Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Mjölqvarnars befrielse frän Skattläggning; Rörande föreslagen ändring uti Allmänna Lagens Stadganden och de genom Kongl.
Förordningen den 9 Februarii 1812 meddelde Föreskrifter örn Stängsel-skyldigheten; Rörande rättighet för Allmogen i Blekinge och Skåne, att emellan Hamnarne derstädes få sjöledes obehindradt föra deras Producter; I anledning af gjort förslag till ändring i 4^6
April. na galande st3dganden rörande Jordägares rätt hos Landtbo 5 Öfver väckt Förslag angående rätta delnings-grunden vid Enskiften af Hemman i Blekinge ; Om obehindrad rättighet för Hemmansägare att uppföra och begagna Husbehofs Vatten-, Väder-, Mjöl- och Sagqvarnar.
OeconomiUtskottets :
Om inrättande af en Comité i hvarje Församling till utdelande af de Spannmåls-understöd, som at Magazins-Öirectionen lemnäs; I anledning af föreslagne åtgärder till Veneriska smuttan utrotande: 2:o Återremitterat följande Betänkanden, nemligen:
Angående förändring i saltpetter-gärdens utgörande af Hemmanen i Riket; Angående Strömsholms Stuteri-Inrättning; Oeconomi <e- Ut skot tets .•
Om förändring i 9 af Kongl SeglationsOrdningen; Rörande yrkadt upphäfvande af Städernes rätt att uppbära vissa afgifter.
Den 14 April. 427 Lag- och Oeconomice-Utskoffens:
Om upphörande af förbud emot Landsköp; 3:0
Ofverl emtla dl till förstärkta Stat s~U t skott et'.
Frågan om Regerings-Rådet von Schewen» Pension; samt 4:0 lågt till Handlingarne Lag-Utskottets
Utlåtanden angående:
Åtgärders vidtagande till Sjölagens öfverseende ; och Sökt företrädes-rätt af Jordägare till Brukares lösa Egendom, Hvilka Protocolls-Utdrag lades till Handlingarne.
Upplästes och lades på bordet följande från nedannämde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: JFrän Lag- , samt Allmänna Besvärs- och Oeconomite- Utskotten :
Af ilen 18 sistledne Martil, öfver flere hos Högloflige Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet väckte, förslag om en mera allmän och utvidgad Närings-frihet, samt, i sammanhang dermed ? öfver den uti Välloflige Bor» 4*8 Ben 14 April. gare-Ståndet af Herr Edelberg gjorde Motion om gränsors bestämmande emellan Stads- och Landtmsnna-handteringar; med anledning hvaraf Utskotten hemstäldt, att Riksens Ständer ina till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemna, atr, till förenande af både allmänt och enskilt gagn, i Nåder meddela sådana rättelser och förbättringar af de rörande Handeln och Närjngarne nugällande Författningar, sovn tiden oundgängeligen kräfver, utan att dervid hvarken rättvisa eller något Stånds Privilegier förnärmas; emot hvilket Utskottens beslut 2:ne Ledamöter af Högvördige Preste-Ståndet, äfvensom samtel:ge Ledamörerne af Valloflige Borgare-Ståndet sig reserverat, under yrkande att all rubbning af Skrå-Författningarne vore stridande emot de Borgare-Ståndet förundte Privilegier, fri. och rättigheter.
Ifrån Lag-Utskottet': den »3 sistledne Martil: 1:0
I anledning af de hos Högvördig* Preste-Ståndet gjorde Anmärkningar vid Utskottets Betänkande, rörande väckt Förslag om ändring i de Författningar, hvilka till förekommande af Barnamord äro utfärdade; till besvarande af hvilka anmärkningar Utskottet åberopat de skäl, Utskottat i sistnämnde Betänkande andragit, och derjemte tillkännagifvit, att de öfrige jme Riks-Stånden samma Betänkande bifallit. 2:0
I anledning af de hos Hedervärda Ben 14 April. 4*9 Bonde-Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande öfver väckt fråga om håfvan* de af Kongl. Kungörelsen den 26 November 1816, angående sättet för en Menighets hörande i enskilde tillåtelige ärenden: Anmälande Utskottet, att de andra trenne Riks-Stånden redan bifallit Utskottets ifrågavarande Betänkande. 3:0
Med en förändrad Redaction af Lagens stadgande uti 2 och 6 §.
