Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uppå sedermera framställd propos. förklarades att i följd af det nu om 3:dje punkten af StatsUlsk:s mern. fattade beslut, Borgare St:s inbjudning och Gr.
Lagerbjelkes inbjudningsförslag, såvidt de anginge nämnde punkt, kommo att förfalla.
De härefter förekommande 4:de och 5:te punkterne af StatsUtsk. mern. lades till handlingarne, hvarjemte R. o. Ad. fann Borgare St:s inbjudning samt Gr.
Lagerbjelkes ifrågavar:de förslag förfalla såvidt de rörde samma punkter.
Slutligen förekom och bifölls 6:te punkten af StatsUtsk:s förevar:de mern., samt ansågs att till följd deraf BorgareSks inbjudning och Gr.
Lagerbjelkes inbjudningsförslag, äfven i hvad de anginge denna punkt borde förfalla.
652 Den i September.
Jag vågar vördsamt anhålla, alt före detta pleni slut, prot:s*utdr. härom måtte få justeras för att lill Exped.
Utsk. öfverlemnas, på det att nämnde Utsk. må komma i tillfälle alt _ med görligaste första inkomma med skrifvelse-förslag i ämnet.
Afven ber jag, att nu få anhålla om R. o. Ad:s öfverseende med Irenne tryckfel.
Det står nemi. pag. 4 i tredje punkten ordet ”få” i st. f. ”får” och ”stadens” i st. f. ”statens”.
Det lärer ingen menniska kunna, hvad meningen beträffar, ifrågasätta huru dermed sig förhåller, men då uti ett sådant betänk, hvar och en fäster sig vid orden, så finnes det ingen annan ursäkt härför, än den, alt jag nödgades i möjligaste måtto påskynda tryckningen, på det atl redan i gårdagens plenum, hvarje ledamot af RiksStm måtte kunna erhålla betänk.; men då jag erkänner förseendet, lärer ingen deruti kunna finna anledn. för Exped.Utsk. atl företaga en annan åtgärd, än den, att rälta tryckfelen efter lydelsen i del lill Exped.Utsk. aflålna påskrifna exemplar af StalsUtsk:s mern.
Jag skulle anse mig fela emot granlagenheten om jag här anhöll om något serskildt beslut i delta hänseende, öfverlygad derom, att när Exped.Utsk:s förslag inkommer, R. o. Ad. skall på ett högsint sätt erkänna, att Utsk. endast rättat tryckfel och således icke gjort något ingrepp tili Ståndens beslutande rätt.
Besv. o. Ekon.Utsk.-ns i gårdagens plenum på bordel lagda utlåt.
N:o 46, i anledn. af väckt motion om förnyelse af allmänna verks och enskilda associationers räntebärande obligationer, hvilka genom olyckshändelse förkommit.
Jag vet icke att någon lag finnes, som föreskrifver huru det skall förhållas med skuldförbindelser, hvilka utfärdas af korporationer eller föreningar.
Ehvad de kallas utfärdade obligationer eller enskildta förbindelser, så böra de icke i min tanka vara underkastade andra lagar än dem, som gälla för enskilta skuldförbindelser, och huru K.
M. skulle kunna i ett reglemente intaga något sådant, som de sammansatta Lag- o. Ekon.Utskm bär föreslagit, det kan jag icke begripa.
Icke heller inser jag huru dessa associationer skulle kunna underkasta sig sådana äfventyr och missbruk, som deraf skulle upkomma.
Delta torde också vata mycket alt betvifla.
Jag kan icke finna, att en sådan underd. anhållan till K. M. som Lago.
Utsk:n föreslagit, är på något sätt lämplig och innebär någon möjlighet, att kunna motverka de olägenheter, som deraf skulle upkomma.
Alt utlåt, tillkommit så sent på riksdagen torde också kunna ursäkta den knapphändighet, hvarmed en så vigtig fråga, som denna blifvit inom Utsk, afgjord.
Jag anhåller atl Hr Frih. o. Landtm, behagade framställa propos. på afslag å den första punkten, men på den sednare, som innefattar afslag, får jag för min del tillstyrka bifall.
