Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
En mängd backstugor uppkomma på detta sätt, hvilkas ägare icke hafva någon annan förmögenhet, än deras arbetskraft, och om denna äfven kunde lifnära dem i goda år genom arbetsförtjenst hos andra, så inträffar med hvarje missväxt för dem det största elände.
Sjelfägande hemmansägare finnas och 113 arrendatorer eller brukare af andras hemman.
Gästgifveriet' finnas 02 stycken, men endast ii posthemman, sedan skyldigheten att föra posten upphört för de hemman, som dertill i Herjeådalen varit anslagne, och posten der fortskaffas genom gästgifvare-skjuts.
Afvittringen har blifvit fortsatt med den kraft, att obetydligt nu mera återstår.
Af i underdånighet bilagde sammandrag upplyses förhållandet med afvittringsverket i Jemtland.
Stcits-biclrag :
Beloppet deraf är upptaget i statistiska tabellen för hvarje slags hemman och näring.
Alla statsbidragen äro af sådan beskaffenhet, att någon ändring deri särskilt för denna provins icke synes vara påkallad af behofvet, med undantag af roteringen, som i detta
Län är mångdubbelt strängare än i de flesta Rikets öfriga provinser, på sätt jag uti min förra Femårs-Berättelse i underdånighet detaljerat.
När cirka hvar ig:de mantalsskrifven karl är soldat, då ett medium tages för hela Riket, är hvar g:de mantalsskrifven karl soldat uti Jemtland, och när för ett taxeringsvärde i Sverige af 823g R:dr B:ko hålles en soldat, utgöres samma prestation i Jemtland för ett taxeringsvärde af 1278 R:dr B:ko: detta värde förhöjes icke med mer än 27 procent, då ett medium af uppbudsförteckningarne beräknas för 10 år och endast sådane hemman upptagits, som frivilligt blifvit försålde mellan enskilta, hvilken förhöjning är un Landsh. Femårs-Berättelse för Jemtlands Län, 10 gefärligen enahanda efter de taxeringsvärden och uppbudsförteckningar, som erhållits från de öfriga norra Länen.
Deraf synes, att uppskattningsvärdet här, i förhållande till lokala omständigheter, icke är lägre än taxerings-värdet på andra ställen i riket.
Att grundräntan pä hemmanen i Jemtland är mindre än i de flesta Län, är en sanning, men enär denna skillnad blifvit considererad vid jord värdets bestämmande sä väl här som i de öfrige provinserna, är summan som qvarstår af likartad beskaffenhet.
Ett sådant jord värde i det öfriga Sverige som håller soldat, utgör 8289 R:dr B:ko, och har uppkommit derigenom, att den behållna inkomsten uträknats i kapital, efter det grundräntan och öfrige prestationer för hemmanen blifvit afräknade, och på samma sätt har äfven förfarits i Jemtland Rusthållarnes belägenhet i detta Län, är ännu svårare än rotehållarnes, oaktadt det dem nådigst beviljade årliga bidraget af 1000 R:dr B:ko, emedan hemman finnas af ett tredjedels mantal med 600 R:dr taxeringsvärde, som skola hålla både häst och karl.
Länet blifvit afvittradt och kronans jord skild ifrån enskiltas, äro hemmanens områden icke stora med undantag af några få socknar, som blifvit afvittrade för många år sedan.
I Herjeådalen utgöres så kallade rotepeningar med 3o2 R:dr 34 sk.
B:ko, hvilka äro anslagne till lön för öfversten vid Jemtlands regemente.
O Värdet af de i tabellen uppförda onera har blifvit taget dels efter markegång, dels efter de från hvarje socken erhållne uppgifter. 5 5.
Polil ic ’
Förhållandet är i detta afseende alldeles lika med hvad jag uti min förra Femårs-Berättelse i underdånighet anfört.
