Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande den i slutet af Betänk:t meddelade upplysning, att General-Tullstyrelsen anser ifrågavarande kontroll vara fortfarande behöflig, får jag säga, att jag helst önskat, att den icke i Betänk:t influtit, emedan något officiellt yttrande icke från nämnde Styrelse ingått, och således dess tanke icke bordt åberopas, då Utsk:t ej på formenligt sätt vidtagit åtgärd för dess lagliga inhemtande.
Men om jag således af detta formella skäl anser Styrelsens åsigt ej hafva bordt här inryckas, så försvarar uttrycket dock i sjelfva verket sin sanning på följande grund.
Först och främst, då Styrelsen, sorn otvifvelaktigt har sitt initiativ oförkränkt, icke aktat nödigt inleda förslag om förändring, kan redan häraf inses, att sådan ej bedömts vara erforderlig eller för närvarande kunna utan olägenhet införas; och för det andra må här nämnas att Chefen för General-Tullstyrelsen, med hvilken den aldelning af Utsk:t, som jag tillhör, har af grannlagenhet satt sig under hand i förbindelse i detta ämne, icke tillkännagifva sig anse i delta mål någon förändring vara önskvärd eller böra f. n. vidtagas; och det är hufvudsakligen på detta meddelande, äfvensom på de upplysningar, en aktad ledamot inom afdelningen enligt uppdrag hemtat från samma källa och oss delgifvit, som Utsk:t grundat sin hemställan.
Jag vill nu ej längre trötta R. o. Ad. med att utförligare redogöra för de åsigter, som rörande denria fråga gjort sig gällande inom Utsk:t; men jag ber att få tillägga, att den jemförelse, motionären gjort emellan seglande fartyg och ångfartyg, ej håller streck, ty det är otänkbart, att ångbåtar, som föra passagerare och hafva sina reguliera turer, skulle kunna lägga i land här och der vid kusten för att i passagerarnes åsyn landsätta lurendrejerivaror och sålunda förorsaka tidsutdrägt för passagerarne samt möjligen komma ur sina bestämda turer, allt utan att genast få sådant röjdt.
Sådane förhållanden ega deremot icke rum med seglande fartyg, derföre synes strängare föreskrifter vara för dem nödiga.
På grund af hvad jag nu haft äran i korthet anföra, och då man kan vara förvissad derom att den för alla lättnader, som ej skada, säkert benägna General-Tullstyrelsen icke lärer Dcu 24 Februari. 617 underlåta att, när förhållandena sådant medgifva, förorda nödiga förändrinear, får jag yrka bifall till Utskits hemställan, hvarpå jag hos Hr Gr. och Landtm, anhåller om propos.
Hr Bennich, Nils Axel Gustafsson:
Det kan icke nekas, att en stor lättnad skulle beredas sjöfarten, om skyldigheten att anlägga vid inloppstullkamrarne för undergående af visitation, kunde upphäfvas.
Jag skulle också icke motsätta mig ett förslag i sådan syftning, derest det afsåge afskalTande af berörda skyldighet för alla fartyg, så väl in- som utrikes seglande, och någon annan kontrollåtgärd sattes i stället, hvilken vore lika betryggande, men mindre hinderlig; men att vidtaga partiella förändringar och bibehålla skyldigheten för en del fartyg, under det andra derifrån befriades, synes mig desto mindre vara lämpligt, som deraf skulle påkallas särskilta inrättningar för öfvervägande af de från olika orter inkommande fartygen, utan att ens några yttre kännemärken angåfve, om ett anländande fartyg borde på ena eller andra sättet behandlas.
Det bör dessutom icke förbises, att ett emellan inrikes orter förpassadt fartyg, ehvad det t. ex. afgått från Skåne eller från Norrland med destination till Stockholm, under vägen kan hafva dels i utländsk ort dels i öppen sjö från annat fartyg emottagit tullpligtigt gods och således lika väl behöfver vara underkastadt tullbevakningens tillsyn, som om det ankomme med utländska passhandlingar.
