Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag har derföre funnit mig föranlåten, för att ådagalägga konseqvens i mitt förfaringssätt, att göra samma yrkanden nu för Prins Oscar, som jag vid förra Riksdagen gjorde för Kronprinsen, och får jag, på grund sf hvad anförts, hem - 422 Den 11 Februari f. m. ställa, det R. o. Ad., med afslag å StatsUtsk:ts i denna punkt gjorda framställning, måtte bifalla, att samma anslagssumma eller 1 50,00(1 rdr, som förut till Thronföljaren utgått, måtte nu till enahanda belopp medgifvas Hertigen af Östergöthland, såsom varande Throuföljare.
Hr Printzenskjöld, Carl: 1 fall, innan motionstiden tilländalupit, en framställning, sådan som den siste varde talarens, blifvit inför R. o. Ad. uttalad, eller om K. M. i sin nåd.
Propos. om
Statsverkets tillstånd och behof hade gjort enahanda anhållan och om ärendet derigenom redan hade utgjort föremål för StatsUtskrts handläggande, så skulle jag ej ett ögonblick tvekat, att åt samina förslag gifva min röst.
Men som nu motionstiden är förbi, och uti K. M:s nåd.
Propos. ej något förekommer, som har hänsyftning på det från Hr Stjernsvärd utgångna förslag, så anser jag grundlagen lägga hinder i vägen för detta ämnes uptagande till någon slags behandling och att vi uteslutande böra hålla oss till dpn i StatsUtsk:ts Betänk, af Hr Gr:n o. Landtm, föredragna punkten, hvilken rörer det af H. M. Konungen för underhåll af Hertigens af Östergöthland stall äskade anslaget af 6,000 rdr.
Jag kan dervid ej underlåta att förklara, att det förefaller mig ganska besynnerligt handladt af StatsUtsk:t, att afstyrka beviljandet utaf denna så moderat tilltagna summa, och har jag på grund af detta förfarings-sätt kommit till den slutsatsen, att Utskits föreställningar, i afs:de på hushållning med Statsmedlen, måtte vara af en ganska besynnerlig art.
För några dagar sedan tillstyrkte
Utskrt en eftergift i utskylder till ej mindre än 120,000 rdr; då hade man råd alt efterskänka ett så betydligt bidrag till Statsinkomsten,, men nu, då det är fråga om ett så ringa anslag, som 6,000 rdr till en Kongl, person för ett ändamål, som icke under hans faders lifstid kräfde några utgifter, då finner Utsk:t sig föranlåtet, att, på grund af den, enl.
Utsk:ts förmenande, så ansenligt tilltagna apanage-summa, som för några år sedan åt nämnde person beviljades, afstyrka detta anslag, så ringa det också är.
Kan sådant vara riktigt, kan sådant vara öfverensstämmande med de pligter.
Svenska folket är skyldigt att npfylla mot sitt konungahus.
För min del tror jag, att, så länge Sverige är ett monarkiskt samhälle, är det äfven skyldigt att förskaffa sin monark och hans familj en af alla ekonomiska bekymmer oberoende sambälls-ställning.
Jag får således på det högsta tillstyrka, att R. o. Ad. måtte, med förkastande af hvad StatsUtsk:t framställt, gifva sitt bifall till hvad K. M. i sin nåd.
Hr Stjernsvärd: Sedan Hr Gr. o. Landtm, haft godheten underrätta mig om, att icke propos. å mitt sednast gjorda förslag kan för Höglofl.
Ståndet framställas, så afstår jag från detta mitt yrkande, att anslagssumman till Hertigen af Östergöthland måtte utgå till samma belopp som förut till H. K. H.
Kronprinsen, med anhållan likväl, att dessa mina åsigter måtte i protokollet få qvarstå.
Hvad beträffar de föreslagna 6000 Rdr, så önskar jag, att Den lt Februari f. m. 423 ej någon bestämmelse, huru de skola användas, måtte i beslutet ingå, utan att det må lemnäs H. K..
H. öppet att af summan göra det bruk, han för godt finner.
Jag anhåller således om propos. å bifall till hvad K. M:t i sin nåd. propos. i afseende på detina fråga tillstyrkt, äfven att ej i beslutet någon bestämmelse måtte intagas, hvarigenom H. K.
H. skulle anse sig förpligtad att använda medeln till upköp af hö och hafre, utan att en obegränsad frihet i detta hänseende måtte honom lemnäs.
Jag skall inskränka mig till att blott anhålla om afslag å StatsUtskits gjorda framställning, samt bifall till hvad K. M:t i sin nåd. propos. tillstyrkt, eller att ett anslag af GOOD Rdr måtte beviljas till utfodring af H. K. H. Hertigens af Östergöthland stall.
Det är i sanning föga tillfredsställande för vårt StatsUtsk., att, då det efter många och noggranna öfverläggningar atgifvit några förslag till inskränkning i Statsutgifterna, dessa inom Ståndet icke träffa några synnerliga sympathier.
Jag för min del anser, att, då vid siistlidne Riksdag _et,t hofhållningsanslag af 100 000 Rdr Rmt bestämdes tor H. K. H.
Hertigen af östergöthland, man äfven i denna summa hade inberäknat erforderligt underhåll för behöfligt stall åt nämnde Hertig.
Jag måste bekänna, att det för mig varit vidrigt att från K.
M:t se utgången en begäran af en så obetydlig summa som 6000 Rdr, och det är för mig lika obehagligt att, till följe af min pligt som representant, vara nödsakad att afslå densamma, och yrka bifall till Utsk:ts Utlåt.
Just i ani. af den af Gr.
Anckar svärd anmärkta omständighet, att det föreföll honom besynnerligt, att man så snart efter Konung
Oscars död vore nödsakad, att åt en af hans söner, H. K. H. Hertigen af Östergöthland, begära anslag till underhåll af hans stall, isynnerhet som anslagssumman till nämnde person så nyligen bestämdes, har jag åter tagit mig friheten begära ordet.
Jag för min del anser, att denna åtgärd vittnar än ytterligare om deri, om jag så får säga, allt för långt drifna grannlagenhet, som å K.
M:t.s sida gjorde sig gällande vid upgiften af de behof, som, till följe af H. K. H:s förmälning, för framtiden borde fyllas.
Jag antager nemi., att vid dessa upgifters bestämmande, den beräkning egde rum, att H. K. II. under fadrens lifstid ej skulle behöfva något särskildt underhåll för sitt stall och detta tror jag var riktigt, emedan Konung Oscar var vid den alder, att man med visshet kunde antaga, att hans lifstid skulle blifva betydligt längre, än den beklagligtvis blef, och att således ett sa beskaffadt anslag, som det nu äskade, icke behöfde, åtminstone under den närmaste framtiden, ifrågakomma.
Således tror jag, att just i denna omständighet ligger ett ytterligare skäl till att bifalla den begärda Ben II F e b r n » r i f. ra. anslagssumman, hvilken för öfrigt
Sr så måttligt tilltagen, att jag måste förundra mig öfver att 8tatsUtsk:t ej tillstyrkt densamma.
Exc. Hr Gr. o. Landtm., att under densamma yrkats, af Gr.
Anckarsvärd bifall till Utsk:ts hemställan, af Hr Ehrenhoff m. fl, att K. o. Ad., med alsing å Utsk:ts hemställan, måtte bevilja det ifråga v :de af K.
M. äskade anslaget, och slutligen af Hr Stjernsvärd, att, med afslag å Utsk:ts hemställan, K.
M:ts propos. måtte bifallas, »dock att den ifrågav:de summan ej må användas till hö och hafre.» Gr.
I afseende å den nu begärda anslagssumman till H. K. H. Hertigen af Östergöthland, anser jag, att, i fall den skulle af Ståndet bilällas, ej något vilkor om dess användande borde i beslutet inflyta, utan att den helt enkelt skulle bestämmas utgå som eu tillökning i Hertigens apanagesumma.
Anckarsvärd, emedan han uttryckt allt, hvad jag med mitt förra yttrande afsett.
Exc. i ani. häraf framställt
Hr Stjernsvärds yrkande sålunda, att det innefattade afslag å Utsk:s förslag och bifall till K.
M:ts propos., på det sätt, att H. K. H. Hertigens af Östergöthland hofhållningssumma skulle ökas med 6000 Rdr Krnl; gjordes propos. först å bifall till Utsk:ts förslag, dervid svarades starka nej jemte några ja, och sedermera å förslagets afsläende samt det ifrågavide anslagets beviljande; och sedan denna sednare propos. besvarats med starka ja, blandade med några nej, förklarades ja hafva varit öfvervägande.
Jag begär votering och att kontrapropos. måtte blifva bifall å mitt förslag.
Hr Ehrenhoff: Då Hr Stjernsvärd åsyftar detsamma som jag med mitt förra yttrande velat uttrycka, afstår jag gerna från mitt gjorda förslag oell ber att med honom få instämma.
Som jag yrkat, att R. o. Ad., med afslag å StatsUtsk:ts framställning, måtte bifalla hvad K. M:t i sin nåd. propos., i afseende på den ifrågav.de anslagssumman till Hertigen af Östergötland, tillstyrkt, så fortfar jag i denna min anhållan nn så mycket mera, som jag fått underrättelse om, att PresteStändet i detta afseende lättat enahanda beslut och att ett afvikande härifrån å R. o. Ad:s sida blott skulle lända till att frågan blefve än mera invecklad.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att, sedan han tillkännagifvit den af honom framstälda propos. på afslag § Ut*k:ts Den 11 Febrneri 1. m. 415 förslag samt bifall till K.
M:ts propos. vara med öfvervägande ja besvarad, kunde det i denna propos. innefattade beslut ej ändras annorluuda än genom votering, som äfven blifvit af Hr Stjernsvärd begärd.
Härefter uplästes och godkändes följande voteringspropos.:
Den, som vill, att R. o.
Ad., med afslag å StatslJtsicts framställning uti 5:te punkten af dess Utlåt.
N:o 47, skall bevilja det af K.
M. föreslagna anslag af 6000 Rdr Ernt till utfodring af H. K. H. Hertigens af Östergöthland stall, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner nej, afslår R. o.
Utsk:ts förslag i nämnde punkt och bifaller K
M:ts propos. på det sätt, att H. K. H. Hertigens af Östergöthland hofhåliningssurama ökas med 6000 Rdr Ernt.
Ja — 142.
Nej — 33. 6:te punkten, ang:de Hufvudtitelns öfriga i K.
M:ts propos. ej särskildt omförmälda anslag samt tabellen öfver Hufvudtitelns samtliga anslag och slutsumma.
Jag har ingenting emot denna punkt att anmärka.
Jag vill blott, innan propos:n af Hr Gr. o. Landtm, framställes, fasta uppmärksamheten på de nya förhållanden, i afs:de på sifferupgifterna, som, till följe af R. o. Ad:s nu fattade beslut, komma att ega rum.
Jag anhåller att till prot:t få anteck nadt, att jag vidhåller samma åsigter nu, som jag vid sista Riksdagen sökte göra gällande, att nemi. alla dessa, till den Kongl.
Familjens medlemmar särskildt beviljade anslagssummor borde, för att slippa detaljera desamma, hänföras under en och samma rubrik eller inbegripas uti den till K.
M:ts hofhållning utgående apanagesumma.
Jag ber att få förena mig i den fram ställning, Gr.
Anckarsvärd nu afgifvit.
Sedan öfverläggningen förklarats afslutad, blef, uppå gjord propos., Utsk:ts förslag bifallet, under erinran om iakttagande af de förändringar i afs:de å siffrorna, hvartill E. o. Ad:s förut fattade beslut föranleda, 7:de punkten, innefattande hemställan, att det iöreslagna hofhållriingsanslaget till H. M.
EnkeDrottningen Josefina mätte få utgå från och med Augusti månad nästlidet år, äfvensom att de tillstyrkte anslagsförhöjningarne för D. K. H.
Hertigen af Dalarne och Prinsessan Eugenie skulle utgå jemväl under inuev:de år.
Jag anhåller, att, till följd af B. o. Ad:» 436 Den 11 Februari f. m. nu fattade beslut, i sista moni. af denna punkt det tillägg måtte göras, att anslagssumman, som i enlighet med K.
Propos. blifvit Hertigen af Östergöthland medgifven, äfven måtte, på enahanda sätt som de till DU. KK. HH.
Hertigen af Dalarne och Prinsessan Eugenie tillstyrkta anslagsförhöjningarne, med år 1860 komma att utgå.
Sedan öfverläggningen förklarats afslutad, gjordes propos. å bifall till U t sk: ts förslag olörändradt, och sedan dertill svarats nej, blandade med några ja, framställdes propos. å bifall tili Utskits hemställan med det tillägg, att det af R. o. Ad. beviljade anslaget till utfodring af H. K. PI.
Hertigens af Östergötland stall skulle jemväl under innevide år utgå, hvilken sednare propos. besvarades med mångå ja jemte några nej; och förklararades ja nu hafva varit öfvervägande. 8:de punkten, ang:de H. M.
Drottningens Enkesäte.
Olde punkten, angide anslag till reparationer å Ulriksdals Slott.
10:de punkten, angide anslag för anbringande af åskledare å Stockholms och Drottningholms Slott.
Utskits i dessa punkter gjorda förslag biföllos. litte punkten.
Mom. a., angide Hr von Franckens motion om ansjag till inköpande af tomt för ett nytt hofstall.
StatsUtskit har erkänt såsom önskvärdt det af mig väckta förslaget om Helgeandsholmens afrödjaude och planering, men afstyrkt detsamma på grund deraf att en särskild Komitté blifvit af Kongl. Majit för ändamålet tillsatt och Utskit sål. ansåg mindre lämpligt att R.
Stir skulle till pröfning uptaga denna fråga förr än nådig framställning i ämnet blifvit af K.
Mit meddelad.
Om denna Komitté nyligen blifvit tillsatt eller om man haft kännedom om någon enda åtgärd, som af densamma blifvit företagen, så bade äfven jag varit af samma tanke som Utskit och aldrig framkommit med mitt förslag.
Som det emedlertid nu är fyra år, sedan denna Komitté tillsattes, och på denna tid intet det minsta blifvit uträttadt, så tog jag för gifvet att anledningen härtill varit brist på penningar och detta var orsaken till mitt förslag, hvilket är icke allenast lämpligt, utan fullkomligt på sin plats.
Efter hvad jag nu från trovärdigt håll fått veta, att K.
Mit med det första lärer ingifva förslag till Helgeandsholmens ordnande m. m., så vill jag ej yrka någon förändring i det beslut, hvartill StatsUtskit kommit, isynnerhet som Utskit tillstyrkt ait mitt förslag blott tills vidare må förfalla.
Den 11 Febrnarl f. m. 427 Efter härmed slutad öfverläggning blef, uppå gjord propos., TJtsk:ts hemställan bifallen.
Mom. b., innehållande Utsk:ts tillstyrkan med anledn. af Riksdagsfullmäktige!!
Sven Heurling motion om försäljning af Svartsjö Slott med tillhörigheter.
För min del kan jag ej gilla den åsig ten, att
Staten bör alhända sig en egendom af den beskaffenhet, som Svartsjö Slott.
Jag kan säl. ej instämma i Utsk:ts förslag i detta fall, utan skulle fast heldre önska att frågan, genom ett afslag å StatslTtsk:ts gjorda framställning, helt och hållet finge förfalla.
Det är mer än troligt att Staten, i den mån den Kongl. Familjen alltjemt förökas, kan komma i behof af kongl, lustslott och säl. vore det, blott ur den synpunkten sedt, ganska oklokt, att under nuv:de förhållanden, då det aldeles ej är af behofvet påkalladt, gå i författning om att nedrifva en sådan byggnad.
Det är bedröfligt, att man ej förr vidtagit någon åtgärd för underhållandet af detta Slott, som i sin tid var ganska prydligt och väl beläget; äfven är vid detsamma fästadt flera historiska minnen; det hart.
ex. varit bebodt både af Carl XI:s
Drottning och af Drottning Lovisa Ulrika.
För min del kan jag sål. ej instämma i den åsigten att till K.
M:t göra hemställan om meddelande af de åtgärder, som för byggnadens borttagande vore mest ändamålsenliga, och får fördenskull yrka afslag å Utsk:ts Utlåt.
Hr Björnstjerna, Oskar Magn.:
I de flesta civiliserade samhällen har man kommit så långt, att man anser det vara en skyldighet att skånska en viss omvårdnad åt sitt lands gamla slott och minnesmärken.
I Sverige hafva dessa åsigter ej ännu hunnit vinna insteg; derom vittna tillräckligt ruinerna af det gamla Kronobergs slott, som till största delen blifvit nedrifvet, efter hvad man sagt, för att af materialierne upföra ett fängelse i Wexiö; likaså ruinerna efter det vackra Borgholms och Wisborgs Slott, hvarmed kalkugnarne under många år lära matats.
Jag vet visserligen, att efter Franska revolutionen ett sällskap bildade sig, under namn »la bande noire», i ändamål att upköpa och nedrifva gamla slott, men att R.
St:rs StatsUtsk. skulle upträda i samma syftemål, det hade jag hoppats ej skulle kunna ega rum i det uplysta tidehvarf, i hvilket vi för närv:de befinna oss.
Jag för min del får på det högsta tillstyrka att R. o. Ad. ej måtte lemna sitt bifall till Utsk:ts i förev:de punkt gjorda framställning.
Då vid en så beskaf fad fråga som den för handen varande, eller då det gäller nedrifvandet och förstörandet af ett kongl, lustslott, ett Utsk. skall afgifva sitt Utlåt., så vill det synas mig, att detsamma vid sådant tillfälle Ren 11 Febrnsri f. m. borde hafva åberopat några vederbörande Embetsverks yttranden, huruvida verkligen åtgärden vore af behofvet påkallad eller ej, och ieke, som nu varit förhållandet, påyrka en sådan framställning endast på grund deraf, att byggnaden antages vara i ett bristfälligt tillstånd.
Då det sålunda ej af Utsk:t blifvit fullkomligt utredt, huruvida nedrifvandet af Svartsjö slott vore för Staten fördelaktigt eller ej, så finner jag för min del att Utsk:ts Betänk, är bristfälligt i form, och får jag sålunda, med yrkande på afslag å Utsk:ts Uti.,instämma i dea framställning, Hr Björnstjerna nyss afgifvit.
Ehuru jag ej mot detta beslut som reservant antecknat mig, så har jag dock icke kunnat gilla StatsUtsk:ts förslag, att till K.
M:t göra underdånig framställning ang:de meddelandet af de åtgärder, som för nedrifvandet af Svartsjö slott vore de mest ändamålsenliga.
Jag har så mycket mindre med min röst kunnat, instämma i detta förslag, som jag med stor tillfredsställelse erfarit, att vår nuv:de konung, i likhet med sin Höge företrädare, med mycket intresse omfattar de gamla få, ännu återstående minnesvårdar, som finnas i vårt land.
Konung Oscar har ock, som vi veta, på ett särdeles fullständigt sätt iordningsatt och restaurerat flere af de gamla på historiska minnen så rika slotten; ett olämpligare motstycke dertill än det, att II.
St:r nu skulle vilja rifva ner Svartsjö, torde knappast finnas, och jag hoppas derföre att denna StatsUtsk:ts gjorda hemställan ej malte till någon åtgärd föranleda.
Jag vill ej längre onödigtvis uppehålla diskussionen, utan ber att få instämma med hvad de föreg:de värde talarne yttrat, hvilka anhållit om afslag på den föredragna punkten.
Lika med föreg:de värde talare, får jag yrka afslag å Utsk:s Betänk.
I enlighet med Gr.
Anckarsvärd, anser jag, att man med största försigtighet bör gå tillväga innan man beslutar, att afhända Staten ett kongl, lustslott, och detta pä grund deraf, att den kongl, familjen i betydlig mån kanhända i framtiden kommer att förökas och på det att ej samma brist åter måtte göra sig gällande, sorn egde rum, då man för inrättande af ett lustslott måste utrymma invaliderna ur sitt hospital, Ulriksdal, och insätta dem på nådebröd å Danviken.
Jag har velat anföra detta sorn ett skäl för afslag å Utsk:ts gjorda förslag.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder endast yrkats afslag å Utsk:fs tillstyrkan, biel propos å bifall dertill först framstiild, men med nej besvarad, hvarefter gjord propos. å afslag med ja besvarades.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande StatsUtsk:ts den -i och 8 dennes bordlagda Utlåt.
N:o 48, i anledn. af Täckta frågor, huruvida de vid sednaste riksmöte embets- och tjenstemännen beviljade löneförhöjningar skola bibehållas och på ordinarie stat upföras eller om nedsättning deri bör ega rum m. m.
Den 11 Febrneri I. m. lista och 2:dra punkterna.
Då härefter förekom Utsk:ts framställning rörande det al K.
M:t gjorda förslag, beträffande de vilkor, som vid löneregleringen tor civila embets- och tjenstemän borde bestämmas, anmälde sig och yttrad e Hr Gripenstedt, Joli. Au g.:
De af StatsUtsk:t, i afseende å K.
M:ts i'den 2:dra och 3:dje punkten föreslagna bestämmelser, gjorda förändringar äro i så obetydlig mån från de förstnämnde afvikande, att jag just ingenting mot desamma har att anmärka.
Utskit har nemi., i fråga om afdrag af löneinkomsterna vid inträffande sjukdomsfall, föreslagit, att det skulle bero på K.
Mits nådiga pröfning att bestämma, om löneafdraget skall utgå med något mindre belopp än '/4 e^er och hållet efterskänkas.
I afseende på den i tredje punkten medgifna vilkorliga rättighet att förena flera tjenster, har Utskit blott ansett, att det borde vara bestämdt uttaladt, att tjenster af högre grad än de tvänne liigsta icke få hos samma person förenas.
I båda fallen har jag ingenting att anmärka, utan ber att fä tillstyrka bifall till Utskits förslag.
Sedan öfverläggningen förklarats fulländad, blef, uppå gjord propos., K.
Mits ifrågavarande förslag med de af Utskit tillstyrkta ändringar af R. o. Ad. bifallet. 3:dje punkten.
I denna puukt har sannolikt Utskits mening varit att tillstyrka bifall till K.
Mits nådiga propos.. men med den upställning, som eger rum i Betit, så föreställer jag mig att bilall till denna punkt skulle medföra ändring af K.
Mits nådiga propos; punkten innehåller nemi.: »— — — tillstyrker alltså Utskit, det R.
Stir måtte förklara, att här ofvan intagne vilkor och föreskrifter — med iakttagande af nu tillstyrkta förändringar af 2:dra och 3:dje punkterna — skola blifva gällande för de civile etubets- och tjenstemän, hvilka komma i åtnjutande af på ordinarie stat upförda löner till högre belopp, än hvartill de, på grund af iunehafvande fullmakter, hittills varit berättigade.» Motsvarande punkterna i K.
Prop. lyda: 5:o Före niista Stofsregleringsperiod utnämnd embets-och tjensteman. som, heldre än att underkasta sig ofvanstående vilkor och förbehåll, vill med den före år 1858 bestämda aflöning åtnöjas, vare dervid under då gällande bestämmelser bibehållen, så länge han i samma tjenst qvarstår, men vare vid befordran eller transport till annan tjenst skyldig att ställa sig de nu föreslagna vilkor och föreskrifter till efterrättelse. 6:0
I alla fullmakter och förordnanden, som å embeten och tjenster inom deu nya lönestaten utfärdas efter fastställandet af 430 Den 11 Februari f. m. dessa bestämmelser, intages förbehåll, att embetets eller tjenstens innehafvare är underkastad tillämpningen af samma bestämmelser.
Ståndet torde här finna, att Utsk:ts förslag skulle endast kunna gälla för sådane tjenster, hvilkas innehafvare kommit i åtnjutande af löneförhöjning, meri deremot på tjenstemän, hvilka innehafva befattningar, som ej ännu undergått någon lönereglering, skulle aldrig dessa vilkor kunna tillämpas.
Mits nådiga Prop. och Utskrts förslag kunna sammanfalla i afseende på sådane tjenstemän, hvilka redan innehafva tjenster, ty de kunna antingen vidblifva de på gamla Staten bestämda lönerna eller antaga de som efter nya regleringen till högre belopp utgå.
Men deremot finnes ej i Utskrts förslag föreskrifvet, att en person, som fått ny tjenst, skall af dessa vilkor vara bunden.
Det har naturligtvis ej varit Utskrts mening att på så sätt uttrycka sig, men. enligt redaktionen, blir det en möjlighet, som Hrrne funnit, att gifva utlåtandet denna tolkning, hvarföre jag vördsammeligen vågar föreslå, att lt. o. Ad., med uteslutande af sednare delen, täcktes besluta att endast första delen af punkten måtte qvarstå, hvilken då skulle komma att lyda »— — — Utskrt tillstyrker alltså, det R.
Strr måtte förklara, att här ofvan intagna vilkor och föreskrifter — med iakttagande af nu tillstyrkta förändringar af andra och tredje punkterna — skola blifva gällande för civile embets- och tjenstemän.»
Min mening, då jag begärde ordef, var att göra den anm:n, som nu af Gr.
Lagerbjelke blifvit framstäld; men som Gr:n på ett ganska tydligt och klart sätt ådagalagt behofvet af den föreslagna redaktionsförändringen af Utsk:ts Utlåtrde, så utber jag mig blott, att till alla delar med honom få instämma.
Jag tror, att ett förbiseende å Utsk:ts sida vid denna punkten gjort sig gällande.
Man har visserligen stadgat huru förhållas skall vid beviljandet af tjenstledighet för sjukdom, men man har icke lemnat föreskrift om, huru stort afdrag af aflöningsbeloppet den person får vidkännas, som af andra bevekande omständigheter erhållit tjenstledighet.
Exc. Gr. o. Landtm, med erinran, att den fråga, hvari Hr Stjernsvärd nu ingick, redan utgjort föremål för R. o. Ad:ns pröfning och beslut.
Ehuru jag visserligen medgifver, att den ifrågavarande punkten kunnat affattas i mera tydliga och bestämda ordalag, tror jag dock, att det af Gr.
Lagerbjelke frarastälda tvifvelsmål, huruvida genom detta af Utsk:t föreslagne mom.
M:ts nåd. prop. i öfriga delar af ämnet kan anses tillstyrkt, icke skäligen bordt ega rum.
I ingressen till punkten heter det nemi.: »— — — i följd häraf och då Utsk:t icke funnit något att erinra vid det af K. M:t, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med de af Rikets sednast församlade St:r stadgade vilkor för då beviljade löneförhöjningar, framställda förslag etc. etc.» Deli 11 Februari e. m. 431 Sora emellertid den af Gr.
Lagerbjelke föreslagna förändrade redaktion öfverensstiimmer med hvad Utsk:t genom förslaget afsett, så liar jag ej något att erinra deremot att prop. framställes å bifall till berörda redaktionsförändring.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att som den nu förevarande punkten omfattade 2 särskildta momir, propm derå torde böra delas, förmälte H. Exc., att, i afseende å lista momits redaktion, den förändring deri blifvit af Gr.
Lagerbjelke föreslagen, att dess lydelse skulle blifva följande: »det R.