Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Preste - Ständct Herr Profehorcn Doctor ksxs tilkännagaf, i likhet med hwad han hos Herr Ordföranden anmält, att Herr Profcsjorcn, som af andra förrättningar warit hindrad biwista Utskottets sammanträde den 22 ststl.
Julli, dä Herr Capitaine!!
Hloeclsnstolpes Memorial, angäcnde inrättningar till fattiga BarnS underhäll och upfostran afgjordcs, men sedermera blifwit underrättad art Utskottet till understöd för sädane inrättningar i Skäne, Halland, Blekinge och BohusLän bland annat föreslagit en tredjedel af KyrkorncS uti beha orter ärligen behällna Tionde, för stn del icke kunde i sädant fdrcstäende instämma, utan wore derom af den serskildta tanka, som innehöllcs uti ett af Herr Profcstorcn upsatt till Protocollct stälpt anförande, hwilkct han derefter upläste och anhöll mätte genom Protocolls,Utdrag fä ätfblja Utskottets Betänkande i berörde ämne; Warandes samma anförande af följande lydelse:
"Lika med Utskottets öfrige Herrar Ledamöter anser jag för en glad pligt, att biträda det upgifne förslag, angäcnde understöd till fadcrlöse och wärnldse
Barns upfostran och danande till nyttiga Medborgare.
Mätte för ett sä wärdjgt ändamäl sädane tilgängar , upgifwas, at de dels kunna lagligen ätkvmmas, dels wara tilräckelige!
Med den fulla öfwertygclse jag hyser om Skänska och Blekingska Församlingarncs benägenhet, att bcwilja nägot af deras Kyrkors behällna Tionde till ifrägawarande behof, anser jag för min del det wara fullkomligt stridande mot bäde Regeringsform och öfrige Lagar och Författningar, att älägga dctze Kyrkor, utan Församlingarncs friwilliga bcgifwandc, för - 76
Den i September. förlust as en tredjedel af deras ärliga inkomst.
Intill närwarande dag har hwarken Konung eller Ständer kunnat pZlägga Skänstc Kprkorne ett sädant Onus.
Deras,rätt att oförryckt behålla sin tionde kill underhäll är dom förwarad i Frcds-fördrag, Malmö Recess, Privilegier, Kprko-Jnspcctors Jnstructien och en mängd Författningar: deras Privilegier i Regerings-formen stadsästade.
En del af dem har wäl nägorlunda bchällning, men en del äter endast nägra fä Tunnor, knappast tilräckclige för de mäst oumgängelige reparationer, och huru obilligt skulle det wara, att pä omförmälde sätt göra deras tilgängar sä inskränkte att de skulle alldeles förfalla?
Om derföre till ändamälcts minnande nägot skulle i detta afseende kunna midtagas, more, efter unn öfwcrtpgclff, det enda och lagliga sättet, att inhämta Församlingarnes yttrande, dä jag icke bör twifla, att, där den bchällne Spannemäl upgär till det o,vantum, att nägot utan Kprkorncs lidande , krm bewiljas, Församlingarne icke bestrida ett understöd, som wisscrligen skulle bidraga till ett det nyttigaste ändamäl.
Det enda hinder härwid kunde möta more behof af fond lill Landt - ScholäMästares aflöning ä orten, hwartill enda tilgängcn spNks wara någon del af Kprkorncs bchällnc Tionde.
Om det beslut, som jag förmodar, skulle fattas stk höra Församlingarne, skulle äfwen den omständig, het kunna inträffa, att respcctive Herrar Patron-ägare förmodligen bemiljadc nägot Utskott af sin behällne Kprko-Tionde. 2 Högloft.
Project äro de wäl alldeles undantagne, och wisserligen pä den grund att ett sädant äläggande more rakt stridande emot Högloft.
Ridderffapets och Adelns Privilegier; mm Kprkorncs Privilegier äro lika med Herrar Patronägareö; att kränka nägon deras rätt, more lika lag - Dcn i September. 77 stridigt.
