Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från LagUtsk. inkomne Betänkin: N:o 54, i anledn. af väckt motion om förklaring af 19 g i 30 kap. RättegångsBalken; N:o 55, i anledn. af väckt motion, angrde utfärdandet af en författning i afs:de på tjenstförrättande Pastors i praebende-paslorat boningsort; N:o 56, i anledn. af väkte motioner om bestämmande af visst afstånd från kyrka, hvarå hus upföras må; och N:o 57, i anledn. af väckt motion om förbud för Folkskolelärare och Klockare att föra andras talan inför rätta.
På det R. o. Ad. måtte komma •i tillfälle att så snart som möjligt behandla 9:de Hufvudtiteln, föreslår jag att StatsUtslös Betänk, deröfver måtte upföras främst på föredragningslistan för nästa plenum; och likaledes, att de från andra RiksStånd gjorda inbjudningar i afs:de å den 8:de måtte få sin plats näst efter förutnämnde Betänk.
Uppå i anledn. häraf framställd propos. beslöts att å föredragningslistan för nästa plenum skulle upföras främst StatsUtsk:s i dag bordlagda Utiåt., ang:de regleringen af ulgifterne under RiksStatens Nionde Hufvudtitel, och dernäst de inbjudningar som inkommit i fråga om åtskilliga delar af 8:de Hufvudtiteln. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ 10 på aftonen.
Den 7 December. 117 Måndagen den 7 Becmber 1857.
Åkerhjelm, Johan Carl, fortfor att i Ur.
Gr. o, Landtm:s ställe föra ordet.
Justerardes ett prot.-utdrog för den 5 dennes samt pleni-prO' toko 11 et för den 3 sisth Oktober.
Hedrad med förtroendet att vara Ordfrde i den deputation, hvilken enl. R. o. Ad:s beslut den 5 dennes borde hos K. M. frambära R. o.
Ad:ns underd. anhållan, att IIr Gr. o.
Landtnäs underd. ansökning att på grund af sin inträffade sjuklighet varda entledigad från denna sin befattning, har jag i går verkställt detta updrag. H. K. H.
KronprinsenRegenten behagade emottaga deputationen kl, 11, och sedan densamma genom mig framfört sitt updrag, behagade H. K. H. i Nådiga ordalag yttra sitt välbehag öfver K. o.
Ad:ns vid detta tillfälle visade tillgifvenhet för sin Landtm, och lofvade taga saken i öfvervägande, hvarefter H. K. H. förklarade sig vara R. o. Ad:n välbevågen.
Hr Frih. o. Ordf:den tillkännagaf, i sammanhang härmed, att han meddelat Hr Gr. o. Landtm. 11. o. Ad:ns i sednaste plenum fattade beslut, rörande den af Gr. Löwenhjelm nu omnämnda deputationen, samt att dervid Hr Gr. o. Landtm, uttryckt sin lifliga erkänsla och tacksamhet för detta prof på R. o. Ad:ns välvilja äfvensom sin förhoppning att muntligen få inför St:t framföra sin tacksägelse, så snart hans helsotillstånd kunde medgifva honom ett eflerlängtadt tillfälle dertill.
Föredrogs och bordlädes ånyo på begäran af flere ledamöter StatsUtsk:s den 5 dennes f. m. på bordet lagda Utlåt.
N:o 167, ong:de regleringen af utgifterne under RiksStatens Nionde Hufvudtitel.
Föredrogs Ilögv.
PresteStis den 3 dennes på bordet lagda prot.-utdrag N:o 409, innehållande inbjudning till de öfrige RiksSt:n att instämma i PresteShs, vid pröfningen af StatsUtsk:s Utlåt.
N:o 148, ang:de regleringen af utgifterne under RiksStatens Åttonde Hsfvudtitel, i afs:de på den del af 32 punkten som rörer 118 Den 1 D ee ernber. anslag till pffidagogierne, fattade beslut, hvarigenom PresteSf., med godkännande af Utslcs afslyrkande af bifall till K. M:s Nåd.
