Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af den to dennes, angående sammanjämk* fting af Riksens Ständers beslut rörande ett till Götheborgs Stad beviljadt line-biträde.
Vid förnyad föredragning bifölls Ststi-* ®§h BancoUukottens den 6 dennes afgifne och Den 13 Julli, den n derpå följds på bordet lagde, Utlåtani de öfver Grefve bpens’s. C. G..
Memorial angående Provincial CreditCassors inrättande.
Grefve Spent, Carl Gustaf, bade inlempat ett Anförande, hvilket upplästes, så ly-j dand?:
Frånvarande i Plenum den n Junii, då det af mig den 9 Junii väckte förslag, att antaga Kongl. Maj.ts nådiga proposition, i hvad angår de deruti föreslagne Stats-obligationerne på 6 procents ränta och 2 procents afbetalning, hvarmed Staten skulle uppträda som liquidationsman emellan enskilda Borgenärer och Gäldenärer, och som den 9 begärdes på bordet, remitterades till Utskott, får jag härmedelst ödmjukast reservera mig till denna dagens Protocoil emot beslutet, att remittera denna motion, emedan målet var af Utskotten redan i deras första Betäckande till svar på Konungens proposition af den 10 sist 1 December, handfagdt, och Utskottens svar på de vid detta deras Betänkande gjorde anmärkningar törevar den 9 Junii Min motion hade efter min tänka bordt afslås eller antagas, men ej remitteras.
Hindrad aft öfvervara den dagens öfver, läggning, reserverar jag mig frånvarande mot beslutet, att någonsin remittera målet, samt e* mot formen af målets behandling, ehvad b a. slut som nu blifver taget.
Varamles detta or»’ aakenj hvarföre jag icke anser tiilständigt, att 25° Den 13 Julil. yttra mig i detta mål, sådant det nu förekommer.
Jag kan likväl icke underlåta, att tili Protocollet anmärka, att det af Utskotten omnämnde Grefve C. G, Spens Memorial af den 11 sistlidne Junii icke, ehuru jag för öfrigt kännes vid namnet, är mitt, emedan mitt Memorial i detta ämne var af den 9 Juni;, hvadan ock påståendet, att Memorialet blifvit inlemnadt 2 dagar efter den 9 Junii, och på den grund vore en ny motion, torde förfalla C. G, Spens. Föredrogs å nyo och bifölls RiddarhusUtskottets den 9 dennes afgifne, samt den n derpåföljde på bordet lagde, Memorial, angående Protocollstrycknings- och Reparations-Fon-r dernes tillstånd.
Företogs till pröfning Särskilta Utskottets den 7 dennes afgifne, samt den 11 derpåföljde på bordet lagde, Memorial, i anledning af gjordt förslag till de Norrländska länens sammanslående.
Herr af Brinkman, Gusta}-.
Det förslag, Serskilta Utskottet nu afgifvit, angående de Norrländska Länens sammanslående, öfverenssiämmer icke med dess förut meddelta Betän-j kande, att någon ändring i LandtRegeringen ej vöre af nöden, och synes dessutom tnera in - Din 13 Jtilii. 251 nefatta tillfälliga omständigheter, än antageliga grundsattser.
Att endast tor det Landshöfdinge-Residencerns icke ligga midt i Länen, för det Landshöfdingarne kunna söka transport med mera dylikt, öfverändakasta en såsom nyttig ansedd fördelning at Länestyrelsen i de mäst vidsträckta Provmcer, innan resultaterne deraf ännu möjligen ra lika betänkeligt, sorn de förra Länstyrelsernas nomadiska vistande än å det ena, än å det andra stället, skulle vara föga nyttigt.
Lands, höfdingarnes tillvarelse är icke endast för utsökningsmålj den är både mera angelägen, och mera vigtig för den oeconomiska detaillen isynnerhet inom obebodda och obrukade laadssträckor; och om endast någre få nybyggen årligen kunna tillskapas, någon förbättring i jordbruket efter hand åstadkommas, måste det, med en redan reglerad stat, vara mera ändamålsenligt, än att ställa nyligen tillsatte LandslröfdingeEmbeten i expectanceoch overksamhet.
