Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag har icke kunnat höra hvad Hr Tersmeden sagt i allmänhet, och icke heller särskildt i detta fall.
Jag får således fråga, om Hr Gr. o. Landtm, tillåter, att jag säger något vidare i denna fråga?
Ar det redan slut med öfverläggningen, så får jag icke tillfälle för R. o. Ad. förklara, hvad jag anser nödigt att upplysa.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade att R. o. Ad. förklarat öfverläggningen i detta ämne vara fulländad, och således nu endast beslutets fattande återstode, samt förklarade sedermera, det han trott sig finna att den sednast framställda propos:n blifvit besvarad med öfvervägande nej.
Pröfningen af återstående punkterne af StatsUtsk:s utlåt.
N:o 124 uppskjöts till nästa plenum.
Anmäldes och lades på bordet följande från Utsksn inkomne mern., utlåtm och betänkm, nemi. från S ta ts- Utskottet: N:o 147, i anledn. af erhållen återremiss å utlåt.
N:o 38, ang:de utgifterne under riksstatens lista hufvudtitel; N:o 148, i anledn. af erhållne återremisser å betänk.
N:o 39, ang:de regleringen af utgifterne under riksstatens 2:dra hufvudtitel; - Den 6 Maj e. m. 447 N:o 149, i anledn. af erhållne återremisser å betänk.
N:o 73, angtde regleringen af otgifterne under riksstatens 4:de huf vudtitel; N:o 150, i anledn. af erhållne återremisser å betänk.
N:o 74, ang-.de regleringen af utgifterne under riksstatens 5:te huf vudtitel; N:o 151, i anledn. af erhållne återremisser å betänk.
N:o 90, ang:de utgifterne under riksstatens 6:te hufvudtitel.
N:o 152, i anledn. af erhållne återremisser å betänk.
N:o 91, ang:de regleringen af utgifterne under riksstatens 7:de hufvudtitel.
Lag- samt Allm. Besv.- o. E kon.Utsko 11 en : N:o 1, i anledn. af väckt motion, om rättighet för komministrar i annex-församlingar att utfärda s. k. begrafnings-bevis; N:o 2, i anledn. af särskilde motioner, i fråga om upphäf vande af stadgandet i 14 cap. 5 § Handels-b:n samt 2 Art. 5 § af K.
M:s förnyade nåd. lego-stadga d. 23 Nov. 1833, om rättighet för husbonde att tilldela tjenstehjon husaga; N:o 3, i anledn. af väckte motioner om förändring i nu gällande stadganden, rör:de legostämmo- och flyttningstid för tjenstefolk ; N:o 4, i anledn. af väckt motion, i fråga om förändradt sätt för utöfvande af församlingarnes granskningsrält öfver pastorernes redovisning för kyrkornes medel; N:o 5, i anledn. af väckt motion om tillägg till 2 mom. 6 § af K. förordnm d. 17 April 1828, om forntida minnesmärkens fredande och bevarande; N:o (i, i anledn. af väckt motion om förändring af 8 § i K.
M:s nåd. resolution på presterskapets besvär d. 12 Januari 1757, i fråga om befrielse från kostnader vid syneförrättningar för innehafvare af kapellans-boställen; N:o 7, i anledn. af väckt fråga om förändring i sättet för rösters afgifvande vid prestval; N:o 8, i anledn. af väckta frågor, dels om upphäfvande af det i K. kungörelsen d. 2 Mars 1819 stadgade förbud att, utan af K. bef:de dertill lemnadt tillstånd, anställa svedjande å sandmo-, bergaktig och stenbunden mark, dels ock om förklaring af de i K. br. d. 1 Augusti 1845, särskildt gifne föreskrifter i fråga om rättighet lill svedjande inom Blekinge län; N:o 9, i anledn. af väckte motioner om ändring i K. kungörelsen d. 5 Mars 1831, i fråga om liden då auktion å landet bör vara slutad; samt N:o 10, i anledn, af väckt motion att resandes åkdon måtte vägas och förses med stämpel, utvisande den tyngd, de innehålla. H. R. o. Ad. åtskildes kl. £ till 11 e. m.
Tlsdageu den 9 Maj 1848.
Plenum kl. | till 6 e. m.
Justerades pleni-prot:n för d. 22 sistl.