Antalet af skolor och undervisningsanstalter pä landet har ej blifvit ökadt, men Länets invånare hafva uppå min proposition rnedgifvit, att på alla ställen, der särskilt barnaundervisning icke förut blifvit inrättad, en äldre person i hvarje kyrkorote på socknemän - — II — nens bekostnad vid Frösö skola, eller genom enskilt undervisning, får lära hvad som fordras för allmogens barn samt räkna och skrifva, emot förbindelse att dgri sedermera undervisa ungdomen under presterskapets vård och tillsyn, samt sålunda hastigare och fullkomligare sprida dessa kunskaper, än som kan ske genom sockneskolor i ett så vidsträckt land som detta, der endast Hammerdals pastorat är större än hela Södermanland.
I sammanhang härmed torde böra nämnas att Herr Professorn, Doktor Zetterström i Upsala genom lagligen bevittnadt testamente, gilvit sin vackra boksamling af nära åttatusende volymer, för att derigenom göra en början till ett bibliotek för detta Län.
Efter Professor Zetterströms död hafva nämde böcker detta år blifvit hit transporterade, och uppsättas nu i ett bibliotekshus af sten, som enligt testators begäran blifvit bygdt på den så kallade Frösön,, dels för de medel Eders Kongl.
Maj:t i Nåder anslagit, dels genom sammanskott af enskilte.
Fältprosten, Kyrkoherden Edvall har för detta ändamål skänkt Femtusende Riksdaler Riksgälds.
Med fattigvården och helsovården har uppå dessa fem sista åren icke skett några andra förändringar, än att socken-apotek nästan öfver allt äro anskaffade och handhafvas af pålitlige personer.
Hållskjutsen är här i landet afskaffad och gästgifvare ansvara för resandes fortkomst emot viss betalning af de öfrige hemmans äboerne.
Till odjurens utödande äro inga andra anstalter inom
Länet vidtagne, än att landets fullmäktige den ia Oktober 1831 förklarat sig nöjde att tingslagsvis inrätta sina jagt-kassor, med förbindelse att skottpenningarne skola erläggas till icke mindre belopp för hvarje utom skallgång fäldt rofdjur, än hvad Eders Kongl. Maj:t genom Nådigt Cirkulär Bref den ig Juni i83o föreslagit, hvilket genast blifvit satt i verkställighet, sedan Eders Kongl. Majit genom skrifvelse den 28
December i832 i Nåder täckts fastställa detta åtagande till efterlefnad.
Länet finnas endast 4 krogar, nemligen uti Staden Östersund.
Sparbankar äro icke inrättade. 12 5 6.
Städ er.
Länets enda stad Östersund har obetydligt förkofrat sig uppå dessa fern åren, och utom det att Eders Kongl.
Majit i Nåder tillätit inrättandet af ett Justitiariat, är ingen ting annat förändrådt, än att i staden nu linnas 4yi personer, eller en tillökning af ii5 emot hvad förra Femårs-Berättelsen utvisar.
De i underdånighet bilagde tabeller upptaga för öfrigt allt hvad som blifvit anbefaldt.
Östersund å Lands-Kansliet den 16 Juli 1833.
M VON TÖRN E. GEORG WINTER. C. B. WELTZIN.
Tabell för Staden uti Jemtelands Län .
S S M o' Jord. af Medelafkastning, sedan ut- Underhållne kreatur.
Uppskattadt
Stats- Bi< lrag. sadet är aldraget. värde.
Bevillning efter Förordning en.
Clereciets Underhåll. p: O s
© 5 Skogs- och Betes- mark. 05 c B K n w « C C (/>*•
Efter 2:dra Art. s 33 •
Kostnad för Stadens Sty- relse.
Fattieföi
Diverse one- Summa Stats- / CfP - n S- © Åker. 3 or. ma Tunn- land. B s P p sr V* 653 crq K o 3 63 3 3- p: Ärter. j Potatis.
B 653 OT Korn.
• P 3 O- p: cu Arter. 1 Potatis. 1 Hästar.
P* o ost C“ o 65 P
Getter. £■? 1.3 S S- c- *» * o o Efter Art. § 2.
, e- C O ”1 r l 3* “ t ‘psS B. ° Si'c3 ^ S'2g crp 2-. aq‘ j-j hörande till viss näring. *7 S . . Personer e Oj O -P* C cn < é.l • p: i Summa.
Jordeboks och Hera- mantals- Räutau.
Mantalspen- ningar.
Kronotion- de.
