Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Trossbetäckning, ordonnanser oell tillfällig kommendering 17. ,nÅ — 144.
Manskap i ledet ... - 656. g^Q man (656 man på 2 led
Sjuke, 5 proc. af 900 man 45.
Öfrig afgång (se ofvan) 104.
Manskap i ledet 751. 90Q man.
(751 man på 2 led
Sjuke, 5 proc. af 1,000 man 50.
J54 Manskap i ledet 846.
1 000 man (846 man på 2 led
Anmärkningar: t.
Kommitterade hafva, (se »indelda arméens vapenöfningar»), föreslagit, att 48 skarpskyttar borde uttagas på stambataljon, hvilket utgör 96 på regemente, eller minst 32 på fältbataljon. 2.
Timmermännen böra i fält icke stå i ledet, vara försedde med yxor och bära gevär endast till sjelf försvar och tillfällig strid. 3, En sjukvårdssoldat tjenstgör hos hvarje af bataljonens 3:ne läkare.
X Bil. Y. Förslag öfver befäl och manskap, så stridande, som icke stridande, vid en bataljon på krigsfot af 800 man.
Tross Underoffice rare.
Manskap.
Läkare.
Officerare. — 726 788 824 852 Kompanierna Förbi nderiafdel ningen . .
Keservförbinderiafdelningen.
Timmermansafdelningen Trossen 728 800 Summa 1 840 Anmärkningar. 1.
Blott en bataljonsläkare på stat finnes för hvarje fält bataljon. 2.
Befälsuppassare beräknas sålunda: 1 för hvarje officer eller vederlike, och 1 för underbefälet vid hvarje kompani, samt för hvarje beriden officer med flere än 2 hästar, dessutom 1 hästskötare för 2 handhästar.
Trossfordon, hästar och kuskar för en bataljon beräknas sålunda: Staben ....
Kompanierna .
Trossen i allmänhet . 1 packvagn 2 hästar.
1 kusk.
(4 packvagnar 8 » 4 kuskar. / 4 ammunitionsvagnar .... 8 » 4 » ) 1 förbinderivagn 3 » 1 » ('l sjukvagn (eller 2 sjukkärror). 2 n 2 » reserv 2 » 2 » Summa 11 fordon 25 hästar. 14 kuskar. 119 Bil. Z.
Tabell, utvisande tillgången på beväringssoldater inom särskilda län eller landskap, för de inom samma områden förlagde stambataljoner, samt öfverskott eller brist vid armécus sättande på fältfot med 50 bataljoner å 800 man. g CD PJ B' B 5 pr CJt pr Afdrag, 10 pro- cent, för vakanser och rekryter bland stammen, afgång Äterståi till Styrka å
För 800 mans j bataljoner. > s p" P •-** CO prh- p E hi p"' p CO CO cr CD < CO CO CD ►1 a~ CD oo p~ B bland bevärings- soldaterne, sjuke, m. m. 5). krigstjenst. bataljon.
Öfver- skott.
Brist. cr p £L o" c ro 00 g 05 *— CO 1 M 1 2 00 cd 05 3 CO cr • CD <5 p: 2 5’ cg 2.
B' cg co O P CD ^5 p: •-i B'
Cg co O p CD fi to tn O, &
S- ro E, Ä P B B P Bevärings-soldater. j Stam-soldater.
Bevärings-soldater.
Stam-soldater. co 3 B B B Bevärings-soldater. 1 co So B En o_ Bi so • nT TE co c B B SO På bataljon. co c B g P 3 cr p o’ p Summa.