Om deremot frägan blir om samtcligeS hörande och det ankommer pä friwilligt begiswande, gör jag mig försäkrad om ett sädant deltagande j detta sammanskott som utwisar fortsättning af det wördnadswärda ädelmod, hwilket sä högtidligen utmärkt detta respcctive Ständ wid de flere upoffringar af lagliga rättigheter som wid denna Riksdag blifwit bestutadeoch wcrkstälde.
Jag anhäller ödmjukast, att detta ödmjuka yttrande mätte blifwa intagit i Höglvfl.
Ulffottets Protocoll och fä medfölja Expeditionen till rcspective Ständen. l >ViIK. kaxs.
Efter upläsandet häraf yttrade sig Fullmägti-- ge för Fjäre och Wiks Härader i Halland Bengt Pehrsson samt David Rasmujjon för Oxie, Skytts och Wemmenhögs Härader af Malmö Län, att de till alla delar förenade stg med hwad Herr Profchorcrr Doctor kaxe i berörde mätko andragit.
Och skulle Utdrag af detta Protocoll biläggas Utskottets Betänkande.
In 660m.
Lv. Llvomk.
Herr Gref w en och Landt-Marskalken tiskännagaf att det Watlofl. Bvrgare-Stän* det genom ett bud meddelat underrättelse, att det redan instämt i Rlddmkapets och Adelns beslut rörande 78 Den i September. nämnande af ombud tvid uptcckningen af för betta
Kos nungens ägendom och att sä fort medhinnas kunde, skulle Protocolls-Utdrag deröfwcr ankomma.
Herr Landt-Marskalken proponerade derefter till justering följande Protokolls - Utdrag rörande Jnstruction för Riksens Ständers Ombud wid Uptcckningen af f. d. Konungens egendom.
Utdrag af Protokollet, hältet i Högloft.
Riddcrskapets och Adelns lstsnum de» i September 1809. S. O. Efter behörigt öfwerwägande ansäg Riddcrskapet och Adeln för sin del de Ombud, hwilka komma att utnämnas att/ä Riksens StänderS wägnar öfwerwara uptcckningen af för detta Konungens egendom, böra förses med deri föreskrift:
Att ef, ter sig företeende omständigheter yrka och iagtkaga Rikets och Riksens Ständers rätt i hela betz widd, och efter fulländad uptcckning till Riksens
Ständer inkomma med berättelse om deras förrättning, samt de omstän, dighetcr, hwilka med densamma äga sammanhang; och skulle de öfrige rcspcctivc Ständen genom Utdrag af Protokollet härom wänligcn underrättas, klt tuprs.
Herr bkorcisnsioips, ^n6srs, erinrade att ben gjorda anmärkningen rörande de 4 Millionerna i benna Instruktion borde tilläggas och Ombuden anbefallas att denna fordran bewaka.
Herr klingspor, 6srckt, conformerade sig med Herr blorstensiolps.
An - Den i September 79 Andre af Ridderskapcts och AdrlnS Ledamöter ansägo all Rikets rätt inbegripen i de försiagnc ordalagen; hwarfbre Protocolls,-Utdraget godkändes och genast expedierades.
Föredrogs Constitutions-Utskottets den Augusti uplästa och pä bordet lagda Memorial, rörande den af Herr biorcianknlps, kristers, wäckta frägan, huruwida icke hädanefter Konungens med Hemliga Uttkottet communicerade Propositioner, som hos Riksens Ständer föredragas, mätte ätföljas af Ledamöternas serskildta fast i allmänna termer meddelade yttranden af tilstprkan eller afrädande m. m.
Herr kstoräsnstoipe, ^nöarz.
Ehuru Tre Ständ redan bifallit Constitutions - Utskottets yttrande., förmodligen emedan de haft sä god tjd pä sig att pröfwa och stadga sina tankar och derföre hunnit fortare än Ridderskapct och Adeln, torde det dock tlllätaS mig att emot Constitutions - UUkottcls betänkande göra nägra anmärkningar.