Afrad. rotering Pastors. ötaas-i-reoi- kantens och Kyrkobetje- ningens.
Summa 1 SÖ^jl •ing. ra &CC. bidrag.
ÖSTERSUNDS STAD.
Hu«- och Tomter . . . . . . 91 Tid.
T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r t St.
St R:dr sk r.
R:dr sk. r. R:dr sk. r. Ridr sk. r. Ridr sk. r. R:dr sk. r.
Ridr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r.
R:dr, sk. r. Ridr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. Ridr sk. r.
Ridr sk. r. Ridr sk. r. Ridr sk. r. Ridr sk. r. Jord ...........
I Staden finnas skattande per- soner » . öfver- och Underåsige samt Fat- tige .......... 302. 169. 471. 50 75 / 180 305 2 3 2 26 i a 9 4 50 8 104 2 3 250 O 59 100 25 1 27,090 191 28 151 38 ,6 54 9 7 193 V 32 53 24 i 68 " 28 6 713 16 7 6 21 / 9 75 24 11 44 93 41 9 1 33 16 320 16 32 153 16 170 50 5 24 29 16 lil 40 1,528 10 4 Östersund i Landskontoret den 15 Juli 1833.
M. yon T Ö R N E. F. W. JONSON.
I . I - • - v , • • • t :<i :■■■. - • ' . . i jBerp Frälse hemman Frälse Säterier . . . köpt, Augments hemman Soldat - Krono hemman . . . . . • Krono Nybyggen med Frihetsår Krono Skatte hemman • • - Dito särskilt under Bruk, Skatte derå åboerne hafva besittningsrätt Krono Skatte Rusthåll.
Dito Militiae Boställen Civila Boställen . . .
Ecclesiastika Boställen .
Skolae hemman, Skatte .
Dito Dito, Krono Oskattlagda Torp, deraf Ryttare och Torp, 475 st.
Backstugor . . Skattlagde Fisken och Fiske lägenheter af särskilta slag, som ej under något hem mans ränta äro inbegripne, Skatte . . Dito Krono ...
Tull Mjölqvarnar . . Tull Sågqvarnar . .
Husbehofs Mjölqvarnar Dito Sågqvarnar .
Stamp, oskattlagd . . Kopparverk, oskattlagdt Stångjernsverk och Masugn Kronoparker och Allmänningar
Diverse personer som ej höra till viss näring Lands- och Härads Allmänningar Krono Skogar, Adlare Verk upplåtne Hemmantal TI O: 6 Mantal. l-1- -*-18 X 7 ä II?
Sn mm a 121 Mantal. rs 6 f s 677HII • 3 16 71 i?
' x i a 14 s a r 3 6 16 481 7 ^ 17?
I Si. ft lr S. n St. 132 1801 356 5 214 5 21 1024 202 5 1 1 401 916 9 1 920 *5S I 3 3 4 5,094 Tabell för Landet inom Jemtlands Län till Fem-irs-Berättelsen Ar1833.
Utsäde af Medel-afkastning sedan utsädet är afdraget. 50 M crq Korn. Hafra. i 2 &
Ärter. ~3 O ST 50 p. Korn.
Potatis. Hästar.
Osar. 0 eS
T:r T:r T:r Ta- T:r T;r T:r T:r T:r T:r T;r T:r St.
St. St. 31 lj 5 12? 4! - 1 30 5 ‘1 16 6 26 2 26 i 5 2 2 I 6 7 17? 6 8 3 36 16 2 40 16 80 4 80 12 439! 8.3! 83 30? 201? 42 1,538? 250? 332 92?
1,209 250 33 624 222 997 39 628 5 761 15? 15I 82 17? 267? 47? 62 492 156 33 366 130 431 28 656 222 6,878 908?
945 562 4,383 777 24,073 2,724? 3,780 1,686 26,298 4,110 1,375 13,562 4,589 23,592 1,538 14,422 .1? 82 10 10 5? 45 4? 287 •30 40 16?
270 45 180 80 360 10 365 47 900 155 155 85 290 164?
3,150 465 620 255 1,740 375 50 880 300 1,950 240 900 19 530 95 95 45 180 66?
