Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hnnet är redan af flera wärda Ledamöter tillräckligen utredt, Jag har wiHt ingen ting akt pä» minna dcrwid att Betänkandet äterremitteras, ätföljdt af de gjorda anmärkningarna: men jag tror ej att det djrecte bör sändas till Bewillnings-Utskottet-
Det innefattar twänne frägor.
Oen eya angär skatten, och den bbr af Bewillnings-tttskottet determinera-, den andra angär sättet huru BräntpinS-bränningcn skall förrättas, och betz bestämmande tilhör Economie-sttskottrt.
Dä den sednares afgörande efter sakens natur bbr föregä den förras, tror jag säledes att äter-rcmiyen bör ske till Allmänna Bcswärs- hch Economie-Utffottct, och att mälet sedan i frägan ym flfgifkey bör hänwisas tjfl BeipillniflgS-Utffottetr Herr Grefwen ych Landt-Marsk alken proponerade derefter att Allmänna Bcswärsvch Economic-Ulskottets
Betänkande rörande Magazinerne och B? änwins - bränningen ställe till Utskottet äterremitteras, ätföljdt af de under öfwerläggningen derwid gjorde anmärkningar, och att, sedan Utskottet öfwer desi anmärkningar sig yttrat, frägan i blyad som angär sjelfwa afgiften mätte fä hänwisas till Bewill? pings-Utskotket, BiföllS.
UpsästeS ett af Expeditions-sttstottek ingifwlk sä lydande Wörd - Den 2Z September. 9?r Wördsamt
Pä det de i Riksens Högloft.
Ständers klena sågne Allmänna beslut mä kunna, allt efter frägornas beskaffenhet, dels successivt erpcdlcras, dels samlas för att sedermera i ett sammanhang upfattas, fär hoS Riksens Högloft.
Ständer Expcditions-Utskottet wörd» samt anhälla, att detsamma nu och framgent under Riksdagens lopp mätte jemte förteckningar öfwer redan afgjorda mäl, lämnas del, ej mindre af de ämnen som fordra Utskottets skyndsamma ätgärd, än äfwen sä» hana som uti Riksdags-Bcflutes höra instöta.
Stockholm d. 2Z September 1809.
Pä Expeditions-Utskottets Vägnar; 6ustrk O^IbeZ^bll, Olok L^urback, krec!, fyrström, Austers OIok8son, O, Valerius , H e rr Gr efw r n o ch L a n d t-M a r. skal k en, gjorde genast härä proposition till bifall; hvilken med Ja beswaradcS.
Justerades klem Protocoller för ben iz, 14 pch September, Herr Grefwe» och Landt-Marskalken anmodade stuteligen Tredje Clastens Herrar Ledamöter att i morgon kl.
11 förmiddag sammanträda till 972 Den 26 September. till wal af en Elektor i ställe för Herr bloräenstolps som nyligen bortrest, hwarefler Riddcrssapet och Adeln ätssiljdcs klockan ^ tve Tisdagen den 26 September. klenum kl. ^ 1 förmiddagen.
Upbröts Tredje Clarens Listor till wak af en Elektor i Herr blaräsnsto!p«8, l^nUsrs, ställe, och befanns dertill hafira crhällit fleste röstcrne.
N:o 1477.
Herr La muel, Expeditions - Secreterare, R. N. O. '
Utdrag af Protokollet, höllet k Högkoss.
Ridderffapcts och AdelnS ktenum d. , 2s September istoy. S. O.
BestötS att i anledning af gjorda anmärkningar tvid Allmänna Beswärs- och Economie-MfkottetS nu ö nyo fbretagne Betänkande af d. Zo ststl.
Augusti, angäcnde Bränwins-Drännings-rältigheten och Allmänna Magaziner, hwilket den 14 September blistwit upläst och lagdt pä bordet, samma Betänkande till Ut - Den 26 September. 97,^ Utskottet Zkerremittera,samt derjemte de gjorde arrmärknin» gar till Utskottet hänwisa; hwarcfker och sedan Allmänna Beswärs - och Economie-Utskottet sitt stutcliga yttrande afgifwit, Bewillnings Utskottet skulle äga akt sysselsätta sig med frägan om den afgift som för Bränwins-Bränningcn kunde komma att ätagas. llt lv^ra.