Under tillkännagifvande af atl jag icke deltagit i detta Utskis beslut, får jag äran instämma Den 1 September. 653 uti hvad den siste värde talaren yttrat och föreställer mig, alt den allmänna lagens och hittills gällande författningars föreskrifter äro i detta afseende fullkomligt tillräckliga.
Ju flera författningar, dess mera inveckling och man bör således icke onödigtvis multiplicera dem.
Jag anhåller om afslag på den första punkten och bifall till den sednare.
Uppå härefter framställda serskilda propos:r, fann R. o. Ad. för godt att, i fråga om den del, hvaruti en underd. skrifvelse lill K. M. blifvit tillstyrkt, afstå, men i öfrigt bifalla Utskms förevartde utlåt.
Besv, o. Ekon.Utskms i gårdagens plenum på bordet lagda utlåt.
Justerades ett prot.-utdr., innefattande R. o. Ad:s denna dag fattade beslut, i anledn. af StatsUlsk:s mern.
N:o 351 och BorgareSt:s inbjudning i ämnet.
Anmäldes och lades på bordet ett från Riddarh.Ulsk. inkommit under N:o 19 afgifvet sålydande Vördsamt Memorial.
Uti barbos bilagdt mern. har H. Riddar!).Direkt, anfört, att sedan Direkt, uti Ryttmäslaren J. A. Björkenslams konkurs bevakat en af honom jemte Kapitenen W. von Ehrenheim tecknad proprieborgen å ett af Ryttmäslaren C. VV. Hammarsköld d. 21 April 1845 till Professoren P. G.
Cedersköld eller ordres utgifvet och derefter år 1848 till Direkt, såsom liypothek för en Riddarhusets hos sistbemälde
Ryttmästare egande fordran af 3,600 r:dr b:co, öfverlåtet skuldebref å 7000 r:dr b:co, å hvars hela belopp jemte ränta belalningsrätt blifvit
Riddarhusets fonder af Rasbo Häradsrätt tillerkänd ensamt ur Ryttmäslaren Björkenstams enskilda egendom och giftorätt, hvilket icke visade större utdelning än 10 proc. af de oprioriterade fordringarne; Så och efter det, genom Ryltmästarens faders, Lagmannen Björkenstams, under konkursen inträffade död, egendom till värde af högst 25,000 r:dr b:co tillfallit Ryttmäslaren och hans
Fru gemensamt, har Fru Björkenstam förklarat sig benägen att, för åstadkommande af accord, afstå den andel i den efter Lagmannen Björkenstams arffallne egendom, som möjligen kan tillerkännas Fru Björkenstam, hvarigenom en utdelning af cirka 15 proc. skulle kunna erbjudas ; och har Direkt., af denna anledning och på i öfrigt anförda skäl, tillstyrkt att, emot erläggande inom detta års slut af ett till 1,200 r:dr b:co bestämdt belopp Ryttmästaren F. A. Björkenstam och hans konkursmassa må frikallas från ansvarighet till Riddarhuset för den uti Ryttmästarens gäldbundna bo bevakade ofvanomförmälda fordran.
Den 1 September. Utsk., som tagit
Direktrns mern. i öfvervägande, iiar tillika granskat de detsamma åtföljande handlingar, tablåer och kalkyler öfver ställningen i Ryttmästaren Björkenstams bo; jenne arfsskiftet efter hans fader Lagmannen Björkenslam samt det gjorda accords-anbudet; och emedan, vid det häraf uplysta förhållande, något mera fördelaktigt accord än det erbndna, icke torde kunna i detta bo väntas, hvarföre ock egare af fordringar lill belopp af omkring 200,000 r:dr b:co redan detsamma antagit; Thy och som, genom betalning af de föreslagna 1,200 r:dr b:co, ett belopp af 33^:dels proc. af Riddarhusets verkliga kapitalfordran 3,600 r:dr b:co, utan afbidan af en långvarigare utredning och deraf följande ytterligare ränteförlust, komme Riddarhuset omedelbart tillgodo från ensamt den ene af Löftesmännen; Alltså och då Riddarhusets fonder för samma fordran fortfarande hafva sin betalningsrätt öppen såväl i hufvudgäldenären Ryttmästaren Hammarskölds som den andre Löftesmännen Kapiten von Elirenheims konkurser; anser Utsk. sig böra vördsamt föreslå: ali den af Riddaih.-Direkt. i dess bilagde mern. gjorda ofvanberörde hemställan må vinna H. R. o. Ad:s bifall.