Stockholms stad och län .... * 1,378 345 1,725 4.S72 .3,297 173 157 330 1,552 1,415 2,967 388 353 741 59 236 Nyköpings län 2 675 169 845 4,420 4,965 84 112 4 96 761 1,008 1,769 .380 504 884 84 169 — — Upsala » 2 639 160 800 4,420 1,920 80 112 192 720 1,008 1,728 360 504 864 64 128 — — Linköpings » 4 1,511 378 1,890 2,256 4,146 189 225 414 1,701 2,031 3,7.32 425 508 933 1.3.3 532 — — Småland med Oland 7 2,753 688 3,440 3,788 7,228 344 379 723 3,096 3,409 6,505 442 487 929 129 905 — — Skåne 4 2,750 688 3,440 1,984 5,424 344 498 542 3,096 1,783 4.879 774 445 1,219 419 1,679 — — Halland 1 616 154 770 400 1,170 77 40 417 693 .360 1,053 693 360 1,05.3 25.3 25.3 — — Bohuslän 2 1,066 267 1,335 1,120 2,455 434 142 246 1,201 1,008 2,209 600 504 1,104 30 i 610 — — Vestergötland och Dalsland .... 8 2,631 658 3,290 4,360 7,650 329 436 765 2,961 3,924 6,885 370 490 860 60 485 — — Vermland och Nerike 547 2,735 2,394 5,429 273 239 512 2.462 2,155 4,617 492 4.31 923 12.3 617 — — Vestmanland och Dalarne .... 5 1,568 392 1,960 2,746 4,676 196 272 468 1,764 2,444 4,208 .35.3 488 841 41 208 — — Gefleborgs län 2 678 170 850 1,120 1,970 85 142 197 765 1,008 1,773 582 504 886 86 175 — — Vesternorrland (utom fjellsocknarne) . 4 526 132 660 488 1,448 66 49 415 594 4.39 1,033 394 4.39 1,03.3 2.3.3 233 — — Jemtland (med » ) . 4 595 149 745 500 4,245 75 50 4 25 670 450 1,120 670 450 1,120 .320 320 — — Vesterbottens län 1 418 105 525 476 4,001 52 48 100 473 428 901 47.3 428 901 101 101 — — Norrbottens » 4 314 79 395 476 871 39 48 87 356 428 784 356 428 784 — — 16 16 Summa SO 20,306 5,081 25,405 25,887 54,292 2,540 2,589 5,129 22,865 23,298 46,163 457 Vied i um 4661 92.3 — 6.415 — 252 Alternativ.
Vermland, Nerike, Vestmanland och Dalarne ....
40 3,756 939 4,695 5,440 9,805 469 511 980 4,226 4,599 8,825 422 459 881 81 825 — — (Vesternorrland (med fjellsocknarne) . 4 739 185 925 488 1,443 93 49 142 832 439 1,271 832 4.39 1,271 471 471 — — | Jemtland 4 382 96 480 500 980 48 50 98 432 450 882 4.32 450 882 82 82 — — Anmärkningar: 1)
Inberäknadt det af arméen exercerade beväringsmanskap, tillhörande flottans nuvarande områden. 2) Utgör i af den i föregående kolumn upptagna styrkan. 3) Nemligen 2:a—6:e årsklasserna; (den l:a klassen anses såsom rekrytklass). 4) Stam-soldaternas styrka upptagen i enlighet med bil. P. 5)
Som medeltjenstetiden vid indelda infanteriet är 20 år, utgöra vakanser och årsrekryter tillsammans 5 °/0 af styrkan.
Sjuke på roten eller sådane, som icke kunna inställa sig vid en samling, uppgå väl till samma procent, men då äf ven afräknas alla, som i anseende till ålder eller helsa äro mindre krigsduglige, ehuru de kunna vara lämplige för tjenstgöring i depöterna, torde, hvad den indelda stammen beträffar, ett afdrag på det hola af 10 °/0 icke vara för stort.
På den värfvade stammen kan, i anseende till den vanligen större sjukligheten inom garnisonerad trupp, och det af en hastigare omsättning betingade större rekrytantalet, samma beräkning tillämpas.
Den afgång, som under 6 år inträffar bland bevärings-soldaterna, tillika med sjukdomsförfall vid samlingen, kan icke uppgå till högt belopp, men då vid ett oförberedt och hastigt uppbåd det är antagligt, att åtskillige af de äldre klasserna icke lika hastigt som stammen kunna indragas till bataljonerna, ehuru de något senare kunna inställa sig, har 10 °/0 afdrag blifvit gjordt äfven på bevärings-soldaternas antal, helst det för ändamålet med tabellen är riktigare att beräkna tillgången på manskap något för låg, än för hög. 120 Bil. Å. Beräkning förslagsvis öfver infanteriets sammansättning och styrka |iå krigsfot.
A. 50 bataljoner af 800 man i fält och 25 bataljoner, utgörande depot och reserv. a) 50 bataljoner i fält.
Stam- och bevärings-soldaterJ) 40.000
Befäl och spel, efter 40 å bataljon, enligt Bil.
