Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Proposjr, anmälde sig' och yttrade Gr. Frölich, David; Lycklig att påträffa ett ögonblick, •då R. o. Ad:s upmärksambet icke är fästad vid något annat större föremål, ber jag att få upläsa ett något långt anförande.
Olyckligtvis har jag icke kunnat göra det kortare, enär det rörer det dokument, jag nu har i handen och hvilket, som Hrr:ne se, äger en temlig vidlyftighet.
Dokumentet är det af särskilda komiterade afgifna underd.
Betänk. ang:de inrättandet af ett statistiskt embetsverk, hvarom K.
M. äfven till R.
St:r aflåtit Nåd.
Den härefter af Gr.
Frölich började upläsningen af ett skriftligt anförande, afbröts genom ankomsten af Hr StatsRådet m. m.
Nils Fredrik Wallenslécn, som å K.
M:s höga vägnar aflemnade 7 Dess Nåd. Propos:r och en Dess Nåd.
Sedan Hr StatsRådet blifvit utbeledsagad, fortsatte Gr.
Frölich upläsningen af förenämnde skriftliga anförande, hvilket var af följande innehåll:
StatsOtsk. remitterades redan d. 15 i November månad K. M:s Nåd.
Propos. om inrättande af ett statistiskt embetsverk, hvarförinnan till utdelning bland Slånds-ledamöter blifvit vid Riksdagens början öfverlemnadt ett underd.
Betänk, och förslag, resultatet af den i Nåder tillförordnade Komitén, på icke mindre, inclusive a 1 lega ter, än 35 ark.
Man kan med skäl fråga: hur många bland representationen hafva gjort sig mödan genomläsa detta digra opus?
Likväl är det detta hvarpå Konungen af Statsrådet, utan den ringaste skiljaktiga mening bland dess medlemmar, deraf också den föredragande sjelf varit på sistone Ordf:de i Komitén, fått underd. tillstyrkan till bifall, och den Nåd.
Propos:n visar att Komiténs förslag i allo blifvit godkändt.
Icke dessmindre fördristar jag mig att dervid göra några anmärkn:r, för hvilka så väl på detta rum II. II.
44 690 Den 17 December. som i StatsUtsk. torde bli svårt att få gehör, förnämligast derföre att endast få lära på förhand fördjupat sig i ett ämne, som ansetts fordra så pompösa parafernalier och torde derföre vara benägna att låta vid förslaget bero.
För min del kan jag det ieke, emedan då Komitén haft den godheten i sin historik öfver frågan, omnämna, att jag redan 1844 på detta rum vackt motion om en statistisk Byrå, och omständigheterna så fogat, att, i afseende på sjelfva saken ingen annan eller bättre organism kunnat påfinnas än den Belgiska, som äfven jag lagt till grund för mitt förkastade förslag, oaktadt Komitén funnit nödigt förse en af dess ledamöter med respengar för att utomlands samla erfarenhet och möjligen utfinna en annan bättre typ, så är det klart att jag bordt följa saken och Komiténs förhandlingar med en viss granskande upmärksamhet.
Denna föranledde mig att redan under förra Ordfrden, framlidne Baron Skogmans, lifstid, tidigt först hos honom och sedermera på hans tillstyrkan hos Chefen för InrikesDepart. hemställa, oro icke med de rundliga medel som R.
St:r redan anslagit, nemi. 10,000
R:dr b:ko, en sådan Byrå som den Belgiska, gtenast skulle kunna organiseras, så att något resultat af experimentet kunde framläggas vid denna Riksdag.
Skälet till afslag, som af 2:ne andra Statsrådets medlemmar äfven mig lemnades, var: att
Ständerna blott begärt en undersökning och icke en Byrå, äfvenså att redan beslut voro fattadt att en af ledamöterna skulle företaga utländsk resa.
Jag ämnar icke här företaga en allmän kritik af Betänlct.
Yore detta mitt ändamål, så ålåg mig i första rummet uttala mitt omdöme om icke mindre arbetets rikhaltighet än om den vidsträckta upfattning, hvarunder synbarligen enskilda Komité-ledamöter med all den lärdomsglans hvarmed Universitets-medlemmar älska att uttrycka sig, hafva trott sig böra pryda detta deras aggregat af föregående, hvar för sig utarbetade delar.