Grefwe Gallen b or^, ssotian skenning :
I anledning af Riksens Ständers förordnande, det Banco - Utskottet borde werta när iverande trid öpnande af de i Banpucn förwaradc Packlärrr, hwilka derstädes af s. d. Konungen blifwit nedsatte, fär jag ödmjukeligen anmäla att denna förrättning i dag blifwit t Bavco-U'sko,tk-ers närwarv wr-kstäid, dä i desse 2ärar endast bcfeinnits Handlingar och Silfwer - pieter, soi» synas wara Prinsen af Braunschweig Oe-I.<?
tilhör rigc, och hwarom Baiico-Utffokkets Ledamot Herr Rector ästverstoiper torde i anledning, af pä stället gjorda Annotationcrf kunna mcddcia närmare undcrrättcl, se, om Riddeiskapet och Adeln den skulle Lstunda.
Ärwen anser jag mig böra meddela den wid för rättningen närma!andr Engelske (ikarpe eias nstÄires önskan, till befordrande af dessa Larars ffpndcsamma assändande, att genom Herr Baron och^StatsrMinistnn sä rm, dcrrättclsc om Riksens Ständers härom till widtagande bestut, för att, i -ändelse af bifall till deras afhämtning, genast kunna derom gä i författning.
Friherre skjorta, /exel, tilkänna» gaf, att hgst enligt Ridbc:ff.'pets och Adclr-s befallning warit tillstädes wid örninge» af de i,.
Banqvrt» deponerade kistor med pastri'.i LciiliNger. ltlyöttAe, hwar - 974 Den 26 September. hwarwid sä wäl de öfrige Riks-StändcnS Ombud wid upt^ckningen af f. d. Konungens egendom som Banco» Utskottets Ledamöter, warit närwarande.
Twännc kistor httde warit fulla med papper och documettkcr, hwarjdland äfwrn nögra dels hförseglade dels med Bruns, schweigska SigMt förseglade convolut.
Nägra af de kpna papperen hade ha» ögnat pä, inett när han fun, Nit att de icke attgingr Swerige, trodde Friherre ^erta sig ej widare behöfwa sockna efter de förseglade paqueter, och alt det c) warit honom tillständig!, att säsvm hatt hört sägas om wipa Tullbesökare» upbrytä andras papper.
Hwad sjrlfwtt kistorna innehällit kunde synas af ben Förteckning berä, hatt nu uplästei N:o 1.
Bord-Silfwer med tilhöranbe piettr» 2.
Diverse päpper — bref addrcsierade till Pritta sen af Brunswig samt Brunswigffa Sigillet.
Hr Likaledes diverse pcpper och Correspondcnce» addretzerade till Prinsen af Brunswig. 4.
En rese - nccetzaire af Silfwer Web Brunswigska tvapncti sd En Service märkt med E. P. och Kongl. Krona — samt förteckning i lockct af kistan. 6.
Diverse Silfwer-picccr efter förteckning märkte med C. W. F. och Förstelig Krona. 7. Åtskilliga Silfwer- och Porcellains-piecer efter förteckning. 8.
Nitton figurer af Elfenben. 9.
Äf - Den 26 September. 97Z 9.
Äkskilliga Silfwcr-piecer märkte med C. W. F. och Furstelig Krona samt förteckning i locket till kistan. lo. Diverse Silfwer - pieccr — och en löda med Zlne Äord<-sirater. ^wä Plakrauer ris Silfwer efter förteckning j lockek 12. 6rsnäL Lbarts cis VrancE. iz.
En sam''ng Chartor öfwer Europä. 14^
En samling diverse smärre Charlot och ett litet Mpnt-cabiiictt, innehållande efter för, teckning nägot öfwer 402 större och mindre guldmynt, i en afläng trädläda- Äfwcnle, lebes 2:ne päsar med gamla Köpparpenniagar större och mindre.
Efter stukad förrättning förseglades alla Packlärår med Riksens Ständers Sigill samt af den fränn» mande Ekarne staffans» tillika med Hof - Marffalkett Herr Friherre Liisverlparees Sigill.
Efter upläsakdci häraf fortfot Friherre gjerts, och förklarade, det han hoppades, att Ridderffapet och Adeln ej illa uptoge, akt han ej socknat i papperen, emedan han ej trodde att andras Correspondence anginge honom.
