä,U86N, ^.Ibrecbt, försäkrade at den wärda Ledamoten som sist talade, werkeligen före propositionen, begärt saken pä bordet.
Mänga instämde r at yrka sakens Hwilande.
Herr Grefwen och Landtmarffalken Jag får för Högloft.
Ridderffapet och Adel» för.
Den Z Julli. 43 förklara at jag sjelf ej hort förevarande fräga af nägon begäras pä bordet; men sä mänga hederliga män hafwa försäkrat mig at detta stedt och i rättan tid, at jag ej derom kan hysa det ringaste twifwelsmäl.
Ridderstapet och Adeln torde wid et sädant sakens förhällande finna, at frägan bör såsom hwilande anses, hwarefter det kan bero af Ridderstapet och Adeln at densamma i nästa Plenum äter uptaga.
Ropades Ja. Grefwe Oo dna, August, hemställde om det wore rätt at när en proposition en gäng wore gjord och bifallen, nägon borde fä kunna lägga densamma pä bordet eller deröfwer tala. Grefwe 6^iäenstoips, ciari, med ätffillige andra bewittnadc at Friherre
Ltjernsteät före propositionen begärt frägan pä bordet.
Herr Grefwe» och Landtmarstalken förklarade at densamma pä sädan grund förblefwe der hwilande.
Herr Landtmarstalken anmälte at följande Herrar tilkännagifwit förfall at widare kunna wara Ledamöter, Grefwe 8x^16, Lric, Friherre 6ri^>6N8tjernL Lsri, och Friherre Lbrencrona, Larl, i Lag-Utstottet; Herr von OolkLten, LeuZt» i Banco-Utstottet; samt at Herr 44 Den Z Julik. lle^ersjerrra, Larl likaledes af giltiga ffäl nödsakades afsäga sig sit ruin bland z Clas, sens Eleetorer; i anledning hwaraf behörige wal ester desta Herrar anställas ffulle.
Herr Oanguarclt lilljeström, facob ^laleom, upläste til Protokollet följande:
Da nu en ny Riksdags-ordning är un, der utarbetning, hemställer jag om ej Ridderffapets och Adelns representation uti Utffotten bör förändras til lika antal med de öfrige Standens; tp nu tpckes sorn wi more blott et halst emot et helt i jemförelse emot hwarje individ» af de andre.
Vm en proposition fordom och tils nu följts i afseende pä wär talrikhet, tycks den nu wara onödig.
Utan at widlöftigare afhandla detta ämne fär jag anhälla om detta anförandets remitterande til Constitutions-Utffottet Herr Grefwen och Landtmarffalken Dä denna fräga, säsom Riksdags-ordningen rörande, är Constitutionel, och sädane frägor, enligt 81 §. i Regeringsformen ej fä i Plentj utan blott i Constitutions-Utffottet wäckas; sä torde Högloft.
Ridderffapet och Adeln finna, at Herr liljeström bör med densamma wända sig omedelbarligen til Constitutions-Utffottet.
Härtil ropades först
Ja; menuppäGrefwe törners, ^.clolpb Loran, erindran at dkN« ua fräga, säsom rörande Riksdags-ordningen, ej Den Z Julli. 45 ej tycktes kunna anses såsom nywäckt, enär alt hwad med den nu under utarbetning warande Niksdags-ordningen ägde gemenstap wo, re redan förut wäckt i Constitutions-Utstottet, blef Herr lriije8tröm8 motion til bemälte Utstött remitterad.
Herr Grefwen och Landtmarstalken tilkännagaf at Kongl.
Secreterare» Lor^ ärnade nästkommande Onsdag anställa offentlig examen med Eleverna i sit Institut för Döfstumma och Blinda, och at han til Herr Landtmarstalken öfwerlemnat 150 Billetter at utdelas ät de Ledamöter af Ridderfkapet och Adeln, som behagade denna Examen biwista, kunnandes deste Billetter af Riddarehus-Fiscalen erhällas.
Ridderstapet och Adeln ätstiljdes kl. L til 2.
Lördagen den 8 Julli.