Y 2,000 Icke stridande, efter 76 å bataljon, enligt samma bil 12^ brigadstab, befäl och spel, efter 12 å brigad 2) Icke stridande, efter 39 å brigad2) b) 25 bataljoner, såsom depöl och reserv.
Stam- och bevärings-soldater.
Återstoden af 45,623 man, sedan 40,000 afgått till bataljonerna i fält ') 5,623 af bevärings-soldaterne (2:e—6:e klasserna) anses 4 proc. kunna ytterligare indragas 1,016 Stridande.
Icke stridande.
42,000 150 42,150 3,800 487 1 4,287' Stamrekryter, 5 proc. af styrkan 1,295 Bevärings-rekryter (första klassen bevärings-soldater) se Bil. Z . 5,081 Manskap af allmänna beväringen 6,639 6,376 6,985 ToToöö Befäl och spel, efter 40 å bataljon, enligt Bil.
Y 1,000 Icke stridande, efter 76 å bataljon, enligt samma bil B.
15 bataljoner af 800 man i fält och 50 depotkompanier af 218 man. a) 75 bataljoner i fält. 21,000 1,900 63,150 i 6,187 'l5K337~man Afgår stam-soldater till exercis-depöterna, efter 18 till hvarje af de 50 kompanierna : . . .
Y Icke stridande efter 76 å bataljon, enligt samma bil 12^ brigadstab (se ofvan) bj 50 depötkompanier, efter 18 man stam och 200 man beväring å kompani 10,900 Befäl, efter 3 officerare och 3 underofficerare å kompani 300.
Icke stridande, efter 5 å kompani 45,623. 1,016. 46,639. 900. 45,739. 14,261. 60,000 3.000 150 ; 63,150 11,200 5,700 487 6,187 ! 250 74,350 I 6,437 80,787~mafT 121 Stridande.
Icke stri- dande. 15 bataljoner af 1000 man i fält och 50 depötkompanier af 258 man. a) 75 bataljoner i jält.
Stam- och bevärings-soldater, med afdrag af stam för depötkompanierna, (se ofvan B) 45,739.
Manskap af allmänna beväringen (eller rekryter och beväringsmanskap) . 29,261. 75,000 Befäl och spel; (se ofvan B) Icke stridande; » Brigadstaber; » 3,000 150 5,700 487 78,150 6,187 b) 50 depötkompanier, efter 18 man stam och 240 man beväring å kompani 12,900.
Befäl; se ofvan B 300.
13,200 Icke stridande; » 250 91,350 6,437 97,787 man Förklaringar: 1.
Stam-soldater, efter afdrag af 10 proc., enligt Bil. Z . . . . . . . . 23,298. 5 klasser bevärings-soldater, efter lika afdrag, enligt samma Bil. 22,865.
Afgår för artilleriet 300. » » ingeniör-trupper 240. 54Q 22,325. e)o onc 22,325. 45623. 2.
Vid en infanteribrigad (två regementen) finnes följande stabspersonal.
Stridande:
Regements-chefer 2.
Regements-qvartermästare och adjutanter 6.
Underofficerare (regementsväblar) 2’ 10.
Spel 2- 12.
Icke stridande:
Prester 2.
Auditörer 2.
Regements-läkare 2.
Underläkare (finnes ej på stat) U Kommissarier (eller intendenter) 2. ^ Skrifvarebiträden (ur beväringen) 2.
Tross-soldater (befälsuppassare, kuskar) 28. 39‘ 51.
Landförsvaräkomit.
Bet. i. 16 122 Bil.
Ä. Tabell, utvisande för hvarje län, ej mindre antalet extra soldat- och båtsmansrotar, än äfven särskilde extra rotar, sorn på grund af dels äldre, dels nya kontrakt, förbundit sig att anskalfa hästar i stället för karlar vid inträffande krig.
Rotar som anskaffa hästar.
Rotar som icke an- skaffa hästar.
Soldat- Båtsmans- Summa.
Soldat- Båtsmans- C/D £ B B P enligt gamla kontrakt. enligt nya kontrakt. enligt gamla kontrakt. enligt nya kontrakt.