Stockholm d. 30 Aug. 1851.
Toll. W. F. Dalman.
Sedan Riddarh.Direktm uti Ryttmästaren F. A.
Björkenstams till Borgenärer afstådda bo bevakat den proprieborgen, som Ryltmäslaren, gemensamt med Kapitenen VV. von Ehrenheim, tecknat å ett af Ryttmästaren C. W.
Hammarsköld lill numera afl.
Professoren P. G. Cedersköld eller ordres d. 21 April 1845 utgifvet skuldebref å 7000 r:dr b:co jemte derå obetald 6 proc:s ränta från d. 4 Sept. 1847, hvilket skuldebref blifvit åt Direkt, öfver låtit till säkerhet för ett af Ryttmästaren Hammarsköld från Riddarhusets fonder år 1848 erhållet lån af 4,800 r:dr hvarå i kapital 3,600 r:dr återstå; och Rasbo Härads rätt, genom dom d. 26 sisth Juni uti Ryttmästaren Björkenstams konkurs, tillerkänt Riddarhusets fonder rätt till utdelning för hela beloppet af ofvanberörde hypothek upgående med ränta till omkring 8,064 r:dr; Så har Ryttmältaren Björkenstam genom ombud, Hr Hofrätts-Assessoren Almqvist, uti en till Riddarhus-Direkt. ingifven härhos bifogad skrift erbjudit att medelst accord vinna befrielse från ofvanberörde skuld; men då Riddarh.-Direkt., medan Höglofl.
Ståndet är församladt, icke ansett sig böra, utan Höglofl.
Ståndets bifall, afgöra detta ärende, har Direkt, härmed skolat detsamma till R. o. Ad:s ompröfning vördsamt öfverlemna med en kort framställning om förhållandet.
Den tillgång, som finnes för betalning af Ryttmästaren Björkenstams högst betydliga oprioriterade skulder, upgående (efter afdrag Den 1 Semtember. 655 af sådane som, i följd af qviUning försvinna), lill omkring 550,000 r:dr b:co, beslår dels uti Ryltmästarens giftorätt i det gemensamma boet 52,000 r:dr b:co eller endast omkring 10 proc. af hela skuldbeloppet, dels uti beloppet af den egendom, Ryttmästaren och hans
Fru gemensamt under konkursen tillfallit efter Rytlmästarens fader Lagman Björkenstam, och hvars värde torde kunna upskattas till högst 25,000 r:dr b:co.
Det accord, som nu erbjudes, grundar sig deruppå att Ryttmästaren Björkenstams Fru, Selma Björkenstam, född Cassel, förklarat sig beredvillig alt afstå den giftorätt, som efter konkursen tillfallit henne uti Rytlmästarens arf efter hans fader Lagmannen Björkenstam, sä att genom accords-anbudets accepterande Riddarh.- Direkt. skulle kunna beräkna en utdelning af omkring 15 proc. å det bevakade hypotheket.
Och dä härvid i betraktande tages, icke allenast att Fru Björkenstam, enl.