1,855 285 380 135 1,080 210 28 430 185 850 45 225 ‘>3 440 115 lif) 35 240 80?
1,540 349 440 105 1,440 230 26 460 150 860 110 280 2 65 13 13 4 38 7 227? 39 52 12 228 28 4 70 18 72 10 49 28f 267 70 70? 32 218? 100? 934? 210 323 96 1,311 123 34 458 80 1,042 75 256 11 I I 4 5? 2 3 24 1 3 2 11 1 10 1 9 1 10 31 31? 3 60 2 1 7 2 15 4 311 919 179 122? 54? 942? 109? 3,216?
237 490 1621 5,653? 303 80 3,707 911 7,119 97 6,871 0 __ - ——- -— —— 15 90 _— —3? 22\ 13?
. 135 6 — 60 15 120 120 ^—. ■ -—- 3921 10,6191 1,546? 1,633? 854? 6,682? 1,373? 37,169? 4,639? 6,533 i 2,5641 40,096?
5,860 1,667 20,863 6,706 37,525 2,203 24,888 Underhållne kreatur. c; ►o *3 R:dr 630 1,160 69,818 1,332,898 13,091 129,444 76,020 75,830 8,300 30,897 200.
1,900 64,633 850 8,830 2,000 900 16,670 21,733 13,382 1,170 sk. 32 16 Stats - Bid Bevillning efter Förordningen.
P5 Rith io 18 669 - 7,275 90 855 410 407 53 183 2 7 1,481 24 249 5 61 36 Efter a Art. t s - R:dr sk. 246 16 85 141 682 48 1 16 17 109 — 12,801 36 i 11,313 20 10 3, 4» 5, Bränvins brännings afgift.
R:dr sk. r. R:dr 1 12 5 2 2 15 4 1 139 30 6 54 2,504 11 7 1,241 109 38 11 16 260 42 8 193 904 39 3 77 — — 65 —•— — 4 — — 72 19 2 ;— — — 2 126 6 7 33 25 9 1 33 8 36 4 43 9 6 38 5 130 32 5 43 22 4 3 26 40 1 740 32 2 16 5 5,076 21 3 1,737 32 42 40 43 47 37 32 32 o 15 R: dr 13 22 863 11 11,767 217 1,309 1,393 558 199 938 3 57 1,609 33 1 61 4 6 380 46 26 1,411 2 20,929 5 7 6 10 7 4 9 1 11 2 10 Ständige Räntor.
B n" ■ S ö" ZS o m pr rf - R:dr 447 7,358 27 99 707 428 474 57 148 1 9 2 2 106 1 93 340 31 21 21 29 23 42 44 24 23 21 10,287 30 R:dr 3 8 653 11,367 108 1,865 973 778: 81 Ralr sk. 10 15,853 35 32 R:dr 2 5 136 33 11 10 99 126 19 — 1,956 20 200 133 171 16 96 2 497 17 9 92 276 3,619 24 32 44 4 36 24' 24 o>S — c- 5 P: CT C fa: ' R :dr 1 2 57 965 12 79 56 43 5 36 323 39 12 36 121 — 12 — 12 — 12 — 12 O R:dr sk. 4 12 16 85 1,637 12 R:dr i sk. 20 47 30 50 762 15 41 8 80 47 54 8 19 28 46 21 4 36 8 42 6 15 S 2" H -•
SL B o‘ e i yra 5' ? 5 n tr g
Sm T 2 m ^ra 5- V < o r c 2 -• 0_ pr- flj R:dr sk. r 15 15 41 7 1,035 16 25 R: di- sk. r. ll 47 — 17 29 3 1,345 43 3 22,411 9 6 249 1 10 2,932 31 5 1,638 38 3 1,522 39 10 169 28 4 265 4 5 6 7 10 13 15 9 827 44 26 25 26 8 2 118 11 107 30 8 44 26 R:dr sk. r 1,680 33,455 7,893 32,601 92 36 — 25 26 8 449 11 6 377 21 7 3 35 — 29 Clerecie-Statens underhåll. n R:dr 7 15 1,575 19,275 150 3,200 1,600'— 560 j 100 — sk. 43,034 41 432 46 Ralr 1 4 225 100 33 71 27,123 47 5,530 38 800 350 180 18 1 7,146 R:dr 1 62 1,595 9 195 72 47 5 24 ra n < g