§. utaf 7 Cap. Handels-Balken, i likstämmighet med det af Oeconomi® Utskottet under den 16 sistledne Januarii afgifne samt af Riksens Ständer antagne Förslag, att all handel å Marknad måtte fritt få börjas så snart Marknadsdagen ingått, utan afbidande af Marknadens kungörande med Trumslag.
Af den 25 sistledne Martil: 4:0 Öfver de af Grefve Gyllenborg, Johan Henning, gjorde Förslag, att Konungens Befallningshafvande må blifva pligtige, att till Justitia^ Cancelleren och Justitieombudsmannen insända ett Exemplar af de Kungörelser, som af dem utfärdas:
Att Kongl. Maj:ts Befallningshafvande* obestämde rättighet till Länens Innevånares kallande till mundtliga förhör må inskränkas; och att med utmätning af debiterad afgift må innehållas, då jäf mot behörigheten utaf krafvet väckes; hvilka Förslag Utskottet, uppå anförde skäl, icke ansett sig kunna understödja. 4JO Den 14 Amil. 5:0 Öfver den af Herr Borgmästaren E. G. Hohn väckte Motion, om skyldighet ej mindre för samtelige Embets-Verken att vid hvarje halt års förlopp, tili Riksens Ständers Justitieombudsman aflemna Arbets-Förteckningar, än äfven för vederbörande DireCtioner öfver Arbets» och Corrections inrättningame samt Spinnhusen i Riket att qvartaliter till Justius Ombudsmannen insända behörige Fång-förteckningar; å hvilken Motion Utskottet i så måtto tillstyrkt bifall, att hädanefter, på de tider hvilka äro föreskrjfne för Collegierne och EmbetsVerken till Arbetets Förteckningars afgifvande , ord) för dem, som hafva vården om Spinnhusen samt de i Länen Inrättade Arbets- och Corrections-Hus , att insända, enligt faststäldt Forinulair inrättade Förteckningar öfver de insatte och intagne Personer, lika lydande Exemplar deraf tillika skulle till Justitis-Ombudsmanneo öfverlemnas, 6:0 Angående den af Riksdags Fullmägtige Sven Manson och Jonas Jansson väckte fråga om en sådan förändring af Rättegångssättet i Mål, rörande skjutsförsummelser, att desamma hädanefter må af Härads - Rätterne lå upptagas och af göras m m., ä hvilket förslag Utskottet likväl ej funnit skäl att tillstyrka bifall. Af Jen 36 sistledrie Martill Angående det af Riksdags - Fullmägtigert Carl Fredric
Berg gjorde förslag till ändring
Den 14 April. 43i i ansvaret för Fylleri, att dylika brott endast i vissa fall borde med böter beläggas, samt Stockstraff och allmänt Arbete vid Arbets-lnrättningar derföre icke mera äga rum; men Utskottet har icke ansett sig böra tillstyrka bifall å hvad Riksdags-Fullmägtigen Berg i detta hänseende föreslagit. 8:0 Öfver så väl Riksdags-Fullmägtigen Anders Danielsons väckte Förslag, att mål, Sorn angå fylleri och oloflig (örsäljning af Bränvin, Rumm och Toddy endast må af allmänna Domstolar upptagas, som ock Rikdags-Fullmägtigen J. F. Rutnbergs Motion, att Straffet för Fylleri måtte ifrån Penninge-böter förvandlas till Fängelse, och att åtal å sådana brott må, innom hvarje Församling, af Kyrko-Rådet afdömas; och har Utskottet ansett sig icke äga skäl att tillstyrka bifall till de Lag iöriindr. ngar, som i cdvanberörde måtto åsyftas; varande härvid fogade åtskiilige Utskottets Ledamöters serskildte yttranden.
Fran Lag- samt Allmänna Besvärs- och Otconornia.- Utskott en :
Af den 28 sistlidne Murtu: 1:0
I anledning af de uti Hedervärda Bonde-Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande, rörande väckt Motion om skyldighet för privilegierad Jord , att deltaga i Tingshus- och Prestegårds-byggnad ; hvilket Betänkande, på sätt Utskotten anmält, redan af de öfrige trenne Riks-Standen är vordet gillaöt.