Häradsrättens laga kraftvunna dom i hennes mans konkurs, är frikallad från skyldigheten att med sin enskilda egendom eller giftorätt i boet ansvara för de af Ryttmästaren Björkenstam för andra personer ingångne borgensförbindelser, i följd hvaraf antagas måste, att Riddarhusets fonder icke ega åtnjuta någon utdelning af den andel i den efter Lagman Björkenstam arffallne egendom, som möjligen kan tillerkännas
Fru Björkenstam; utan ock att, när utdelningen beräknas efter Riddarhusets verkliga fordran, utgörande med ränta omkring 4,000 r:dr b:co, den upgår lill omkring 30 proc.; att vidare Riddarehuset har för samma fordran alt undfå utdelning, i såväl hufvudgäldenärens Ryttmästaren Hammarskölds, som den andra löftesmannens Kapitenen von Ehrenheims konkurser, samt slutligen alt det ifrägavar:de accordet är erbjudet alt utbetalas i nästkommande Dec. månad, hvaremot, om accordet vägras, massans utredning torde komma att en längre tid fördröjas, hvilket förorsakar ytterligare ränteförlust, finnér, vid öfvervägande af ofvanberörde omständigheter, Riddarh.Direkt. sig böra vördsamt tillstyrka alt Ryttmästaren Björkenstam och hans konkursmassa må, emot erläggande inom detta års slut af ett lill 1,200 r:dr. b:co, bestämdt belopp, frikallas från ansvarighet till Riddarhuset för den, uti Ryltmästarens gäldbundna bo, af Riddarh.- Direkt. bevakade, ofvan omförmälde fordran, på grund af Rytlmästarens jemte Kapiten W. von Ehrenheim tecknade borgen å ett af Ryttmästaren C. W. Hammarsköld till Professoren P. G. Cedersköld eller ordres d. 21 April 1845 utgifvet och å Riddarhus-Direkt. öfverlåtet skuldebref å 7000 r:dr b:co jemte derå obetald ränta från d. 4 Sept. 1847.
Stockholm d. 28 Aug. 1851.
Georg Ulfs})are. J. A. Tornerhjelm.
Den uti detta mern. åberopade skrift innehöll: Till Höglofliga Riddarhus-Direktionen.
Riddarli.-Direkt, underslälles det af Hr Ryttmästaren och Ridd. F. A. Björkenstam och hans
Fru framställda accordsanbud, hvilket härhos i afskrift bifogas.
Till säkerhet för Ryttmästaren Hammarskölds revers d. 21 Okt. 1848, derå återstår oguldet 3,600 r:dr b:co, lärer Höglofl.
Riddar.- Direkt. innehafva ett af Hammarsköld d. 21 Oktober 1845 ulgifvet, med borgen af Ryttmästaren Björkenstam 'försedi skuldebref å 7000 r:dr b:co, jemte obetald sex proc. ränta från d. 4 Sept. 1847.
Riddarh.-Direkt. tillkommer således från Ryttmästaren Björkenstams konkursmassa utdelning för omkring 8,000 r:dr b:co.
Då, nemi. domen i konkursen, Fru Björkenstams giftorätt i boet och hennes arfvejord icke tillgodokommer de borgenärer, som hafva fordran på grund af Björkenstams borgen för andra personer, återstår för dessa slags fordringar allenast alt lika med de öfriga dela Ryttmästarens giftorätt i boet.
Hela beloppet af de genom Häradsrättens dom fastställda oprioreterade fordringar med räntor, efter afdrag för sådane, som i följd af qvittning bortgå, utgör omkring 550,000 r:dr b:co och Ryttmäslarens giftorätt i gemensamma boet beräknas till 52,000 r:dr eller i det närmaste 10 proc. af hela skuldbeloppet.
Utöfver denna utdelning erbjudes nu borgenärerna den egendom Ryttmästaren och hans
Fru under konkursen tillfallit, efter Ryltmästarens Fader, Lagmannen Björkenstam.
Enl. boupteckningen skulle deraf på Ryttmästaren och hans
Fru gemensamt belöpa 20,000 r:dr b:co; men med beräkning af någon förhöjning i prisen å egendomen, torde detta arfsbelopp kunna upskattas till 25,000 r:dr eller något deröfver eller omkring 5 proc. å hela skuldbeloppet.
Genom accordets antagande skulle Höglofl.
Riddarh.-Direkt, kunna beräkna 15 proc. utdelning, med 1,200 r:dr b:co, att afgå på den Hammarsköldska skulden 3,600 r:dr b:co.
Om det af Ryttmästaren Björkenstam framställda accordsanbud af borgenärerna antages, kommer utdelning att ske under instundande
December månad, endast med undantag af någon mindre del, som för af Häradsrätten ogillade, hos K.
Hofrätten fullföljda eller på utredning beroende fordringsanspråk.
Stockholm d. 6 Augusti 1851. G. Fr. Almquist.
Det åberopade accordsanbudet var^sålydande:
En del af mine Borgenärer har redan blifvit meddelad min önskan att med öfverlåtande till dem af det arf oafkortadt, som mig efter min käre fader Hr Lagmannen S.