R:dr 9 20 1,862 26,400 195 4,195 2,022 787 123 432 1,988 100 33 24 24 30 32 46 16 71 24 R:dr 2 5 296 5,448 47 429 250 292 43 112 7 6 40 32 36 24 36 36,258 6,914(40 R:dr 4 11 573 12,559 101 911 532 15 R:dr 8 21 1,033 16,069 182 1,647 965 1,119 166 403 2 26 8 14,711 15 21,652 26 R:dr 13 30 1,499 24,800 261 2,379 1,395 1,169 207 236 4 6 36 27 19 17 42 24 10 i 14 45 697 27 102 10 40 01 c 5 R:dr 28 67 3,376 58,876 592 5,367 3,143 2,580 .418 751 9 48 726 27 102 40 10 C/i c R:dr 63 127 ,128 9 152,910 1,254 21,699 8,197 5,449 910 1,955 30 119 3,596 2 151 13 172 4 6 599 105 476 1,962, 6 32,842 15 76,121 208,944^24 5 10 9 5 1 i 7 j u! 10 6 5 8 11 11 1 7 10 5 II Östersund i Lands-Contoret den 20 Juli 1833.
M. VON T Ö R N E. F. W. JONSON.
. < Summarisk uppgift öfver hvad vid Afvittringen i Jemtland ifrån dess början år 1821 till och med 1882 års slut blifvit tillgjordt.
Sockn
Ä ra § JJ 7r - — a:
Ef-C — r> 3 i Ig » o s B 5-i o-S _ 5-’ £: ra <— * po 2- F?1 Afvittradc ägorymder i <liiglig mark.
Tunnland. kpl.
Oafvittrade men afmätte, Ägorymder i duglig mark.
Tunnland. kjil.
Ragunda .
VQ240 624 161 - ? 2 16 V42 7 nni 6 33 5 6 16 139,090 3 11,593 28 624 Forss . 25 23 240 10 7 2 9163 1 *42 5 9 7 20 34,158 22 34,574 22 ^240 Masjö . 14 — *19 1 9 519 46,460 18 7 2 36 2 4 Hällesjö . 1417 651 7 2 1 5 7?s 52,217 25 28,700 26 Stugun Q35 511 3 6,1, 56,204 30 ^4 » 48 8 * Räfsund . 43» 18Å 3/5 21-2-9- 120 108,580 8 Sundsjö 25| 13t4» 144 9 41 t 54> 60,892 19 ^154 ' Bräcke 172» 48 4JL 4_61 144 8i?l 144 „ 86,933 4 la jC Bodsjö 18» 523 35 66-7- 72 71,704 27 24 3 6 Brunflo 73» 32g 39»9 11 1 5 ll2 44,807 7 —1 Lockne 73? 31/, 4 7 3435 7 1 33,342 13 a 3 ?2 — Marieby . 141 8Ä 1 4 81 1 3 — 6,896 13 — Näs . . 42? 21 -9-7- 432 \ 71 { 99137 144 47 1?
x 3 22,233 8 6 X 108* 48 Lith . . 831 oc 19 O032 10--- 14 4 4511 Q 1 7 4 8 142,327 31 — Kyrkås 161 51? 18 l-1- * 12 629 56 1 3 1 3 22,847 15 . — Häggenås . 35ä95 13 »- 16 C203 611 16 0405 °576 191 4 Q 1 T1 90,045 16 Fölinge 3 4* 204,574 18 5 76 ^18 Hammardal 83* 30 25 OXJS6ä n 779 Q712 3 1 2160 41 6 339,409 19 1440 Ström 3BII 441405 1728 n 154 1911 22,743 18 535,340 10 1728 Offerdal .
Allsen 69| 571 32,?, 9 83 3511 2 3- 121,324 62,834 24 17 2 16 6 29/4 3211 4|- J 72 1 — Mattmar .