Plenum kl. 9 förmiddagen:
Nidderffapets och Adelns Plenum den s
Iulii 1809. S. D. Föredrogs ä nyo Riddarhus-Ut-- klotter 45 Den 3 Julik. stöttets den 22 sistledne Junit upläfte och pä bordet lagda Memoria! innehällande förfrägan, huruwida veu, under loppet af denna Riksdag, af Ridderstapet och Adeln i wihk afseende uphäfne Clatzificationen, inä i de ännu beständande delar uti Förstaget til en ny Riddarhus-ordning uptagas
Lil bibehållande eller icke, med hwad mera berörde Memorial i sam^ ma ämne innehäller, och stannade Högloft.
Ridderstapet och Adeln i anledning häraf i det beslut, at anse Riddarhus-Utstottet, i kraft af Ridderstapets och Adelns remist den iz
Junii tillkomma, at med förflag til Ständet inkomma rörande alla med Riddarhus-ordningen gemenstap ägande frågor.
Justerades Pleni-Protocollen för den 2Z^ L6, 27, 23 och 29 Junii samt 1 Julii.
I anledning af hwad i Protocollet för den 28 Junii nämnes, at Herr Grefwen och Landtmarffalken förmält sig hafwa erhällit löfte at undfå det hos Hans Kongl.
Maj-.t hällne Protoeoll wid tilfälle af Bonde-SLändetS kemnade tilständ ät dest Taleman at underteckna Regeringsformen utbad sig Grefwe clelLLaräie, ftLcob, fa weta, om ej Herr Landtmarstalken nu kunde Ridderstapet och Adeln samma Protoeoll meddela.
Herr Den 8 Julik. 47 Herr Grefwe» och Landtma rffalken sörmälte sig ej annu hafwa detsamiua erhållit, men erindrade at detsamma funnes i Riksdags-Tidningarne infördt.
. Friherre Idosenbg-ne, äcllerinA, hegärde, at Herr Grefwe» och Landtm arffalken tacktes anhälla om communication deraf at Ridderffapet och Adeln, såsom angelägit at i desi Protvcoll intagas; anmärkandes, at det ej kunde til Ridderffapets och Adolns Protocoll hämtas ur Riksdags-Tidningen såsom icke warande en officiel Act.
Grefwe vs la 6aräie, erindrade at detta Protocoll wore för Riddcrssapet och Adeln sä mycket angelägnare at erhälla, som Ridderskapets och Adelns beslut, dä detta Protocoll utlofwades, til betydlig del grundade sig pä detta löfte.
ÄtMlige instämde häruti med nysibemälte Herrar.
Herr Grefwen och Landtmarffalken loft wade at ytterligare derom anhälla, och twiftade ej at kunna Nidderffapet och Adeln detsamma meddela. Wid Protocollet för den r Julii anmärkte §N - 48 Den 8 IuliL.
Friherre tvid det uttryc ket:
Efter Häroldernes ankomst, at den dagen ej mer an en Härold hade sig infunnit, hwarföre berörde uttryck salunda förändrades:
Efter ett Härolds ankomst; och Herr Grefwen och Landtmarffalken, förmälande sig hafwa den ena Häroldens uteblifrvande genast hyttningsdagen om aftonen anmält hos Hans Excellenee Stats-Ministern von Lnr-eström, hade af honom erhållit det löfte, at en dylik händelse icke widare ffulleäga rum.
Utdrag af Protocollet hallit hos Hogwördige Präste-Ständet den 26
Junit l8o9. S. D. Igenom nu företedt ProtocollsUtdrag af den is dennes meddelade Högloff.
Ridcerffapct och Adeln desi beslut, det mätte ät Riksens Högloft.
Ständers Constitutions-Utffott updragas at utarbeta och til Standens Plena inkomma med Förslag til Jnstruction för Riksens Ständers Justitia Ombudsman.
Efter för sig gängen öfverläggning härom och ehuruwal wid granffningen af Constitutions-Förflaget ätffillige anmärkningar emot an - Den 8 Julik.