Björkenstam tillkommer, vinna accord, eller frikallelse från vidare kraf och betalningsansvar för den del af mine skulder, som efter användande af redan afträdde tillgångar jemte omförmäldte arf, återstår ogulden.
De vid senaste sammanträde närvande Bogenärer hafva ock för deras del förklarat
657 förklarat sig villige antaga och sävidt på dem ankom understödja ifrågavar:de accordsanbud.
Då detta afser att bereda samtlige Borgenärer lika rätt lill icke allenast hvad mig enskildt tillhör af arfvet, utan jemväl, med min kära hustrus och hennes Gode Mans bifall, till den lott i samina alf som min kära Hustru i giftorätt lagligen skolat tillfalla och hvarmed Ilon enl. domen i konkursen icke är för betalning i skulden ansvarig, sä hoppas jag, att mine Borgenärer icke skola vägra bifall till ifrågavande anbud, som på samma gång afser deras fördel, sorn det skulle lemna mig framtida frihet, att genom arbete söka förtjena min bergning — den enda fördel jag har att påräkna, sedan både min och min hustrus förmögenhet blifvit använd till betalning för skulder, som jag iråkat i följd af ett obegränsadt — ly värr allt för stort ■— förtroende till en ungdomsvän.
Således under vilkor och förutsättning alt så väl öfrige Borgenärer, som meddeiägarne i Sterbhuset efter min käre fader, antage accords-anbudet och afsäga sig vidare anspråk mot mig, Björkenstam, på betalning för deras fordringar, än som på desamma belöpa i utdelning af de afträdda lillgångarne jemte det nu erbjudne arfvet, öfverlåta vi F. A. Björkenstam och Selma Björkenstam i ändamål af ett sådant accords beredande, härigenom lill Sysslomannen Hr Assessor Almqvist och Hr Häradhöfding
Kindeström allt vårt arf efter vår käre Fader och Svärfader Hr Lagmannen Björkenstam, i följd hvaraf Herr Assessor Almquist ochHr Häradshöfding Kindeström ega, att vår rätt vid blifvande arfsutredning bevaka.
Börande vid utdelning till de Borgenärer, som bifalla accordet iakttagas, alt i första rummet, eller till de Borgenärer, som först antaga accordet, användes min, F.
Björkenstams, enskildte del af arfvet, så att lill slut, eller för de borgenärer som möjligen dröja att antaga accordsanbudet, reserveras den del i nämnde arf som motsvarar min Selma Björkenstams giftorätt.
Forss d. 10 Juli 1851. F.
Björkenstam.
Selma Björkenstam född Cassel godkännes K. Björkenstam t. f. God Man.
Med vilkor alt hvad efter vår afl.
Fader och Svärfader Hr Lagmannen och Ridd. S.
Björkenstam lagligen kan i arf tillfalla Ryltmästaren och Ridd. F. Björkenstam och hans
Fru till deras Borgenärer afträdes, medgifva undertecknade såsom Borgenärer uti Ryttmästaren Björkenstams konkurs, det af bemälte
Ryttmästare i ofvanstående ansökan framställde förslag.
K. Björkenstam v.
Mathilda Cassel född Björkenstam.
Gustaf Peyron Lieutenant, å mina och min omyndige broders
Knut vägnar (enl. Fullmakt).
Charlotte Björkenstam. 9 H. -12 Den 1 September. //. G. Strandell i egenskap af God Man för Fröken Charlotta Björkenstam.
Carl G. Posse f. d.
Ryttmästare å egne oell min Hustrus vägnar.
Augusta Hallenborg född Björkenstam.
Antages C. M. Hindbeck.
Förestående accordsanbud antages af undertecknad i egenskap af förmyndare för Demoiselle Jenny Lind. II. 31. iMunthe.
Antages Sten Lewenhapt.
Antages Aug. Giesecke. C. H.
Engelhart. II. F. Reuterskiöld.
Antages Carl von Tuné. P. Petrejus.
Likheten med originalet, betyga E.
Königsfeldt.