Sunne 2 6-5_ 12 50— 1233 26H 2 3 125! 315! 3 25,177 21,789 21 11 36 42 3 4 11 24 Frösön 55» 26‘i9 216 91 36 11 °°2l6 1 18,339 22 5 Hallen 52» 267‘ 54 30!?! 4 11 lös 60,302 8 ' “ Norderön 19» 11«5 72 4 2 5 72 131 10,590 3 Marby 19» IO5 * 24 1 Ull 11 *8 19,733 16 Rödön Näskott . 60 23 28H 18 II»3 *»52 41 9 2 9 36 331 lizi 72 3 29,331 15,862 4 1Å 1 8 26 — Aspås . . 28 12 5 5 8 i2|i 7 2 1? 41,015 25 —•
Åhs «å 90 »5 108 n 24-1- 108 5 6 20,395 5 — Oriken 99 411 451 0 4 65 , 63,020 23 __ 72, * ‘ Myssjö 551 21 n 11 0929 7 5 57 38,270 \ 4 72 Hackås 441» 2633! 4 103 144 281 1A . 48,974 12 * ’ Berg . . 31! 5 5 364! 139,801 24 3 6 K" 1 Av Pn ; AC 14 4-5 1 42 33,263 4 Ev-lOtSlO •
I2 z *s ' - Rätan . . 26t‘5 7 73 4 163 216 031 n 168,082 12 ' 108 7 2 Undersåker 261 8'-7- 18 27. litz , 72 25 74,735 12 _____ 2 4 12 Mörsill 12 *a 3 S23 42,187 24 4 8 48 Kall . . 3134 H1V4 1 1 12//4 144 23 72 88,970 20 12 Åhre . . 4311 141 125 »5,’A 11 253,545 2 144 12 Summa 1629l|| 705/gg 122U» 828|S| | 20|U 35-»- 48 2,192,395 5 1,400,833 8 Total-Summa af bada afvittrade och oafvittrade ägorymder i duglig mark.
Tunnland. kpl. Anteckningar.
150,683 68.733 46,460 80,918 56,204 108,580 60,892 86,933 71,704 44,807 33,342 6,896 22,233 142,327 22,847 90,045 204,574 339,409 558,083 121,324 62,834 25,177 21,789 18,339 60,302 10,590 19.733 29,331 15,862 41,015 20,395 63,020 38,270 48,974 139,801 33,263 168,082 74,735 42,187 88,970 253,545 31 12 18 19 30 8 19 4 27 7 13 13 8 31 15 16 18 19 30 21 17 21 11 22 8 3 16 26 25 5 23 4 12 24 4 12 12 24 20 2 \Gamla, till största delen före detta afvittradc hen y Afslutadt.
-Förmedlas innevarande ar.
I denna socken verkställas i år de förändringar Kongl.
Majlis Nådiga Resolution föreskrifver.
Oklandrad socknc-delning; och regleras derstädes i år dc gränser, som ansetts tvistiga.
Dito dito; och vcrkslällcs i ar några återstående skiftesläggningar emellan nybyggarne.
Under delning.
Till fullo mätt, och med några få undantag afvitiradt. fGammalt mätt och ä nyo undersökt; dock finnas i förestående ägosumma 134,661 Tunni. 29 kpl. inbegripet, som f i832 i Frostviken blifvit afmätte.
Afslutadt.
Den Kronan bchallne marken undersökes i år till anläggning af Nybyggen och indelning af Fäbodc-lottcr.
> Komma att förmedlas, sedan klagomålen blifvit afgjord*.
Den Kronan bchallne marken, ej tjenlig till fyllnadsord, bär blifvit indelt i lämpliga Fäbodc-lottcr, och komma de bristande hemman, att innevarande år förmedlas. 1 FY, Förmedlas innevarande år.
Förmedlas, sedan klagomålen blifvit afgjorda.
r Den Kronan behåll ne marken 93,049 Tunni.
18 kpl. ej tjenlig till fyllnadsjord, använda* på sätt 10 § i K- M. ^ Nåd.
Afv.
St. föreskrifver, och komma de bristande hemman, att efter afgjordä klagomålen förmedlas.
^Afslutadt; hvarvid 16,486 Tunni. 9 kpl. blifvit
Kronan behållna, som användas i enlighet med 10 § i Kongl. Majits ^ Nådiga Afv.