Skulle vid innevarande riksdag flera länge tullfria landtmannavaror åter blifva åsatte tullafgifter, såsom från åtskilliga håll yrkas, så blifva ännu mera uppmärksamhet och strängare kontroller äfven öfver den s. k. landtmannaseglationen af nöden.
Då nu förslaget, såsom nyss är nämndt, endast afser en partiel förändring, måste jag, med afstyrkande af samma förslag, yrka bifall till Utskits hemställan.
Till alla delar instämmer jag med Gr.
Posse, och jag kan af egen erfarenhet intyga, att de olägenheter, som förorsakas af skyldigheten att vid inloppsstaiionerna aidägga, äro högst betydliga.
Om ett fartyg kommer seglande med knapp vind, kan det, om det får behålla farten, ligga förbi det utskjutande landet, hvilket är omöjligt att göra sedan farten är minskad, och således kan det mången gång bli alldeles omöjligt att komma vidare, förrän vinden rymmer uti, och som det är lika möjligt att den går mera emot. så kan det lätt hända att det i flera dagar blir hindradt fortsätta resan, så vida man icke telegraferar efter ångbåt.
Hr Bennich anmärkte, att förevarande förslag till lindring icke borde bifallas, emedan det innebure endast en partiel förändring.
Denna anmärkning håller emellertid icke streck, ty den ifrågasatta friheten har redan blifvit beviljad för ångfartyg, och således innebär förslaget endast en utsträckning af redan gjorda begifvanden. 618 Deu ?4 Februari.
Då tidsförlust, kostnad och andra olägenheter förorsakas af anläggningsskyldigheten, och alla, som farit till koflerdis, kunna intyga att smuggling icke förekornmes med ifrågavarande visitationer, hvadan stadgandet icke medför något egentligt gagn, men deremot stort men, kan jag icke annat än tillstyrka bifall till Gr.
Jag kan icke finna annat än att Utsk:ts hemställan så väl som den föregående motiveringen äro fullkomligt riktiga.
Mig synes nemi., att närman genom ständigt fortgående tullnedsättningar utsätter den inhemska industrien för en allt svårare tällan med den utländska, är det en oeftergiflig pligt, att i möjligaste måtto söka förekomma smuggling och oloflig varuinförsel, ty eljest blir det yttermera svårt för våra näringar att kunna hålla sig uppe.
Det är dessutom statens skyldighet att skydda den ärlige importören genom att tillse, att icke lagbrytare kunna skörda vinst genom möjligheten att kunna sälja varan till lägre pris, än det, hvartill den laglydige kan föryttra sin vara.
Af dessa skäl anhåller jag om bifall till Utsk:ts hemställan.
Cederström har, såsom ett hufvudsak lig! skäl emot mitt förslag anfört, att genom antagande af detta förslag smuggling skulle underlättas.
Häremot vill jag anmärka, att de nuvarande stadgandena ingalunda kunna anses mera betryggande emot smuggling, ty om ett fartyg efter visitation vid inloppsstationen seglar upp i skärgården utan att medföra tullbetjening ombord, kan ju smuggling ganska lätt ega rum, enär, såsom jag redan förut omnämnt, svårligen alla platser i lastrummet kunna vid inloppsstationen undersökas och fartyget således mycket väl kan hafva smuggelgods ombord, som i skärgården kan lossas.
Cederström omnämnde äfven, att ångbåtar icke kunna smuggla; men detta är icke sannt, ty ångbåten kan hafva kaggar, bojar m. m. fyllda med smuggelgods.
Dessa kastas i sjön på utmärkta ställen, och sedan fiskas de upp af tjenstvilliga personer.
Hr Bennichs enda skäl emot min framställning var, att denna icke var tillräckligt generel; och förklarade Hr Bennich sig eljest skola hafva tillstyrkt dess antagande.
För att sålunda gå IIr General-tulldirektörens åsigt lill mötes, vill jag göra den förändring i mitt förra förslag, att lindringen icke skulle medgifvas endast åt de mellan inrikes orter gående fariygen, utan jemväl åt andra.
Jag föreslår således, att B.