432 Den 14 April. 2:0 Öfver de innom Högvöfdiga Preste-» Ståndet framställde anmärkningar vid Utskottens Betänkande om allmänna Vägarnas underhållande Vintertiden; varande detta Betänkande, efter hvad Utskotten tillkännagifvit, redan af de öfrige trenne Riks-Stånden bifallit: 3:0
I anledning af hos Högloflige Ridderskapet och Adeln skedde anmärkningar vid Utskottens Betänkande öfver väckt fråga, om Byvägars underhållande, hvilket Betänkande, enligt Utskottens anmälan, redan blifvit af de öfrige Riks Ständen godkändt. 4:0 Öfver de hos Hedervärda Bonde-Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande, rörande rättighet för den som låtit i allmänna Brandförsäkrings-Verket försäkra Åbyggnad å Landet, att undgå erläggande af Brandstod ; af hvilka anmärkningar Utskottet icke funnit den grund kunna rubbas, hvarifrån Utskotten, vid afgifvande af sitt förra, af de öfrige trenne Riks-Stånden redan bifallne yttrande, utgått.
Herr Grefven och LandtMarskalken tillkännagaf att Plenum komme klockan 5 i eftermiddag att fortsättas. » S&- T>en 14 April. 433 Sedan 43,44,45 och 46 §.§. i Riddarhusordningen blifvit uppläste, företog Ridd rskapet och Adeln klockan half till 9 förmiddrgen
Val af den utaf 12 Ordinarie Ledamöter och 4 Suppleanter bestående Nämnd, som skulle äga att döma, huruvida Högsta Domstolens sanruelige Le. damöter gjort sig förtjents att i deras vigtiga kall bibehållas; och hvilken Nämnd tillika skulle utgöra Electorer till utväljsnde af Riksens Ständers Justitia-Ombudsman och dess Suppleant.
Vid förrättningens slut blef Val-Protocollet försegladt för att i nästa Plenum uppbrytas och kungöras.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan | till 5 eftermiddagen.
In fidem Protocolli 0.
J. Lagerheim* Ridd. och Ad.
Prat. V B.
1 Af i. 55, fö. 434 Den 14 April.
Tisdagen den 14 April. Plenum k!, f eftermiddagen.
Val af den utaf 12 Ordinarie Ledamöter och 4 Suppleanter bestående Nämnd, som äger att döma huruvida Högsta Domsto. lens samtelige Ledamöter gjordt sig förtjente att i deras vigtiga kall bibehallas, och hvilken Nämnd tillika skall utgöra Electorer till utväljande af Riksens Ständers Justitieombudsman och Dess Suppleant; och befunnos följande Herrar hafva blifvit utsedde till Ordinarie Ledamöter i N:0 35 Grefve Gyldenstolpe, Carl Edvard 231 röster 42 —— Gyllenborg, Johan Henning , 347 dito. — 54 — Spens, J.
Melker, 204 dito. 253 Friherre de Geer, Carl, 347 dito. — 329 — Adlerbeth, Gud- mund Göran, 321 dito. 473 Herr Coijet, C.
Fredric, 20$ dito. — 862 — Gyllenkrook, G., 347 dito. — 1940 B. —- Tersmeden , Full- mägtig Hr Ters- meden, Pehr R., 219 dito. — 1586 — Raab , Fullmägt.
Len 14.
April. 43 ^
Nto 1324 Herr f. Törne, Michael, 21$ röster. — *95 2 von Plomgren, Fullm.
Friherre Hjerta, Fredric, 227 dito. — 2004 — von Schulzenheim, David, 2a2 dito.
Suppleanter ■ — 2409 Friherre Adelsvärd, Johan Carl, 204 dito. 436 Herr Stjerncreutz, Full mägtig Frih.
Ridderstolpe, Gustaf, 2oi dito. — 2o6l B.
Herr Lagerbring, Full* mägtig Herr von Flomgren, Fehr, I97 dito. *— 217 Friherre Reuterholm, Fullmägtig, Grefve Frölich , David Harald, 196 dito.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan £ till 6 eftermiddagen.