Derefter upläste
Herr biorcisnstolpe följande:
Ridderskap^ och Adeln och i synnerhet samtelige Constitutions - Utskottets Ledamöter täcktes förläta, att jag äter uptager kan hända en för andre mäl dyrbar tid, dä jag nödgas förklara Constitutions-Utffot» tets den isede här uplästa och nu till afgörande fbretagne Betänkande uppä min den 21 sistlcdne Julii i ddmsukhet gjorda hemställan, förefalla mig högst obegripligt derutinnan, att ConstitutionS-Utskottet ansett den af mig begärta Expedition frän wära medlemmar - so
Den i Septeuiber. ntar uti Hemliga Utikettet säsom uptäckandc hemlighcs ten och sälundg stridande emot Regeringsformen; dä likwäl mitt ofwaniiämude
Dictamett icke innchäller detta och Utskottets betänkandes ingrcsjc medgifwer, att jag blott i gtncräla termer och sälcdes icke medelst ringaste hcmlighetsröjande, begärt den Nämnde Expeditionen.
Eonstltiitions-Ulstollct lärek k stöd'af den 54 §. uti Regeringsformen fnnnik Hemliga Utskottets Ledamöter endast kill Konungen kunna gifwa e) allenast swar, utan ock alla sken af uplvsning, af den orsak att Konungen ensamt uti detta Utskott framställer där förekommande frägor.
Häruti skulle -ag straxt mig förena, om ock Konungen efter eget golnycko hade utmalt alla dche personer, som utgöra detta Utskott; mea dä wid Regeringsformens stiftande det ansetts nödigs, akt Riksens ständer skulle ensamt äga rätt utwälja Personer till det Utskott, hwaruti mäl skulle förehafwas, som Konungen anser böra hemliga hällas, kror jag att denna rättighet blifwit Ständerne lcmnad, blott för att Ständerne sedermera skulle fästa en förtrocndcsfull upmärksamhet wid de underdåniga tilstprkandcn genom bifall eller asstag, som de hade gistvik pä de af Konungen för dem nädigst uptacktc hemlighetsfulla ärcndcr, och hwilka Utskotts-Ledamöters tilstprkandcn genom Konungens Nödiga Proposition till Ständerne i klemo skulle till afgörande företagas; tjorn ej detta warit Esprjstn af detta Utskotts formerande genom Ständcrncs wal, sä hade säkerligen Regeringsformen lämnat Konungen rättighet, att sjelf nämna af Diplomatiska eller andre Personer som Han haft fullt förtroende för kunna räda i de hemligaste och ofta mäst magtpäliggande ärcnder, hwilka ock derföre blott i hemliga Utskottet kunna förekomma; och dä . > hade
Den i September. 8r hade Riksens Ständer wisst icke haft nägon rätt esser behbft fordra de af mig proponeräde underrättelser z men när Ständerne äga den rättigheten utnämna oft lanämnde Ledamöter och wid walen af dem sökts nogi grant utleta sädane, som hafira mer esser mindre kunskaper och fficklighet, blifwcr det ock en följds att dek är endast pä desse Ledamöters omdömen om hemliga mäl, som Riksens Ständer kunna och böra göra afseende, dä nägot af de ärcndcr som förcwarkt uti Hemliga Utskottet af Konungen nädigst företes Riksens Ständer tiss nägot bcflutS affättande.
Oek bör ju dä wara desse Utskotts Ledamöter som genom Protokolls-Utdrag (pä sätt jag den 21 Julii hade äran begära) böra gifwa sina Principaler eller Riks-StändeN uplpsnii» gar och med hwad pluralitet wid en omröstning de ansett och afgjort det förekomna ärendet; emedan för-- modcligcn icke bcstrideS, att det blifwer mindre betänkligt för Ständerne göra ett med UtskoktS-Lcdamöternts tanka, om de fä weta, att flere utgjort pluralitet?!, än om en enda röst deciderat dett.
För min de! anser icke jag de uplysningar lämpelige och tilräckelige som ConstitutionS.Utskottct genom 2? §.
Riksdags-Srdningen hafwcr föreslagit skola ätfölja Konungens Proposition tiss klena; emedan nyssnämnde §. tyckes förändra hwad Regeringsformen uti 7, 8, n och 12 förordnar.
Icke eller är Hos-Cancesserens esser nägvss annans Contrasignation enligt Z8 Z Regeringsformen bidragande till hufwUdändaMälet; emedan desse äro tiss assa allmänna ärendcrs beredande och expedierande af Konungen tilsakte.