Upsala 48 139 1 ii 199 17 17 216 Stockholms 20 81 56 147 304 1 3 4 308 Kronobergs — 24 — — 24 98 98 122 Jönköpings 43 130 — — 173 127 127 300 Westmanlands 10 41 — — 51 87 . 87 138 Ostergötlands 9 132 — 16 157 47 12 59 216 Södermanlands — 238 — 29 267 33 33 300 Elfsborgs — 151 — 9 160 4 4 164 Kalmar 2 23 — 20 45 24 36 60 105 Orebro 248 103 — — 351 7 7 358 Wermlands — 115 — — 115 71 71 186 Gefleborgs 6 17 3 4 30 30 Malmöhus — 76 — 76 2 2 78 Christianstads — 31 — — 31 10 10 41 Hallands — — — 130 130 1 1 131 Skaraborgs — 282 — — 282 9 9 291 Westernorrlands — — — 12 12 6 6 18 Gotlands . . — — — 14 14 14 Göteborgs och Bohus — — — 9 9 2 60 62 71 Blekinge — — i 2 3 10 10 13 Jemtlands . . — 9 9 9 Norrbottens .... 6 6 6 Westerbottens — 3 — — 3 — — 3 Summa 386 1,601 61 403 2,451 535 132 667 3,118 123 Bil. Ö. 945 Approximativ beräkning af den ökade kostnad, sorn uppstår genom infanteriets organisation på det af kommitterade föreslagna sätt.
A. Indelda infanteriet. 1.
Utredning.
Beklädnadspenningar för 63 underofficerare, med hvilka det nuvarande antalet ökas (Bil. T.) efter 15 Rdr (i allmänhet) Rdr Beklädnads-, remtygs-, utrednings- och trosspersedlar samt gevär för 3,576 tillökade soldatnummer (Bil. Q).
Enligt de af kommitterade, på officiela uppgifter grundade, beräkningar af indelde soldatens utredningskostnad vid jemförelsen mellan den indelda och en konskriberad armée, utgör denna kostnad för man oin året för beklädnadspersedlar, kapotterne inbegripne Rdr 16: 04. » remtygs- och utrednings » 2: 58. » tross » 1: 14. » 1: 85. gevär Summa Rdr 21: 61. hvaraf erhålles för 3,576 man Rdr 77,277: 36. 78 222-36 2.
Aflöning och underhåll.
Löner och arvoden för det tillökade befälet och underbefälet utgöra, enligt löneregleringsbetänkandet
Rdr 163,150:
— Underhållet af 3,576 soldater mellan de årliga mötestiderna förorsakar kronan en kostnad, motsvarande förlusten af vakansafgifterna för de till rekrytering afsedda nummer, hvilken förlust här nedan särskildt beräknas.
Manskapets mötesunderhåll sammanfaller med kostnaden för 3.
Vapenöfning.
Enligt beräkning vid kommitterades betänkande om arméens vapenöfningar, kan årliga marsch- och möteskostnaderne för ofvannämnda tillökade nummerstyrka af 3,576 man upptagas till omkring » 65,000 — 4.
Kronans och allmänna fonders förlust i vakansafgifter eller prestationer för rustoch rothållsnummer vid indelda infanteriet, som äro afsedda att rekryteras, enligt organisationsförslaget (Bil.
M) nemligen: 194 nummer, tillhörande nya ordinarie roteringen af soldathållet, derför vakansafgifterna kunna beräknas (Bil. M) till Rdr 16,101: 86. 51 n:r, tillhörande nya ordinarie roteringen af båtsmanshållet (Bil. M) . » 5,901: 82.
Rdr 385 under 50 år vakanta n:r vid de skånska infanteriregementena, uppförde i riksstaten till 99 n:r anslagna till Norrbottens hästjägaresqvadrons-fonden, hvarför nu erlägges, enligt meddelad uppgift, 172 n:r anslagna till volontärvakans-fonden, enligt meddelad uppgift . 1,315 n:r anvisade för regementenas aflöningsbehof 9 rusthållsnummer anslagna till hingsthållning, förslagsvis .... 4 rotenummer, anslagna till soldatbarnskola 22,003: 68. » 29,000: — » 4,950: » 17,422: 30. » 141,153: 05.
» 1,000: — » 401: — 215,930: 03.
Summa Rdr 522,302: 39.
Denna kostnad minskas dock med den besparing, som torde kunna ske å Riksstatens femte hufvudtitel för 1,347 n:r af gamla ordinarie båtsmanshållet, hvilka, enligt organisationsförslaget, äro afsedda att till arméen öfverflyttas, och som innefattas i ofvan uppgifna antalet 3,576 tillökade soldatnummer vid indelda infanteriet. B. Värfvade infanteriet.