4S antagandet af bemälde Ombudsman blifwit gjorde, dock likwäl och som til följe af den 'faststälde Regeringsformen en Iustitiä-Ombuds- . man bör tilförordnas, ansäg Ständet nödigt, at en insiruction för densamma utfärdas ffulle, samt förenade sig fördenffull, efter derom gjord proposition, enhälligt uti Högloft.
Ridderffapets och Adelns ofwanintagne beslut, hwarom de öfrige respective Ständen genom Protocolls-Utdrag ffulle wördsamt och wänligen underrättas, dit supra. k!x NrotocvIIo ft. dl. Almguist.
Utdrag af Protocollet hällit hos Högmördige Präste-Ständet den 26 Junit l8o9. S. D.
Medelst Protocolls-Utdrag af den 12 dennes, hwilket nyligen genom Löpare ankommit, gifwer Högloft.
Ridderffapet och Adeln Ständet tillkänna, ibland annat, at Högloft.
Ridderffapet och Adeln ansett Herr ^on 8amueL I^e^onstoipes förslag, om inrättande af Förliknings-Domstolar, böra til Lag-Utffottets pröfning remitteras; hwarutinnan Präste-Ständet jemwäl för .sin del instämde.
Som genom Protocolls-Utdrag til de öfriga respective Ständen remitteras ffulle. dit supra. k!x krotoeollo Hs. di.
Tlndra Banv. k7:- 7.
Ut - Lc» D<n 3 Iulin Utdrag af Protocollet hällit hos Högwördige Präste-Ständct den 26 Junit 1809.
S. D, Uplästes Ridderffapets och Adelns Protocolls-Utdrag af den is dennes, innehällande Herr Grefwe Larl Slellan lVlömers, til Högloft.
Ridderffapet och Adeln ingifne Memorial, angäende de sä kallade bytesbristerne, och ansäg Ständet lika med Högloft.
Ridderffapet och Adeln tjenligt, at detta mäl til Riksens Högloft.
Ständers allmänna Beswärs- och Oeconomie-Utssott remittera; hwarom Protocolls-Utdrag ffulle de öfrige respective Ständen wördsamt och wänligen meddelas. 17t suxra.
Lx krotoclollo 17.
Utdrag af Protocollet hällit i Högwördige Präste-Ständet den 26 Junii 1809. S. D. Efter för sig gängen öfwerläggning om Let af Super-Intendenten Magister n. »allström til Ständet ingifne och uti Protocollet för den 9 dennes intagne
Förslag til befrämjande och utwidgande af det Institut för Blinde, Döfstumme och Wansinnige Barn, hwilket Protocolls-Secreteraren Lor^ här i Staden inrättat, samt sedan ej mindre Högloft.
Ridrerffapet och Adeln, än Wällofl.
Borgare-Stän det - Den 8 Julik. 5l det genom nyligen inkomna och nu företedda Protoeolls Utdrag i detta ärende om deras tankar Mandet underrättat, och Stiftarens oegennyttigt ätagna samt sorgfälligt fortsatta berömliga ätgärd wara allmänt känd, stadnade Präste-Ständet i det enhälliga beslut, at dä wärdet och nyttan af denna inrättning är ostridig, borde Riksens Högloft.
Ständers Statsutskott höras, huruwida nägra medel til understödjande deraf möjligen kunde blifwa at Ulga; hwilket genom Utdrag af Protocollet skulle de öfrige respective Ständen wördsamt och wänligen meddelas, ku suxra.
Lx klvtocol!» s. dl. Almguist.