Propos. i ämnet, bifallit Ulsk:s å midten af sidan 50 gjorda hemställan, endast med den ändring, att dels der tillstyr
Ista reservations-anslag böjdes från 20,000 till 50,000 Rdr Knit ecb dels efter orden »löneförbättring §t lärare vid» af», samt derjemte ansett att staden Lidköping bör uptagas bland de städer, för hvilkas skolor blifvit å stat upförde en Bektor och en Kollega.
I sammanhang härmed föredrogos jemväl de från Vallöf!.
BorgareSt.
, genom dess den 3 dennes bordlagda prot.-utdr.
N:o 437, meddelade inbjudningar, dels till R. o. Ad, samt BondeSt., att deltaga i den, vid föredragningen af StatsCJtsk:s Utlåt.
N:o 148, af BorgareSt. i afs:de på förslaget, pag. 49 beslutade förändring att Lärarestat för en Rector och en Kollega bestämmes för läroverket i Lidköping, oell dels till MedStin alt förena sig i det vid samma tillfälle af BorgareSt i afside pä andra yttrandet pag. 50, fattade beslut, att för hvartdera af nästkommande tre år ett reservations-anslag af 30,000 Rdr llmt må å Riksg:sKont. anvisas, att, ställd till K.
Ms Nåd. disposition, användas till löneförbättring, enl. ofvan stadgade grunder, åt Lärare vid äfvensom tili utvidgning af sådane paedagögier, uti hvilka undervisningen vunnit en högre grad af utveckling, och jemväl under samma vilkor åt Läraren vid padagogien i Avesta, samt att R.
M. må i underdånighet begära att vid nästa Riksdag erhålla den utredning, rörande ifrägav:de slags skolor, hvarom vid sednaste Riksmöte underd. framställning af R.
St:r gjordes.
Gr. Lagerbjelke, Gust.: R. o. Ad:ns beslut i denna fråga fattades efter en långvarig öfverläggning, oell då inga skäl blifvit anförda för frånträdande af samma beslut, anhåller jag, att R. o. Ad. måtte vidblifva detsamma.
Uppå härefter framställd propos., fann JL o.
Ad. för godt alt med vidblifvande af dess förut i ämnet fattade beslut, lägga Presteocb BorgareStlns förev:de inbjudning till handlingarne.
PresteSLs den 3 dennes på bordet lagda prot.-utdrag N:o 421, innehållande inbjudning till R. o. Ad. samt BondeSt. att förena sig med PresteSt. i dess, vid föredragning af StalsUtslcs Utlåt.
N:o 148, ang:de regleringen af utgifterne Under RiksStatens Åttonde llufvudtitel, 32:dra punkten, fattade beslut, hvarigenom St:t bifallit hvad Otsk. hemställt och för eulay i t i afs:de å Skolan i Piteå.
Hr Frih. o. Ord fidén erinrade att R. o. Ad., vid pröfningen af StalsUtslcs Utlåt.
N:o 148, beslutat att till K.
M. må öfverlämnäs om det af Utsk. i Piteå föreslagna läroverk med 1 Rektor D e n 7 D ecember. och 7 Kolleger bör förläggas i Piteå eller Luleå, samt alt vid sådant förhållande, i sammanhang med PresteSt:s nu föredragna inbjudning en från BorgareSt. ankommen inbjudning rörande läroverket i Luleå, syntes böra blifva föremål för 11. o. Ad:ns beslut; hvarjemte Hr Frih. o Ordhden för sådant ändamål nu lät upläsa sistnämnde Stånds, genom dess den 3 dennes bordlagda prot.-litdr.
N:o 437, meddelade inbjudning till MedStrn att förena sig i det vid föredragningen af SlatsUtsIcs förenämnde Utlåt., i afs:de på förslaget pag. 45, fattade beslut, att för ett elementar-läroverk i Luleå bifalla en Lärare-stat af i Rektor och 3 Kolleger.
Med detta mål är enahanda förhållande, som med det sednast föredragna. R. o. Adtns beslut i ämnet fattades efter flere timmars öfverläggning och är mera omfattande än de öfriga Stms, hvaraf det nu föredragna är det ena alternativet, af de 2:ne, nemi. som under discussionen härstädes framställdes. R. o.