St:r i underd. skrifvelse hos K.
M:t hemställa, huruvida någon lindring kunde medgifvas i de stadganden, som röra skyldighetan för fartyg att lägga till för undergående af tull visitation vid utanför destinationsorten belägen tullstation, såsom Furusund, Sandhamn, m. 0. Å detta förslag får jag hos Hr Gr. o. Landtm, anhålla om propos.
Den 2i Februari. 019
Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad, samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder hade yrkats dels bifall till förevarande Betänk., och dels att R. o.
Adin, med afslag derå, måtte för sin del besluta, att R.
St:r skola i underd. skrifvelse hos K.
M:t hemställa, huruvida någon lindring kunde medgifvas i de stadganden, som röra skyldigheten för fartyg att lägga till för undergående af tullvisitation vid utanför destinationsorten belägen tullstation, såsom Furusund, Sandhamn, m. fl.; framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Betänkit, hvartill svarades många nej, blandade med ja, och sedermera propos. på afslag derå samt antagande af nyssberörda förslag, då svaren utföllo med talrika ja, blandade med nej; och lörklarades ja nu hafva varit, öfvervägande. Gr. Liljencrants begärde votering.
Upplästes och justerades följande voterings-propos.: »Den som bifaller Allm. Besv.- o. Ekori.-Utskds Betänk.
N:o 48, i anledn. af väckt motion om befrielse för skeppare å Svenskt, från inrikes ort kommande fartyg att vid insegling förbi någotdera af inloppen Furusund, Sandhamn eller Dalarö anlägga för undergående af visitation, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, afslår R. o. Adm detta Betänk, och beslutar för sin del, att R.
M:t hemställa, huruvida någon lindring kunde medgilvas i de stadganden, som röra skyldigheten för fartyg att lägga till för undergående af tullvisitation vid utanför destinationsorten belägen tullstation, såsom Furusund, Sandhamn rn. fl.» Sedermera företogs voteringen och befunnos vid dess slut rösterna hafva utfallit sålunda:
Posse: Jag anhåller att R. o. Ad:n behagade inbjuda Med-Stånden alt förena sig i det nu fattade beslutet.
Föredrogos, men begärdes af flera ledamöter ånyo på bordet, Stats-Utsk:ts den 21 dennes bordlagde Utlåtrn : N:o 51, ang:de regleringen af utgifterna under Riks-Statens Fjerde Hufvudtitel; samt N:0 52, ang:de regleringen af utgifterna under Riks-Statens Femte Hufvudtitel. 620 Deu 24 Februari.
Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Lag-Utsk:ts den 21 dennes bordlagde Betänkm: N:o 15, i anledn. af väckta motioner om ändringar i domstolsinrättningen å landet; N:o lfi, i anledn. af väckt motion om upphörande af frälsemans särskilda forum; N:o 17, i anledn. af väckt motion ang:de sättet lör stämnings delgifvande åt byalag eller annan samfällighet; N:o 18, i anledn. af R.
St:rs Just.-Ombudsmans motion i afseende på kärande parts skyldighet att gifva vederparter. del af uppskofsbeslut; N:o 19, i anledn. af väckt motion om rättighet att i brottmål svara genom fullmägtig; N:o 20, i anledn af väckt motion om förändrad lydelse af vittneseden; N:o 21, i anledn. af väckt motion om förändrad bestäm melse i afseende på qvittning af rättegångs-kostnad; N:o 22, i anledn. af framställda förslag ang:de förändradt sätt lör doms eller utslags uteifvande i Rådstufvurätt och hos Ofverståthållare-Embetets Kansli; samt N.o 23, i anledn. af väckt motion om förändrade föreskrifter i afseende på sättet för kommunikation af besvär, som blifvit till Hofrätt ingifna.
Sparre, Erik: Från Lag-Utsk:t hafva inkommit en mängd Betänkm, innefattande förslag till genomgripande förändringar i Rättegångsbalken.