Jag har icke varit i stånd ännu få se sjelfva prot:t, som lärer vara deponeradt i RiksArkivet; men jag tror mig kunna sluta af sjelfva upställningen att Betänk:t fått denna digra form genom nyss vidrörde behandling.
Hade Komitén i stället, efter att genom skriftvexling eller anlitande af våra diplomatiska agenter inhämtat hvad som nu måste anses för en hvilande fråga, nemi. om typen för organisationen, så hade troligen då som nu, men utan tidspillan den Belgiska typen, hvartill jag redan 1844 haft den äran furnera authentika tryckta upgifter, blifvit lagd till grund och discussionen hvälft sig om vidare utvecklingen deraf och om tillämpningen till våra Svenska förhållanden.
Hemmavarande ledamöter hade då knappt fått tid att utarbeta en Öfversigt af den officiella Statistikens särskilda grenar, som ensam på 151 sidor i qvart nu fyller Betänk:t med onekligen rätt intressanta detaljer, men som Komitén sjelf, när den nalkats den praktiska lösningen af sitt updrag, funnit böra uteslutas ur Riksstatistiken.
Deruti handlade den ganska visliga, emedan jag föreställer mig att R.
St:r aldrig menat, då de biföllo förslaget om en statistisk byrå, att få geografi, topografi, geognosi och naturalhistoria såsom föremål för de tabellariska
Den l 7 December.
691 och ständigt förnyade meddelanden, som en praktiskt nyttig statistisk central-anstalt bör i främsta rummet afse rörande befolkning, handel, industri, åkerbruk och finanser.
Allt det öfriga ville vät R.
St:r att man skulle söka i lärda monografier.
Händelsen har likväl velat att de nu fått det i Komiténs lärda förberedelse; naturligtvis icke såsom ett verk till hvilket man kunde fly för alt få uplysningar, men deremot sona ett, i sig sjelf högst intressant opus operatum, vittnande om icke mindre vidtomfattande lärdom, här i landet till finnandes, än om den ofantliga utsträckning, till hvilken statslyxen arbetat sig upp i ett visst afseende, jag menar i skrifveri och synnerligen officiella underd.
Betanien till K. BI.
Af all statslyx torde denna vara den mest umbärliga, och äfvensom den är icke allenast kostsam, ledande till tidsutdrägt och dertill högst tråkig att följa i spåren.
Konungen och Hans StatsRåd rådfråga troligen högst sällan dessa digra luntor som ingå från alla Embetsverk, vanligtvis långt efter det behof varit att inhämta speciella uplysningar, hvilka alltid anskaffas genom särskildta Nåd.
Skrifvelser, föranledande till särskilda underd. utlåtin o. s. v. Från denna digression från förevaride ämne återgår jag för att visa att om nyss antydde statslyx, härrörande från formen i våra embetsverk, snart slår nationens begär efter ett friskare statsskick för hufvudet och kräfver reform, så är den art deraf som framträder när fråga väckes om att bilda ett nytt embetsverk, väl en ganska naturlig följd af de gamla föråldrade statsformerna, men dertill jemväl af desto mera försåtlig och farlig art, som statslyxens prål ofta döljer, ej allenast det ofullständiga och ytliga i sjelfva förslagets praktiska del utan äfven stundom tjenar till täckmantel för det slags spekulationer på tjenster och höga anslag, som Engelsmännen kalla Job's, ett ord som jag icke förmår försvenska.
Det torde nu fordras, efter denna inledning, som jag önskar måtte ha framkallat upmärksamhet på sjelfva förslagets bedömande ur mer än en synpunkt, att korteligen redogöra för dess tendens och egentliga materia.
Och torde jag först få upläsa från Betänk:t, sidan 165, en kort notis om motionen år 1844 och orsaken hvarföre R.
St:r efter StatsUtsk:s tillstyrkande, afslog densamma.
Nu torde jag få påpeka orsaken hvarföre jag tror att föredragande DeparUsChefen bordt fästa K.