Fotgardes-regementena.
Beklädnad och beväpning.
För 23 tillkomne underofficerare efter 155 Rdr (i enlighet med löneregle - ringsförslaget)
För en gevärshandverkare
Rdr 3,565: — » 85: — Transport Summa Rdr 3,650: 124 Transport Summa Rdr 3,650; — A/löningen.
Denna ökas på det hela genom tillkomna befäls- och underbefälsbeställningar med ett, i löneregleringsbetänkandet för värfvade arméen uträknadt, belopp af » 33,212: — gg 862- Härifrån afgår det för lifbevärings-regementet i stat uppförda anslag, i den mån det blifver disponibelt Rdr 23,911: 50. 12,950: 50.
Wermlands fältjägare-corps.
1 anledning af denna corps’ föreslagna förändring från regemente uppstå följande besparingar i årliga kostnaden:
För beklädnad, remtyg, utredning, tross och gevär för 80 jägare och spel, med hvilket antal denna personal skulle minskas; utgörande beloppet häraf, på grund af erhållne upplysningar om passevolansvillkoren för en del persedlar samt om den antagliga slitningen af de öfriga . . . » beklädnadspenningar för underbefäl m. fl » inqvarteringspenningar för 80 man » medikamentspenningar » » » » skarpskyttearvoden för 48 man samt i aflöning och rekryteringspenningar, enligt uträkning vid betänkandet om värfvade arméens lönereglering
Summa besparing hvaremot en ökad kostnad skulle uppstå för corpsens vapenöfningar, enligt kommitterades härom afgifna särskilda förslag och dervid fogade uträkning af . . .
Skillnaden mellan dessa begge belopp utvisar således en besparing, på det hela, vid Wermlands fältjägare-corps af Rdr 8,327: 58. och då detta belopp afräknas den ofvan funna högre kostnaden vid lifgardesregementena till fot, så erhålles, såsom ökad årlig kostnad vid värfvade infanteriet i sin helhet » 4,622: 92.
Den förhöjda kostnaden vid indelda infanteriet utgjorde » 522,302: 39.
Alltså blifver sammanlagda ökade kostnaden för hela infanteriets organisation . ... » 526,925: 31.
Rdr 2,789: 60. » 64: 92. X) 400: — » 4: 80.
» 192: — X) 8,924: — Rdr 12,375: 32.
« 4,047: 74.
Upplysningsvis böra här jemföras de för Wermlands fältjägare-regemente nu anvisade tillgångar och de blifvande kostnaderne för det till corps förändrade regementet, enligt organisations- och löneregleringsförslagen, dock utan afseende på vapenöfningarne, hvilkas ordnande är oberoende af nämnda förändring.
Nu utgå för regementet.
Till aflöning, musikens underhåll, rekrytering, inqvartering, skarpskyttearvoden och medikamentspenningar, enligt regementets stat Rdr 69,859: 50. » beklädnad, utredning, gevär m. m. för 600 man » 20,922: — Summa Rdr 90,781: 50.
Motsvarande kostnader för corpsen blifva:
Aflöning, musikens underhåll och rekrytering, enligt uträkning vid löneregleringsbetänkandet om värfvade arméen Medikamentspenningar för 520 man Inqvarteringspenningar » » » Skarpskyttearvoden för 48 man : Beklädnad, utredning, gevär m. m. för 520 man 67,190 — 31 20. 2,600 — 192 — 18,132 40.
a Rdr 88,145 60. eller understigande nuvarande tillgångar med 2,635 Rdr 90 öre, hvilket belopp alltså utgör statsverkets årliga besparing genom regementets förändrade organisation med tillämpning af den föreslagna nya lönestaten.
Uppsättningskostnaden för den beklädnad och annan materiel, som erfordras för den tillökade styrkan, är afsedd att bestridas af första årens underhållsanslag, derigenom att organisationen endast småningom bringas till verkställighet. 125 4.
KAVALLERIET.
Det, svenska kavalleriet är, i förhållande till de öfriga vapnen, mindre talrikt än i andra arméer.
Vårt i allmänhet brutna och genomskurna land kan väl härtill i viss mån gifva skäl, men den närvarande effektiva styrkan:
Vid Lifgardet till häst .... 396 man Lif-regementets dragon-eorps. 450 )) ,, husar-corps . 445 )) )) Smålands husarer ....