Herr Erefwen och Landt-Mar, sk alken frägade Ridderffapet och Adeln om den skulle hafwa nägot emot, att beha nu salunda till sitt in. ne. 976 Dcn 26 September. nchäll undersökte, och Hertigen af Draunschwicg
Ocks tilhörige defunna kistorna till Engelska Llrar^e st'^fkairas utlemnadcs, sedan' Depositions - Attesten wore öterstäld.
Ridd-erskapet och Adeln swarade härtill nog all» wänt A'cj- men ^ Friherre Oest erström, sscob, in» wänke, att pä kesia kistor warit tecknadt konungen 1iU)öric?t; att just hclgdcn af ett stepolnum fordrade att del cj till orätt man utlemnades, och att sälcdcS när ägare?: nu sades wara Hertigen af Osin, stapvlnum kj dorde utlemnas innan en sädan nygift worc bewisad, utan hans recepisse.
Man kunde för öf« rigt icke katina hwad öfwercnskommelse blifwit träffad mellan f. d. Konungen och Hertigen af Oe!s, om warorna ännli tilhörde den senare, eller af den förra blifwit löfte 0. s. w.
Herr Grefwen och L a n d t - M a r, skalken trodde i närwarande ställning ej wara försigtigt att wägra utlcmnandet deraf.
Friherre vesterström, ssocob, anmärkte först att man ännu icke hade nögon officiel sä, kerhct att desse kistor werkeligcn tilhörde Hertigen af Braim schwein, emedan f. d. Konungens upgift, äfwcn svin Ltffilllge andra ankelningar, gäswe derom, wäl kanske cn Moralii? öfwcrtyaelse, men ingen Laglig säkerhet; för det andra trodde Friherre Leste,m,öin att om detta wore deirich, ägdc^deek Riksens Ständer ingen kännedom akt Hertigen werkeligen nu will lyfta detta ste^oii um.
Gref - Den 36 September. 977 Grefwe Oe la 6 Listre, ^acob:
De i fräga warandc Kistorne ha^wa warti i Banqucn under wänlig form deponerade.
Sä snart Protocolls-Utdra» get seni är en deposition--attest upwises, kan ej Dan, qven wägra, att ett sädant steposi um utlämna.
W:d nyheten om en StatS hwälfning i Swerige frugtade Hertigen af Braunschweig för säkerheten deraf.
Han wände sig till den Engelska Regeringen, och det är nu pä Hertigen af BravnSchwiegs wägnar hos tvär Rege, ring af Engelska Beskickningen rcclamcradt.
Jag tror dä e), att betz utlämnande ät sin ägare, kan af nägot skäl wägraS.
Friherre Lesterströ m: Grefwe ve; IL Oarstie upgifwcr wäl, att Engelska Beskickningen pä Hertigens af Braunschwiegs wägnar reclamerad! detta strpolitum; men denna reclamation är ä- nu för Riksens Ständer alldeles okänd; derom behöfdes en officiel uplpsning.
Herr Grefwen och Landt-Mar, skalken:
Jag fär för Höglofl.
Ridderffapet och Adeln nämna, att jag hos Hans Mast sett Engelska Lksrtz4 st'^lkairens reclamation, sä wäl som det recepisse han aflemnak, dä depositionS-attcsten honom tillställdes.
Legerström: Grefwe Oe Is Osrstie hur sagt, att beha Kistor tillhöra Hertigen af Braunschwieg.
Wapen, Chiffer m. m. kunna upp» lysa» att sakerne tillhört honom, men hindra ej atk de genom nägot accord blifwit till f. d. Konungen bfwerlätne.
x Tredje Band.
N.o 125, 126.
Herr 978 Den 26 September.
Herr Lesterstolpe, Larl August, fbrmc.de Kistornc mätte förblifwa under Danquens wärd, till dest det blifwcr upplpst, hwilken som är deras rätta ägare.
Grefwe Dels 6 sr 6 ie:
Dä ben Preusiska Armeen hade lidit ett stort nederlag wid Auer» stedt och Stettin, hwarest Hertigen läg med sikt Reze» melite,, som e) mera war säkert för ben segrande Franska Armeen, räddade Hertigen af Braunschweig Oeir, sä hastigt han förmädde, en del af sin Ägcndvm.