April samt f. m. d. 26 i samma månad.
Hrr Electorers listor vid val af en ledamot i hvardera af Stats-, Bevilln.-, Banko- och Ridd.Ulskm och befunnos dertill utsedde i Stats-Utskoltet: efter N:o 1413.
Hr Råfelt, Anton: N:o 1960.
A. Hr Montgommerie, Robert Nils Germund.
Bevill nings-Utskottet: efter N:o 341.
Frih. Lagerheim, fullm.
Gr. Posse, Fredrik Salomon : N:o 119.
Hr Duse, fullm.
Hr Bergenstråhle, Claes. Banko-U Iskottet: efter N:o 778.
Hr Leijonanckar, Fredrik Wilhelm: N:o 792.
Hr Lagerhjelm, Pehr.
Riddar hus-Utskottet: efter N:o 2151.
Hr Liljenstolpe, Axel Fredrik: N:o 2304.
Hr af Ekström, fullm.
Hr Bergenstråhle, Knut.
Hrr Electorers listor vid val af ledamöter att, i permilterades frånvaro, inträda i Bevilln.- och BankoUtsk:n; och befanns att dertill blifvit utsedd i Bevilln ings-Utskottet: under ordinarie ledamoten N:o 212.
Hr Lind af Hageby, Carl August Ludvig, beviljad 14 dagars ledighet räknad från d. 6 dennes: N:o 313.
Hr Drakenberg, fullm.
Hr von Schantz, Carl Jakob. Banko-Utskottet: under ordinarie ledamöten N:o 1.
Oxenstjerna, Carl Gabriel, beviljad 14 dagars ledighet från den 7 dennes: N:o 1519.
Äfvenledes öppnades Hrr Electorers lista vid val af en suppleant i Bevilln.Utsk. efter N:o 1760.
Hr Reutercrona Georg; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 491.
Hr Kalmberg, Adam Erik.
Upp - Den 9 Maj. 449 Upplästes följande denne dag inlemnade mern.: l:o af Hr Peijron, Edvard Aug.:
Sorn jag oförtöfvadt kommer alt i ijensteangelägenlieter resa lill Skåne, så nödgas jag härmed vördsamligén afsäga mig det förtroende, alt vara en af R. o. Ad:s Eleclorer, hvarmed jag under nu pågående riksdag blifvit hedrad, anhållande dock vördsamt alt vid min riksdagsmannarätt få vara bibehållen. 2:o af Frih. von Höpken, Nils Albreckt: Hos H. R. o. Ad. får jag, hindrad af enskildta angelägenheter att vara Eloclor, afsäga mig del förtroende hvarmed jag varit hedrad och äran anhålla om bibehållandet af min riksdagsmannarätt. 3:0 af Hr Nauckhoff, Sam. Wilh.:
I anseende till trägne tjenstegöromål, får jag härigenom äran afsäga mig den Eleclorsbefaltning, jag innehar, under anhållan all varda bibehållen vid min riksdagsmannarätt. R. o. Ad. lemnade till dessa afsägelser sitt samtycke, i anledn. hvaraf Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hrr Bänkman att sammanträda lill val af 3 Eleclorer efter Frih. Höpken, samt Hirme Nanckhoff och Peijron.
Upplästes följande af Hr Lagerborg, Sam. Wilh., inlemnade mern.:
Jemte det jag härmed vördsamt får afsäga mig att vara ledamot af StalsUtsk., anhåller jag lika vördsamt om tillstånd att fortfarande få begagna min riksdagsmannarätt innevar. riksdag. R. o.
Ad. biföll denna anhållan.
Vidare upplästes ett af Hr von Schantz, Carl Jakob, inlemnadl sålydande mern.:
Underrättad att, vid i dag hållet val, en plats blifvit mig anvisad i Bevilln.Utsk., får jag, med betygande af min tacksägelse för visade förtroendet, äran anmäla att jag i morgon afreser från Stockholm.
Hrr Eleclorer blefvo härefter af Hr Gr. o. Landtm, anmodade, att sammanträda för alt utse en ledamot i SlatsUlsk. efter Hr Lagerborg samt en ledamot att, i st. f. Hr von Schantz, inträda i Bevilln.Utsk. under den ordinarie ledamoten Hr Lind af Hageby, Carl Aug. Ludv., beviljade ledighet.