43^ Den /y April, Onsdagen den 15 April.
Upplästes Protocollet hållit sistledne gårdag vid sammanträdet af den Nämnd, åt hvilken varit uppdragit att dömma , huruvida samtlige Högsta Domstolens Ledamöter äga Riksens Ständers förtroende, och böra i deras vigtjga kall bibehållas, så lydande: 1818 den 14 April, sammanträdde den Nämnd, som äger att dömma huruvida Högsta Domstolens samtelige Ledamöter gjordt sig förtjente att i deras vigtiga kall bibehållas, dä, öfver följande Proposition röstades:
Den, som anser omröstning böra; på det i 103 §.
Regerings-Formen föreskrifne sätt anställas till uteslutande af någon bland Högsta Domstolens Ledamöter, skrifver Jai Den det ej vill skrifver
Nej; Vinner Nej blifva Högsta Domstolen* samtelige Ledamöter bibehållnej
Och befanns, sedan en Sedel blifvit aflagd, vid Sedlarnes öppnande, rösterne hafva utfallit - Ja g* Nej 39.
Den 15 April. 43?
I följe hvaraf Nämnden ansett Högsta Domstolens samtelige Ledamöter böra vid deras syslor bibehållas, och ingen vidare åtgärd i detta afseende äga rum.
Ut supre.
C. E, Gyldenstolpe. C. v. Rosenstein. JL. J. Lundgren.
A. J:son Hyckert.
Upplästes de sistledne gårdag hällne Protocoll öfver valen af Riksens Ständers Justitiae Ombudsman, och dess Suppleant, så lydande; År 1818 den 14 April sammanträdde Riksens Högloft.
Ständers valde Electorer, för att utse en Riksens Ständers Justitieombudsman; då, sedan en Voterings-Sedel blifvit aflagd och de öfrige Sedlarne blifvit öppnade, rösterne således befunnos hafva utfallit: Friherre Mannerheim, Lars August 44 röster.
Ut Supra. C. E. Gyldenstolpe.
C. von Rosenstein.
Fredin, A. J.-son Hyckert.
År 1818 den 14 April, sammanträdde Riksens Högloflige Ständers valda Electorer, för att utse Riksens Ständers Justitiae-Ombudsmans Suppleant, då> sedan en Sedel blifvit 438 Den 15 April. aflagd, och de öfrige Sedlarnc blifvit öppnade, rösterne befunnos således hafva utfallit: Commerce-Rådet O. Zenius . . 44 röster.
Lagmannen Johan Mannerstam . 2 dito.
Ut supra. C. E. Gyldenstolpe. C. v.
Varande* alltså till Justitia - Ombudsman utsedd , Herr Friherre L. A. Mannerheim och till Suppleant, Herr Commerce-Rådet O. Zenius.
Upplästes följande från Herr Hof-Cancelleren Friherre af Wetterstedt ankomne Skrifvelse.
Maj:ts Nådiga befallning, att de Beslut, som af Kongl. i\laj:t under innevarande Riksdag vidtagas, i anledning af Riksens Ständers underdåniga hemställanden, skola Riksens Ständer i Nåder meddelas, får jag härmedelst den äran till Högvälborne Herr Grefven och LandtMarskalken samt Högloflige Ridderskapet och Adeln, öfverlemna närlagde vidimerade afskrifter af de 2:ne Protocolls-Utdrag af den 17 sistledne Martii, som tillförordnade Stats-Secreteraren för Kongl.
Kammar-Expeditionen, Herr Friherre Ehrenborgh, under den 8 dennes, i förenämnde än - Den 15 April. 43* damål mig tillsändt, det ena rörande Cancellie-afgiften vid Ansöknings och Besvärsskrif ter i enskildta mål, samt det andra, angående PassContoirs inrättande på tjenliga ställen i alla Rikets Län.
Utdrag af Protocollet öfver Kammar-Ärenden, hållit inför Hans Majit Konungen, i StatsRadet, på Stockholms Slott, den 17 Martii 1818.