Deha effekter lastades pä twännc skepp, det ena anlände efter sin destination till Ästad, det andra blcf wäderdrifwit, och kom till Köpenhamn.
Tolf Kistor, som wörö pä dci, senare, bfwerförbcs sedermera till Swerige.
Jag wet genom en Herstgrns egen Kammarherre kteilcker ålit sä killgätl, och att detza cffeckcr werkeligen tillhöra Hertigen.
Anmäldes och infördes en Deputation tfrän det Hederwärda Bonde-Ständet, under anförande afRikS» Logswannm ifrän Jönköpings Län, ^n6er8 Lsncisien, hwilken tillkännagaf, att Bonde-Ständet, sedan det trodde Allmänheten döra wara tillfredsställ» efter ben undersökning i dag blifwit gjord af riepoiitum i Banque» , ansett billigt att det samma emot Attestens afgifwanbe utlemnades.
Deputakioncn afträbde, efter manligheten beledsagad.
' Den 26 September. 979 Herr R.otklieb, Larl kreäric:
Dä, enligt min bfwerkpgelse, det redan är fullkomligt up» lyst, att i fräga warandc i Banqucn deponerade Kistor med diverse saker, icke tillhöra nägon annan än Hertigen af Braunschweig Oels, dä hwad Herr Grefwe I)e la Laräie sist anförde (sanningen deraf kan icke sättaS i fräga) ytterligare bestyrker, att de äro Högst» bemäldte Herre tillhörige, och dä ingen sannolikhet eller anledning är, att förra Konungen, vm han emot förmodan för beha saker gifwit valuta, eller i mer och mindre män till dem erhållit ägande rätt, han dä deponerat dem i Danguen, emedan sädant hade warit utan alt ändamäl, dä han i sickt fall efter wälbedag hade kunnat anwända'dem; sä tror Zag art intet hinder förekommer med mindre dessa Kistor, uppä nu skckd rcclamation af Kongl. Engelska LiiarZL ci'^st»in8, genast kunna till honom utlemna-.
Ett motsatt förfarande skulle i Politiskt afseende kunna hafwa obc, hagcliga följder, och medföra större olägenheter än wi nu förmoda.
Friherre skjorta, ^xei:
Oä man packar in stna saker och flyr undan en stende, sä följerr bäde bättre och sämre ofta med, och bet spncS mig wara ett bewiS pä denna uppgift, att ibland sakerna wcrkeligcn äfwcn fanns en Köksknif af allsintet wärde, när nu detta en flygtings gods här wunnit en fristad , underställer jag om det icke skulle kasta nägon skugga pä Nationen, om det ej ät sin ägare genast ut, lemnadeS.
Herr Grefwen och Landt-Mar-- skalkcn:
Oä det nu werkeligen är säkert, att detta ciepoflium tillhör Hertigen af Braunschweig, hwilket äfwcn Grefwe Oe i» 6»rstie tillräckligen up, lpst» 980 Den 26 September. lyst, fär jag fräga om Riddcrffapet och Adeln bifaller, att det, emot Depositions , Attestens aflämnande, till Engelska LkargL 6'^tislraa utlämnas.
Härtill ropades ett starkt Ja.
Derefter beflökS, att en Deputation med unr derrättelse härom till de öfrige Ständen bulle afgä, hwilket genast werkställdes.
< Grefwe
De is 6 ar st is yttrade stg:
Det lvvre Herr Grcfwcn wäl bekant, att dä Herr Gref» wen och Landt-Marskalkcn i gär utsatte detta klenum, war det endast i afsigt att afgöra frägan om PacklärarnrS utlcmnande; men han anhölle om ett undantag för denna gängen, och att det mätte wara honom Mätit, att säga nägra ord, emedan ämnet fordrade ett skyndsamt afgörande.
Herr Grefwe» hade i gär rrhällit ett uppdragande af Riddcrffapet och Adeln, att besörja om tryckningen af ben af Bewillnings - Utskottet aflcmnade Skydds» Tabellen ; Herr Grefwen hade nu erhållit betyg af trcnnc Boktryckare, hwilka bewittnadc de swärighetcr som möta tryckningen, och hwilka betyg han anmodade Riddarhus - Fiscalrn Herr Ikre att uppläsa.