Företogs val af Bänkmän inom 7:de Bänkm:s-afd:n efter N:o 341.
Posse, Fredrik Salomon, och inom 10:de Bänkm:s-afd:n efter N:o 215.
Hr Ramsaij, Fullm.
Mörner, Carl Göran Dellof; och befunnos vid valförrättningens slut, dertill hafva blifvit utsedde, inom 4 H. 29 450 Den 9 Maj. ■jule ISankm:s-afd:n: N:o 330.
Stjernstedt, August Wilhelm, efter lottning med Frih. Fock, Alexander Georg. io:de bänkm:s-afd:n: N:o 189.
Hr Rääf i Småland, Leonhard Fredrik.
Vidare företog R. o. Ad. val af de Electorer, hvilka enl. 108 § Reg.F. och t»5 § Riksd.Ordn. skola äga att jemte Electorer af de öfriga RiksSltn, utse comiterade lill tryckfrihetens vård; och befunuos efter valförrättningens slut, blifvit utsedde till Electorer : N:o 3.
Gyllenstjerna, fullm.
Gyldenstolpe, Anlon Gabriel med 42 röster. — 20.
„ Bonde, Garl Jedvard 41 ,, — 279.
„ Wrangel af Saucis, fullm.
Ce derström, Claes Rudolf .... 41 ,, — 370.
,, von Paykull, Johan Gustaf .... 41 „ •— 792.
Hr Lagerhjelm, Pehr 41 „ — 1979.
„ Brakel, Guslaf Anton 41 ,, Suppleanter: — 399.
Frih. von Beskow, Bernhard 41 ,, — 2243.
Hr Hadorph, Daniel 40 „ sedan medelst lottning blifvit bestämdt, hvilken bland dem som erhållit lika antal röster borde blifva suppleant.
Fortsattes pröfningen af SlatsUlskts utlåt.
N:o 124, ang:de iregleringen af utgifterne under riksslatens 8:de hulvudlitel.
Härvid förekomrao nu 22 och 23 punkterne. R. o.
Ad. biföll IJtsk.-s i dessa punkter afgifne yttranden. 24 punkten.
Hr von Hartmansdorff, Aug.: K. M. har vid denna riksd. likasom vid den föreg:de i nåder föreslagit, att anslaget för nya elementar-skolan i hufvndsladen mätte uppföras på ordinarie stat.
Detta skedde likväl icke dä; och StatsUtsk. har icke eller nu förordat det, utan att likväl uppgifva något skäl för dess afslyrkande. R. o. Ad. torde lätteligen finna, att det nu icke är fråga om eli nytt anslag, utan blott att det anslag skolan redan äger måtte blifva på ordinarie stat uppfördt.
Skälet hvarföre man önskar detta, är naturligtvis det, att kunna gifva en stadga åt denna skolas tillvaro, hvarigenom lärarne tillförsäkras om fortfarande bibehållande af deras löner för den lid de vid skolan tjenstgöra, och icke blott från riksdag lill riksdag.
Eldigt min tanka bör en skola, der försök med nya metoder anställas, vara ständig; ty det är icke sagdt alt det lärosätt, som nu anses vara bäst, icke kan undergå förbättringar.
För sådan händelse är det
Den 9 Maj. 451 nödigt ali en skola finnes, der försök kunna anställas utan att derigenom någon rubbning sker i öfriga skolors jemna gång, hvilken efter allmän regel bör fortsättas.
Intet ställe är dertill lämpligare än hufvudstaden, der de föräldrar, som möjligen hysa misstroende emot nya metoder, hafva tillfälle att insätta sina barn i andra skolor, hvarest sådana lärosätt följas, efter hvilka föråldrarne sjelfva blifvit uppfostrade och dem de gilla.
Tilloppet af skolungdomen i hufvudstaden är dessutom så stort, alt den icke rymines i de vanliga skolorne.
Jag kan således icke inse hvarföre man fortfarande skall blott t. ex. bevilja anslaget lill nya elementar-skolan, utan yrkar på dess uppförande på stat, och anhåller fördenskull att II. o. Ad. ville till Utsk. återremittera förevar. 24:de punkt.