445 V )) Skånska dragonerna . . . 890 )) )) Skånska husarerna .... 890 )) V Husar-regementet Carl XV . 594 )) )) Jemtlands hästjägare-corps . 180 >> tillsammans 4,290 man är så ringa att, med de oundvikliga afdragen till depöt-sqvadroner, till kommenderingar, till intendenturen och trossbevakning samt till ordonnans- och stabstjenstgöring, endast omkring 3,000 man återstå; en styrka, som, då afseende lästes på hvad de talrika ifrån kavalleriet utgående detacheringarna, bevakningstjensten och kavalleri-reserven fordra, icke motsvarar arméens behof.
Kommitterade afgåfvo derföre före sednaste riksdag ett förslag att öka kavalleriets styrka med 500 man, och, då kostnaden ansågs hindra dessas anskaffande genom värfning, föreslogs att hela Westgöta regemente, 1000 nummer, skulle 1871, då dess nuvarande hästvakans-kontrakter utgå, åter till kavalleri uppsitta, hvaremot Smålands husar-regemente.
500 nummer, borde på anförda skäl till infanteri afsitta.
Då Eders Kongl. Majit, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med detta förslag, derom till Rikets Ständer aflät nådig proposition, erkände visserligen Rikets Ständer ”behöfligheten af en tillökning uti kavalleriets styrka”, men biträdde ej förslaget ”att till infanteri förvandla någon del af det redan allt för fåtaliga kavalleriet.” Rikets Ständer uttalade dessutom den åsigt, att ”kavalleriets förstärkande genom indeld eller värfvad trupp torde kunna med största fördel åstadkommas i förening med vakans-kontrakternas förnyande med de afsutna rusthålls-regementena och vakansafgifternas förhöjande till ett belopp, närmare motsvarande värdet af den skyldighet de voro beräknade att ersätta.
Frågan om kavalleriets tillökning har härigenom erhållit en väsendtligen förändrad ställning och kommitterade hafva trott sig böra följa den anvisning Rikets Ständers åberopade skrifvelse innehåller.
Då indeldt kavalleris afsittande till infanteri icke bör komma i fråga, kan kavalleriets ökande med indeld trupp endast ske genom att någon af de två rusthålls-infanteri-corpsenm uppsitta; ty att till kavalleri uppsätta blott den ena af något afsutet rusthålls -regementes båda bataljoner, skulle föranleda samma olägenhet, som eger rum vid afsöndrade infanteri-bataljoners öfvergång till fältfot.
Att låta Smålands grenadierer uppsitta, torde ej kunna komma i fråga, då klagan öfver rustningens tunga ifrån detta landskap ofta förnimmes och då, äfven om denna klagan är öfverdrifven, det dock måste erkännas, att Småland, i förhållande till rikedom och bördighet, är jemförelsevis starkt roteradt och rustadt.
Att till kavalleri förvandla Lif-regementets grenadierer, den andra af de fristående rusthålls-infanteri-cor^sema, möter äfven hinder i svårigheten att, med de fordringar, som numera måste på kavalleri-hästen göras, remontera tre kavalleri-corpser inom Mälare-landskapen, hvilkas hästafvel ännu åtminstone icke uppnått någon hög ståndpunkt.
Härtill kommer det betänkliga att 126 förminska arméens hufvudvapen, infanteriet, hvars hela stamtrupp är synnerligen väl behöflig i Mälaredalen, der företrädesvis kan ifrågakomma att hastigt sammandraga så stor infanteri-styrka som möjligt.
Då således stora olägenheter möta indelda infanteri-truppers uppsittning, äro kommitterade hänvisade till den andra af Rikets Ständer angifna väg att anskaffa ökad kavalleri-styrka, eller genom värfning.
För vapnets tjenstbarhet är också detta fördelaktigt, emedan den enskilda utbildning och manöver-färdighet, som kavalleristen behöfver, vida lättare uppnås af den i jemn tjenstgöring varande värfvade ryttaren, än af den indelde, som genom korta möten och deremellan bristande öfning, måste i dessa egenskaper stå tillbaka.
Endast större kostnader kan göra valet emellan värfvadt och indeldt kavalleri tvifvelaktigt.