Då nu R. o. Adin med afseende å omfattningen af dessa Betänkm torde anse att någon tid erfordras för att af deni taga kännedom, och då det torde vara lämpligt, att viss dag utsättes för deras företagande till behandling, hemställer jag, att R o. Ad:n måtte besluta, att LagUtsk:ts Betänkm Niis 15—23 skola uppföras främst å föredragningslistan Onsdagen den 7 nästkommande Mars.
Frih. Klinckowström, Budolf:
Sparre, om icke lämpligast vore, att det beslut lättades, att, derest Stats-lltsk:ts Betänkm rörande 4:de och 5:te Hufvudtitlarna icke äro före den 7 Mars afgjorda, föredragningen af dessa Betänkm icke må rubbas, samt att således Lag-Ötsk:ts ifrågavarande
Betänkm uppföras på föredragningslistan nämnde dag näst efter Stats-Utskits
Betänkm rörande 4:de och 5:te Hufvud-titlarna, derestdessas behandling icke då redan är afslutad.
Naturligtvis kan icke min mening vara, att föredragningen af ett till afgörande företaget Betänk, skulle rubbas; och derest Betänkma rörande 4:de och 5:te Hufvudtitlarna icke äro afgjorda före den 7 Mars, böra således dessa sältas främst på föredragningslistan och Lag-Utsk:ts Betänkm först i ordningen derefter.
Den 24 Februari. 621 Frih. Klinckowström:
Jag- är af alldeles samma tanke som Gr. Sparre.
Sedan öfverläggningen i frågan härmed ansetts slutad, yttrade Hr Gr. och Landm., att Gr.
Sparre hade föreslagit, det R. o.
Ad:n måtte besluta, att i främsta rummen på föredragningslistan Onsdagen den 7 nästkommande Mars skulle uppföras Lag-Ulsk:ts nu för andra gången bordlagda Betänkm N:ris 15—23, dock under förbehöll, att så vida Stats-Utslcts Ullåtm N:ris 51 och 52, ang:de regleringen af utgifterna under Riksstatens fjerde och femte Hulvudtitlar, ej dessförinnan vore genomgångna och afgjorda, hvad deraf kunde återstå skulle å sagde dag förekomma till afförande löre Lag-Utsk:ts omnämnda Betänkm; och hemställde Hr Gr. o. Landtm., huruvida R. o.
Adm till detta förslag behagade lemna sitt bifall.
Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 21 dennes bordlagda Betänkm: N:o 52, i anledn. af väckta motioner, i fråga om ersättning åt boställshafvare (ör bekostande af grunddikning eller af större odlingar å boställsjorden; N:o 53, i anledn. af väckta motioner rörande befrielse för lärjungar vid rikets högre Elementarläroverk äfvensom för elever i folkskolelärare-seminarier från deltagande i beväringsmöte; N:0 54, i anledn. af väckt motion i fråga örn fördelningen emellan socknar inom samma pastorat af återvunnen helgonskyld; samt N:o 55, i anledn. af väckt motion om upphörande af penningeinsamlingar vid bröllop och barndop.
Anmäldes ocii bordlädes från nedannämnde Utsk. inkomne Utlåt., Mern. och Betänkm, nemi. från Stats-Utskottet:
N:o 53, ang:de regleringen af utgifterna under Riksstatens sjunde Hufvudtitel; Sammansatta Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-
N:o 1, angrnde arfvode åt Utsk:ts Sekreterare; N:o 2, i anledn. af väckta motioner, innefattande förslag till lättnad uti rustningsskyldigheten; Den 24 Februari.
Lag-Utskottet: N:o 24, i anledn. af väckta motioner om förändrade stadganden i afseende pä vilkoret) för rättighet att fullfölja mål hos Hofrätterna och Högsta Domstolen; Sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:t: N:0 2, i anledn. af väckta motioner om ändring af gällande stadganden i fråga om skyldighet att bygga och underhålla vägar och broar; Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:h N:o 56, i anledn. af väckta motioner ang:de undervisningen i Elementar-läroverken och dermed sammanhängande ämnen; N:o 57, i anledn. af återremiss af Utskds Betänk.