Ehuru jag visserligen icke vill motsätta mig den återremiss, Hr von Hartmansdorff begärt, anser jag mig dock böra fästa uppmärksamheten derpå, att StatsUtsk., uti sitt förslag lill öfvergåhgsslal för clcmcntar-läroverken, uppfört aflöningshéloppet för ifrågavar. skola till 7,950 r:dr årligen.
Den kommer således lika med alla andra skolor på öfvergängsstat, och vid sådant förhållande torde de nu anslagnc 0,800 r:dr icke behöfva särskildt tillförsäkras skolan, enär de äro iubegripne i öfvergångsslalen.
Om StatsUtsk. alldeles borttagit denna mening, så hade, på sätt Frih.
Tersmeden säger, någon tvetydighet icke uppstått.
Men nu uppkommer den, att först omnämnas 7,950 r:dr såsom hörande lill den för elementar-läroverken i allmänhet fastställda öfvergängsslat, och sedermera föreslås att del ”vid sist 1. riksdag af anslaget till elemenlar-läroverketi för nämnde skola anvisade årliga beloppet 0,800 r:dr måtte på enahanda sätt fortfarande utgå.”
Då utgick summan endast lill nästa riksdag.
Det ser följaktligen ut, som skulle endast det belopp, hvarmed 7,950 r:dr öfverstiga 0,800 r:dr vara på ständig stat uppfördi; men den sistnämnde summan deremot endast vara tilt nästa riksdag anvisad.
Denna otydlighet eller motsägelse i Stals-Ulsk:s betänk, anser jag böra föranleda till en återremiss.
Då nu nr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. ansåge de emot 24 punkten gjorde anmärkmr föranleda till densammas återremitterande, ropades ja och nej, hvarefter Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna, att ja härvid varit öfvervägande. 25 punkten.
Jag fruktar att något misstag här blifvit begånget af StatsUtsk.
Den i denna punkt omnämnda summa af 12,480 r:dr är icke af föreg:de R.
St. an visad att utgå på enahanda sätt, som emeritilönerne för universilels-lärare.
Det nu ifrågavar. anslagsbeloppet är beräknadt folskollärare, som taga afsked, men derjemte är det medgifvet att besparingarne å detta anslag må fä användas till arfvode åt 29 * 452 Den 0
Maj. vikarier för de ordinarie lärarna, hvilka sednare i händelse de behöfva tjenstledighet ej äro skyldige alt afstå mer än j af sin lön åt vikarien.
Det torde tillåtas mig att närmare redogöra för denna fråga, öli den nåd. proposm om statsverkets tillstånd och behof, söm K,.
M. vid sisth riksdag afgaf, heter det sidan 47: ”Få saker äro af den vigt för både skolan och kyr kan, som beredandet af lifsbergning för föråldrade skollärare, ulan att de må behöfva söka sin tillflykt till presterliga lägenheter;... börande delta anslag, om del något år eller i något stift blifvit odisponeradt, till eli följande år reserveras och lemna bidrag till någon gång saknade, alltid otillräckliga vikarie-arfvoden, när till afsked med full pension ännu icke berättigade ordinarie lärare mäste af giltiga skäl permitteras och ofta icke förmå utgöra — aldrig kunna åläggas — större arfvoden lill sina vikarier, än J af den förut nog otillräckliga lönen. K. M. föreslår således R.
Sl. — — — således ett belopp af 12,480 r:dr årligen anvisas att för behofvet af K. M. disponeras.”
Uti den tind. skrifvelse, hvaruti R.
St. besvarade nyssberörde nåd. propos., yttrade R.
St. att, ”i likhet med hvad E. K. M. nådigsl föreslagit, hafva R.
St. å elementar-läroverkens stat uppfört 12,480 r:dr årligen, alt af E. K. M. i nåder disponeras till eremiti-löner för gymnasii- och skole-lärare inom rikets stift och Slockholm.” Häraf torde R. o. Ad. finna, att förhållandet med detta anslag är helt annorlunda, än med de anslag till universiteten, som äro uppförda å 9:de hufvudtiteln eller allmänna indragningsstaten.
Ty de besparingar, som uppstå på anslagen under 9:de hufvudtiteln skola blifva en behållning för statsverket, hvaremot enligt K.