Utdrag af Protocollet hällit i Högwordige Präste-Ständet den 28 Junit 18O9. S. D.^ Sedan Hans Kongl. Mast, uti til Herr Ärke-Biffopen och Talemannen den is dennes afiätit nädigt handbref, til Ständers omprofwande öfwerlemnat, huruwida til lindring af de swära bördor,, hwilka under krig trycka Skatte-Allmvgen, någon jämkning uti Ståndets fri- och rättigheter genom Ståndets friwilliga och ädelmodiga atagande kunde äga rum, och dä Ständer ä ena sidan funnit betänkligheten af et steg, som för alltid stall inskränka desi egna, hemmawarande Ämbets - 52 Den 8 Iulir. betsbröders och Committenters, samt efterkommandes fri - och rättigheter, Prästerskapet tilerkända af Lagar, hwilka ej utan dest fria wilja kunna uphäfwas, men deremot ä den andra ägt den behagliga öfwertygelscn, at ingen of dest hemmawarande Ämbetsbröder gifwes, som icke lika med deras härwarande representanter, lifwas af det warmaste nit at gä en mild och nådig Konungs omsorger til mötes, at efter yttersta förmäga bidraga til understödjande af et älssadt Fosterland, hwarö undergång icke utan Försynens biständ och behjertade mäns wägade och med klokhet utförda företag kunnat afböjas, och hwars framtida bestånd icke utan enighet och samdrägt samt upvffrande af enskilda tilgängar kan med säkerhet befästas, har Präste-Ständet, med underdänigt afseende uppä Kongl. Maj:ts högstberörde nädiga bemedling, och wid öfwerwägande deraf at krig är at anse för et tilständ som genom stna olyckliga följder billigtwis bör trycka hwarje medlem af Samhället, i män af de förmaner och tilgängar han har och njuter, samt för at ädagalägga dest wänskap och wälwilja för det hederwärda Bvnde-Ständet, hwars tryckande behof Präste-Ständet bäst känner och pä det uprigtigaste behjertar, efter mogen öfwerläggning friwilligt ätagit stg: . 1:0
At för desi Prästebord och Stommar samt all den ecclesiastique jord, som af Ständer fritt disponeras, under krigstider deltaga utr Den 3 Julik.
SZ uti alla Kronoskjutser, til hälften emot Skatte, efter de mantal, hwartil ofmannämnde hemman och lägenheter manligen nu beräknas. s:o At under krigstider answara för ingvarterings-ffyldigheten lika med Skatte. z:o At såsom eftra krigshjelp för de Prästegärdar, Stommar och all annan under Prästerskapets fria disposition stäende Ämbetsjord, hwilka icke äro med rötning beswärade, ärligen under krigstider, frän krigsförklarinqenS datum til fredsflutet erlägga, efter Pastoratcrnas godhet, enligt redan inom hwarje Stift gjorde clasiificativner, en, en och en half, a tmä . tunnor spannemäl uti lika sädesflag, med den frän orten ärligen utgäende Krono-tionden; och kan denna eftra krigshjelp efter ärets markegängspris, med contant lösas, om den betalande det önskar.
Wid alla oftvanberörde skyldigheter, som Ständet sig såmedelst ätagit, förbehälles dock, at Comministrar, Skolmästare och Klockare, samt de Stomhemman, som til Enke-säten blifwit disponerade, icke mätte härigenom med nägon för dem ny tunga beswäras; hwilket förbehöll owillkorligen bör i Riksdags-besiutet til deras säkerhet intagas. 4:o
Ät nybyggen och nyodlingar af förut icke bärande oländig mark lemnäs wisia ärö frihet frän all Sädes-Tionde-afgift lika med L4 Den 3 Iulii. med den K ngl. Maj:t och Kronan, i afseende pä Krono-Tiondcn, nyodlare hitintils nädigst förunnat; dock utan minskning i den Tionde, som af den förut odlade jorden til Prästerskapet för det närwarande erlägges. 5:0 Äfwcn synas stadgade öfwerenskommelfer om Tionde» och öfrige Pastoralier, i de orter der sadane icke redan allmänt finnas, bo, ra af Konung och Ständer kraftigt befrämja^ bäde såsom en nyttig upmuntran för jordbruket, och såsom et godt medel at bibehålla förtroende emellan Lärare och Åhörare.
I detta afseende will Ståndet icke allenast genom Circulaire-Bref til samtelige Herrar Biskopar och Consistoriel.' upmana dem at med sorgfälligt bemödande nyttja alla tilfällen för at päminna om nyttan af sädana stadgade överenskommelser, och derigenom til deras snara uprättande bidraga, utan ock hos Hans Kongl. Majestät i underdänighet anhälla, det Hans Kongl.