Hemliga Utskottets Ledamöter deremot äro af Ständerne walde, med förutnämndk förtroende, och soM förut jag sannolikt supponerat, i dess afsigt» akt genom deras bedömande om hemliga mäl» söm deni af Konungen nädigst blifwit rädfrägat, Ständerne fä af desse lika som tilstprkanden, att pä ett tiTredje Band» N:o n, 12. ks 82 Den 1 September?. ka sätt som desse afgöra -ifrägawarande ärenden
Mia tanka har aldrig warit, att begära i detta fall ändring af Regeringsformen, utan blott anser nödigt, att uti Riksdags-Ordningcn mä noga bestämmas det Expeditionstält jag förut och ytterligare nu haft äran förestå.
Grefwe O e In 6nr6ie, ^facob.
Om jag tvid detta tilfällc skulle följa min rnskildta önskan och hwad jäg nu kanske af alldeles enskilda orsaker kunde anse för mitt interesse, skulle jag fullkomligen instämma i Herr I^orstenkolpcs mening; men dä jag anser min skyldighet wara, att endast hafwa afseende pä saken, nödgas jag förklara, att jag icke kan tillstyrka densamma; emedan möjcligrn det bcgärdke meddelandet af Lcdamöternes yttranden skulle kunna urarta derhän, att saker, som nödwändigt böra hällas hemliga, tillika uptäcktcs.
Jag medger att tilfällcn kunde finnas dä det worc tilfredsställande för hemliga Utskottet, att i likhet med de öfriga Utskotten kunna meddela och rättwisa sitt förhällandc: men dä pä en annan sida wäda af hemlighetens uptäckande kan upkomma och Riksens Ständer i sädant fall skulle förfela ändamälct med tilsättandct af ett hemligt Utskott, kan jag ej annat än säsom wälgrundadt bifalla Lonstitutions-Utskottets yttrande.
Herr LlinZlpor, Leiät, conformera» de sig med Grefwe vs la 6-rrärs.
Herr 2en§erlein, ^jscob, upläste följande till Proto-collet:
Af det Memorial ben y sistred»r Augusti, uti hwilkct Constitutions-Utskottct afstp'kk Herr Capikain bsoräsnstoIpLs förstag om ett ExpeditionS-sätk i Hemliga Utskottet tror jag mig äga an led - Den i September. 83 ledning stöka att Eonstikutions-Utstottek ansett Förslaget af sä Vidsträckt omfattning, att genom betz bifall ändamäket med ett Hemligt Utstött icke allenast stolle kunna förfelas, utan ock Eonstitutionens stadgande för nämnde Utstött betydeligcn förändras; under sädan synpunkt har Eonstitutions-Utstottet afstyrkt
Herr !>iorklenUolpes förstag och ett af de andra Ständett syncS wid instämmande häruti mera åsfelt Constitutions-Utskottets altid uplysande och wäl grundade omdömen / än huruwida detze omdömen warit ckt cgentcligt och drrect sivar pä
Herr dlorcksvstojpss hemställanden. jöfwerläggnings»Ärcnderne i Hemliga Utskottet fordra i anseende till sin widt omfattande synkrets och ofta ittwecklade beskaffenhet kanske mer än andra Statens wärf en hög kunstaps-odling, en fin männi» sko-kännedom, men denna icke altid ätföljd af hjerténs ädla och odelade böjelser för billighet och rättwisa, som t
Politiska beräkningar oftast böra uteslutande tilhör» blott Fäderneslandet; att sälcdcs Skändcrne till sine i Hemliga Utskottet walde Ombud stolg äga sä mycket oinskränktare förtroende, följer äf.vcn iden mohn, som Resultaten af detta Utstötts beslut wisa sig först i framtiden, än mer dä denna framtids öpnade förlät kan af ödets stump ställa de wälbetänktastc, de kloka» ste Politiska beräkningar t en mot syftemälet olika dager, sänka dem frän de lyckligaste förhoppningar till ett djup af olyckor för Staten.