Ad. beslöt nemi., att frågan skulle till K.
M. öfverlemna.»; och då inga för min upfattning giltiga skäl förefinnas för frånträdande af samma beslut, anhåller jag, att R. o. Ad, måtte vidblifva detsamma och lägga inbjudningen till handlingarne.
Uppå härefter framställd propos., fann R. o. Ad. för godt att med vidblifvande af dess i afstde på Läroverken i Piteå och Luleå fattade beslut, lägga Preste- och BorgareSt.ms i fråga v:de inbjudningar till handlingarne.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter en från Yällofi. BorgareSt., genom dess den 3 dennes bordlagda prot.-utdrag N:o 437, meddelade inbjudning till instämmande i BorgareSt:s i afstde på Lärare staten för Iklsingborgs läroverk fattade beslut.
Föredrogs Vällofl. BorgareSt:», genom dess den 3 dennes på bordet lagda prot.-utdrag N:o 437, meddelade inbjudning lill de öfriga RiksStrn att förena sig i BorgareStts, vid föredragningen af SlatsUtskis Utlåt.
N:o 148, ang:de regleringen af utgifterne under RiksSlatens Åttonde liufvudtitel, i af»:de på yttrandet pag. 50, rörande Skenninge skola, fattade beslut, att med uteslutande af hvad i öfrigt föreslås i detta yttrande, bifalla att för en Lärare vid denna skola skall å stat upföras en lön af 1,000 Rdr Rint.
Hr Frih. o. Ordhden tillkännagaf alt vid pröfningen af SlatsUtslr. s Utlåt.
N:o 148, Preste- och BondeSttn, enl. ankomne prot.- utdr. likasom 11. o. Ad. bifallit hvad Utsk. i afs:de på Skennige skola föreslagit; hvarefter R. o. Ad. fann BorgareStis förevide inbjudning ej föranleda till annan åtgärd än att läggas till handlingarne. 320 Deri 7 December.
BorgareStrs, genom dess den 3 dennes på bordet lagda prot.-utdrag N:o 437, meddelade inbjudning till de öfrige RiksStm att förena sig i BorgarSlrs, vid föredragningen af StatsUtskrs Utlåt.
N:o 148, angrde regleringen af utgifterne under RiksStatens Åttonde Hufvudtitel, i afsrde på mom. litt. b. och c. af yttrandet pag. 21, ang:de vilkoren för rättighet att komma i åtnjutande af de nya lönerne, fattade beslut att antaga morn. litt. b. af denna lydelse »att der prsebende-pastorat, äfvensom praebendehemman, äro med Lärareplatserna förenade, desamma skola, i mån af inträffande ledighet indragas, undantagandes likväl sådana praebendepastorater, som åtfölja Theologie Lectors-beställningar», samt bestämma mom. litt.
c. så lydande »att all till Lärare vid elementar-läroverken anslagen ränte- och tiondespanmål skall till statsverket indragas.»
Hr Frih. o. Ordfrden uplyste att, vid pröfningen af StatsUtskrs Utlåt.
N:o 148, Preste- och BondeStrn, enl. ankomne prot.-utdrag likasom R. o. Åd. bifallit hvad Utsk. uti de ifrågavrde momme hemställt; hvarefter R. o. Ad. fann BorgareStrs förevrde inbjudning ej föranleda annan åtgärd än att läggas till handlingarne.
BorgareSirs, genom dess den 3 dennes på bordet lagda prot.-utdrag N:o 437, medelade inbjudning till MedStrn att förena sig i det vid föredragningen af StatsUtsk:s Utljit.
N:o 148, angrde regleringen af utgifterne under RiksStatens Åttonde Hufvudtitel, i afs:de på 41:sta punkten, af BorgareSt. med bifall till Utskrs framställningar pag. 67, fattade beslut, det må R.
St:r uti en underd. skrifvelse anhålla det täcktes K.