M:s beslut vid flere tillfällen, utaf de reserverade besparingarne å ifrågavar. anslag medel anvisats lill hjelp åt skolelärarnes vikarier.
Jag anhåller af dessa skäl om återremiss och tillstyrker StatsUlsk. alt låta med detta anslag få förblifva på samma sätt, som vid förra riksdrn beslöts, och att således någon öfverflyltning från den 8:de till den 9:de hufvudtiteln icke måtte ske. R. o. Ad. ansåg de emot förevar, punkt gjorde anmärkn:r föranleda till återremiss. 26, 27, 28, 29, 30 och 31 punklerne. R. o.
Ad. biföll hvad Utsk. i dessa punkter yttrat och hemställt. 32 punkten.
Cederström, Claes Rud., anförde dels mundtligen dels skriftligen:
Jag anhåller vördsammast, att få underställa R. o. Adis pröfning följande korta framställning.
Gymnasliska oentral-instilutet, har fått alla sina föregide statsanslag med afseende på militär- och pedagogisk gymnastik.
Det nu ifrågavar. afser ock samma ändamål.
Kändt är dock, att jemte undervisningen i dessa delar, utöfvas ock vid institutet sjukgym - Den 5 Maj. 453 nastik.
Denna, af lärarenas enskilda industri beroende, omstän dighet gör det i dubbelt hänseende vigligt, att ett reglemente fin nes för institutet, hvarigenom det kan blifva för Konung och Ständer möjligt, alt bedöma, huruvida de gjorda anslagen användas för sitt rälta ändamål.
Sådant reglemente lärer ej ännu finnas, och har ej kunnat åstadkommas, oaktadt yrkanden derpå ofia blifvit gjorde.
Lämpligt vore derföre, att, om denna nu föreslagna förhöjning i anslaget skall beviljas, dervid fästas vilkoret, att behörigen godkändt reglemente skall vara uppgjord!, innan statsanslaget får utbekommas, hvadan en ålerremiss i denna syftning torde vara nödig.
För öfrigt får jag förklara, att min mening ingalunda är att bestrida det tillstyrkta anslaget.
Tvertom anser jag detsamma vara föreslaget till snarare lågt, än för högt belopp.
Aterremiss begäres endast i akt och mening att del förbehåll, som synes tjenligt, vid beviljandet göres.
Jag vill icke yttra mig ang:dé den siste värde talarens framställning om behofvel af att utfärda ett reglemente för det gymnastiska central-instilutet här i Slockholm, utan har jag endast begärt ordet för att i anledn. af del utaf honom begagnade uttryck, att della borde stadgas såsom ett vilkor för anslagets beviljande, anmärka, att det i allmänhet icke är skäligt att R.
St. fästa några vilkor vid beviljande af anslag, och isynnerhet då när dessa vilkor äro af rent administrativ beskaffenhet, sådant som det af honom föreslagna utfärdandet af ett reglemente för meranämnde inrättning.
Om ordet vilkor, på sätt Hr Silfverstolpe yttrat, är mindre lämpligt, så häller jag naturligtvis icke derpå; ulan önskar blott att orden, med undvikande af det såsom otjenlig! förklarade uttrycket, så blifva ställda, att det äskade beloppet, som man är benägen att bevilja, likväl icke mätte utgå förr, än ett af önskningarne länge påkalladt reglemente blifvit godkändt, eller åtminstone till fastställelse behörigen anmäldt.
Cederström, hvilken år den ende, som yttrat sig för ålerremiss, icke synes hafva något emot sjelfva det äskade anslagets beviljande, utan endast vill hafva några ord tillagde lill beslutet derom, så hemställer jag, om icke rättast vore att R. o. Ad. nu bifaller ifrågavar. punkt, hvarefter det står Frih. Cederström fritt, att, i anledn. af detta beslut, väcka fråga om ett reglemente för gymnastiska central-inslitulet i form af motion, som måhända lämpligast torde höra remitteras till Ekon.Ulsk.
Jag anhåller derföre om propos. lill bifall.
Då nu Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. bifölle hvad Utsk. i 32 punkten tillstyrkt, ropades ja jemte ett eiler annat nej, hvarefter Hr Landtm, förklarade, det han funnit ja hafva öfverrösta! nej. 33, 34, 35, 36, 37, 38 och 39 yunk terna. 454 Den 9 Maj R. o. Ad. biföll hvad Ulsk. i dessa punkter tillstyrkt och yttrat 40 punkten.