M:s och sina medbröders upmärksamhet på den opinion 1844 års Ständer uttalat, att förslaget om organisation af ett embetsverk likt det Belgiska och hvilket jag redan anlvdt att Komitén sjelf {sidan 201) förklarat »hafva tillvunnet sig eli allmänt erkännande för dess ändamålsenliga inrällning» (sic) stod i sådant samband med den om Styrelseverkens reorganisation att det borde pröfvas först i sammanhang dermed.
Icke dessmindre framträder nu den Nåd.
Propos:n om statistiskt embetsverk, någonting vida mer än en central-byrå; men hvar är förslaget om reorganisation af Embetsverken ?
Det torde likväl vara nödvändigt att icke försumma något tillfälle att praktiskt erinra Regeringen om skyldigheten att ändtligen upfylla en önskan, som Ständerna så länge önskat.
Låta €92 Den 17 December. de deremot den ena gängen efter den andra öfvertala sig1 stt ej allena öka på löner åt gamla embetsverk med föråldrad, nära gagnlös organism, utan jemväl att inrätta nya efter samma modell, sä' är det påtagligt att de för alltid komma att bönfalla förgäfves.
Hvad nu specielt det nu föreslagna Nya Verket angår, så kan jag icke fatta att det alls behöfver en sådan Chef med hög lön, som egentligen bärledande sig från medeltidens begrepp, och det deri ingredierande om militärisk subordination icke alls afser sednare tiders klargjorda grundsats att i ali organism införa arbetets fördelning så vidt den kan sträckas.
Det är en tillfällighet som alls icke behöfver efterapas från den Belgiska typen att den såsom astronom förtjenta Mr Quetelet, Konung Leopolds intima vän, fått sig lön anslagen såsom Chef.
Han sade mig sjelf att denna utnämning var en favör, att han pro forma sammankallar do från de särskilde verken arbetande är deras ensak i samråd med hvarann, under Ministerns goda minne, hvilken sjelf presiderar när någon ny fråga upstår, att uprätta sina tabeller, söka förbättra ständigt deras form r enlighet med tidens fordringar.
Det är le secretaire general, svarande mot Expeditionschef i Depart:l hos oss, som emottager resultatet af do i Byråen sammanträdande.
Om man blott har i sigte sjelfva saken eller ändamålet och icke detta är att skaffa löner och rang åt vissa personer, så finner man lätt att hvad som här torde erfordras, är, utom den förut organiserade TabellCommissionen, en ny embetsman med Expedit:sSekret:s rang och vilkor, som uteslutande sysselsätter sig med agricultur-statistiken, när det lärer vara förgäfves att vänta få någon dermed bevandrad från LandtbruksÅkademien.
Detta måste vara en man med stor dertill endast egnad arbetsförmåga.
Ställer man nu en sådan under en Chef de Parade och icke låter honom handla sjelfständigt eller ens få äran af hvad som blir gjordt, så är bela denna i så måtto vigtigaste del af hela Byrån förfelad, som detta fack har f. n. ingen hufvudman.
Rundeliga förslagsanslag till Ministerns disposition, för att allt som behofven framträda, underlätta denna embetsmans arbeten, i den mån han uttänker och föreslår dem böra It.
St-r bevilja; men heldre än stora löner i synnerhet under den långa förberedande tid innan primärrapporterna från komunerna hinna inkomma, vore tjer.ligt blott tillstyrka honorarier för ådagalagde prestanda.
I särskild till StatsUtsk, remitterad motion har jag upgifvit ett förslag huru dessa primär-rapporter skulle kunna vinnas.
Jemföres nu med denna min vördsamma framställning hvad Komitén föranledt K.
M. att i Nåder föreslå, så finner man att
Komitén vidlyftigt ordat om hvad så väl statistiska Beredningen skulle företaga sig, som hvad den egentliga Byråns embetsman hade emot betingade löner att verkställa, då de förstnämnde blott skulle erhålla 1 silfverspecie för hvarje sammanträde.