Hvad en upplyst och verksam Landshöfdinge kan till Provincens väl uträtta, har framlidne Friherre Örnskiöld fullkomligen ådagalagt , under dess styrelse af Westernorrland, hvilket före dess tid icke var i särdeles bättre belägenhet, än Norrbottens och Jemtlands
Läner nu äro, men af honom bragtes till utmärkt näringsflit och välmåga; och skulle det icke vara att förmoda, det Landshöfding: r finnas, som söka att följa ett så hedrande efterdöme , och åt sig resa en lika varaktig ärestod i folkets tacksamhet och Fäderneslandets häfder, hvartill Norrbotten och Jemtland, hvarför sig, 252 ]en 13 Jutii. lemna tillräckligt utrymme, jemte det de under sådan synpunct utgöra full sysselsättning lör en mans styrelseförmåga.
Af dessa anledningar, och på det Riksens Ständer icke måtte besvära Kongl.
Maj t med en lika onyttig som olämpelig önskan, hemställer jag vördsamligen , att Särskilta Utskot. tets deråt syftande framställning måtte förkastas.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln behagade afslå Betänkandet.
Föredrogs å nyo och bifölls Banco Utskottets den (O dennes afgifne, samt följande dagen på bordet lagde, Utlåtande i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottens den 3 dennes meddelte Betänkande i fråga om antagande af Götha Canal Bolags Actier, såsom Hypothek för Lån i Banco DiscontVerket.
Friherre Cederström, Jacob: Jag anhåller att få till Profocollet förklara, det jag ej anser det löna mödan, att fösvara den begärde belåningsrätten för ifrågavarande Actier, e->, medan de beslut Riksens Ständer om Götha Canal fattat äro af beskaffenhet, att jag tror att ju orättvisare äfven ifrågavarande beslut
Den 13 Jnlii, 2J3 drabbar Bolaget, ju snarare har det hopp att en gång vinna ersättning.
Vid förnyad föredragning af BancoUfskottens den 10 dennes afgifne, samt följande dagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 30 sistledne Junii meddelte Betänkande, i fråga om föreslagen nedsättning af Öfverräntan i Ban: coDiscontVerket, fann Ridderskapet och Adela för godt, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit den 7 dennes af de öfrige trenne Respective RiksStånden gilladt, för sin del dervid låta bero.
Harn Excellence, Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att sedan Riksens Ständer, med bifall till StatsUtskottets den 17 sistledne Junii gjorde hemställan, stadgat att Revisionen af KrigsRäkenskaperne borde till och med år 1820 fortsättas, samt RiksStåndens
Deputerades arfvoden till berörde tid utgå, men att i händelse någon tids arbete likväl derefter skulle återstå, Deputerade torde derunder fullfölja deras befattning, utan att derföre påräkna någon ersättning, ansåge Hans Excellence sig böra hemställa , om icke Ridderskapet och Adeln behagade i nästa Pleno utse de 2me Ledamöter, hvilka under den härefter återstående tiden borde, å Ridderskapets och Adelns Dea 13 Julii. vägnar, uti berörde Revision, emot de af Utskottet föreslagne olvannämnde vilkor deltaga.
Då, efter hvad Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken tiilkännagifvit, de Revisorer som nu komma att tillsättas, enligt Ständernes beslut, utan arfvode komma att fullborda d^t arbete, som möjeligen efter är 1820 kunde återstå, får jag underställa Ridderskapet och Adeln, om jelte bäst vore, att i stället för att borttaga tiden med ett nytt val, vid deras befattning bibehålla de nu varande Revisorer, hvilka i slikt fall kunna med mera skäl än andre åläggas, att utan arfvode fullända ifrågavarande göromål, och härå utber jag mig Eders Excellences proposition.