Men häraf följer ock, att dä jag saknar alla uplysningar till ett eget och oberoende omdöme, dä desse
Fullmägtiges yttrade bifall eller afstyrkande mig äter affordras säsom ett sanslöst Echo, dä mitt begrepp om beha Fullmäktiges olika kunskaper och tänkesätt är min enda ledare, da är för mig af högsta wigt, att wtta 84 Den i September. weka hwilken elser hwilka de personer warlk pä hwit» kas Ja eller Nej Zag skall grunda min egen öfwerkpgelse, mitt samwetcs frid. ^ Jag instämmer sälcdcs med Herr Capitain dllorsiensiolps med tillägg att uti Expcditionerne frän Hemliga Utskottet, den röstandes yttrade bifall eller af, styrkande bör med desi egenhändigt! namn warda bestyrkt och att detta mitt anförande mä ätfölja de öfrige anmärkningarna wid Riksdags-ordningen samt war» da communiceradt de öfrige Riks-Ständen.
Friherre Ltuel von Isiol stein, Lorsttr: OusiviZ.
Om jag e) bedrager mig, tror jag att man ej rigtigt fattat Herr IsioräenUoipss mening.
Den har witzerligen icke warit, att nägon hemlighet skulle uppenbaras.
Han har endast begärt, att en vpgift skulle göras pä antalet af dem, som röstat för eller emot en proposition.
Ofta kan den wara tilstyrkt endast med en rösts pluralite, ofta med fleraS, och ofta aldeles icke tilstyrkt; men beha omständigheter äro wigtiga kör Ständerne att känna för att fatta ett beslut, der de föga kunna döma om hufwudsaken, utan behbfwa bestämma sin mening efter det förtroende de hysa för sina Ledamöter i Hemliga Utskottet.
Jag önskade derföre att
Ständerne finge del af allt hwad som kan upgifwas, hwilkct i alla fall ankommer pä Konungen att bestämma.
Wi bafwa icke längesedan funnit huru uplysande och bidragande att stadga wär mening den wärda Ledamotens yttrande öfwer ett wigtigt ämne warit.
Jag fär derföre förena mig med Herr Hiorsiensiolpe j den önskan, akt Ständerne mätte lemnäs del af Ledamöternas pluralile wid dfwerläggningar öfwer de mäl, som ej böra hällas hemliga.
Grefwe Den i September. 85 Grefwe I) a is 6 2 r 6 i e.
Till mitt förra yttrande utbeder jag wig ännu ytterligare fä tillägga.
Jag har trott mig märka, att Herr klorUenstolps cj sträckt sin proposition längre än till sädane mäl, som frän Hemliga Utskottet komma till Ständernas kleng.
Wid beha synes mig denna författning wara sä mycket öfwerflödigare, som Utskottets Ledamöter äga rätt, akt i sina Ständ yppa sin jakande eller nekande mening.
Der lära de ej förtiga utan yttra den: det har jag gjort och det lärer hwar och er?
göra om tilfället päfordrar.
Herr bloröenstolpe, ^.Nclei8, er» inrade, att han redan förut pämint hwad olagligheter förr hafwa kunnat hända.
Man kan ej nog wara betänkt pä Controller, när man erfarit sä mänga försök mot Ständers rättigheter.
Wi hafwa ju flere af oh sett till och med att Ocputationcr blifwjt afsända isrän Riddarhuset, med beslut, som af Ständet icke blifwit tagna och det när Siandets antal stigit ända till 700 personer.
Men, sedan nu tre Ständ redan afgjort denna sak och bifaflit Constitutions-Utskottets yttrande, afstär jag för min del att widare yrka min motion och nöjer mig med att min anmälan för min räkning blifwer i Protokollet förwarad.
Friherre 8tgtzl von llolltsin.
Dä en wärd Ledamot, som mcdgifwit nyttan as uplysnin, gars meddelande, cj föreslagit, att Utskottets Ledamöter skulle äläggas att lemna dem, önskade jag at af Hemliga Utskottet ett Protocolls-Utdrag, sädant som
Herr ldior^enliolpa föreslagit, altid mätte meddelas, somgäfrv? tilkänna allt sädant som ej hemligt bör wara.
Herr 86
Herr Grefwen och Landt -- Marskalken.
Som Herr dlorsisnliolps sjelf afstätt att widare yrka sin motion, fär jag göra Riddcrskapet och Adeln proposition till bifall pä Constikutionö-UtskottetS betänkande.