Mafit nädigst täcktes genom förnyad omsorg desamma päffynda och upmuntra.
Härigenom torde inom kort tid billiga Tionde-sättningar allmänt och friwilligt af Herrar Pastorer och Församlingarna för hwarje särskild Socken blifwa upgjorde, af wederbörande Confistorier och Herrar Landshöfdingar pröfwade och gillade, samt stuteligen af Hans Kongl. Maj-.t nädigst stadfästade för sä läng
Lid som för hwarje ort finnes lämplig.
När Den 8 Iulir.
LL När
Ständet genom sädana eftergifter af urgamla rättigheter och förmäner bewisat sina tänkesätt, lära de öfrige respeetive
Ständen lemna sä mycket billigare upmärksamhet och afse. ende ät Ständets önskan, at i bllfwande Bewillnings-Stadga de i allmänhet illa lönte Capellanerne och Kyrkoherdarne i de mindre Pa? storaten mätte ffonsamt blifwa behandlade.
Sluteligen warda desia Beslut, säsom innefattande alt hwad Ständet tror sig kunna lemna til sivar uppä Hederwärda Bonde-Ständets med Preste-Ständet communicerade Protocolls-Utdrag och Memorial rörande Presterskapets
Privilegier til de öfrige respeetive Ständens bifall wördsamt och wänligen anmälta, för at derefter Hans Kongl. Maj:ts
Nädiga stadfästelse i underdånighet underställas, ble supra. Lx ?rotocc>IIa I).
Widare föredrogs följande Utdrag af Protocollet hällit hos Riksens Högloft.
Ständers Baneo-Utffott den 20 Junit 1809. S. D. Uti det infordrade wördsamma swar, som Högloft.
Banco-Utffottet under den 2i sistlednc
Maj hade äran at til de respeetive Ständen afgifrva, gngäende det temporaira bi. träde, S6 Der, 3 IE. träde, som ifrån Riksens Ständers Banque för Rikets trängande behof dä redan war meddeldt, och hwars fortsättning än widare och intil desi annan ffyndsam utwäg kunde blifwa utsedd, befunnits för Rikets räddning oumbärlig, kunde Banco-Utffottet ej undgä, at wid de i sä mätto för Rcksens Högloft.
Ständers egen räkning ifrän deras Banco-Werk utgängne och än widare utgäende opäräknade temporaire Förffotter, bifoga den grundade tilförsigt, at igenom de respective Ständens gemensamma omtanka och enhälliga försorg, samma Förffotters snara upphörande skulle göras möjligt, äfwensom at pålitlig och i möjligaste mätto ffyndsam ersättning af hwad r berörde wäg hade utgätt, war med säkerhet at påräkna.
En sädan Högloft.
BancoUtffottets fasta öfwertygelse, kan icke wara eller nägonsin blifwa mindsta twifwelsmäl underkastad ; men dä Vanco-Utffottcts mycket grannlaga, i synnerhet pä näringarnes beständ syftande öfwerläggningax, och widtagande steg, blott kunna äga rum, i sammanhang med hwad uti förrberörde wigtiga afseende, af Riksens Högloft.
Ständer blifwer faststäldt; ansäg Banco-Utffottet sig ej böra underläta at detta magtpäliggande ämne, af hwars följder, de förnämsta näringsrörelsers, antingen uprätthällande eller med ffäl befarade undergäng, hufwudsakeligen beror, ytterligare til desi respective
Principalers ömma och uplysta behandling samt derä grundade ffyndesamma decision, wördsammeligeu hemställa. Hwaröfwer Utdrag af Protokollet - Den 8 Julik.
Loeollet, til samtelige respective Ständcn expeLierås skulle.
Efter befallning ktl. ^lel8in§iu8.
Herr Grefwen och Landtmarffalken föreslog, at detta Protoeolls-ULdrag mätts til Stats-Utskvttet fä remitteras.