N:o 38, ang:de väckt motion om återinförande af tullstämpling fi varor, som från utrikes ort inkomma. R. o. Ad. åtskiljdes kl. f 3 e. m.
Oimlageii ilen 28 Februari 1866.
Justerades ett prot.-utdrag för den 24 dennes samt protokollet för den 3 dennes f. m.
Med förmälan att till Riddarh.-Kansliet blifvit för grundlagsenlig behandling öfverlemnadt original-exemplaret af R.
St:rs sistlidet år församlade Revisosers berättelse angtde verkställd granskning af Statsverkets jemte andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning för år 1&63, äfvensom de i ani. deraf till K.
M:t afgifna underd. utlåtanden, hemställde Hr Gr. o. Landtm., att dessa handlingar skulle med Den 28 Februari f. m. 623 de öfriga Riks-Stånden kommuniceras och till Stats-Utsk:t remitteras; hvilket bifölls.
Föredrogs ånyo Stats-Utsk:ts den 21 och 24 dennes på bordet lagde Utlåt.
N:o 51, ang:de regleringen af utgifterna under Riks-Statens Fjerde Hufvudtitel.
Harvid anmälte sig och yttrade Frih.
Kl inckowström, Rudolf: Innan R. o. Ad. börjar öfverläggningen och beslutar ang:de de af Stats-Utsk:t löreslagna anslag under Fjerde Hufvudliteln, tror jag mig vara skyldig att, såsom ledamot af Stats-Utsk:t, lemna en, såvidt de materialier, jag erhållit, tillåta det, utförlig exposé öfver Statsverkets ställning, för att dermed visa, öfver hvilka inkomster Statsverket eger att disponera för den statsregleringsperiod, öfver hvilken nnv:de R.
St:r hafva alt besluta, samt till hvilka belopp anslag blifvit dels af K.
M:t äskade, dels af enskilda motionärer begärda.
Jag är fullt öfvertygad derom att. utan att erhålla en sådan preliminär öfversigt af Statsverkets ställning, det skall blifva mycket svårt för dem, som hafva att besluta öfver statsutgifterna, att bestämma sig, om de skola bevilja eller afslå (lera mindre nödvändiga anslag.
Jag har för utarbetande af denna exposé begagnat den sakrika och faktiska utredning af Riksg.-Kontorets finansiella ställning, som, uppå anmodan af Stats-Utsk:t, blifvit upprättad af Riksg.-Kontorets Kommissariat, samt har vidare genomgått såväl K. M:ls Propos:r, som alla i de respektiva Stånden väckta motioner, som röra anslag eller lån, äfvensom Stats-Utsk:ts Betänk, rörande Statsverkets inkomster; resultatet af denna undersökning vill jag nu framlägga för R. o. Ad. i nedanstående Kalkyl.
Enligt den uppgjorda beräkningen öfver Riksg.-Kontorets inkomster och utgifter för åren 1866 och 1867, lemna inkomsterna— då deri inräknas öfverskotten på Statsverkets inkomster för åren 1864 och 1865, tillhopa 3,000,000 rdr; andel i Bankovinsten för åren 1866 och 1867 å 1,700,000 rdr om året eller för båda åren 3,400,000 rdr; samt salpeterfondens behållning 600,000 rdr — ett sammanlagdt öfverskott af rdr 2,353,483.
Dervid bör dock observeras, att detta är under förutsättning: a) att den kalkyl, som Hr Stats-Rådet och Chefen för Finans-Depriet uppgjort öfver Statsverkets öfverskott af inkomster för 1864 och 1865, och hvilken återfinnes i Bil, 4 till K, M:ts Nåd.
Propos. N:o 1, ang:de Statsverket, är riktig; b) huruvida bränvins-brännings-afgiften, som af K.
M:t i ofvannämnda kalkyl blifvit beräknad att utgå med 75 öre pr kanna, i stället för 60 öre, Transport 2,353,483.
624 Den 28 Februari f. m.
Transport 2,353,483. som den nu ulgör, af R, St:r kommer att till 75 öre fastställas; c) slutligen huruvida det sednaste 9,000,000 thaler lånet, som Fullmäktige i Riksg.-Kontoret upptagit, kommer att till hela dess belopp utgå, eller om endast en del deraf (den fixa delen) kommer alt inbetalas.