M. låta utarbeta och till Rikets näst sammanträdande Ständer aflemna ett förslag ang:de ett fullständigt ordnande af ProvincialLäkare-distrikten i lliket.
Ulgifts-afdelnrs beslut skulle Stats-Utsk., som ännu icke förehaft denna fråga, föreslå R.
St:r att hos K.
M. begära utredning och ordnande af medieinalväsendet i Riket. R. o. Ad. behagade alltså finna, att BorgareStrs inbjudning i fråga om ordnandet af ProvincialLäkare-distrikten, således en ringa del af det stora hela, icke rimligen bör bifallas.
Jag anhåller derföre, att prot.-utdraget måtte läggas till handlingarne.
Uppå härefter framställd propos. fann R. o Ad. för godt att med vidblifvande af sitt förut i ämnet fattade beslut, lägga förevrde inbjudning till handlingarne.
BorgareStrs, genom dess den 3 dennes på bordet lagda prot.-utdrag Nro 438, meddelade inbjudning till de öfrige RiksStrn att förena sig i det, vid föredragningen af StatsUtskrs Utlåt.
Nro 148, angrde reglering af utgifterne under Riks - Den 7 December. 121 Statens Åttonde Hufvudtitel, af BorgareSt. i afstde på det yttrande i 104 punkten, som afser ett bidrag af 150,000 Rdr Rint för upförand6 af nya Skolhus- och Gymnastikbyggnader i Götheborg, fattade beslut, att bevilja detta bidrag med tillägg i berörde yttrande, näst efter orden »i män af behof utgå», af dessa ord »med förbehåll, att, till bristens betäckande, utväg må utan Statverkets vidare anlitande beredas, äfvensom att några kostnader för bvggnadernes underhållande icke komma att drabba Statsverket.» Gr.
Efter votering afslog R. o. Ad. i fråga vide förslag, och det lärer väl svårligen då låta sig göra, att R. o. Ad. antager vilkoret för anslagets tillgodonjutande, hvarföre jag anhåller, att prot.-utdraget måtte läggas till handlingarne.
Uppå härefter framställd propos., fann R. o. Ad. för godt att med vidblifvande af sitt i ämnet fattade beslut, lägga förev:de inbjudning till handlingarne.
Föredrogs ånyo StatsUtslcs den 28 sisth Mov. och den 3 dennes pä bordet lagda Mern.
N:o 159, med förslag till allmänna vilkor och stadganden i afsuie på de under denna Riksdag beviljade statsbidrag till väg-anläggningar och väg-förbättringar samt hamnbyggnader och vattenaftappningar m. fl. arbetsföretag.
Detta Mern. blef vid punktvis företagen pröfning utan discussion bifallet, med undantag af det deri förekommande förslag till §, motsvarande 101 ista § i nu gällande reglemente för Riksgrsliont.
, hvarom yttrades af Hr Printzensköld, Carl:
Uti 10:de punkten har StatsUtsk. gjort en redaktionsförändring afvikande från 9:de punkten i nu gällande reglemente, hvilken förändring leder till otydlighet.
1 den nu gällande 9 punkten stadgas, att om den sorn fått anslaget, icke fullgör vilkoret för detsammas erhållande, ankommer det på K.
M. att låta inställa utbetalningen af statsbidraget.
Detta stadgande innefattar i de mest tydliga ordalag, att inga andra anståndsfrågor skola öfverlemnas till R.
St:r än de, som afse anståndets förlängande utöfver tiden intill nästa Riksdag.
Nu åter lyder stadgandet sålunda: »att det skall ankomma på K.
M. att låta inställa ali vidare utbetalning af statsbidraget samt återfordra hvad deraf upburits att på en gång eller successivt lill Riksg:sKont. inbetala inom den tid, som bestämmes af K.
M. eller af Ii.
Sf:r, till hvilkas pröfning frågan om upburne medels återbäring lärer komma att öfverlemnas, derest längre anstånd dermed än till nästa Riksdag anses erfordras.»
En sådan redaktion kan föranleda dertill, att rättigheten att pröfva, huruvida anstånd skall lemnäs för längre eller kortare tid, skall ankomma på K. M. eller R.