Bcswarades med Ja.
Föredrogs Skals-Utskottets i klenum ben 2y Augusti uplästa och pä bordet lagda betänkande, rörande Förslag till Konungens, Drottningens och Kronprinsens tillkommande Hof-Stat.
Efter slutad upläsning af förenämnde betänkande gjorde Herr Grefwe» och Landt-Marskalkcn proposition till bifall derä i hela betz widd, hwilken ens stämmigt BiföllS.
Gr e f w e
Oe 1 n 6 sr äi e, ^sacod.
Oek är aldeles icke min mening, att rubba det beslut, som nu är taget.
Jag will allenast göra den anmärkning att terminen ifrän hwilken denna Stat skall taga sin början synes mig altför tidigt utsatt till den I October, Om den nya Staten skall införas mäste naturligtwis ätskilliga af Hofwets nuwarandtz lägre Betjening förafskeda-.
Om detta skall ske hufwudstupa inom den nu till flyttningstiden äterftäende Mänaden» hwart skall det fattiga folket dä taga wägen, och man bör wäl ömma för deras belägenhet.
Det skulle derföre synas mig rigtigare om det bestämdes att den nya Staten ej förr än den i Jan. toge sin början.
Herr Den i September. 87 Herr Qripearvnlstt, ^scob kria, och Hans Errellence Herr Grefwe kumb anmälde, atk Stats-Utikottcts Ledamöter, innan de' upfattade detta Statsf^slag, hade sätt anledning att tro, det nägok arrangement till förekommande af den anmärkta olägenheten redan wore tagen.
Grefwe bl örner, Astolpb 6örsn, äberopade äfwen för sin del att Stats-Utskottet haft sädane anledningar, utan hwilka det ej kunnat till Riksens Ständer afgifwa sitt Förslag.
Grefwe I)e In 6nr6ie, trodde sig hafwa erhällit aldeles motsatta anledningar genom en af Cheferna för Konungens Hof-Stat, men förklarade, att det skulle wara honom kärt om beha anledningar wörö felagtige.
Han hade blott welat göra en anmärkning i afseende pä den ringare betjeningen, som genom ett hastigt fbrafskedande ffullc blifwa för mpcket lidande och instämde för öfrigt fullkomligen i Ridderskapcts och Adelns bifall till propositionen.
Uppä gjord proposition af Herr Grefwe» och Lanbt-Marffalkcn beslöts att en Deputation till de öfrige Skändcn genast skulle afgä för att lemna del af Riddelskapcts och Adelns nu fattade beslut.
Uplästes följande: Utdrag af Protokollet, hältet hos Högw. Prcste-Ständct den I Sept. 1809. S. O. I anledning af nu ifrän Högloflige Riddcrjkapet och Adeln ankommet Prolocolls-Uldrag af den - 88 Den i September. denna dag keflbt
Skönhet att utse
En af desi Ledamöter, som ä Ständets wägnar kommer att blwista den uptckning, hiyilkcn förrättas öfwer för detta Konungens egendom, hwgrom Protocolls-Ukdrag genast skulle de öfrige respective Med-Ständen lvördsamt ych rväuljgerr meddelas. tupra. Lx krotoeoNv. 7. Anmältes och infördes Deputation ifrän dets Wällofl. Borgare-Ständct, anförd af Riksdagsmannen för Stockholm, Rädmannen Aervo^ei, hwilkcn tikkännagaf, att Borgare-Ständet bifallit Stats.Utskottets förslag till vprättande af Konungens, Drottningens och Kronprinsens inkommande Stat, i hela desi widd.
Depvtatjonen aftxädde pä wanligt sätt beledsagad.
Derefter upropadcs och afsönde- till be andra Ständen Ridderskapets och Adelns deputation, under anförande af Grefwe Lronttecit, dlils.
Uplästes följande r
Den i September. 8g Utdrag af Protvcollet, Ihället i Borgare» Ständcts llonum wid Riksdagen i Stockholm d. i September 1809. S. D. Efter upläsande af Höglofl.