Om till förestående öfverskott å Riksg.-Kontorets inkomster lägges:
Andel i Statsverkets inkomster för 1867, enligt K. M:ts Propos.
N:o 1 (under samma förbehåll som ofvan under mom:t a) 3,245,635.
Trafikmedel från jernvägarne för år 1867 . . 2,000,000.
Öfverskott å Statsverkets inkomster för år 1866 2,000,000.
7,245,635. så uppstår såsom tillgång för extra statsregleringen en summa af 9,599,118.
Dervid bör likväl observeras, att öfverskottet å Statsverkets inkomster beror på huruvida besparingarne ej åtgå eller t. o. m. öfverskridas af utgifterna å Hufvudtitlarne. hvarvid må nämnas, att år 1861 utgjorde den summa, hvarmed utgifterna ölverskredo det i Riksstaten upptagna belopp å Hufvudtitlarne (inberäknadt hvad utom Hufvudtitlarne betalades) 679,207 rdr.
År 1862 gick ifrågav:de summa till 2,117,387 rdr och år 1863 till 2,956,217, kommande detta öfverskridande af Riksstaten dels af de s. k. förslagsandagens natur, dels af de under förskottstitel utanordnade medel, som sedan af R.
St:r lå ersättas.
M:t äskade extra statsanslag uppgå, enligt K. M:ts Propos.
N:o 1 (med afdrag af 348,000 rdrs lån, som pag. 41 och 42 oegentligt blifvit upptagna bland Sjette Hufvudtitelns extra anslag) till en sammanlagd summa af 7,120,418. hvartill kommer i särskilda K.
Propos:r begärda summor, som ej omnämnas i Proposm N:o 1 (§ ordinarie anslag 354,403 rdr, å extra anslag 22,964) . 377,367.
M:ts Propos. N:o 1 (pag. 61) af Statskontoret under förskottstitel anordnade medel, hvilka af R.
St:r böra ersättas 263,543. 7,761,328.
Vidare af K.
M:t äskade:
Till den rörliga jernvägs-materielens kompletterande (bifallet) 2,000,000.
Till fullbordande af nordvestra stambanan mellan Arvika och riksgränsen 2,900,000.
Till påbörjande af nordvestra stambanan mel . lan Christinehamn och Arvika 3,924,000 Transport 16,585,328.
Den 28 Februari f. m. 625 474.401. 114,880. 21.238.766.
Transport rdr rmt 16,585,328.
Till anläggning af en central jernvägs-station i Stockholm vid Clara sjö 970,000. uppstår en af K.
M:t äskad summa för extra anslag af 17,555,328.
Men dessutom hafva enskilda motionärer begärt (oljande anslag: å ordinarie stat (å Sjette Hufvudtiteln 48,908 rdr och å Åttonde Hufvudtiteln 401,530) 450,438. å extra stat (Sjette Hufvudtiteln 569,000 och å Åttonde Hufvudtiteln 1,386,800) 1,955,800.
För jernvägar 15,919,487. » väganläggningar och vägförbättrin gar . . • 1,511.212. » brobyggnader 60.000. » hamnbyggnader 234,298. » kanaler och andra vattenkommunikationer 518,250. » sjösänkningar och vattenaftappnin gar » Förändringar i lånevilkor .
. uppstår en af K.
M:t äskad och af enskilde motionärer begärd extra anslagssumma af . . rdr 38,794,094.
Då härifrån drages den å andra' sidan kalkylerade tillgång af 9,599,118. återstår för anslagens bestridande, och under förutsättning att alla begärda anslag blifva beviljade, en brist af rdr 29,194,976.
Meri härtill komma följande lånesummor, som under denna Statsreglering iirågakomma, nemligen: af K.
För hamnbyggnader, sjösänkningar m. m. (se K. M:ts Propos. N:o 1, pag. 41—42) . . 348,000.