Tillförordnade Stats-Secreteraren Friherre Ehrenborgh anmälte i underdånighet: f:0 Riksens Ständers underdåniga hemställan, om en sådan förklaring uti Kongl. Förordningen den 3 December 1812, rörande förhöjning i vissa delar af Expeditions-Taxan, att den, genom samma Förordning stadgade Cancellieafgift, af Sexton skillingar, som i enskildta mål borde erläggas, och åtfölja Ansökningsoch Besvärs-Skrifter, hvilka uti samtel ige Rikets Collegier , StatsContoiret undantaget, ingifvas, eller från Konungens Befallningshafvande insändas, icke måtte vidare än för första skriften i hvarje mål äga rum. 440 Den 15 April.
Denna Riksens Ständers underdåniga hemställan täcktes Kongl. Maj:t i Nåder bifalla, till följe hvaraf HofRätterne och Samtelige Collegierne, Stats-Contoiret undantaget, skulle förståndigas derom, att, i följd af KongL Maj:ts Nådiga Förordning den 3 December I812, endast uppbära den beviljade Cancellieafgiften af Sexton skillingar Banco-Sedlar för första skriften i hvarje Ansöknings- eller Besvärs-mål, ehvad de omedelbart ingifvas, eller genom Konungens Befallningshafvande varda insände.
Ex Protocollo .E. von Stockenströmt Enligheten med det uti Kongl. HofCancellers-Expeditionen förvarade Original, intygar: Olof Sahlgren.
Cancellist.
Utdrag af Protocollet öfver KammarÄrender, hållit inför Hans Majit Konungen, i Stats-Rådet, på Stockholms Slott, den 17 Martii 1818* Tillförordnade Stats Secreteraren , Friherre Ehrenborgh, föredrog i underdånighet: 6:0 Riksens Ständers underdåniga hemställan Dm ij April. 441 om inrättande af PassContoir, der Landtboer k tnde erhålla Rese-Pass, af Landshöfdingen underskrifne och från LandsCancelliet utfärdade, uti alla de Län der sådane icke redan voro inrättade.
Kongl. Majit, som, genom Nådigt bref, den y November 1812, tillåtit samtelige Dess Befallningshafvande, att, efter eget val och urskiljning , samt på eget ansvar i händelse missbruk skulle föiöfvaS, utse och förordna 4 till 5 pålitlige, förståndige och bofaste män innom hvarje Län, en hvar boende på tjen lig! ställe ifrån Residencet, ät hvilka de ägde meddela tryckta Blanquetter af Pass med Sigill och underskrift försedde, hvilka de sålunda utsedde Personer ägde att tilldela dem, som, i behof deraf, sig derom anmälte , och dertill voro berättigade, fann i Nåder för godt, att, i anledning af Riksens Ständers nu gjorde underdåniga Hemställan, från samtelige Kongl. Majits
Befallningshafvande infordra underdåniga Utlåtanden om den åtgärd hvar och en vidtagit, i följe af detta Kongl. Majit Nådiga Förordnande, hvarefter, och sedan Kongl. Maj:t erfarit hvad anstalter i detta afseende blifvit vidtagne, Kongl. Majit ville öfver Riksens Ständers underdåniga Hemställan fatta Dess Nådiga Beslut.
Ex protocollo E. von Stockenström. 44» Den 15 April.
Enligheten med det i Kongl.fHof-Cancel!ers-Ex« peditionen förvarade Original intygar: Olof Sahlgren Cancelliet.
Upplästes och lades pårbordet följande Stats-Utskottets den 6 dennes afgifne Utlåtanden: 1:0 l anledning af Kongl.
Majtts Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof under Riks-Statens första Hufvud-Titel, och har Utskottet föreslagit en tillökning af $>969 37 sk. 4 rest. 2:0 Angående Stats-Regleringen i hvad som rörer Riks-Statens Andra Hufvud-Titel3 deruti Utskottet tillstyrkt att åtskillige anslag å denne Hufvud-Titel måtte ök3s; varandes härvid bifogade serskilte yttranden af Landshöfdingen Friherre Cederström samt Presidenten von Schulzenheim, angående yrkad Löneförbättring för Krono-Fogdame på Gottland. 3:0 I anledning af Kongl.’ Maj:ts Nådiga Proposition om Stats-Regleringen under åttonde Hufvud-Titeln, hvarå Utskottet föreslagit en tillökning af 55,233 R:dr 29 sk. 4 r:st. B:co. 4:0
I anledning af återremiss från Preste.