Jag är visserligen af den öfvertygelsen att de anslag, som K.
M. för de i denna punkt omnämnde ändamål äskat, äro af mycken vigt.
Jag vill likväl icke nu särdeles fästa mig vid den löneförhöjning, sorn är begärd för professorn vid veterinär-inrättningen, men deremot anser jag ett afslag å den begärda lönelillökningen för inrättningens instruktionssmed skola skadligt verka på densammas verksamhet.
Denne smed bar till åliggande att undervisa eleverne, hvilka sedermera dels qvarblifva i hufvudsladen, och dels utgå till landsorterne för att sålunda mera allmänt sprida kännedomen, om huru en ordentlig skoning af hästar bör ske.
Denne smed får ej arbeta annat än för veterinär-inrättningen och han åtnjuter, om jag ej bedrar mig, endast en lön af 300 r:dr, ett belopp, som jag är öfverlygad han mycket lätt skulle kunna förtjena om han inrättade en egen smedja och idkade hofslageri.
Denne person bör likväl äga mera kunskaper och skicklighet än smeder i allmänhet.
På dessa skäl och dä jag anser det omöjligt för inrättningen att med den nuvar. aflöningen få en fullt lämplig person lill tjenstens skötande, eller bibehålla den de redan hafva, anser jag den äskade tillökningen böra beviljas, samt anhåller derföre om återremiss af denna punkt.
Toll, Gustaf:
Jemte det jag helt och hållet instämmer uti hvad Hr Silfverstolpe yttrat, anhåller jag få yttra den öfvertygelsen, att jag anser den ifrågavar. inrättningen vara af den nytta för landet, att den begärda förhöjningen deraf i måugfalldig måtto ersattes.
Hr Gr. o. Landtm:s härefter framställda propos., om R. o. Ad. ansåge de gjorde anmärkume föranleda till 40 punktens återremitterande, besvarades med starka ja jemte ett eller annat nej, hvarpå Hr Landtm, förklarade, alt han funnit ja härvid hafva varit öfvervägande. 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51 och 52 punkterne.
Hvad Utsk. i dessa punkter tillstyrkt och yttrat, blef af R. o. Ad. bifallet. 53 punkten.
Som jag vill erinra mig all föredragningen af l:sla punkten i della betänk, uppsköts, för att äga rum i sammanhang med den nu förevar, punkten, anhåller jag vördsammast, alt berörde l:sta punkt måtte få uppläsas.
Hr Gr. o. Landtm, upplyste i anledn. häraf, att R. o. Ad. i afseende på l:sta punkten beslutat, att med pröfningen deraf skulle uppskjutas tills 53 punkten blifvit afgjord.
Jag anhåller likväl att den lista punkten uppläses, på det man må erinra sig hans innehåll.
De'as fts !tt»j 455 Sedan till följe häraf lista punkten af Utskis förevar, utlåt, blifvit uppläst, biföll R. o. Ad.
Utskis hemställan i den nu föredragna 53 punkten.
Den nyss upplasta lista punkten företogs härefter till afgörande, och biföll R. o. Ad. jemväl Utskis deri afgifna yttrande. 54 punkten.
Hr Gr. o. Landtm, hemställde om icke R. o.
Ad. funne att denna punkt ej erfordrade någon åtgärd.
Härvid ropades ja, hvarjemte dock Hr Silfverstolpe anmälde sig och yttrade:
Jag hemställer vördsammast till R. o. Ad., huruvida icke riktigast vore att besluta bifall lill hvad Ulsk. i denna punkt yttrat.
Utskis framställning går nemi. derpå ut, att öfrige lill denna hufvudlitel hörande anslag, derom Ulsk. icke yttrat sig* må af R.
St. beviljas att utgå till enahanda belopp som hittills.
I anledn. häraf yttrade Hr Gr. o. Landtm, att enl. hans uppfattning ifrågavar. punkt endast innehölle en anmälan, att åtskilliga
Side hufvudtiteln tillhörande anslag blifvit af Ulsk. föreslagne till samma belopp som tillförene, men att likväl, då Hr Silfverstolpe yrkat bifall dertill, hinder för fattande af eli sådant beslut ej torde förekomma.