Orsta betyg, underffrifne, ett af Boktryckaren Delbn och ett af Bokiryckarena kristers och Isteoric Korström upplästes och innchöllo, det förra att arbetet ej under sex, det sednare, att det ej under tre weckors tid kunde hinna blifwa färdigtryckt, och skulle komma att kosta, enligt ben förras uppgift, iso L 200 Den 26 September. 981 2OQ R:dr RikSg. och rnligt de sednare- omkring 152 R:dr Banco. Grefwe
Os la 6sräie fortfor, och bcwisade att ett sädant drbjsmäl wore stridande emot Beslutet- afsigt: han kunde ej ätaga sig att pä kortare lid skaffa tryckningen werkställd, utan anhölle om Ridderskapet och Adeln fbrblcfwe ivid sitt Beslut, att denna kommission ät nägvn annan bfwerlemnadcH, Grefwe körner, ^6oipb 6orsn:
Dä bet wid sä mänga Riksdagar förut warit öfligt, att saker legat pä bordet och i Riddarhus-Cantzliet af Ständets Ledambtcr blifvit läste, och dä derutom den i fräga waranbe
Tabellen ej innehäller nägra grunder fdr Bewillningen, hwilka kunna fordra en noga och längsam pröfning, utan blott deras anwändning, sä att hwar och en bär kan uppsöka under bwilken Artikel han hör, fär jag hemställa hoS Högloft.
Ridderskapet och Adeln, huruwiba tryckningen af denna Tabell kan anses nödwändig, och om icke mera tid wunnes, om man föranstaltade om flera afskrifter, hwilka pä bordet wore att tillgä. Grefwe Os 1» 6 »r 6 le utbad sig fä upplysa, att denna Tabell wore allenast en verifikation pä sjclfwa Bewillnings-Projcctet, hwilken bewisade, att till ben suponerade Bewillnings-Summan, genom Kliman» Afgiften ätminstone Adelar säkert kunde päräknaS.
Herr Grrfwen och Landt-Ma rsk alken hemställde hos Ridderskapet och Adeln, om icke i anseende till swärigheterna och tidsutdrägten wid tryckningen, det wore nog att KUmmi- eller Skydd-- Tabellen i flere afskrifter läge pä bordet att tillgä, fdr att i Canttliet kunna läsaS och pröfwas.
982 Den 26 September.
BifbllS.
Hant Excellence Herr Grefwe kuut K önskade att nägon tid, icke alt för korrt, mätte utsättas, när Bevillning-»prvjectet till gransk» ning stall företagas, sä att man pä verificationen der, öfwer mä kunna wara beredd. / Nägon hördes äfwen yttra den kustan, att se, dan Ninimi-Tabellen nu icke blifwer tryckt, den sam» ma mätte inför Ridderstapet och Adela fä upläsaS.
I anledning häraf proponeradr Herr Grefwm och Landt-Marstakken, att BewillningS-projectet skulle till afgörande företagas 8 dagar efter den dagen, dä Minimi - Tabellen uppläses , eller om klenum ej pre» cist dä skulle infalla, nästa kienum derefter. BifbllS.
Ridderstapet och Adeln hörde- härefter önsta, att af Skydd- , Tabellen 4 afstrstter giorde- , hwaraf twä lemnadeS pä bordet i Cantzliet och twä pä Klubben, hwarefter Herr Land,-Marskalken hemställde, om icke, dä Cantzlie-Betjeningen wore gansta sytzelsatt med löpande göromäl, extra Afstrifware till be begärda af, skrifterna kunde nyttjas, hwilkaS betalning af Riddar» huS»Cassan finge bestrida-.
Biföll-.
Friherre klxxls, Lric Lonr^st, hade inlemnat följande Diclamen, hvilket upläste- sä lp» bande:
Did Den 26 September. 98Z Wik» Ekonomie - Utskottet- Betänkande rörande Jägerit,Betjeningen- reducerande, samt Krono-Skogardelning upläst ben 22:dra denne-, torde jag, som dä Icke hafwande tillfälle, nu fä äran i korthet yttra mi» na tankar:
Uppfödd i Wermeland, där de största Skogar uti Riket finna-, har jag alltid funnit, lika som All, mänheten, att ingen Skog wärdaS sämre än Kronan-, — att största delen af desamma äro nu nästan förlo» rade.