De Borgenärers fordringar, hvilka enl. anteckning å accordsanbudet samt i prot. d. 2 Juli d. å. eller å serskilda listor förklarat sig antaga accordsanbudet, öfverstiga 200,000 r:dr b:co.
Bland dem, som antagit anbudet, är ock Jernkontoret för dess fordringar af tillsammans 38,500 r:dr b:co; betygar Stockholm d. 6 Aug. 1851. G. F. Almquist.
Till bordläggning anmäldes jemväl ett från Riddarh.Utsk. under N:o 20 inkommet sälydande Vördsamt M e m or i a 11 Genom remiss d. 30 sisth Augusti har II. R. o. Ad. infordrat Riddarh.Utskis utlåt, öfver en af Hr Gr.
Lagerbjelke Gustaf d. 29 i samma månad väckt motion af innehåll: ”att då ett förslag till åtskilliga förändringar i grundlagarne nu vore till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag hvilande, och uti detta förslag förutsattes en ifrån den nuvar:de skiljaktig Riddarh.Ordn., II. R. o. Ad. måtte åt Riddarh.Direkt. updraga alt under tiden intill nästa riksdag samla de statistiska uplysningar, hvilka blifva behöflige i och för upgörandet af en Riddarh.Ordning, i enlighet med den föreslagne nya grundlagen”.
Glaf den*Utsk. delgifna diskussion, som inom Höglofl.
Ståndet fördes vid remissen af ofvannämnde motion, synas meningarne vara delade H. R. o. Ad:s Ledamöter emellan, ronde beskaffenheten af de statistiska uplysningar, Riddar.Direkt, borde söka samla; men då det hvilande grundlagsförslaget uttryckligen innehåller, att ”Riksdagsman för de å Riddarhuset introducerade ätter väljas af dem, som enl.
Riddarh.Ordn. dertill berättigade äro, likasom att desse val skola ske distriktvis, så har Utsk. föreställt sig, att de uplysningar, dem motionären önskat af Riddarh.Direkt. anskaffade, icke afse Den 1 September.
659 andra än dem som erfordras för bedömande af dels, hvilka det Högloft.
Ståndets medlemmar valrätt och valbarhet må tillkomma, dels beskaffenheten af valdistrikterne till storlek och antal.
Nu och som i förstnämnde hänseende Adelsman ovedersägligen bör, derest R. o. Ad. kommer att sålunda framdeles besluta, tillgodonjuta samma rätt ofrälse man eger i de andra Riksstånden, att utöfva valrätt och sjelf vara valbar, samt i det sednare åter eller valdistrikternes storlek och antal, sådant synes vara beroende af R. o.
Adis medlemmars talrikhet inom rikets serskildte län, så torde de af motionären antydde statistiska uplysningar rätteligen hänföras till sådane, hvilka om desse förhållanden lemna en fullständig kännedom samt böra således, enl.
Iltskis åsigt, hufvudsakligen bestå uti upgifter på de adeliga Hufvud- och Ättemän inom riket, hvilka upnått dels myndig, dels riksdagsmyndig ålder, deras egenskap af fastighetsegare, tjenstemän, eller näringsidkare jemte deras skattskrifningsort.
Slutligen och enär Utsk. lika med motionären, finnér ofvanberörde uplysningar, hvilka lätteligen torde kunna infordras ifrån och erhållas af vederböride Pastorer i rikets serskilda socknar, vara af en obestridlig nytta i och för uprättande af den nya Riddarh.Ordn., som, till följd af det hvilande grundlagsförslagets antagande, blefve en ren nödvändighet, så har Utsk. icke tvekat understödja motionärens förslag samt får derföre vördsamt tillstyrka: att R. o. Ad. behagade updraga åt Riddarli.Direkt, att intill näst inträffande riksmöte samla ofvannämnde statistiska uplysningar, hvilka blifva behöflige för upgörandet af en, efter hvad det hvilande grundlagsförslaget förutsätter, på val grundad ny Riddarh.Ordn.; hvilket dock till II. R. o. Ad:s eget ompröfvande vördsamt öfverlemnas.
Stockholm d. 1 September 1851.
To 11. ff'.
Dalman. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 1 e. m.
In fidem protocolli, Albert Munck. 42 ‘ 660 Den 2 September.