Hans Excellence Herr Grefven och LancltMarjkalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade, på sätt Friherre Cederström fö-j reslsgit, uppdraga åt de nu varande Revisorer af Ridderskapet och Adelö, att äfven under den återstående tiden, emot de af StatsUtskottet bestämde vilkor, uti samma befattning fortfara.
Bifölls, Herr Manner stam, Johan:
Både vid 1815 års och innevarande Riksdag hafva Ridderskap pet och Adeln, samt Hedervärda BondeStandet beslutat, att till Konungen frambära deras un - Den 13 Julin
De hafva fruktlöst inbjudit Präste-och BorgareStånden, att i samma beslut instämma; och det är af sådan anledning jag nu täger mig friheten hemställa, att Ridderskapet och Adeln måtte, i (orm af dess enskilda besvär, till Kongl. Msj:ts Nådiga ompröfvånde öfverlemna denna fråga, jag är öfvertygad att BondeStåndet i samma underdåniga besvär delta_ ger.
Derjemte får jag föreslå, att Ridderskapets och Adelns, samt BondeStåndéts beslut, i afseende på Trädvaruhandeln, måtte i enahanda ordning varda Kongl. Majus nådiga godtfinnande understäldt.
Det är så mycket mera hopp, att Kongl. Maj;f skall gå dessa underdåniga önskningar till mötes, som Adeln och BondeStåndet samt den del af Rikets öfrige innevånare, hvilka med dessa Riksstånd dela öfvertygelse om det allmännas sanna väl ä detta fall, onekeligen äga största delen af Rikets jord och skogar.
Ridderskapet och Adeln torde således kunna vänta sig, att dess och BondeStåndets underdåniga önskan vinner lika mycket afseende, som, i fail den biträdd af PrästeStåndets, såsom 3:00 Stånds beslut, blifvit Kongl. Majus nådiga pröfning underställd, helst få af sistnämnde
Stånd äro Jordägare, och de fleste tillsättas och lönas af de Jordägare, hvilkas fördel de såsom RiksStånd icke vilja medgifva.
Å hvad jag nu haft äran framställa, utber jag mig Eders Excellences proposition. 256 Dett 13 Julli. Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mai1* skalken yttrade, att sedan PrcSie- och BorgareSiånden an ett de af Allmänna Besvärs- och OeconomieLJtsköttet vid denna Riksdag handlagde frågor, dels angående en friare handel med Svenska skogsproducter, och dels om Productphcatets hvilanda, böra förfalla , finge Hans Excellence, i anledning af hvad Herr Manneist*m föreslagit, hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln genom en serskild skrifvelse till Kongl.
Maj t behagade i underdånighet öfverlemna Ridderskapets och Adelns den ig sistledne Junii i berörde ämnen fattade beslut, jemte Utskottets den 23 sistlidne A* pri 1 afgifne Betänkande och dervid bifogade Serskilde meningar.
Friherre Cederström, JacoB:
Jag underställer, om icke det af Ridderskapet och Adeln nyss fattad * beslut, så om Productplacatet, sorn Trädvaruhandeln må med BondeStåndet cotti» municeras, och Ståndet derjemte inbjudas att i detsamma deltaga Uppå derefter af Höns Excellence Herr Grefven och Landt Marskaiken gjord Proposition, beslöt Ridderskap t och Advin, det skulle Hedervärda BondeStåodet inbjudas, att en lika beskaffad åtgärd jemväl for dess del vidtaga.
Hans De n 13 Juliu Hant Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken tillkännagaf, att Plenum komme kl. 5 i eftermiddag, att fortsättas.
Upplästes till justering och godkändes föl-s jande från ExpeditionsUtskottet insände förslag till: 1) Början och slutet af BevillningsFörordningen. 2) Riksens Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t, angående Bevillningarne i allmänhet, samt med Förordning om Allmänna Bevillningen för år 1819, och de följande åren intill nästa Riksdag.