Ridder» skåpet- och Adelns denna dag meddclte Protvcoiis-Utdrag , rörande Herr GrefwcnS och Landt - Marskalkenanmälan, det Hans Kongl. Majit i Räder förklarat sin önskan, att Riksens Ständer wille innom hwart Ständ utwälja Ombud att wara tillstädes wid nyteckningen öfwer f. d. Konungens egendom samt Högloft.
Riddcrffapet och Adelns widtagne anstalt, att ibland sig utse en Fullmägtig, beslöt nu Borgare - Ständct, gtt i förening dermed äfwen för sin del genom dest wanlige Electorcr, denne dag utnämna en Ledamot, som ä Ständcts wägnar ofwannämndc förrättning bi» tvistar; hwilket genom Utdrag af Protocollet skulle de respcctive Med-Ständen wbrdsamt och wänligcn till» kännagifwas.
Oe tuxrs, kix krotocollcr. lst. petertorp Samt Utdrag af Protocollet, häller hos Bonde» Ständet den 1 September 1809. S. V. Efter upläsande af Högloft.
Ridder, skåpet- och AdelnS Protocoll af denna dag, innehäl» lande Ridderskapets och Adelns bcflut att wälja ett Ombud» som wid upteckningen af för detta Konun, gknr c>o Den i September. gens egendom är tillstädes, beflöt Bonde-Ständet, att äfwen för betz del i ett lika beslut sig förena, och an« mvdade nu sina Electorer, att denna dag klockan ^ till s eftermiddagen sammanträda, för akt walet af dest Ombud wid deilia förrättning wcrkställa; hwarom de öfrige respectivc Skänden wördsamk och wänligen skulle genom ProtocollS - Utdrag underrättas, ve suprs. krotocolio. L. L.
Irä^Lräk.
Herr Grefwe n och Land t-Marskalken.
Som nu alla Ständer» instämt i Ridderskapcts och Adelns beslut, rörande utwäljande af Ombud att dfwcrwara uptcckningen af för ketta Konungens ägendom, torde Riddcrffapet och Adeln tilläta, att deh Electorer samlas i eftermiddag kl. 5 för åtgöra sitt wal, hwarefter Ridderskapct och Adeln klockan 4 till 6 torde behaga sammanträda, förakt updryta wallistan.
Herr l-,6^oustoIps, ^onas Lamuel, upläste följande Memorial:
Af de i allmänna Lagen päbjudne z:ne Härads - Ting om äret , inträffar Sommar - Tinget, som skall hällas emellan Walborgs- och Midsommarsdag, pä en ärstid, som är mäst angelägen för Äkcr bruket - Den r September. 91 bruket och Landtmannen, hwilken dä af Tingsbesök är beswärad och hindrad.
Uti flere Län, under Kongl. Swea Hof-Rätts Jurisdiction, äro Sommar-Tingen för längre lid sedan afskaffade, och hällas der allenast 2:nc Ting pä äret, om hösten och wintren, hwilket torde wara tillräckeligt för rättwisans skipande pä landet.
Utom Wermeland, där icke eller Sommar - Ting hällas, lärer uti Götha Rike allenast Mo
Härad i Jönköpings
Län, efter särskild ansökning för nägra är sedan, erhällit lika befrielse, hwilken mera allmänt blifwit sökt, om icke därmed warit förenad en nog widlyftig omgäng, och äfwen kostnad; hwadan jag, för Landets bästa skull, ödmjukast wägar hemställa nödwändigheten af indragning och uphbrande med Sommar - Tingen pä alla de Orter i Riket där de nu bibchällas.
Herr LckutrercrnntL, Joban klerman, upläste följande till Protocollet:
Uti klenum den 24 dennes har en wärd Ledamot yttrat den tanka, att det fordom roar brn. keligt att genom Auctioner altid uphandla ZxrönanS möjeliga behofwer, hwarigenom priferne blefwo naturligen mindre, och hwilket sätt nu blifwit i det masta bortlagt, samt att Rronan gifwit mera, än hwad andra wille lefwerera färe, m. m.
Härwid anser jag mig likwäl för egen dek böra anmäla nägra omständigheter, tjenande till up« lysning uti ett ämne af denna wigt.
Till 62 Den i September.