Thorstlagen elen 2 September 1851.
Justerades 2:ne prol:s-uldr. för gårdagens plenum samt nedannämnde från Exp.Utsk. inkorane förslag till 11.
M. N:o 227, ang:de uprättadt nytt reglemente för Riksg:s-kont.; N:o 228, med den nya Riksstaten; N:o 229, angtde förklaring öfver 2 mora. 5 § af K.
Förordn. om Sockenstämmor i riket den 29 Augusti 1843, i fråga om grunden för rösträttighetens bevakande N:o 230, om ändring i Expeditions-taxan; och N:o 231, angtde sättet, ordningen och vilkoren för utbetalning af anslag lill befrämjande af allmänna arbeten.
Vidare uplästes till justering ett af Exped.Utsk. under N:o 232 afgifvet förslag till R.
St:rs underd. skrifvelse till K. M., i fråga om ändring uti vilkoren för den af Rikets sednast församlade
Ständer lemuade garanti i afseende på anläggningskostnaden för en jernväg emellan Orebro och Hults lastageplats vid Wenern, samt om utsträckning af denna jernvägsanläggning till Köping.
Ehuru någon ändring i delta förslag numera icke står att åstadkomma, och jag äfven måste erkänna den ordagrannt riktiga upfattningen af besluten, får jag likväl på förhand förklara, att jag gjort, ett förbiseende vid diskussionen och beslutets fattande här på Riddarhuset, föranledl deraf, att jag förutsatt, att den som upgjort förslaget, hade räknat rätt.
Nu förhåller det sig icke så.
Det åtgår efter den verkliga amorteringen icke 40, utan 41 är och Bolaget förlorar derigenom 51,000 r:dr.
Huru det nu skall gå när liqviden skall göras upp efter bolagets hufvudbok, då 4 proc:s ränta skall beräknas på kapitalkostnaden och 1 proc. tagas lill amorlissement och när det då skall taga slut efter 40 år, och man finner alt man står i debet qvar med ett stort belopp, — det kan jag ej förstå.
Jag ville blott taga mig friheten anmäla detta till prot. reservationsvis.
Om, pä sätt jag tyckte mig höra Hr Bråkenhjelm benäget vitsorda, det nu föredragna skrifvelseför slaget är med noggrannhet grundadt på StatsUtsk:s i detta ärende af R.
St. godkände utlåt, och mein., derom Exp.Utsk. visserligen sökt vinlägga sig med den yttersta omsorg, hoppas jag att R. o.
Ad. behagade godkänna ifrågavarrde förslag, derest det Höglofl.
Ståndet finnér R.
St. förberörde beslut uti ämnet vara derutinnan med erforderlig tydlighet, trohet och fullständighet återgifne.
Finge jag
601 glädja mig ät den föreställning att Utsk. lyckats tillrycka R.
St:rs mening på nöjaktigt sätt, så vågar jag hysa den förmodan att det Höglofl.
Hrr ledamöter, Hr Bråkenhjelm sjelf dervid inberäknad, ville skänka den upsatte skrifvelsen sitt gillande, nemi. af ordalagen deruti; ty hvad innehållet af sjelfva saken beträffar känna vi ju huru skiljaklige meningarne varit och äro!
Hvem skulle väl, vid sådant förevetande, undra på om anmärkntr reservationsvis anmälas!
Jag ville blott vördsamt hemställa om ej, (enär dylika anmärknir, uti hvilken riglning de än må falla, lätteligen kunna framkalla svaromål och nya inkast), den diskussionen kunde få sparas tills efter godkännandet af förevar:de skrifvelseförslag, på det att dess afsändande till de öfrige Medstånden, som derå vänta, icke måtte fördröjas.
Jag beder alt få vid denna hemställan förklara att dermed icke a min sida förenas minsta invändning mot den af Hr Bråkenhjelm upställda kalkyl.
Ifrågavaride skrifvelse-förslag blef af R. o. Ad. godkändt.
Justerades jemväl nedannämnde från Exped.Utsk. inkomne förslag till §§ i Riksdagsbeslutet; N:o 55, ang:de förklaring öfver 2 mom. i 5 § af K.