Den ry April. 54? och Bonde-Stånden af Utskottets Betänkande angående Kronans Ränte-hö och Halm från Westmanlands
Län, som är anslagit till utfordringen vid Kongl. Hof-Stalletj deruti Utskottet hufvedsakeligen förblifvit vid sitt förra af 2:ne Stånd redan gillade Betänkande.
Stats- och BancoUtskottens den 3 dennes afgifne samt den g i samma månad på bordet lagde Betänkande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition den 10 December 1817 , angående Allmänna Penninge-rörelsens och Myntvärdets upprätthållande.
Grefve HamiltonJ, Axel, anförde skrifteligen:
Det anses kan hända såsom oförvägit , att jag, ung och oerfaren, vågar yttra mig uti ett ämne, som ofta varit en stötesten för eljest stora Statsmän.
Att uppgifva
Medel till förbättring af en Stats Penninge-verk, då det en gång kommit att i lägervall, är en ömtålig fråga, hellst de fleste Medlemmars välfärd och bestånd deraf beror.
Erfarenheten har visat, det hastiga valf. ningar och förändringar deruti vållat tusendetals idoge Medborgares undergång^ sorn för Staten derigenom gått förlorade:
A andra sidan skall fortfarandet af ett förfallet Penninge - 444 Den /5 April. värde tid efter annan utsuga och ruinera det hela.
Denna vigtiga fräga utgör nu ett föremål för Rikets Högloflige Ständers bestämmande, och, såsom en Medlem af Ridderskapet och Adeln, vågar jag och framställa mina tankar i detta ämne.'
En hastig realisering af Rikets Pappersmynt är för oss icke verkställbar, då vi innom Oss sakne naturliga tillgångar af Guld och Silfver, hvars värde Pappers.myntet representerar.
Vi kunna icke åtkomma dessa ädlare Metaller utan genom en handel, så inrättad, att Rikets Exporter öfverstiga hvad från Utländningen införskrifves, och behållningen blifver ä vår sida, samt med Speciemynt ingår; hvarigenom värdet af vårt representativa mynt skall ökas i stället för att minskas.
Men för att uppnå detta mål, lärer ingen annan utväg vara att tillgå, än att inskränka vå. ra behof, sä vidt de grunda sig på utländske Producter, och i stället upplifva omtanka,flit och idoghet innom Oss, att icke allenast dem med egna tillgångar fylla, utan äfven en gång till Utländningen afsätta vårt öfverflöd deraf.
Åkerbruket, hvilket synes mig vara uti Utskottets Betänkande uteslutit från något verkeligt understöd, är likväl Modren till alla öfrjga Näringar, och bör derföre först fästa vår Ven 15 April. 44? uppmärksamhet, så att det framför allt uppmuntras och understodjes.
Härtill bidrager onekeligen i betydlig’ mohn att införsel af Spannemål och Victuaiie-Varor ej tillätes från utrikes Ort, så framt icke Rikets behof det oundgängeligen kräfver, emedan en säker påräknad vinst utgör förnämsta drifjfjädren för Landtbrukaren att odla sin Jord och förbättra sin Boskaps afvel. " Dernäst böra Slöjder och Näringar så i städerne som å Landet lif vas och understödjas.
Månne vi icke äfven skulle kunna komma temmeligen långt i tillverkningen af Ylletyger, om densamma lika uppmuntrades? jag an. «er det icke för omöjligt, i synnerhet uti Rikets Södra Provincer, där Får-afveln redan är bättre och Jordmån samt
Climat tillåta att den ännu mer förbättras.
Enär ändamålet af Riksens Ständers bemödande nu är att gifva Penningen ett mera stadgadt värde, med bibehållande af flit och Industrie hos den närande delen af Nationen, enda möjeliga medlet att upprätthålla den byggnad, hvartill grundvalen nu lägges; så är det magtpåliggande att sådant sker på ett sätt, att Statens närande lemmar icke försvagas och 446 Ben 75 April. blifva obrukbare, till vinnande af hvad nu åsyftas.