St:r äfven i andra fall skall än då anståndet sträckes utöfver tiden t ill näslintröffande Riksdag.
Då den föreslagna redaktionen icke utgör en förbättring utan tvärtom en försämring, anser jag att man bör bibehålla det: 122
December ty som redaktionen nu är föreslagen, vet man icke om det är K.
M. ensam eller om K. M. och R.
St:r gemensamt skola fatta beslut om återbetalningen i alla händelser.
Jag anhåller derföre, att det gamla stadgandet måtte bibehållas.
Den siste talaren har erkänt, att emellan det af Utsk. föreslagna och nu gällande stadgande icke är någon skillnad men han har deremot sagt, att StatsUtskrs redaktion icke är tydlig.
För att emedlertid visa hans misstag anhåller jag att få upläsa punkten så lydande:
I händelse afvikelse, utan dertill erhållen vederbörlig tillåtelse, skett från den fastställda arbetsplanen, eller arbetet, utan af K.
M. medgilvet anstånd med detsammas utförande, icke blifvit fullbordadt inom derför bestämd tid, ankommer på K.
M. att låta inställa all vidare utbetalning af stats-bidraget samt återfordra hvari deraf upburits, att, på en gång eller successivt, till Uiksg:sKont. inbetalas inom den tid, som bestämmes af K.
M. eller af R.
St:r, till hvilkas pröfning frågan om upburne medels återbäring lärer komma att öfverlemnas, derest längre anstånd dermed än intill nästa Riksdag anses erfordras.
Fullmäktige böra tillse, att sådan inbetalning ingår i vederbörlig ordning.
Nu lärer väl vara tydligt, att någon kollision emellan K. M. och R.
St:r icke kan upkomma, enär K.
M. icke kan bevilja anstånd längre än till nästa Riksdag, och före nästa Riksdag lära väl R.
St:r icke kunna besluta öfver dessa frågor.
Någon otydlighet i punkten finnes icke, och jag yrkar således dess antagande.
Hr Bildt, Didrik Gillis: Lika med Gr.
Lagerbjelke anser jag någon otydlighet icke förefinnas uti förevrde punkt.
Man har här sagt, att K. M. och R.
St:r skola bestämma tiden för inbetalning af de ullemnade försträckningarne, och delta är äfven ganska rigtigt.
Det förefinnes således 2:ne fall, då K. SI. och R.
St:r hvar för sig skola besluta nemi. K. SI. bestämmer anståndstiden intill nästa Riksdag, men R.
St:r äger beslutande rätt härutinnan sedan Riksdag blifvit öppnad, och detta är så mycket mera tydligt, som punkten innehåller efter orden iller /{.
St:r »till hvilkas pröfning frågan om upburne medels återbäring lärer komma att öfverlemnas, derest längre anstånd dermed än till nästa Riksdag anses erfordras.»
Detta är samma stadgande som redan finnes i det nu gällande reglementet.
Jag beder om ursäkt, att jag här invecklat mig i en strid om Svenska språket.
Det är möjligt, att jag deri är mindre kunnig än de 2:ne sista talarne, men de hafva icke kunnat öfvertyga mig, att den föreslagna redaktionen är bättre än den nu gällande g utan enl. min åsigt är den tvertom otydlig.
En hvar, som genomläser 10:de punkten, skall ovilkorligen erkänna, att, om man afstannar läsningen med orden, sorn bestämmes af K. JU. eller af R.
Sl:r, det finnes 2:ne alternativer nemi. K. M. eller R.
St:r, hvilka bestämmandet af anståndstiden till - Den 7 December. 123 kommer.
Sedan följer en mellanmening så lydande: till hvilkas pröfning frågan om upburnu medels återbäring lärer komma att öfverlemnas derest längre anstånd dermed dn till nästa Riksdag anses erfordras.
»Deraf följer, alt den frågan skall öfverlemnas till R.
St:r, men då afven de andra frågorna kunna af K. SI. och Ii.