Men att, beträffande de förstnämnde, nödigt vore, att de upgifter som kommo från redan existerande embetsverk, förändrades till annan form ocb i synnerhet hvad handel och näringar beträffar i vecko-rapporter och ständiga anteckningar, meddelades Byrån, i st. f. de årsberät - Des 1 7 December.
{.elser, som ifrån KommerceColhm ingå endast årligen för dess nyssförflutna.
Dertill fordrados måhända likväl särskildta kostnader, som jag ej finnér vara tagna i beräkning.
Vidare finnes, att ehuru efter den gjorda afsöndringen af ämne för en officiel statistik, så manga qvarstå att om meningen vore att i verkligheten få de samma bearbetade på en så storartad plan, så behöfdes i st. f. en Expedit:sSekret. minst fyra eller fem; men nu förefaller mig som vore alla de ämnen, hvarmed CentralByråen skulle utarbeta, tillhandahålla och utgifva Tabeller, endast skådorätter, helst det icke uptäckes något annat tecken tili fördelning, organism eller tillräcklig personal med löner, motsvarande påräknadt arbete, än att Chefen, som är föredragande, skall ordna allt sådant efter hand.
Det vill med andra ord säga: f hans förmåga äfvensom i hans godtycke ligger hela organisationen.
För ett sådant resultat ser jag icke att.
St:r behöft änslå 10.000 Il:dr b:ko till en Komité.
Ej heller hade Komitén behöft skrifva mer än en kort underd. framställning att K.
M. täcktes utnämna den designerande Chefen.
Då detta mitt Mern. icke är en motion utan blott innefattar mina oförgripliga anmärkmr, får jag öfverlemna åt Utsk. att sjelf tillse på hvad sätt Konungens Nåd.
Propos. af 11.
St:r bör bemötas.
Detta anförande remitterades till StatsUtsk.
Föredrogos och begärdes på bordet K.
M:s nedannämnde nyss ankomne Nåd.
Proposrr och Skrifvelse till R.
Sl:r. 1:0 Nåd.
Propos, angalo förändring i och tillägg till RiksAkten af d. 6 Aug. 1815; 2:o Nåd.
Skrifvelse, med öfverlemnande af up,gjorda förslag till ej mindre lag, ang:de ordningen och vilkoren för utländsk mans uptagande till Svensk medborgare, än ock stadga för Konungens llegeringsRätt; 3:o Nåd.
Propos., angrde lösen för den åt Korporalerne vid indeldta Arméen och soldaterne vid Södermanlands Reg:te anslagna aflönings-spanmål; 4:o Nåd.
Propos, ang:de uplåtelse af vissa delar af Jönköpings f. d. Fästnings område till Jönköpings stads disposition för ny tomtreglering; 5:o Nåd, Propos., ar.g:de utbyte af indragna Militie-boställena N:o 1 Steglinge och N:o 8 Plöninge vid Skånska HussarReg:tet mot Höganäs stenkolsverks egande andelar i kronoskattehemmanen N:o 1 .Westra Klappe och N:o 1 Östra Klappe i Malmöhus län; 6:o Nåd.
Propos., ang:de pension från Allmänna IndragningsStaten för Majoren M. L.
Lessing; 7:o Nåd.
Propos., ang:de pension åt förre Eeg:tsKommissarien S.
Grundal från Allm.
Indragn:sStaten; 8:o Nåd.
Propos., angrde förhöjning af förre Kronolänsmannens i Leksands socken af Stora Kopparbergs län, Expeditionsfogden E.
Ilellebergs pension å Allm.
IndragmsStaten.
Den 19 December.
Då, enl. hvad erfarenheten vid denna Riksdag gifvit vid handen, tvenne Suppleanter af R. o. Ad. i Const.Utsk. icke gera tillfyllest, enär de genast vid Riksdagens början blifvit inkallade till tjenstgöring i permitterade ledamöters ställe, sä att för det närvar:de inga Suppleanter finnas att tillgå vid ordinarie ledamots tillfälliga förfall; får jag anhålla, att R. o. Ad. måtte besluta, att ytterligare tvenne Suppleanter i Const.- Utsk. skola utses.