Stölder, Utsyningar, ispädda mulor m. m, gifwa härpä bedröfliga prof.
Till förekommande as deras totala förstöring, är att sälja dem genast, dä sjelfwa naturen medgif» wer, att hwar och en Ägare lärer akta sitt.
En wärd Ledamot har wäl lemnat till mot, skäl, att Kronan ivid päkommandr behof blefwe uta» Master och Spiror, hwartill jag fär swara och fräga, om icke det är bättre att Kronan nu fär penningar / för sin äterstäende ostulna Skog, och att benne Skog blir hädanefter af egen Ägare bättre wärdad, sä har Kronan i ev framtid resourcc till Skog, dä nu l annat fall Kronan förlorar bäde Skog och penningar, vet enda, som häremot kunde swara-, were, att dctze Ägare kunde bortsälja sin Skog pä Utrike- ort» eller till Web; hwad det första wtdkommrr, sä kan ju Kro, nan förbjuda afsalu, och hwad det andra beträffar, sä förbjuder bet sig sjelf pä aflägSne orter frän de stör, re Stapel - Städerne.
Ater igen Utskottet- Betänkande rörande Ekeskog , har jag funnit lika grundadt och moget öfwer» wägadt, och att
Äkerbrukaren mätte lemna- frihet att odla S?-4 Den 26 Gepteknber. odla siri Jord, bäst honom syne-.—
Med smärta har jag sett bäöe Skrar och ängar ofta borttagna och utmagrade af urgamla Ekar, och genom förfarenhet wct man att hwarken
Säd eller gräs pä iZ a 20 alnarcircu!r>fera>m wäxer wid en fädan Ek.— Jag wet e« xempcl pä att
Jordbrukare bjudit 6^8 R:dr för att mista ett fädant missfoster ur sin äker.
En wä^d Ledamot har wäl utk rn ingifwen Motion nämnt, att dessa Trän wore nu ej mera hatade, sedan en Författning utkommit som facikitcrar deras borttagning; men wara hur det will med denna författning, sä wct jag att sä märga omwägar, inlagor» Instan lier ja till och med Fatalie-tider härmed har gemenskap, det Jordbrukare snarare wäljer en Engelsk Säg eller nägot annat konstgrepp. — Jag wet den Jordbrukare som i förledit är tilbjudik Kronan ivc) Ekar till skjänks och har wclat nedhugga dem sjelf, men blifwit refuserade; desse Ekar stä ännu qwar, borttaga en skön äng, och med densamma locaorde pund hö ärligen.
Det är ännu obegripligt att författningar gifwitS emot utrotande af sädane Ekar som stä i Äker och Äng; ty hwad andra anqär, som stä pä oländig mark, kan jag ? förhand försäkra, att utom näqon författning de ändä bkifwa wärdade.
Jag wet dä icke hwad en sädan 'Förordning tjenar till, endast att förorsaka brottmäk, eller ock en stor förminskning uti Hö och SN>. —> Twärtom borde ben Åkerbrukare plikta som räter en Ck stä uti sin äker.
L. E. kIZAla.
Remitterades till Allmänna DeswärS- och Cconomie -Utstottet.
Fri - Den 26 September. 935 Friherre 8 tjorn stest t, Sarl Lukas, hade inlemnat följande Memorial, hwllket iiplästeS.
Hdmjukt Memorial!!
Cconomie-Utffottets Betänkande om Allmän» ningarne i Riket, och. projectcrad indragning af Jäge, rie-Statcn har med hwad mera Betänkandet innefattar, jemte be deremot hos Högloft Ridderskrpct och A, delen den 19 fistl.
September gjorde anmärkningar för. anledt mig, att uti detta wigtiga ärende underställa Hbgwälborne Herr G"efwen och Landt.Marffalkcn samt Högloft.
Ridderskapet ock Adeln mina tankar, dä jag 1 synnerhet fästat min upmärksamhet tvid följande ämnen.
1:0 Rrono-Allmänningar:
Thuru hen principen i allmänhet torde kunna anses riktig att Jord och Fastigheter icke mä pohederaS af Staten eller Kronan; likwäl och dä en del af ifrägawarande Allmän, ningar finnas oumgängeligen nödige för Skepps-byggcri och Rikets allmänna byggnader, kan j^g icke undgä att tilstyrka, det förenämnde Skogar c) böra under andra wilkor försäljas, än dä nyttan af dem för Staten wo, re umbärlig, och tilfälle saknades, att med utmärkt fördel drifwa Skogsplantering.