Upplästes till justering och godkändes det af Bevillnings-Utskottet jemte Memorial af den 9 dennes insände förslag till Svea Rikes Ständers Bevillning för år i8l9> och de påföljande åren, intill slutet af år 1823, så vida ej inom denna tid Urtima Riksdag infaller.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalktn tillkännagaf, att Kongl. Maj:t, ena ligt anslag, behagat i nåder kalla Riksens Ständer att kl. 2 i eftermiddag sig å RiksSalen Ridd. 9.
B. 17 25 8 Den 13 Julli. infinna, och som tiden dertill nu vöre inne; samt underrättelse ankommit, att de öfrige Respective RiksStånden redan dit sig begifvit, hemställde Harn Excellence om icke Ridderskapet och Adeln nu behagade afgå, samt vid nedgången från RiksSalen sedermera åtskiljas.
Hant Excellence Herr Grefven och LcmdtMarskalktn afgick derefter med Ridderskapet och Ådeln till RiksSalen, hvarest Hans Excellence StatsMinistern för Utrikes Ärenderna, Herr Grefve von Engeström, på Kongl. Maj:ts nå_ digste befallning, meddelade Kongl Maj:ts nådiga svar på åtskillige af Riksens Ständer vid denna Riksdag i underdånighet framställde för» glag till Lagförändringar.
Ridderskapet och Adeln' åtskiljdes vid nedgången från RiksSalen kl. half till 3 eftermiddagen.
Ben 13 .hilli. 259 Måndagen den 13 Julii.
Grefve von Rosen , Axel, tog , såsom alde ste närvarande Grafven, klubban.
Utdrag af Protokollet, laillet bos Högloflige Riddcrskapet och Ädelp, vid Urtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen den 10 Julii 1818.
Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den 8 dennes afgifne, samt den lt derpå följde på bordet lagde, Utlåtande angående Herr Munck al, Rosenskölds Memorial om anslag af medel till löner för Ledamöterne i den Committée som skall utarbeta förslag till öfverflödigt Embetens och Tjensters indragning, samt en förbättrad arbetsmetod, fann Ridderskapet och Adeln för godt förord-, na, att det å Allmänna IndragningsStaten re :, dan uppförde anslag af 3000 R:dr Banco åril-, gen äfven må hädanefter fortfara till Commit-t téns Ledamöters aflönande, och ö'rige förefallande kostnader, med samma rättighet för Kongl; Majit derjemte, som år 1812 bestämdes, att derutöfver af öfverskotten å Stats-intraderne låta förskjuta, hvad som kan finnas för ända-j 26o Den 13 Jnlii.
Elålet nödigt; uti hvilket beslut de öfrige respective RiksStånden skulle vänligen inbjudas, att sig med Ridderskapet och Adeln förena.
Då nu å nyo föredrogs StatsUtskottets d. 8 dennes afgifne, samt d. 11 derpå följde på feordet Iagde, Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut medelte Betänkande, angående Pensions-Stats reglerande för Högstsalig Hennes Maj:t Enke-Drottningens Hofstat, fann Ridderskapet och Adeln för godt instämma uti BondeStåndets, enligt ProtocollsUtdrag af den 11 dennes, fattade beslut, äffr på det sätt bifalla StatsUtskottets Utlåtande, att de deruti förekommande frågor varda i hela deras vidd till Kongl. Maj:ts visa och nådiga afgörande samt reglering öfverlenanade, utan hinder af särskildta grunder eller föreskrifter, endast under förbehåll, att den för ändamålet anslagne summa af 16,666 R:dr 32 sk.
Banco icke må vid utgifternas bestämmande Öfverskrida®.
Ut supra. S. t).
Vid förnyad föredragning af Särskilta Utskottets den 7 dennes afgifne, samt den 11 derpå följde på bordet lagde, Memorial, i anledning af gjordt förslag till de Norrländska Länens sammanslående, blePsamma Betänkande af Ridderskapet och Adeln afslaget.
& D. Föredrogos å nyo och gillades fel - * Den 13 Julii.