St:r afgöras, är det nu gällande långt tydlivare, ty der säges uttryckligen, att K. SI. skall bestämma anståndet, då det icke öfverskrider tiden intill nästa Riksdag.
Såsom jag redan nämnt är förslaget så upstäldt, att man icke vet, om detta bestämmande skall ske af K.
M. ensamt eller af K. M. och R.
St:r gemensamt, elier endast af de sednare.
Jag förutser visserligen, att mine motståndare skola svara mig, att R.
St:r icke kunna bestämma anståndet emollan Riksdagarne, men jag älskar icke alt söka förklaring öfver en ordalydelse, då jag kan undvika det, hvilket sker om den nuv:do g oförändrad bibebålles.
Vi se icke sällan, att begäret alt förändra lagar gör dem otydliga, och då man ännu icke kunnat bevisa, att den förändrade redaktionen innefattar ringaste förbättring, anhåller jag att R. o. Ad. med afslag å 10:de punkten ville bibehålla den nu gällande g. Gr.
På det sätt siste talaren läser LTtsk:s förslag, lärer hvilken lag som helst blifva otydlig och jemväl den af honom så mycket beprisade gamla g, ty den värde talaren vill, att hvarje lag skall vara tydlig utan att man läser till punkt.
Läser man likväl punkten 10 från början till slut, så är den tydlig.
Der står uttryckligen, att om anståndet begäres längre än till nästa Riksdag, R.
St:r skola härom besluta, men är det under kortare tid skall K. M. bestämma det, emedan R.
Sl:r då icke äro församlade.
Någon tvetydighet finnes icke, såvida man icke läser halfva meningen.
Så länge har jag haft äran att arbeta tillsammans med den siste talaren, att han bör veta, att jag brukar läsa till punkt, innan jag dömer om en sak, och så har jag äfven gjort i detta fall.
Jag vidhåller mitt påstående att den gamla §:s redaktion är långt bättre än Utsk:s förslag, och jag fortfar derföre i min anhållan om afslag derå.
Det visar sig, att om man vidhåller sin mening förvärfva!' man sig anhängare.
Jag bar jernfört nya § med den gamla, och jag bekänner, att den sednare är långt tydligare.
Hade Utsk. upflyttat mellanmeningen derest etc. efter orden K.
M. eller hade g varit tydlig.
Jag lemnar företräde åt den gamla g och anhåller om densammas bibehållande.
Den nu gällande g, ehuru man här påstår, att den är så tydlig, har likväl det felet, att den icke bestämdt innehåller, hvilken skall bestämma anståndet, och just derföre redigerades punkten 10 sådan den nu befinnes.
Man har här sagt, att man efter Utsk:s förslag icke vet, om K. M. eller 124 Den 7 D ec em b er.
St:r skola bestämma anslåndet.
Detta är sannt, såvida man afstannar läsningen vid orden till hvilkas pröfning, men läser man till punkt, kan någon tvekan icke upstå derom, att K. åi. skall bestämma anståndet, då det icke erfordras utöfver nästa Riksdag; men i annat fall tillkommer det R.
Jag fortfar i min anhållan om bifall till punkten.
Frih. Cederström, R u d.: ålan kan visserligen säga, att det icke är af mycken vigt, huru denna § redigeras, men man måste likväl tillse, om icke de här gjorda anmärkn:r hafva någon grund för sig.
Jemför jag det gamla stadgandet med det nya, så finnér jag ingen väsendtlig skillnad i sak dem emellan; och enl. min åsigt hade meningen varit bättre uttryckt, om, såsom Frih.
Raab velat, mellanmeningen : »derest längre anstånd dermed än till nästa Riksdag anses erfordras», blifvit upflyttad efter orden: »K.
M. eller» då hade man tydligen uttryckt, att R.
St:r skulle tillkomma att besluta öfver det längre anståndet.
Jag kan emedlertid icke finna någon vinst af Utslcs ändrings-förslag; och om man än icke kan säga, att gamla redaktionen är fullt fördelaktig, har den likväl ett den reitan tillvända erfarenhetens företräde framför Utsk:s; hvarföre jag förenar mig med Hr Printzensköld.