Uppå af Hr Gr. o. Landtm, i anledn. häraf framställd propos., beslöt R. o. Ad. att 2:ne ytterligare Suppleanter i Const.Utsk. borde af Ståndets Elektorer utses, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hr Elektorer att sammanträda till val af dessa Suppleanter. il. R. o. Ad. ätskiljdes kl. ^ 12 på dagen.
In fidem protocolli Alberl Alun eli.
Fredagen den 19 December 1856.
Just. 3 prot.utdr. för d. 13 och 17 samt pleni-prot. för d. 1, 3 och 4 dennes, äfvensom för f. m. d. 6 dennes.
Hrr Elektorers listor med val af Utskotts-ledamöter och Suppleanter; och befunnos hafva blifvit utsedde uti Consl.Utskoltel; dels efter N:o 311, Frih. af Ugglas, Curt Gustaf; till Ledamot: N:o 243.
Frih. von Roxendorff, Fullm.
Hr Carleson, Edvard; dels till ytterligare Suppleanter: N:o 440.
Hr Didron, Johan Herman, l:a Suppl. N:ol092.
Hr Leyonmarck, Evald Gustaf, 2:a Suppl.
BankoVlskoltel : dels till Suppleant efter N:o 2230 Hr Hagströmer, Johan Jakob; samt dels till ytterligare Suppleanter: N:o 1582.
Hr Steuch, Mathias.
N:o 087.
Hr von Post, Carl Reinhold Axel. N:o 1470.
Hr Ulfhjelm, Fullm.
Hr Knorring, Eric Oscar.
Den 19 December. *95 Lagutskottet: Till Suppleant efter N:o 313 Hr Drakenberg, Sten; N:o 213.
Armfelt, Magnus.
Besvärs- och Ekon.Utskott el: Till Suppleant efter N:o 1741, Hr Wolffelt, Mauritz Constantin : N:o 380.
Frih. von Schulzenheim, David Theodor.
RiddarliusUtshoUel: dels efter N:o 2039 Hr von Troil, Fredrik Adolf, till Ledamot: N;o2107. flr Gustafsköld, Fullm.
Hr von Troil, Fredrik Adolf. dels efter N:o 828, Hr Nisbeth, Carl Gustaf, till Suppleant: N:o 1988.
IIr Adlersparre, Fullm.
Hr Björnstjerna, Hoger.
M:s d. 17 dennes på bordet lagda Nåd.
Sl:r, ang:de förändring och tillägg till RiksAkten af d. G Aug. 1815.
Landtm, yttrade, att RiksAkten är ett af de ämnen om hvilkas behandling icke särskildt i grundlagen var bestämdt, ■men som 34 § Riksd.Ordnrn medgaf R.
Sl:r att remittera dylika mål till antingen Allm. Besv.- och Ekon.Ctsk. eller något annat förut tillsatt Utskott, och samtliga IliksSt:n vid en föreg:de Riksdag år 1841 remitterat en dylik K. Propos., som den nu förev:de, till Const.Utsk., som deröfver afgaf Utlåt., finge Hr Gr. o. Landtm, hemställa om R. o.
Ad. behagade remittera äfven denna Nåd.
Propos. till Const.Utsk. Ropades Ja. Gr.
Närmast på föredragningslistan står K. M:s Nåd.
St:r, med öfverlemnande af upgjorda förslag till ej mindre lag, ang:de ordningen och vilkoren för utländsk mans uptagande till Svensk medborgare, än ock stadga för Konungens RegeringsRätt.
Då nu K. M. icke i denna Skrifvelse på samma sätt som i den föreg:de af Landtm, anmälda, gör någon Propos., utan uttryckligen förklarat att det endast är en Skrifvelse, så anhåller jag vördsamt att densamma måtte blifva hvilande och icke företages förr än Const.Utsk:s Betänk., med upgift på ännu hvilande förslag till grundlags-förändringar ankommit till Ståndet, i hvilket Betänk, just' dessa förslag till grundlagsförändringar äro inbegripna.
Uplysningsvis får jag nämna att Utsk:s Betänk, redan är färdigt och nedskickadt till tryckeriet.
Uppå i anledn. häraf af Hr Gr. o. Landtm, framställd propos., beslöts, att K.