261 jande från nedannamnde Utskott inkomne samt den 11 dennes på bordet lagde Utlåtanden; Från Ståts-Utskottet:: af den 8 dennes: 1) Angående de enligt 63 $. §. i Rrig@. ringsFormen för oförsedda händelser afsattea och till Kongl. Maj:ts höga disposition anslag-» ne, arne särskilta summor. 2) Angående förslag till ändringar och tillägg uti det vid 1815 års Urtima Riksdag af Riksens Ständer fastställte Reglemente fö?
RiksgäldsContoiref.
Från BancoUt t kottet:- af den 10 dennes, x) Angående sammanjämkning af Riks-» Ståndens beslut, rörande ett till Götheborgs
Stad beviljadt lånebiträde. 2) I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 3 dennes meddeldte Betänkande i fråga om antagande af Götha Canal Bolags Actier såsom hypothek för lån i Rane©- Discont Verket.
Från Stats- och BancoUtskotten :■
Af den 6 dennes, öfver Grefve Spens’», 2Ö2 Den 13 Julii. C. G-, Memorial, angående Provincial Credit-:
Cassors inrättande.
Ut sojna. S. D. Vid förnyad föredragning af
Ban coTJtskottets den 10 dennes afgiine, och följande dagen på bordet lagde, Utlåtande i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets , den 30 sisthdaé’’ jynii meddeltfc Betänkande i fråga orri föreslagen nedsättning af ölver-räntan i BancoDhcontVcrket, fann Kidderskapét och Adeln för godt, att, enär sistnämnde Betänkanderedan blifvit den 7 dennes af dé öfrige ireon® Respecfive:
RiksStånden giiladt, för sin del dervid låta bero.
S. D. Sedan Riksens Ständer, med bifall till StatsUtskottets den 17 sistlidne Junii gjorde hemställan stadgat, att Revisionen af Krigsraket, ska perne bör till och med år 1820 fortsättas, samt RiksStåndens
Deputerades arfvoden tili berörde tid utgå, men att, i händelse någon tids arbete likväl derefter skulle återstå, Deputerade torde derunder fullfölja deras befattning, utan att derföre påräkna någon ersättning. beslöt Riddersksp.t och Adeln, att åt de nu varande Revisorer af Ridderskapet och Adeln uppdraga, att äfven under den härefter återstående tid, ä Rtdderskapets och Adelns vägnar, uti berörde Revision, emot de af StatsUisköttet (öreslagne olvannämnde vilkor deli taga.
S. D. Sedan Preste- och BorgareStånden ansett de af Allmänna Besvärs- och Ekonomie^ Den 13 Julii. 263 Utskottet vid denna Riksdag handlagde frågor, dels angående en friare handel med Svenska skogsproducter, och dels om ProductPlacatetg livilande , böra förfalla, beslöt Ridderskapet och Adeln, att genom en särskild skrifvelse till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemna .
Ridderskapets och Adelns den 18 sistlidne junii deröfver fattade beslut, jemte Utskottets den 23 sistlidne April i berörde ämnen afgifne Betänkande, och dervid bifogade särskildte meningar ■, och skulle Hedervärda BondeStåndet vänligen inbjudas, att en lika beskaffad åtgärd jemväl för dess del vidtaga.
S. D. Föredrogs å nyo och bifölls RiddarhusUtskottets den 9 dennes afgifne, samt den 11 derpå följde på bordet lagde , Memorial, angående Protocollstrycknings- och ReparationsFondernes tillstånd.
Justerades pleniProtocollerne för den 27 sistledne Maji, för- och eftermiddagen.