^ Hans Exeellence Herr Grefwe kuutk, Li-ic.
Stats-Utffottet bar wid denna sak redan gjort alt hwad det kunnat, nemligen at infordra uplysningar om de hppothek, som kun- j na maka at disponera, men kan ocksä ej längre komma innan desia uplysningar hinna at inlemnas.
Friherre emming- LI3.S8.
StatsUtskottet har ej ännu pä et afgörande sätt kunnat sysielsätta sig med detta ämne, men likwäl sä mycket inbämtat, at de äskecke hypothequerna til Bankens säkerhet torde blifwa swära at utfinna.
Herr Lilvergeolps, 6u8tLk trodde Banco-Utskottets Protoeolls-Utdrag innes hälla twänne särffilba frägor, den ena om de begärde hypothequerna, den andra om fortfarande af Banquens förskott til Kronan. Hwad den förra angär, kan Banquen tids nog säde nödiga underrättelser, allenast Riksens Ständer Ändra Band. t7r:s L. der - S3 Den 8 Julli. derwid behjerta Banquens behof; men i anseende til den sednare, wille Herr Silverstolpe anmäla, at utbetalningarne ur Banquen inn n kort stege til den summa, som hos Ridderffapet och Adeln blifwit förcflagen och beivil)ad, samt at, vm ej nägot widare derom af Riksens Ständer stadgades, Banco-Utskottet, när fulla summan wore urbetald, ffulle räka i förlägenhet, huruwida nägra widare förffott til Kronan borde kunna lemnäs.
Han anhöll derföre, at Stats-Utskottet mätte anmodas, at lil Riksens Ständer med sit utlåtande öfwer denna sednare fräga med det första inkomma.
Uppä gjord proposition af Herr Grefwe» och Landtmarskalken blef detta utlätande til Stats-Utskottet remitterat.
Föredrogs följande frän Constitutrons-Utffottct inlemnade Betänkande, jemte bilagdt Protoeolls-Utdrag, rörande den af Herr van gvarclt lilljeström, jsaLod ltlsl.
Om, wälkta fräs ga om et inskränktare antal Ledamöter af Ridderskapet och Adeln i Riksens Ständers Utskott: Wördsamt lVlemorial!
Under den 3 i denna mänad har Högloft.
Ridderskapet och Adeln til Riksens Ständers ^onstitutions-Utskott remitterat Herr OanovLrcU Ull - Den 8 IuM.
SS I^e8li-öm8, s. lVl., strifteligen gjorda hemstäl, lan, det Högloft.
Ridderstapets och Adelns representation i Utskotten, kunde salunda förändras, at dcn til Ledamöternas antal wunne fullkomlig likhet med de öfrige Ständens. Wtd öfwcrwägande däraf, har Constitutionb-Utstottet funnit det wara Högloft.
Ridderstapets och Adelns ensak at detta ärende afgöra, men anser sig sa mycket häldre böra tilstyrka den förcflagne inkränkningen, som densamma ej allenast leder til en tor hända länge önstad Csnfsrmite emellan Ständen, utan ock yppar möjligheten at genom fastställande af ct udda antal för hwarje Ständs Ledamöter i Utskotten förekomma den tilförene ej sällan försporda och efter Clastomröstningens uphäfwande alltid nödwändwa följd af Högloft.
Ridderstapets och Adelns Ledamöters dubbla och säledes jämna antal i Utskotten, at detta Stand wid omröstningar förblifwer utan röst, sä ofta meningarne aro emellan dest Ledamöter lika delade.
Utstottet, som för det närwarande sysielsättes med utarbetande af en Riksdagsordning, anhaller wördsammast, at, sä fort sig göra läter, undfä del af Högloft.
Ridderstapets och Adelns beslut i detta ämne, pä det antalet af Ständens Ledamöter i Utskotten,, hwilket, i händelse af Högloft.
Ridderstapets och Adelns bifall til den wäckta frägan, lärer böra undergä en nödig förändring, ma derefter kunna lämpas och bestämmas.
Stockholm den 4 Jnlii 48as. blmnerlreim» I.