Beträffande, 2:0
Läns, Härads - och Sockne-Mmänningar, Lfwer hwilka Landets Inbyggare frän urminnes tider ägt en mera widsträckt nyttjande rätt, men som af Konung Onr. den XI:le betydligt inskränktes, utom det att under Högbcmältc Konungs styrelse de sä kallade Skogs,CommiAoner sjekfmyndigt nog frän Private tiS 986
Den 26 September. till Kronan inkräktade, och tilläde Allmänningarna enskildte Hemmans förmenta tilhörigheter af Skog och vtmarker, samt derä befinteliga uptagor, hwilka Lägenheter de Jordägare Sterwunnit, som förstätt att begagna den dertill af Konung 6^8?^ den firun» te prescriptions-tid, men andre äter mäste till känbart lidande sakna; Med omförmäldte Allmänningar, jag tvägar pästä det, bcfinnes bushällningrn nu mera i mohn af Landets förändrade skick och betz sanna intereste, sä fbrwänd och felaktig, att rättelse deruti förtjcnar Riksens Högloft.
Ständers upmärksamhet, sä mycket heldre, som Nationen har i dest» tillhörighctcr rika tilgängar att päräkna för st» bergning och sjelfbcständ.
Men huru förlägen skulle jag icke wara, mina Herrar, som dä jag päkallat
Eder upmärksamhet, edert kraftiga biträde, att under smärtan af wära förluster och ben ännu mera ömt känbara saknaden af idog» samt tappre Samfunds-Bröder med ben styrka ach härdighet ost ägnar uprätthälla ett swigtande Fosterland, jag icke mägtadc framställa Taflan af den teckning jag redan updragit:
Likväl finnes denna tafla inför Nationens ögon inom wära gräntsor i fin fulla dag satt, enär de widsträckta rymder wära allmänna omräden innefatta, utwisa för odlaren de trakter, som skola belöna hans möda, för den trefne huShällaren sädane lägknhete»v hwilka om de wärdaS, med tiden förskaffa honom Materialier till Husbyggnad, hägnad och weds brand, och för den nbdstäldta Landtmannrn tjenlig» platser till bete för stna hjordar.
Sädana fbremäl med gagnet af Allmänningar, »a stä icke att förena uti sättet huru de hitintils blif, wit anwända.
Orsta samhälligheter, hwilka tilhopalag, d« utgöra en ofantlig ägo, hafva om jag fä mä yttra wig
Den 26 September. 937 mig, saknat ägare; för alla dcfla samhällighcter, till Lo, cal, anwändande och nytta af skiljaktig beskaffenhet, äro sä gencrela Reglementen utfärdade, att desamma i lltöfningen ofta warit orillämpelige, stundom omöjcljga, och enär härtill kommer huru som de fleste Allmänningar oförsynt blifwit äwcrkade, och icke sä sällan skamlöst skdflade» deruti Skogs» Upsyningrn haft mer eller mindre dek, lyckeS det wara hög tid för handen, att rätta och förebygga ett sä Landsfdrderfligt behandlande.
Det är utur dctza af mig uti ödmjukhet äbero» pade, och efter min tanka giltiga skäl, som jag med Riksens Ständer- Höglofl.
Ständer- Economie-Utskott derom är ense, at sä wäl
Läns, som Härads- och Sock, ne-Mmänningar mäge blitwa inom witza Districtcr emellan Hemman, och Jordägare fbrdeltc; men dock likwäl med sädana wilker, att nya Hemman, Boställen och större Torp med tiden anläggas, och ägor dertill anfläS, hwarest lägenheten slikt medgifwer, och att för all tildelt ägo af Skog och Betesmark, en öfwerens, kommen skatt ett är efter tilträdet betalar, som fram, gent fortfar; hwaremot med Nybyggen af Hemmans Torp sälunda kommer att förhällas, som
Fdrfattningarne om frihets«är för upodlingar stadga, efter bwil, ken tid en wi§ fbreskrifwen ränta till Kongl. Maj:t och Kronan i stöd af fbrewarande eller framdeles förbättrade Skattläggnings-methober skulle utgöras.