Att minska Sedelstocken, då Utskylderne till Staten och Värdet af nödvändighetsvaror kommit till en viss höjd, skulle ofelbart qväfva idoghet och Näringsflit; följaktligen motverka och undergräfva den plan, man vill utföra.
Verkan deraf drabbar genast den arbetande, hvars skatter och utgifter för sine nödvändige behof blifva till en början lika; men värdet af dess Arbete förringas; så att han, af brist på utkomst, nödsakas lemna en eljest kär fosterjord och söka sin bergning å annan ort.
Dess tillstånd är sådant, att dess Credit vida öfverstiga dess Debet.
Ehuru den icke innehar full Valuta i Guld och Silfver för dess utelöpande Sedlar, finnes dock denna Valuta uti en betydlig del af Rikets Jord, hvilken, fastän mindre rörlig, dock lemnar äfven så mycken oin icke större säkerhet.
Ville Banquen indrifva sina fordringar vore realisationen genast gjord:
Men följden blef derjemte att de fleste af Rikets Inbyggare gingo förlorade.
Det är således icke misstroende till Banqueus Credit, som vållar Sedlarnes ringare värde än Specic Myntets 3 utan de Millioner Riksda - Ben 15 April. 447 ler, som genom en erkänd ofördelagtig handel årligen utgår till utrikes ort, oberäknadt afvundsjukan deröfver, att man ej kan åtkomma Banquens redbarheter, för att deraf göra en handelsvara.
Sedan nu‘
Regeringens bemödande framför allt åsyftar lifvande af Närings-flit och Odlingar, samt
Kunde Patriotisme och National-stolthet i samma mon tilltaga, så att man ej satte särdeles värde på annat än inhemske producter, skulle vi med hastiga steg hinna till målet.
Vi äro härstädes församlade i ändamål att hjelpa; men icke krossa våra hemmavaran, de, af hvilka en betydlig del är behäftad med skuld.
Resultatet| af vårt bemödande bör derföre blifva att småningom fälla en högt uppdrifven Cours och förskaffa sedlarne mera värde, utan att qväfva Industrie eller påskynda Galdbundnes ofärd, hvilket genom indragning af Rörelse-Capitalet, enligt Utskottets tillstyrkan, ostridigt skulle inträffa.
Ändamålet af de inrättade partiel-Disconterne, på den fot de varit, och under den Styrelse de haft, har till det mästa förfelats.
Jordbrukaren och Fabrikanten har deraf haft föga understöd, men deremot, enligt Professor Agardts yttrande , förflugne Speculanter och Banqueroute-Spelare så mycket mera. 448 Ben 15 April.
Disconter fortfara , hvilket för Odling och Näringar torde vara nyttigt, böra de vara under en Styrelse, som hvarken kan eller vill öfverträda deo Instruction, som föreskrifves.
Dessa Verk, väl förvaltade, torde blifva för det Allmänna mera nyttige, om än deras Rörelse-Capital något förminskas — Uti Instructionen borde äfven vara stadgadt det belopp, Landet hade att påräkna, så att det" vqre skiljt från det för Städerne bestämda, och då dessa Verk nu komma att gå för Banqueris eoskildte räkning, torde årliga Räntan kunni nedsättas till fem proCent; hellst ändamålet äf att understödja , men icke utsuga den Hoge.
Såsom en huld Fader understödde dä Banquer» sina behöfvande arbetande Barn, utan att förlora något af sin styrka , eller att befara något för sin integritet
En ökad Odling och Industrie skall onekeligen verka till en 'större Production af alla slags lifsmedel och derigenom sänka priserne på desamma, sä att Penninge-Löntagarne bättre finna deras utkomst, och Fabrikanten skall kunna lemna sin tillverkning för lindrigare pris, då dess uppehälle blifver mindre dyrt.
Om något häraf skulle tillvinna sig Högr loflige
Den 15 April 449 loflige Ridderskapets och Adelns bifall, vora det för mig smickrande:
Emellertid har ändamålet härmed å min sida varit godt och upprigtigt.
Herr vok Törne, Michaél, uppläste följande: