Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Krig begyntes war LifGarder 1800 Man fördelt i 18 Compagnieri under loppet af Kriget hade 7 blifwit vacante: och dä Konun. gen mid Freden beslöt att reducera Regementet till 10 Compagnier hwardera af iso Man, skulle af de äierstäende Ert indragas, hwarrill
Han i bläder för godt fann, att urwälja mitt» ehuru jag ej war bland de yngste, och hade lyckan, seni högste Befalhafwaren kommendera den delen af Regementet, som fäcktade i Swenstsund den 9 och ro Julli 1790.
Konungen begagnade den »iden arne förwisningsPkatser Sweaborg och Bartholemy, af hwilka ven första blef för mig bestämd, med bibehållande af min Capitains Lön och Ordres art der göra tjenst ef er »värdigheten afven fullmagtjaginnehade.Lönentransporterades derefter genom ett särskildt Konungens bref päTawastehus Ränteri alt Uppbäras, hwarigenomjag under hela deri Konungens lifs rd nödgades emottaga den i de sä kastade kalrnelijelms polletter.
Märkelig stillnad emellan lövö R-o.
Banco ert Compagnie af Lif-Gardet den tiden renderade, och 226 R:d. uti sädane Polletter och ehuru 174g ars Rese-Reglemente uttryckeligen listade mig säfom dä Commendcrad utom Regementets ständ, ett Traktamente af 32 st. vm dagen, ut» föll det aldrig under hans lid.
Nägra dagar efter Konungens död, erhöll jag tillstånd Återkomma, och trodde af denna owäntade Nädiga kallelse fä det, genom Oswerste-Lieutenant
I^iljellorns bortgäng vacairt blefne Compagniet, hwariill äfwen i Brefwet om reduc ionen gass mia stör - Den 24 Zebruarii.
»201 största hopp, .fy det lydde sälunda: "att alla de Of<- ' stcerare och Undcr-Osstcerare, som nu mera öfwer"stiger det faststälde antalet af hwarje grad, bibe"bällas wid deras innehafwande Löner, intill dest "oe, uti steende ledigheter pä den nya Stalén kun"na inga och remplacera''.
Bedragen derutinnan roar jag ända i dagelig mantan intill desi Accvrds-Reglemenlet mgafs, dä jag derigenom mistade ej allenast allt ho^p, utan afwen mine ullagde Accorder.
Dä betta i djupaste underdänighet föredrogs Hans Kongl. Höghet Hertigen, placerades lag som äswerste» Lieutenant pä Kongl. Upplands
Regemente med 2:ne Capitains Löner, en af hwardera Gardes-Regcmenterne, tillsammans 412 R:d.
Riksgälds, hwarwid jag förblef intill betz, under för detta Konungen 6ustak IV Xäolpks lid, en Gransknings- och Indrag» nings ComitLe sattes, hwilken upptog och behjertade mine förluster den i synnerhet, genom Ac ords-Reg» lementet: förcsiog i underdänighet hos Konungen arr gifwa mig den först bliswande Öfwerste-Lieutenants ledighet pä
Skal och fä njuta en Ex ra lön af 50-r R:d., hwilken sedermera stulle racka intill dest, att genom ärlig decortering jag more ersatt för der erlagde Accvrdet jag da komme att utgifwa: detta behagade Konungen i Näder bifalla.
Dä jag i anledning häraf uppgjorde min calcul och sannt, att om jag- af Staten stulle erhåll» 6000 R:d., oaktadt dä i Riksgäldsmynt, som mar Accords-summan, hwilken för Ett Compagnie wid Lif-Gardet med Konungens Nädiga bifall mar tilläten, stulle jag, med indragning af ridsfördrifwen genom Speclacler »ch Pickeniquer samt de täta Uni. forms' I2OL
Den 24 Zebruaru - forms-sörandringarne hafwa wida bättre utkomst deraf, . an om ;ag mo>e i werkiig tjenst med derwid åtföljande förnxmer, anhöll således derom och fick Nådigt önstad!
Utslag, men pa det wisel: emedan penninge-. stligängarne den tiven wörö swarare, att den skulle utbekomma!? i z.ne Terminer inom oure är, 2000 R:dr hwardera gängen, och i den man Extra löneu förinilistas, sä att dä första gumman war lemnad, minstades Pensionen 122 R.d., wid andra 242 och wid den sista förswann Extra lönen hell och hållet.
Herr skönström, ?ebr.
Jag för min del tror mig ej kunna pröfwa eller döma om nägra mätt och steg, som anga Gardes Regementerne, utan anser detta för ett executivt mäl, som bör till Kongl.
Maj.ls deeision östverlemnas. Zerr Grefwen och Laudtmarffalken stagade, om Ridderstapet och Aveln killäte, att han nu finge göra proposition.
Ropades I».
Äga ej Riksens Ständer rätt att yttra sig?
Herr Landtmarfkalkcn.
Jos utan all twif wel; men i wista sall dlstwa deras yttrande Konungen endast understälde.
Grefwe körner, 6öran.
Jag hem stäsler kill Högloft.
Ridderstapeks och Adelns eget vm - Den 24 Februari;.
1203 omdöme, om wi annat kunna besluta, än blotta wilkokoren, hwaruppa wi anse Gardes Regementernes Officerare med iagltaganve af billighet kunna reduceras.
Delta är det enda som fordrar Sländers bifall, allt öfrigt som med delta mål äger gemenskap, mäste bero af Hans Maut att pröfwa.
För öfrigt dä man pa en gäng önskar en tillgäng för Slaten och billighet i tilldelningen af förmäner ät de Officerare som reduceras, och en sadan önskans uppfyllande synes mig i det närmaste kunna förenas med Fri» herre Österströms förslag, sä fär jag för min del derä tillstyrka bifall.
Herr kotstlieb consormerade sig med Grefwe Norner. Zerr Grefwen och Landtmarffalkcn uppläste härefrer ekt författadt utkast tili proposition, hwilken efter någon obelydlig jemkning framstäldes som följer: Bifaller Högloft.
Ridderstapet och Adeln StatsUtjkottetS utlätande i i4:de punkten, rörande Gardes-Regementerne, med den förändring Friherre Lesterström föreslagit neml- att de Officerare, som kunna komma alt erhälla ersättning för deras reducerade syftlor, ma i 2 me är aminta den af Staks-Nkskottet förestagne arliga ersättning, och att derefter fulla beloppec af berörde ersättnings,summa för 6 är pä en gäng i Stats-Werkels Reverser med 6 procents raina kill dem utbetalas.
Ropades ett starkt Ig, hwaribland ett eller annat
Nej hördes.
Herr ?2«4 Den 24 Zebxuarii.
Herr Cock hegärde, att i Protokollet mätte antecknas, det han fullkomligen bestripde all re? ducering.
Friherre 8tael vern bllolstein yrkade sitt förbe? häll rörande Officerarne af Finsta Armeen.
Herr Grefwen sch Lllndtmarffalken "in prade att della mål förekomme i ett >ärstildt Betan? kgnde frän Stats-Utstottet.
Femtonde pnnkten angäende LifRegements Brigadens Cujrabierer upplästes och befanns derwid ej »vara något att päminna.
Uppfästes r6:de punkten angäende klörnersta Husar,Regementet.
Utan att bestrida detta tappra Regementes förtjenst, fär jag ödmjukeligen underställa Högloft.
Ridderstam och Adeln, om dä wi nyst förehaft och bifallit en frana om reduclivn pä ett Regemente, som warit i Kriget blottstäldt, wi nu stulle tillöka ett, som ingen ting förlorat.
Sär hant stulle för Stats-Werket Åstadkomma en tillökning af hela t4,v->O R:dr om äret.
Jag erkänner fullkomligen billigheten deraf, att de som i stensten gjort kostnader, böra fä sitt igen; men att för dem njuta sä stor ärlig ränka, det synes mig wara öfwer all billighet.
När detta mäl blifwer Hans Majlk understälde, hoppas jag, att han täckes pä hesta cpnstdkrqtioner görg det Nödigaste afseende.
Den s» Zehruarii. rros Herr Grefwen och Landtmarskalken prvpo, ncrade bifall pä Utskottets tillstyrkande; RopadeS Ja, Mom af Herr Lock som ropa, de
Nej, och i händelse der ej blefive gällande, votering.
Friherre gellerström^, ^acob.
DL det redan ar Upplyst och af Herr Ofiverste Xock sjelf medgifwit, att detta är ett undcrställnings-mäl, sä in? ser jag ei. hwad ändamälet stulle wara med en wotering.
Ridderstapet och Adeln kan ej stadga, att
Regementet bör med ayo man förminstas och Rik, sens Ständer kunna ej i allmänhet oM Regementet, nes organisation något decidera.
Dä således hwad mi här yttre kan wara annat, än Ridderskapets och Adelns enstildta öfwertygelse, sä hemställer jag om någon ling genom votering skulle winnås:
Och kanske att pä sadan grund
Herr (look torde frän denna begäran assia.
Herr cook:
Ja sä wida som ingen mer an jag sagt Nej.
Herr 6^Uenlvakn, krellric, ropade Nej och votering.
Stael von holstein.
Min afsigt ar ej att tala om Mörnerska Husar Regementet; Jag will blott erindra, bet jag hört sädane tankar yttras, hwilkas tillämpning skulle kunna leda tilt kränkning af Ständers rätt.
Det hac sagts, att Riksens Ständer ej kunna något besluta yn, Regementets yr, 1206 Den 24 Februani organisation:
Jag tror dek; men jag kror ock, att Riksens Ständers rätt är, att decidera, om de wilja bewilja 14000 R:d. tillskott till Regementets underhäll eller ej.
Friherre"
Uiääerstolps, Larl.
I anledning af Herr Locks yttrande, nödgas jag, ehuru oangenämt det är, att tala i egen sak, uplysningswis anmärka, att här icke är fräga nu om ökning af Mörnerska Husar Regementet, utan rwärtom om indrag' ning as en tillökning som blifwit anbefald i Kongl. Brefwet af den y April 1806, hwilken tillökning nu icke kan indragas utan en utbetalning till EsgwaLrons Chefs, hwarom jag hast äran erindra dä detta ämne förra gängen förehades och som blefwo en ren förlust för Staten utan att medföra någon nytta i afseende pä desi redan nog swaga förswars anstalter.
För öfrigt skulle jag förlora tiden med att upgöra en taclist afhandling om rimligheten af det förslag Högloft.
Stats-Utskottet med noga kännedom af Rikets tillgångar och desi därmed jemförde behof till Riksständen ingifmit, hwilkel jag önskar ma gillas, ehuru litet bindande det ari saken, den jag, såsom flere warde Ledamöter redan yttrat, anser bero fullkommeligen af Executiwa magten.
Jag har ej sa kunnat förwilla mina tankar, att jag ej skulle marka skillnaden emellan Indragning och tillökning.
Jag känner akt haflarne äro förut af Stats - Utskottets indragne, men Utskottet förestår derjemte bibehällande af Karlarne och deras bibehällande mäste nödwändigt orsaka en Utgift för Slaks-Werket.
Den 24 Febru-rii. 1207 Herr Larlsteim 6MenlcköIZ, Larl.
H;vad Ulskonet anfört rörande Mörnerska Husar Regementet, har det ej tilltrott sig, att anse annorlunda an säsom en hemställan, hwaröfwer decisionen nödwandigt stulle af Konungen bero.
Grefwe k.5ver>k,ielm, Larl ^xel.
Jag får den äran erindra, att frägan nu ej egentligen är, huruwida detta är ett underställningsmål, utan huruwida Regementet bör undergä förminskning eller förblifwa pä gammal fot. Zerr Landtmarffalken förnyade sin proposition om bifall titt Utskottets hemställan.
Ropades starka Ja, blandade med ett och annät Nej Friherre Legerström, ^cob. Som twänne Ledamöter begärt Votering, och synas derifrån ej wilja afstä, sä torde de behaga, att blott förestå Con, tra-Propositionen, pä det voteringen genast mätte kunna begynnas.
Härefter uppkom någon blandad converfakion, som ieke redigt kunde lill Protocoll fattas.
Friherre Stael von wolstein.
Jag för min del skulle ej wilja votera, om ej här blifwit satt i fräga Riksens Ständers rätt att deliberera om SubDivisions-Titlarne, Votera wi äter, sä är sädant ett bewis, det wi äga rätt att derom deliberera.
Herr i2o8 Den 24 Zebruarik, Herr Greswen och Landtmarffalken.
Jn gm har bestrivl Ridder skåpet och Adeln rätkigheieu, att deliberera om Sub-Diäisions-?illarne; men åtskilliga mål äro af den beskaffenhet, ait decistonsrätten ensamt tillkommer Kongl.
I sädane fall mäste mälet honom underställas, och bland fada» ne mål är delta ett.
För öfrigt är denna fräga nu icke under öfverläggande utan allenast den om Statsutskottets tillstyrkande, rörande Mörnerska Husar-Regementet i afseende hwarvä, sedan Votering yrkas, jag får förestå följande Voterings-proposition:
Den som bifaller Ståts-Utskottets utlåtande, rörande Mörnerska Husar-Regementet, skrifwer Ja Den det ej will skrifwer Nej. Winner Nej , skola af Kongl. Mörnerska Regementet indragas 25 Man pä hwarje Escadron, dä det blifwer 400 Man, som det war innan Kriget börjades, och säledes tillökningen af 202 Man förswinner.
Denna voterings - proposition blef af Högloft.
Ridderskapet och Aveln gillad.
Friherre Stael von holstein.
Det är Riksens Ständers onekeliga rätt, att bewilja Medel.
Ar frägan VM r4,oso R.drs utgift af Stats - Welcker, fä Den 24 Abruarii.
1209 sä tillkommer Riksens Ständer decisionS-rätten: ax fråga att organisera Regementerne, sä tillkommer densamma Konungen, men den förra förblifwer alllid Riksens Ständers.
Grefwe l^övendjelm z Larl ^xel.
Ständers rätt att bewilja kan rcke bestridas, men när anstags-summan för hufwud-titeln en gäng ar bewiljad, sä ager Konungen, att derom inom samma titel disponera.
Derefter företog Ridderskapet och Adeln kl. L lill r voteringen, hwilkcn slutades kl. Z lill z esm. dä rösterne befunnos hafwa utfallit svin följer: Ja « i4l Nej - » - - 68.
I anledning hwaraf Stats - Utskottets hemställande rörande Mörnerska Husar - Regementet war bifallet.
Öppnades Herrar Electorernes af s:dra Classen Lista till wal af Ledamot i Banco - Utskottei efter Herr Kroneborg och befants dertill wara utsedd N:o 408 Herr vanknarstt liljeström, 5ilcob Malcom, Capitaine, R.
S. O» Der - iris Den 24 Februari!- Derefter fortsattes granskningen af Stats- Utskottets Memorial rörande Militaire - Starerne till Lands.
Upplästes och bifölls i7:de punkten angående General-Befälet öfwer
Artilleriet samt Artillerie-Negememernes Stater.
I8:de Punken angående UeZiment äu koi Upplästes.
Herr l^orstenstolpe, ^nsterZ hcmstalde om det wore en billig proposition, att de Officerare, som betalt accord fä njura Expectance-Lön i äna är, och de som ej sädane betalt hela sex arén njuta lön; och om man pä sädant satt skulle wisa mera generosile ät Utlänningar, som ej warit blottstälde i Krigets faror an at wära egna som deruti deltagit.
Just för der de äro Utlänninnar synes mig, att ScatsUtstoltels tillstyrkande borde bifallas.
Friherre Stael von Holstein.
Att ej bifalla dertill ställe strida emot Swensta Nationens ädelmod.
Undertecknad Lilverstolxe, ^xel
Qabriel confvrmerade sig med Friherre Stael.
Uppå gjord proposition blef 18 punkten bifallen.
Nittonde punkten angående Mänsta Cawatteriemes Wargering upplästes.
Gref - Den 24 Februarii. 12 n Grefwe Amilton, ^.xel anhöll om Uppskof med detta mäl, i anledning af flere omständigheter, och ibland andra den, att Ekonomie.
Utskottets Betänkande rörande Wargeringen i allmänhet inför rväntades.
Uppä gjord proposition blef detta mäl uppskjutit, till desi berörde Betänkande hunne inkomma.
Tjugonde punkten, angående Krigs.Academien pä Carlberg upplästes och Bifölls.
Upläjies följande:
Utdrag as Protocollet, haller i Borgare.
Ständets Plenum wid Riksdagen i Stockholm den 2Z Februarii 18ro.
S. D. I anledning af hvS Borgare- Ständer wäckt fräga, om otillräckligheten af de för Hans Kongl. Högh-t Kron-Prinsen anflagne 24220 R:dr, hwilken sumjua ock redan bliflvit till hälften winstad, genom den asdragna utgiften för Hans Hans Kongl. Höghets Taffel, beflöt BorgareStänder, som fann, det Hans Kongl. Höghet med återstoden ej more i tillfälle, att bestrida nödiga kostnader, under resor anstälde till winnande af känndom om Landets culkur och öfriga beskaffenhet, at» i2i2 Den 24 Abruarii att till Högloft.
Stats-Utskottet remittera det härom ingifna Memorial, säsoni innefattande Ständets önstan i de ta afseende; Och skulle de Respectiwt Med-Ständen wördsamt och manligen inbjudas att i denna Remiss sig förena, lie Supra. Lx krotocollcr D. Valerius.
Begärdes pä bordet af Herr ^oräenllolps, ^nckerr, men dä manga af Ridderstapet och Adeln, hördes önsta frägans remitterande till Stats-Ukstotlct afsiod Herr >lor6enlio!pL och Remissen Bifölls.
Herr Koräeustolps:
Som jag uppä Ridderskåpet och Adelns önskan afstäkt ifrän den begäran atr den af Borgare-Stänvek wäckte fräga stulle pä Bordet blifwa liggande, till hmilkens skyndsamma Remiss Ridderstapet och Adeln sä nitfullt tycktes yrka; Sä täcktes Ridderstapet och Adeitt tilläta, att jag och enligt min Riksdagsmans rätt nu anhäller och pästär om remiss till behörigt Utstött utaf
Len motion jag den i8 Januarii hade äran göra uti ett mäl, som rörde besparingen för Skaten; Och kan jag icke afhälla mig min förundran, akt mitt eget
Ständ med remittering af detta ärendet wisat mindre benägenhet, dä sag med säkerhet met, att åtminstone a.ne af wära Medständer fullgjorvt hwav Regerings-formen L detta afseende förestrifwer.
Den 24 Februarii. 1213 Herr Grefwen 06) Lcrndtmarstalken fwara de, alt Herr.
Koröentio-pes Memorial rörande Tafflars och Klubbars indragning blott af glömska kommit att sa lange hwila pä bordet och föresiog derföre att detsamma nu mätte till Stats-Utffokter remitteras.
Företogs till afgörande Nilitaire Staterne till Gjös, utgörande Bilagan Litt F. af Regleringen, jemte Stais-Utskottets denry F-bmariL pä bordet lagda Memorial innefat ande förklaring öfwer derwid i Riks-Ständen gjorda anmärkningar.
Wid i:sta puncten angående Milikairens aflöning wid Orlogs-Floktan fans ej någon erindran äga rum, emedan frägan derom redan förut i anledning af ett särskildt Stats-Utskottets Betänkande blifwit bifallen.
Upplästes a-dra puncten angående (örlogs* Flottans Nybyggnads och Underhalls-Stat jemte hwad Stats - utskottet uti inlagan Lig.
F. sig derom yttrat.
^ Tredje puncten angående Båtsmans indelningen uplastes och gillades. Z:te Band- s:dra Afd. 8r.
Fjer - 1214 Den 24 Zebruarrr.
Fjerde punclen angående ArmLns Flottas Escadrer uplastes.
Herr 5cbutrercrautr:, gottan berman upläste följande:
I anledning af wäckt fråga virr bibehållandet af den under Kriget tillökte Ciwile betjening för Armöens«Floika i Slockholm, har Stats-Ulstottet ej kunnat delta tillstyrka, utur det stal, att det stulle linda till prejudikat för andre werk, da ordsaken uphört hwarföre de blifwit tillsatte.
Harwid får jag upplysningswis aran anmäla, det denna tillökning bestar af i Rewisor och 4 Kammarstrisware, att des» fe personers göromål i och för Krigets stull nödvändigt mäste hela detta är fortfara; Att Escadern sä wäl i anseende till nära tredubbelt förökadt anral af fartyg, som påökning af Bslontairer och Cofardie Batsman, jemte en större arbels styrka, emot hwad den före Krigets utbrott war, äfwen hwad Ciwile betjeningen beträffar derigenom fatt mycket förökade göromål och cur om Remision och öfrige ärender stola till bestämda lider ärligen medhinnas, denna tillök» ning är och blifwer af mycken nödwändighet.
Jag sär således till Nidderstapers och Adelns bifall hemställa, om icke denna sak mä till Kongl. Masits godtfinnande i underdånighet öfwerlemnas, förakt, wid en närmare reglering af Flottorne derä gjöra det Nädiga afseende, hwariill omstandigheterne kunna föranleda och anhäller jag ödmjuk!, om Herr Grefwens och Landtmarstalkens proposition.
Herr Den 24 Fsbruarii. 1-15 Herr Grefwen och Landtmarstalken fräga. de om Rivderskapec och Adeln bifölle, att den tillökning af Ciwil Betjeningen wid Armeens-Ftotka som tillkommit under Kriget mä förblifwa sä lange densamma behöfwes och prösningen deraf ät Kongl. Maj:t öfwer!emnås.
Nej blandadt med Ja Herr Grefwen och Landtmarstalken propo» uerade derefter bifall till Ut,kottets Betänkande.
Ja, blandadt med ert och annat Nej.
Grefwe Lövenheim, Larl ^xel.
Som detta mäl i alla fall kommer att underställas Kongl. Maj:t, sä ar det blott i srägan om principen, som jag schaller fä yttra mig.
Om jag icke misikagcr mig, sä förestär Stats-Utskoktet, att Sjö-Artilleriets Under-Ofstcerare mä erhålla inqwarterings-penningarne förhöjda till 4 R:d. om äret; men harwid mörer den omständigheten att staden möjligtwis nekar deras utgörande, och stödjer sig deruti pä en af Konung lil gifwen försäkran, att staden skulle för ewardeiiga lider flippa med 8platar om äret.
Jag tror ej, ehuru underdänig tjenare jag anses wara afKonunga-magten, att nägon Konung bör funna för ewerldeliga tider gif»va en sädan försäkran.
Jag underställer alisa, att om den i fräga »varande förhöjningen för Armbens-Flottas Under-Ofstccrare bewiljas, samma stadgande äfwen mätte galla för de andra Garnizons Regementerne.
Friherre Ichchencrantr: uplyste, akt denna förhöjning till 4 R:d. är af Stars-Utskottet föreflagen, k händelse besia iriqwarrerings penningar skulle hädan. ef - 1216 Den 24 Februarir. efter som hittills af Stals-Werket utgå.
För Staden kan Mstotlet icke yttra sig, hälst i afseende pä de andra Garnizons Regemenierne, ät hwilka Sraden kan ha rätt a:t säga: wi besia rum i stallet för penningar, och ArmäenS Flotta njuter af Staden ingen inkvartering.
Ltael von Dolllein.
Den af Grefwe Dövenbjelm nn gjorda hemställan, hnruwida det af 6oric,^ lil med Staden ingängne Conrract stulle bibehällas i sin helgd, strider wäl emot desi förr yltrade principer, att hwad en Konung har gjordt icke kör tala nägvn ändring.
Det ar mig derföre sä mycket fägnesammare, att jag en gäng har den lyckan kunna conformera mig med honom, och tror alldeles det wara Riksens Ständers rätt, att andra sädank, som blifwit gjordt till Statens gravation.
Dolma conformerade sig med de begge warda Ledamöter som sist talade.
Herr Grcfrven och Landtm arfkalken gjorde ä nyo proposition pä bifall till Stats-Urstottets tillstyrkande, hwilken med Ja beswarades.
Femte xuncten angående Fältmätnings-Corpsen uplästes.
Friherre Oe6erllröm, I^usiolk, ansäg delta mål, lika med de syra föregående, böra underställas Kongl. Majit som ägde, att derom beflura efter inhämtade upplysningar af den nedsatta Comit!
Leri.
Herr Den 24 Zebruarii. 1217 Herr ak Lcllulteon, >katlaanaL!, uplaste ett sa lydande Wördsamt Memorial: "I anledning af Högloft.
Stats-Ukstotters sednare och mera förmånlige yttrande om Sjö-Matnings Corpsen, utbeder jag mig, att i ödmjukhet sä underkasta Högloft.
Ridderstapets och Adelns pröfning, om icke Sjömamings-Corpsens hela Skar, som ej är annat än en förbättring af den urgamla LotseriStaren. mätte hel och hällen fä utgå af en och samma Fond med Lots-Werkers och Bäk-Jnrättningens öfrige utgifter.
I allmänhet mäste jag wal bekänna, att jag ej kan inse nyttan deraf, an den ena aflöningen stall ukgä ifrän en gifwen del af Rikets inkomster och den andra ifrän en annan.
L)m ordning och sammanhang i Rikets hushållning winnås stall, är nödigr, att
Rikets alla intrader flyta tillhopa uti den allmänna Skattkammaren, och att alla utgifter derutur betalas.
Skiljer man dem i flera afdelningen, sä stall lätteligen hända, akt de angelägnaste företag, genom bristande tillgängar afstadna, dä man för err annat mindre wigkigt wärf icke allenast har nog / utan också räd att flöja.
Stats - Ilkstvktet har behagat föreflä, alt Chefen för Sjömatnings - Corpsen stall erhälla sin aflöning af Lots- och Fyrings-Medlen, och att de 2620) R.dr, som fä anwändas till nya mätningar, af samma Fond äfwcn böra utgå, men att Corpsens öfrige Embetsman, bestående af zme Lots DistrictsChefer och Förmannerne för de bägge Contoiren erhälla sin lön ifrän Skars - Contoirek.
Enligt min öfwertygelfe uppkommer derigenom mycken oreda, bade i reqwifltion och redvwisning: Ehuru Sjömät ning s - >218 Den 24 Zebruarii. nings-Corpsens hela Stat, Lots-Betjeningens aflöning, Bäkars och Fyrars underhäll och de till nya mätningar änflaqne medel urbetalas af de inkomster, Lors- och Bäk-Jnrättningar ärligen renderar, sä ärerstär för Rikeis Stats-Werk lika fullt en gansta betydande behållning.
Denna omständighet, som icke är grundad pä osäkra uppgifter, utan pä noggranna epkracrer utur Sta^s-Contoirers och Tull-Di» rectionä Böcker, giswer mig anledning, ait hos Högloft.
Ridderstapet och Adeln anmäla ett ämne, som för Lots wäsendets bestånd och allmänna förbättring är af den yttersta angelägenhet.
Ingen Corps, ingen inrättning i Sweriges-Rike är sä illa lönt, som Lotsarne.
Skulle man lätteligen kunna tro, alt en KronoLots, som likwäl mäste äga mänga goda instgter, och pä hwars skicklighet och omdömme icke allenast egendom af betydligt warde, utan också mänga mennistors lrf sä ofta beror, icke erhäller högre lön än 2 till g R:d. ärligen, sedan han under namn af Lärling, reserwdräng eller Secund Lots i allmänhet fatt tjena rc> ofta 15 är aldeles utan lön.
Der Lolsförrjensteii ar betydande, skulle en större eller mindre Krono-Lön föga betyda; men öfwer hufwud räknadt upgär sjelfum Loksnings inkomsten icke till 5 eller 6 R:b. per man ärligen.
Bör man dä förundra sig, att ingen skicklig och omtänksam karl nn mera will fasta sig ivid ett yrke, som är sä lilet lönande, och alt jag är öfwerhopad af Lotsar, som anhålla om afsked ifrän Lots-tjensten, såsom en den största näd.
Längt ifrän att kunna införa de angelägna förbättringar Lors-Werket behöfwer, och dertill Den 24 Zebruarii. 121? jag, sa längr min inskränkta förmåga medgifwer, gerna will bidraga, wägar jag försäkra, att hela Lots,inrättningen sä småningom stall gä under, till versättelig stada för Rikets hushällning, handelsrörelse och sörswar, vin icke en efter närrvarande pen. ningewärde mera afpatzad aflöning Lotsarne bewiljas.
Jag wägar i ödmjukhet förestå, att en Ordinarie Lots icke mä i ärlig lön erhälla under io R-d., en Ålderman icke under 22 R:d. och LotsUlpsyningsman 50 R:d.
Inrättningen bär sig ändä gansta wäl.