För åtskilliga ändamål 86,667- 434,667. af enskilde motionärer:
För jernvägar .... 11,718,433. » brobyggnader . . . 60,000. » hamnbyggnader . . 101,549. » kanaler och andra vattenkommunikationer . 335,700. » sjösänkningar m. m. 286,511. » åtskilliga ändamål . 76,000. 12,578,193. 13,012,860.
Summa brist a t.t fylla, på sätt R.
St:r lämpligast finna, 42,207,836.
Denna brist, betydligt reducerad genom de anslag R.
St:r med säkerhet anses komma att göra så väl å de af K.
M:t äskade, som af enskilda motionärer begärda så väl anslag som H. H. 40 626 Den 28 Februari f. m. lån, torde blifva fylld dels af bevillning, cirka 3,000,000, dels af ett inhemskt fonderadt lån, då, så vidt ja? kunnat förnimma, åtminstone inom Stats-Utsk:t ingen röst böjts för utländsk skuldsättning.
En anuan utväg torde äfven finnas, åtminstone för att delvis betäcka den motsedda bristen, och det vore genom tullens höjande å några kassa-artiklar, såsom socker, tobak och kaffe.
För att nu, för så vidt anslagsfrågorna blifvit behandlade af Riks-Stånden, af Stats-Utsk:t eller dess afdelningar, visa hvilka afprulningar i de begärda anslagen eller lånen blifvit gjorda eller föreslagna, meddelas följande:
Tablå. i t:»ta Hufvudtiteln » 2:dra o » 3:dje » * 4:de s » 5:te » » 6-.te » (oafgjord) » 7:de » » 8:de » (oafgjord) » 9:de » (oafgjord) För rörliga jeruvägsmaterielen » n. v. stambanan melian Christinehamn o. Arvika » central-station för jernbanan i Stockholm .
. . » enskildt motionerade jern - af R.
.:r beviljadt. beroende på förstärkt St.ats-Utsk. af Stats-Uisklt j (eller dess afdelningar) föreslaget. j Olika emot ofvanstående kalkyl. j mera mindre mera mindre mera mindre | 55,000 — 133 1.542,882; 11,840 1 154,300 ~T 250,000 3,424,000 970,000 24,794,620 133 |55,UU0 250,000 11,840 30,885,802 Drager man, hvad i denna tablå blifvit beviljadt eller tillstyrkt mindre än begärdes, eller 30,940,882. från hvad enligt samma tablå blifvit beviljadt eller tillstyrkt mera än som blifvit hegardt eller . . . 261,973. återstår, att från den i kalkylen upptagna totalbrist draga . 30,678,909.
Då bristen skulle endast blifva 11,528,927.
Genom ändå mera sparsamhet i beviljande, så väl af de anslag eller lån K.
M:t äskat, som dem enskilde motionärer begärt, kan bristen ännu mera förminskas.
För att, i den mån sådant varit mig möjligt, komplettera taflan af Statsverkets närv:de financiella ställning, må det slutligen tillåtas mig framlägga en uppgift å Sveriges fonderade stats - Den 28 Februari f. ta. 627 skuld, ehuiu denna skuld icke upptaser allt hvad Statsverket är skyldigt, ej ens dess ouppsägbara gäld.
Riksg.-Kontoret egde nemi., vid 1865 års slut, en fonde rad statsskuld af 57,539,519,09. eller, efter afdrag af amorteringsfondens behållningar 1,377,974,43. en återstående fonderad statsskuld af ... 56,161,545,56.
Om härtill lägges 1866 års ännu endast till mindre del indragna lån 9,000,000 thaler eller i rdr rint 24,000.000 — blir hela den fonderade skulden .
. rdr rmt 80,161,545,56.
Amorteringen å denna skuld uppgår, jemte räntor, under de närmaste åren till en årlig summa af men denna amorteringssumma kommer naturligtvis att minskas, i den mån ett eller (lere lån blifva helt och hållet amorterade, hvilket dock dröjer ännu inånga år.
Men utom dessa lån, har Riksg.-Kontoret flere lån att svara för, och att derå betala räntor.