M:s nu främst å föredragnings-listan förekommande d. 17 dennes på bordet lagda Nåd.
St:r, med öfverlemnande af upgjorda förslag till ej mindre lag, ang:de ordningen och vilkoren för utländsk mans uptagande till Svensk med - Deri 19 December. borgare, än ock stadga för Konungens Regeringssätt, icke skulle för R. o. Ad. föredragas, förrän de sedan sista Riksdag hvilanda förslag till ändring i grundlagarne, som y tterligare voro från Const.- Ulsk. att förvänta, blifvit till RiksStms pröfning anmälde och af dem afgjorde.
St:r, ang:de lösen för den åt Korporalerne vid indeldla Arméen och Soldaterne vid Södermanlands Regite anslagna aflönings-spanmål.
Motion i samma ämne, som den K.
Proposm afhandlar, har redan förut blifvit af mig väckt.
I början af detta år utfärdades ett K.
Bref, hvarigenom de före d. 12 April 1853 antagne Korporaler vid indelta Arméen erhöllo rättighet att åtnjuta lösen för deras lönespantnål efter årets markegång, hvarvid Kronan skulle förskjuta den skillnad, som kunde upkomma mellan årets markegång och medelmarkegången.
Likaledes blef samma fördel för året 1855 tillagd soldaterna vid Södermanlands Regrte, hvilka genom K. liesol. af d. 23 Jan.
1683 hafva sig såsom lön anslagen hvardera en lunna kronotionde-spanmål.
På sätt det Nåd.
Brefvet gaf anledn. alt förvänta, är nu en K.
Propos. i ämnet ankommen, som, hvad beträffar soldaterne vid Södermanlands Reg:le, endast afser ersättning för den kostnad Statsverket fått vidkännas derigenom, att de s. k. knecktetunnorna nämnde år utgått efter års-markegangen.
Jag kan emellertid icke inse hvarföre denna fördel icke äfven fortfarande skulle tillerkännas dessa soldater.
Något skäl häremot finner jag icke heller i den Nåd.
Proposm, hvarföre jag anhåller, att StalsUtsk. behagade taga min motion under öfvervägande i sammanhang med den K.
Soldaterne vid Södermanlands Reg:te tilldelades denna tunna kronotionde-spanmål på så sätt, alt den afräknades från den lön, som annars skulle tillkommit dem utaf rotarne, och att denna lön just med afseende härpå reglerades.
Det är gifvit att en minskning i den delen af soldat-lönen, som utgår af Kronan, med tiden och i sista hand kommer att drabba rothållarne, men till en början måste soldaterne vidkännas hela förlusten, enär desse vid upsättandet af de enskildte kontrakten med rothållarne taget i beräkning, att de af Kronan skulle erhålla en tunna spanmål in natura, och jag ber att få fästa upmärksambeten på hvad detta är på landsbygden, för en stor fördel för personer i soldatens ställning.
En annan omständighet som jag framhållit i min motion, och hvarom intet förekommer i den K.
Proposm, är forsellöns-ersältning för ifrågav:de soldater.
Jag anser dem dertill lika berättigade som hvarje annan innehafvare af tionde- och ränte-spanmålsanslag, och sä mycket mera, som knecktetunnan allt sedan 1683 blifvit lill soldaterne in natura levererad.
D-en 19 December. 697 Jag anhäller derföre, alt hvad jag nu yttrat, mätte få åtfölja till StatsUtsk., och att Utsk. behagade taga motionen i öfvervägande i sammanhang med den K. Propos:n.
Föredrogos och remitterades till StatsUtsk. K. M:s nedannämnde d. 17 dennes på bordet lagda Nåd.
Proposm till R.
St:r. 1:0 Ang:de uplåtelse af vissa delar af Jönköpings f. d. Fästnings område till Jönköpings stads disposition för ny tomlreglering; 2:0
Ang:de utbyte af indragne m i 1 i t ie-bost 811 ena N:o 1 Steglinge och N:o 8 Plöninge vid Skånska UussarReg:tet mot Höganäs stenkolsverks egande andelar i kronoskattehemmanen N:o 1 Vestra Klappe och N:o 1 Östra Klappe i Malmöhus län; 3:0 Ang:de pension från Allm.