Friherre Åkerhjelm, Gustaf Fredrk, hade iftlemnat ett 6å lydande Anförande:
Ehuru jag in Pleno den 27 sistledne
Maj, eftermiddagen, när ConstitutionsUtskottets Betänkande angående StatsRådets decharge föreJ hades, flere gångor yttrade mig, dels öfver de anmärkningar, sorn emotj.en del af innehållet
Den 13 Julii. af Constitutions-Utskottets
Betänkande frr inställdes, dels för att utveckla motiverna och förhållandet med detta Betänkande, anhåller jag likväl, att nu till Protocollet i samma ämne få yttra några tilläggande upplysningar, som jag vid nämnde plenum icke erhindrade, men som jag anser nödige för rätta bedömmandet af dem, som läsa våra Protocoller, öfver ämnets beskaffenhet, och min öfvertygelse derom.
I afseende på ConstitutionsUtskottets anmärkning emot ExpeditionsSecreteraren Bergström, yttrar sig Herr Friherre Wirsén, det Denne Föredragande icke 'dr i ringaste tillfälle j att
Sig häröfver förklara j inför deni, som skola damma honom och attj dd StatsSecreteraren
Qviding åtminstone inom Ridder skåpet och yl deln kan göra ett försvar gällande j saknar den förenämnde detta alldeles.
Afven att hans
Embete icke medgifvcr endtledigande utan laga
Dom hvilka omständigheter Herr Friherren med skäl anser ömmande, Härvid får jag upplysa, att ingen föredragande, som icke är Adelsman, kan begagna försvarsrätten inom något Stånd, och att uti Grundlagarne icke finnes något lagligt correctif emot denna hårdhet.
StatsSecreter-aren Qviding , som icke längesedan hade befunnit sig i denna 6enare belägenhet, om anmärkning emot honom varit gjord, kan emedlertid nu, under det han inom Ridderskapet och Adeln sig försvarar, af de andra trenne Respective RiksStånden likafullt blifva bedömd till den påföljd, som 107 föreskrift utsätter, i häadelse Rikets väl så* dant kräfver.
Den 13 Juliu RegeringsFormens 9- ,§. bjuder, ’Jatt de tillstädes -varande Stats Ministrar , StatsRäd, HnfCanzlcr och StatsSecreterare eller dem , sorn deras tjenst förrätta, vare ovillkorligen förbundne, att sina meningar yttra och f örklara f och RiksdagsOrdningens 29 §. rörande föredragande i allmänhet , utsätter tydligen Riksens Ständers pröfnings-rättighet öfver deras Embetsutöfning.
Då endast, genom utöfningen af ett Embete, anmärkningsvärde skadlige åtgärder kunna göras, och icke genom blotta benämningen , lärer ett ConstitutionsUtskott svårligen kunna undvika, att i stöd af dessa nu citerade §.
§. vid sådana tillfällen äfven anmärka emot deni , som StatsSecreterarens tjenst förrätta.
Om endtledigande ifrån någon annan befattning än den, hvar* igenom man ådragit sig anmärkningen, lärer väl icke blifva fråga, och då kan ju, i sbkt fall, en ExpeditionsSecreterare rättvisligen eridtledigas från den föredragande, som är den, hvaruti han felat, men likafullt bibehålla den, hvaruti han icke felat.
Vidare yttrar bemälte Herr Friherre, att, 'Mivad specielt beträffar Herr Bergströms åtgärd vid detta mål, så bör hans delaktighet deruti prof vas efter hans anförande till Allmänna Beredningens Protocoll, hvilket äfven måste anses för hans tanka i StatsRådet, enär ej i Stats Rådets P rot ocoll finnes antecknadt, att han fr ant rädt, hvad haaf Beredningen yttrat."
Den ZO Maj.
L99 uti de föregående plems förekommit ätffillige forsing til Rikets räddning i närwarande brydsamma ställning af hwilka en del, mer eller mindre, dels directe dels indireete Åsyfta uphäfwaiidet af hela Ständets nu ägande och wälfängne privilegier och dermed förknippade fri- och rättigheter.
— Högloft.
Ridderffapet och Adeln behagade tillåta mig at i detta ämne yttra mina tankar.
Sedan jag under en längre tidrymd haft den äran biwista Högloft.