Stadgan.
Förmedlas innevarande sommar.
Afslutadt; och användas den Kronan bchallne marken 2,o63 Tunni. 10 kpl. på sätt 10 § i K. M.
St. föreskrifver.
Gammal afmätning.
Äldre och nyare mätningar; och torde cj något återstå alt affattas.
Kommer efter all sonnolikhet att undergå ny afvittring.
Graderingen är verkställd.
Under delning, som troligt slutas innevarande år. \593,2281 13 Riktigheten häraf bestyrker Åkeräng den 22 Mai 1833.
A. PENTZ.
BeF^LLN INGSH«4FP*^tNDES UTI NORRBOTTENS LÄN Till KONGL. MAJ: T I UNDERDÅNIGHET AFGIFNE FEMÅR S-B ERÄTTELSE, FÖR aREN 1827y 1828y I828y 1880 och 1851. ■ 11 I"
M '■ ' #
S€<ÖClX?l!<©fl Jö, Stormägtigste Allernådigste Konung!
Inför Eders Kongl.
Maj:t åligger det mig nu i underdånighet afgifva he_ lättelse om Norrbottens
Läns tillstånd i Oeconomiskt och Statistiskt afseende för de sistförflulne feni åren, eller ifrån och med år 1S27 lill och med iS3i.
Enär den beskrifning, sig slutande med år 1826, sorn jag under den 4;de Augusti 182S hade Nåden öfverlemna, utförligt innefattar Länets allmänna Beskaffenhet, Innevånarnes bildning, seder och lefnadssätt, Jordbrukets och öfriga näringars förhållande, Beskattningens hufvudgrunder och belopp samt de för allmän välfärd och säkerhet varande inrättningar, torde mig tillåtas, att, vid genomgåendet af de rubriker, som vid denna berättelses författande böra iakttagas, hufvudsakligen hänvisa till samma Beskrifning och jemte öfverlemnande af de härtill hörande, fullständigt upprättade Tabeller, egentligen vidröra de grenar som, förmedelst inträffade förhållanden under tidens lopp, förändringar undergått.
Under de år nyssnämnde beskrifning upptager, var
Länet oafbrutet i åtnjutande af goda skördar, Folkmängden tillväxte ostörd, Jordbruket samt öfriga näringar voro i jemt tilltagande, och man ansåg sig kunna hoppas, att, om ett dylikt lyckligt förhållande fortfarande fått ega rum, delta Län, hvars innevånare i allmänhet voro välmående samt idoge och sparsamme, skulle inom kort icke blott hinna till elt välstånd, som satte det i bredd med Söderns bättre lottade orter och gjorde det oberoende af en eller annan mindre gynnande skörd, utan äfven genom större företag i odlingsoch utdiknings-vägen kunna förminska och såmedelst blifva fredadt frän de frostskador, för hvilka denna ort, mer än någon annan, så ofta tillförene varit utsatt; men dessa förhoppningar tillintetgjordes allt för hastigt.
Redan 1829 började åter på en del ställen erfaras köldens verkningar på grödan, hvilken i allmänhet blef mindre gifvande och för mängden otillräckelig, hvarföre de äldre förlager måste lillitas, och i83o och iS3i inträdde 4 missväxter, som fordrade Statens mellankomst med undsättningar, så framt nöden till sin höjd ej skulle urarta.
Dessa olyckor hafva lagt hinder för folkmängdens tillökning, genom till ovanlig myckenhet företagne utflyttningar åt Norige och södra provinserna, nedstämt lynnet för jorbruket samt medfört ett aftynande i handeln och de flesta näringarne; och då i följd häraf Länets förbättrande i de delar, der
Innevånarnes ansträngning eller kostnader å deras sida erfordrats, måst tillbakaslå, samt Innebyggarnes uppehälle icke ensamt måste afses, utan till största delen söka beredas genom allmänna och enskildta understöd, är jag ty värr för närvarande utur tillfälle, att framställa en sådan tillväxt och förkofran i Länets ställning, som, om det varit skonadt från berörde olyckor, jäg säkert fått tillfredsställelsen anmäla. 1:0
Härom får jag helt och hållet åberopa min år 1828 afgifnå underdåniga berättelse. 2:0 Innevånare.