Indragn:sStaten för Majoren M. L.
Lessing; 4:o Ang:de pension åt förre Reg:tsKommissarien S.
Indragn:sStaten; 5:0
Ang:de förhöjning af förre kronolänsmannens i Leksands socken af Stora Kopparbergs län, Expeditions-fogden E.
IIel 1 ebergs pension å Allm.
Indragn:sStalen.
Föredrogs ånyo LagUtsk:s d. 13 och 17 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 5, i anledn. af verkställd granskning af R.
Stms Just.Ombudsmans embeis-förvaltning från sednaste till Riksmötes början.
Hr Ribbing, Arvid, anförde dels skriftligen dels mundtligen : Just.Ombudsm:ns redogörelse inför II.
St:r skall, enl. 100 § Reg.F:n, innehålla tvenne hufvudmomenler, det ena utredning af lagskipningens tillstånd, det andra upgift på möjligen befintliga bristfälliga lagar och författn:r.
Och LagUtsk. bör, enl. 33 § 2 mom.
Riksd.Ordn:n med Utlåt, deröfver till R.
I sitt nu afgifna Utlåt, förmäler Utsk., att Just.Ombudsm:ns redogörelse icke innefattar »något af honom uttaladt allmänneligt yttrande öfver lapskipningens tillstånd», och om de af Just.Ombudsnun anmärkte bristfälliga ekonomiska förfaltn:r, yttrar Utsk. att det vill behandla dessa gemensamt med annot Utsk. samt öfrige frågor, hvarmed förmodligen menas rena lagfrågor först sedan alla motioner i samma syftning blifvit insamlade till Utsk.
Utsk. är således i denna stund på rest med och har upskjutit sina Utlåt:n ej mindre om de ekonomiska, än lagfrågorne.
Särskildt har Utsk. omnämnt skogshushållnings- och slängselfrågorne, emedan Utsk. ansett dem af framstående vigt, ehuru derom ännu icke något yttrande fallit, hvaremot Utsk. icke alls omnämnt Just.Ombudsmms yttrande och förslag i afseend^ på en vigtig administrativ för 1 idet år utkommen författning.
698 Den 19 December.
Oaktadt Just.Ombudsmm med ganska lätt band vidrört denna, nemi. instrukt. för Landsb:ne, emedan Iian »nog hastigt genomläst» densamma, anmärker han dock bland annat, att i 10 § blifvit till K.
Bef:h:de öfverlemnadt, att för handhafvande »af allmän ordning och säkerhet uti sådane fall der ansvar i lag icke 8r bestämdt, stadga erforderliga vitén och Just.Ombudsm:n har föreslagit R.
Sl:r att i underdihet begära antingen uphäfvande häraf eller att förklaring måtte utfärdas, att sådane vitén endast må få stadgas för öfverträdelse af ekonomisk författn., deri redan ansvar finnes bestämdt, men som för tillfället kan behöfva förhöjas.
Detta pä det att sådan förhöjning ej må äga rum med de i lag förekommande ansvarsbestämmelser eller ansvar utsättas för nya fall, hvarigenom tillfälle skulle lemnäs underordnade myndigheter att »konstituera nya brott» eller såsom Just.Ombudsmm på ett annat ställe uttrycker sig: »förbjuda hvad som icke är förbjudet.»
Vidare anmärkes, att enl. 66 §, Landshm fått makt alt suspendera LandsSekretm på samma gång denne anmäles till åtal.
En rättighet som Landshm förut icke ägt och Just.Ombudsmm kallar ny, då enl. 1 Kap. 12 § R:sB:n och 9 Kap. 5 § U
Brn sådant hitintills endast kunnat ske efter laga ransakning och dom samt af domaren.
En förflyttning synes således hafva skett från Domaren till Landshm, att tillämpa förenämnde lagrum, dem Just.Ombudsmm föröfrigt till förbättring i vanlig ordning anmält, men utan att kunna godkänna hvad blott ena statsmakten således i lagstiftningsväg åtgjort.