Riddcrffapets och Adelns sammankomster och derunder sett med hwad sorgfällighet Ridderffapet och Adeln sökt bewara de rättigheter och förmäner som af Rikets framfarne store 'Konungar blifwit Riksens Ridderskap och Adel frän uräldrige tider gifve och förlänte, har det för mig warit högst 0- wäntat, at nägon desi Ledamot, som innchafwer antingen medfödd eller förwärfd fri - och rättighet wore sinnad sig densamma sjelfwilligt at afsäga.
Händelsen är sa besynnerlig, at den mäst ssarpsynte
Lagstiftare aldrig kunnat den förutse, dä Riddcrffapets och Ad^.s enhälliga bemödande wid alla tilfällen warit, at ej allenast kjelfwe söka desia deras rättigheter i alla matto bibehälla, utan ock hos framfarne Konun-- gar derom i underdänighct anhällit.
Uphofwet til Riddcrffapets och Adelns nu ägande privilegier och dermed förknippade rät. tighetek 3oo Den 30 Maj. iighetcr härleder sig säkerligen ifrän desi egen önskan och framfarne Konungars nåd, at belöna tapperhet, mannamod, ivisdom och Riket gjorde rvigtige tjenster, samt upmuntran til efterföljd för efterkommande siägtcr, hwadan Vesie, af Konungen, Ridderffapet och Adeln ärtedde nädebewisninaar uti siere manö-äldrar, Llifwit som en helgedom wärdadc; och således i atta tidskiften och Riket öfwcraängne misiöden förblifwit orubbade, bade under EnwaldsRegenter och päföljande frie Regeringar.
Konungarne XI och Xll beböfde bägge til sine ädragne krigs utförande Rikets understöd, den singö de af Landet, och Nrivcke^isrne -förblefwo orubbade.
— Päminnom osi Rikets tilständ wid Konrcng den Tolftes döv. Landet war lemnadt i ödesmål, och misiwäzt öfwer hela Riket, folkmängden förswunnen igenom kriget och härjande pest.
Landet utarmat pä penninge-tilgängar til den höjd at mpnttecken til i öres rvärde borde rexresenterL i Daler Sunt, handel och näringar nedlagde och utan hjelp.
— Riket blef icke desto mindre efter fredsslutet räddat och frälst igenom kloke, mogne, rädige mäns omtanka och behjertenhet, och Ridderskapetö och Adelns xlviI-xier ej kullstörtade — twärtom de blefwo under den derpå följande fria Rcgements-för-- fattning af den dä utkorade npe Regenten högtidligen tillika med de andre Ständens, stadfästade med atta fyra Ståndens enhälliga bifall.
Ena - Enahanda förhållande har warit under de irenne derpäföljande Konungars Regementstid .— men aldramest under Konung den tredjes Regering.
Denne Konung innehade är i7"/L uti z dagar den mest oinskränkta enwaldsmagt.
Sädant oagtadt wille han såsom en rois Regent, med fullkomligaste kännedom af Stats-kunffapen ej allenast lemna Ridderffapets och Adelns l'rivil^isr til deras fulla innehall owidrörde, utan ock i den npa Regeringsform han ost ätergaf, bekräftade.
Det säges at upoffringar til Rikets räddning böra göras af Ridderskapets och Adelns rrlviisxier, men wi känna ej de andra Standens tankar i den delen.
Den winst
Riket kan deraf göra i ögnablicket, dä den fordras, blir säkerligen högst obetpdelig, om icke opäräknelig; men til Ständets förswagande fullkomligt bidragande.
Hwartil ännu kommer, at sädant försakande torde kunna utmärka en mindre agtning för de nädebewisningar, hwarmed Rikets store Konungar, första Ständet uti Rikskroppen frän uräldriga tider omfattat.
Om til Rikets räddning fordras upoffringar böra de wara kraftiga, ej pLitlruiver; de böra wara fotade pä sä säkra grunder, som göra dem anwändbare, den stund de päfordras.