Denna större kostnad för tillökning af kavalleriet med värfvade ryttare kan dock i betydlig mån nedsättas genom den af Rikets Ständer angifna utväg, att skäligen höja hästvakans-afgifterna.
Endast för Smålands husar-regemente finnes af kammar-kollegium verkställd uträkning öfver beloppet af den ersättning i och för rustningen, som kronan vid uppgörande af indelningsverket beviljat rusthållarne.
Denna torde dock med säkerhet kunna läggas till grund för en allmän beräkning, enär Småland, såsom ock af de nedsatta vakans-afgifterna kan synas, anses hafva blifvit mindre gynnadt än flera andra landskap.
Med ledning af densamma har derföre af kommitterade en sådan beräkning blifvit gjord öfver den vinst, rusthållarne vid rusthålls-infanteri-regementena kunna anses ega af åtnjutande rusthålls- och augments-räntor, efter afdrag för hvad af dem i soldat-underhåll och hästvakans-afgifter utgöres.
Denna uträkning, som här är bilagd, (se bil. A), visar att, der nu utgående vakans-afgift icke höjes, rusthållarne i dessa räntor ega en behållning af omkring 125 Rdr för hvarje nummer, eller för 3,000 *) nu afsutna nummer 375,000 Rdr, en summa som är mer än tillräcklig att underhålla 500 man värfvadt kavalleri.
Sannt må vara, att icke hela denna summa kan komma statsverket till godo, enär, vid nya vakans-kontrakters uppgörande, kronan svårligen kan höja vakans-afgiften med fullt ofvan angifna belopp, 125 Rdr, för nummer.
Någon vinst måste nämligen lemnäs åt rusthållaren, derest han på ett kontrakt skall ingå.
Men, om äfven af denna orsak, eller för vinnande af annat syfte, kronan eftergifver en del af räntorna, bör dock alltid så mycket af dem till statsverket kunna ingå, att kostnaden för 500 man värfvadt kavalleri i betydlig mån deraf hetäckes.
Denna kostnad hafva kommitterade dessutom sökt nedsätta.
— Genom förslaget att med ryttare besätta omkring 100 af nu vid indelda kavalleriet indragna nummer, minskas med motsvarande siffra behofvet af tillökning vid det värfvade kavalleriet.
Antages vidare kommitterades förslag att fördela kavalleriet på färre, men starkare sqvadroner, ökas derigenom förut befintliga värfvade sqvadroners styrka så mycket, att endast två nya sqvadroner behöfva uppsättas, hvarigenom befälskostnader inbesparas.
Härtill kommer slutligen att, af skäl som uti bil.
R äro angifna, ett större antal hästar vid de värfvade regementena ansetts kunna under fredstid hållas vakanta.
Kommitterade anse fördelaktigast, att de två nya sqvadroner, som skola uppsättas, förenas med Lifgardet tdl häst.
Hufvudskälet härtill är, att i medlersta Sverge behöfver kavalleriet isynnerhet förstärkning.
I södra Sverge, Skåne till och med Småland och Westergötland, finnas nu 31 sqvadroner och 19 bataljoner infanteri, under det att i medlersta Sverge, inberäknadt Östergötland och Dalarna, blott finnas 14 sqvadroner, emot 22 bataljoner.
För begagnande af kavalleri är visserligen
Skåne fördelaktigare än flera andra landskap; dock saknar icke medlersta Sverge mark för kavalleristrid, åtminstone sqvadronsvis, och bevakningstjensten fordrar dessutom öfverallt något kavalleri.
Angeläget är i hvarje fall att trupperna så förläggas, att de försvarskrafter, en landsdel i första hand behöfver, finnas derinom eller åtminstone inom närmaste granskap och ej behöfva ifrån *) Vid Lif-regementets grenadierer . . 500 nummer.
„ Andra Lif-grenadier-regementet . 1,000 „
„ Westgöta regemente 1,000 „ „ Smålands grenadier-corps . . . 500 „ Summa 3,000 nummer.
127 aflägsna trakter sammandragas.
Synnerligen gäller detta kavalleriet, enär dess hästar alltid försvåra och försena en transport.
Att med Lifgardet lill häst införlifva de två nya sqvadronerna, gifver dessutom åt vapnets hela organisation större enhet och sammanhang.
De båda värfvade regementena komme derigenom att hvardera bilda bataljoner af sex sqvadroner.