Folkmängden år 1826 utgjorde inom Kustlandet enligt mantälslängderne 34,872 och inom Lappmarkerne, der mantalsskrifningar icke hållas, och der grunden för dess bestämmande måste hämtas från antecknirigarne i och för Qvinqvennie-Tabellen, omkring 4,2^°> summa 38,602 personer.
Folkmängden i83r uppgick deremot inom kustlandet till 37,936, hvaraf voro Mantalsskrifne af mankön 8,991, af qvinnkön 9,840, och mantalsfrie af mankön 9,118 och af qvinnkön 9,987, samt inom Lappmarken till 4,700, summa 42,636 personer.
Länets folkstock har således under dessa fern åren ökats med 4>o34 personer, och då denna tillökning är vida större, än den, som under de der förut gangne fem åren egde rum, oaktadt utflyttningarne, på sätt jag här ofvan anmärkt, de tvänne sednare åren till mer än vanlig höjd stigit, synes häraf huru betydligt de föddas antal öfvergått de dödas och huru ansenligt folknummern här i Länet skolat tillväxa, derest Försynen, som bevarat orten från härjande sjukdomar, hade äfven skonat den från förberörde missväxter.
Folkets seder, som i allmänhet äro oförderfvade, hafva snarare förbättrats, än försämrats af de flere på hvarandra följde missväxtåren.
Väl 5 hafva tiggerier under vissa perioder, då nöden varit strängast, funnits emot vanan till betydlig mängd ega rum; men då sådane ej äro enlige med Nordboens lynne, föreser jag, att, så snart landet hugnäs med goda skördar och jordbruk ocb näringar återfå sin förra gång, denna osed å ny o skall försvinna och till sin vanliga obetydlighet återgå.
Förbättringen, sorn Jag bär ofvan velat anmärka, bar förnämligast föra nied ts från ett aftagande nänvinssupande.
Genom de bränvinsbrännings-förbud, sorn under de sednare åren oftast egt rum, bar tillgången å bränvin varit ringa ocb priset derå högt.
Härigenom bar fylleriet blifvit mera sällsynt, ocb då denna last är vanligen roten till eller grundlägger de öfriga, så bar raan jemte densammas förminskning jemväl funnit brotten i allmänhet icke förökas.
Välmågan bos folket är deremot i märkbart aftagande,. ocb om än gynnande skördar återkomma, torde en längre tid erfordras, innan de nu iråkade skuldsättningarne till Staten ocb enskilde kunna afbördas samt välståndet kan binna till den punkt, hvarpå det före 1820) stod.
Dagsverksprisen hafva af de felslagne skördarne ansenligt nedsatts..
Bonden, som i allt nödgats hushålla, bar måst inskränka tjenstebjonens antal och dessa i förening med Inhyses- ocb Backstuguhjon, hvilka skola hämta sitt uppehälle af arbetsförljenster, hafva i saknad af dessa, som öfverallt indragits, hellre arbetat för hvad som helst, än Jidit nöd, hvadan berörde pris, som 182G utgjorde för bäst och karl, sommartiden 1 R:dr 16 sk. och vintertiden 36 å 4° s^-> för ett karldagsverke sommartiden 36 ä 4o sk. och vintertiden 16 å 20 sk., samt för ett qvinnsdagsverke sommartiden 24 sk. och vintertiden 12 sk. allt Banco på egen kost, nu gått tillbaka 33^ å 5o procent och någon gång deröfver. 3:o Näringar..
Jordbruk:
Detta utgör kustlandets hufvudnäring, och ehuru odlaren, genom förut anmärkte missväxter, de sednare åren skördat ingen eller föga lön för sin å åkern nedlagde möda och kostnad, underlåtes likväl icke försök alt göras till densammas »pphjelpande och jordbruket, sorn numera skötes med förbättrad redskap, är alltså,, fast småningom, i tilltagande.
I Piteå och Luleå Socknar börjar Rågsädet mera allmänt alt begagnas, men i öfriga Socknar fortfar bruket att nyttja åkern nästan endast uli ensädc med Korn.