Ordfiden framställt att i afs:de på Utslcs ifrågav:de förslag till § blifvit yrkadt dels bifall utan förändring, och dels af Hr Printzensköld med hvilken Frih.
Raab och Frih.
Cederström sig förenat bifall med den förändring att mom. utbyttes emot oförändrade innehållet af nuv:de 9 mom. i 101 § af det nu gällande Reglementet, blef propos. framstäld först till bifall å Utsk:s förslag utan förändring, hvarvid ropades
Ja och Nej, samt derefter till bifall derå med den af Hr Printzensköld yrkade förändring, hvarvid svaren u t föl lo med starka
Ja jemte åtskilliga Nej; och förklarade Hr Frih. o. Ordfiden sedermera att han ansåg den sednare propos:n besvarad med öfvervägande Ja.
Föredrogs ånyo och bifölls StatsUtskts den 28 sisth Nov. och den 3 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o ICO, ang:de medels an visande för undersökningar, inspektions-kostnader samt expenser vid allmänna arbeten.
Hr Anckarsvärd, Theodor: A StatsUtslcs Utlåt.
N:o 163, yrkar jag återremiss och anhåller att få utveckla skälen för densamma.
Utsk. har tillstyrkt åstadkommandet af en kommunikation emellan de norra och de södra orterne af Kronobergs län medelst en sjöled.
Då nu jernväg i förbindelse med sjöled icke inom vårt land kan begagnas längre än högst 6 månader, inser man lätt, att en sådan jernväg måste, för att kunna bära sig, hafva att påräkna dubbel så stor trafik som en jernväg, hvilken begagnas 12 månader, men huru kan väl sådant vara möjligt att påräkna inom Den 7 December.
125 den ort, der denna sjöled och jernväg skola anläggas.
Genom elt längre vistande å denna ort bar jag fått kännedom om de förhållanden och serdeles den rörelse, som brafver förbättrade kommunikationer, och det är mig alltså bekant, att den föreslagna jernvägen icke har att påräkna någon personal-trafik utan endast transporter af gods.
Denna transport blir visserligen mer och mer ökad, men det fordras emedlertid ganska mycket för att kunna sysselsätta en jernväg, serdeles då den icke kan begagnas längre tid af året än C månader.
Under en så kort tid kan den icke heller lemna någon inkomst, som amorterar kostnaden för dess anläggning och betäcker räntan derå.
Jag känner fullkomligt orten och skulle häri fullständigare utveckla mina motiver för mitt afslag å ifrågasatta jernvägen, om jag icke derigenom fördjupade mig i specialiteter och tröttade St:t.
Deremot är en sjöled af stor nytta för orten åtminstone tills vidare.
Den åstadkommer en förkortning i transporten af mil för de norra orterna af länet och till Carlshamn är från Almundsryd endast 3^- mil landväg, hvarå transporter genom forbönder kan besörjas.
På grund af dessa skäl yrkar jag bifall till anläggning af endast en sjökommunikation i den upgifna sträckningen och anhåller att Betänk, alltså måtte återremitteras. 11 r Bildt, Didrik Gillis:
Den siste talaren har ansett, att för den ifrågav:de landsorten on kanal-anläggning är af större vigt än en jernväg från Almundsryd till Carlshamn, och deri anser jag honom hafva fullkomligt rätt.
Det måste nemi. vara klart, att det medför större fördel för de orter som ligga 13,| mil in i länet, att kunna^på vattenväg forsla sina varor 3| mil nära kusten än att sjön Asnens områden erhålla en jernväg till Carlshamn, men ser man saken i sin helhet, tror jag att det är af ganska mycken vigt, att de orter, som äro belägne kring sjöarne Salen, Asen, Asasjön och Bergundasjön, kunna på vattenväg föra sina varor till Almundsryd och derifrån vidare forsla dem på jernväg till Carlshamn.
Finnes åter ingen jernväg, så blir transporten emellan de 2:ne sistnämnde ställena serdeles dyr, emedan varorna då måste upläggas vid Almundsryd och landvägen forslas till Carlshamn medelst forbönder.