Hr von Hartmansdorff!
Jag tror för min del, att det H.
Ståndet gerna kan förblifva vid den propos., som Hr Gr. o. Landtm, redan framställt, och vid det beslut, som redan är fattadt.
Annars skulle det se ut som skulle de ordinarie anslag, hvilka blifvit orubbade, icke kunna fortfara, utan förnyadt beviljande deraf vid hvarje riksdag.
Så har det aldrig förr tillgått, och bör icke heller nu sä ske.
Hr Silfverstolpe förklarade, att han ville afstå från sin ifrågavar. hemställan.
55 och 56 punk ter ne. R. o. Ad. biföll hvad Ulsk. i dessa punkter tillstyrkt och föreslagit. 57 punkten.
Då R. o. Ad. återremitterat en föregtde punkt, angide aflöning till kapellpredikanter i Bogens och Lekvattnets kapellförsamlingar, torde äfven denna punkt böra återremitteras, på det alt, i händelse den föreslagna adöningen för berörde predikanter beviljas, den sista strofen i förevar, punkt måtte blifva utesluten.
Denna strof har nemi. följande lydelse: ”dels att attoningen för de inom församllngarne anställde prestmän, utan statsverkets betungande, af lörsamlingsboerne bekostas”.
Jag kan icke erinra mig annat, än att det jemväl var fråga om någon allöuing åt kyrkobeljeuin - 450 Den U Maj. gen.
Det förekommer mig som hade det varit Frih.
Cederström, hvilken gjorde anmärkmr i det afseendet.
Han lärer således kunna upplysa, huru härmed sig förhåller.
Om jag ej hedrager mig, (innes det i O.de hufvudliteln en punkt angrde aflöning ät kyrkobetjening uti ifrågavar. socknar, roed hvars föredragande R. o. Ad. beslutat skola anstå, intilldess denna hufvudlitel blifvit genomgången.
Del är troligen derpå Hr von Hartmansdorff hade afseende, då han nyss yttrade sig.
Hr Gr. o. Landtm, upplyste, att af de i nu förevar, utlåt, förekommande punkter, epdasl den 4:de hade sammanhang med ifrågavar. punkt.
Vid föredragningen af cn uti förevar, betänk, förut förekommande punkt, rörde dessa kapellförsamlingar, fästade jag uppmärksamheten derpå, alt uti den före denna 8:de hufvudlitel lill pröfning företagna 9:de hufvudliteln, jemväl finnes en punkt, rörde aflöning ät kyrkobetjening i berörde församlingar, hvilken punkt blifvit af Ii. o. Ad. uppskjuten, och jag hemställde då, om icke denna sistnämnde fråga borde i sammanhang med den förra till behandling upptagas.
Jag erhöll då af Hr Gr. o. Landtm, det svar, att merberörde punkt af 9:de hufvudliteln skulle komma i öfvervägande, sedan hela den 8:de hufvudliteln blifvit pröfvad.
Detta är anledmn hvarföre jag icke gjort någon anmälan derom vid nu ifrågavar. tillfälle; i tanka ali å den tid, hvartill hänvisning är leornad, framkomma med det vördsamma yrkande, som af mig åsyftas. R. o. Ad. ansåg de emot den förevar. 57 punkten gjorde anmårkmr föranleda till ålerremiss. 58 punkten.
Jag finner visserligen icke de skäl, StatsUlsk. anfört till afstyrkande af K.
M:s nåd. propos. i detta hänseende, vara giltiga, men då Ulsk. tillstyrkt så betydliga anslag för läroverken i allmänhet, och då man beklagligtvis funnit alt den nu ifrågavar. skolan icke ansetts värdig alt få anslag på ständig stat, kan jag ännu mindre hoppas att man beviljar henne medel lill eget bus.
Jag mäste följaktligen ställa milt hopp lill en kommande riksdag, dä denna skola måhända får röna eli bättre öde. R. o. Ad. biföll Utsk:s i 58 punkten afgifna yttrande. 59 punkten.
Hr Ribbing, Arvid, anförde skriftligen:
Jag vet icke hvarför Ulsk. funnit mindre vigligt att föreslå tillsyn å folk-skolorne, än å elemeutar-skolorne.