Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den särskilda Bevillning, som jag föreslagit på krogar och näringsställen, kan icke verka till lurendrägeriets befrämjande, ty denna beskattning verkar endast på minutpriset, och krogaren tager naturligtvis varan, der den fås för ringaste priset, hvaraf följer, att då bränvinstillverkaren kan sälja bränvinet tili bättre pris, än utländningen, saknar han icke företrädesvis afsättning.
Då jag föreslagit en å tvänne uppbördsman i hvarje Socken, till hvilka bränvinsbrännarne sista dagen i hvarje vecka borde uppgifva näst föregående veckans tillverkningsqvantitet, tror jag ej att något betydligt antal dagsverken i och för denna förrättning skulle förspillas, 0111 ej i de Norra 4 H. 16 1^1 Den 12 December e. ni Provincerne, hvilka äro mera glest bebodde, men der åter sällan och lill ringa qvantitet bränvinsbränning äger rum.
Herr von Qvantens anmärkning om skadligheten af täta förändringar i den ekonomiska lagstiftningen, så är det just dem jag ämnat förekomma.
Jag åsyftar all frihet i näringarne.
Grunden för bränvinsbränningen vill jag endast förändra.
Den jag föreslagit har jag trott förlika Stä~ demas och Landtmannens intressen.
A intetdera har jag fästat mindre afseende än å det andra.
Min afsigt har blott varit att vinna ändamålet; och att jag ej endast åsett Statens fördel, visar sig deraf, att jag föreslagit afskrifning för öfverskottet på hevillningen, äfvensom jag ej åsyftat bevillningsfrihet för bränvinsbränningen, utan tvärtom, vill, att ju mera man tillverker, ju mera skall man skatta, men detta kan ej ske utan skatt på tillverkningen.
Så ålmin öfvertygelse, men jag respecterar likväl andras.
Herr Anckarswärd har bland annat lastat den proportion jag föreslagit emellan ägande kreatur och bränvinsbränningsrättighet, och har ej velat medgifva mitt yttrande att bränvinsbränningen vore nödvändig för landtmannens bestånd, utan trott att ladugårdarne alltför väl kunde framfödas med foder, utan ali dranktillgång.
Jag vill
I Den 12 December e. m. a43 ej heller bestrida detta, men blott fästa Herr Anckarswärds uppmärksamhet derpå, alt jag i synnerhet haft afseende på sädesproductionen.
Om öfverskott på spannmål finnes, skall den jn råka i vanvärde, då den ej får användas till bränvin, och det är ja landtmnnnens enda utväg att förädla sin vara.
I fall, som anfördt blifvit, 6‘o millioner kannor bränvin årligen tillverkas, och dertill åtgå circa 3oo,ooo tunnor säd, skulle, i fall de ej fingo användas till bränvin, lika stort qvantum spannmål blifva öfver och nedsätta värdet.
Vidare har blifvit ifrågasläld pålitligheten af den controll jag föreslagit.
Då den fortgår i bredd med den vanliga tjenslemanna-controlleu, tror jag att den skall blifva tillfyllestgöraude.
Den sednare är efter nu gällande Författningar ganska besvärande, och föranleder till ett större antal rättegångar, hvilka, åter med den medborgerliga controll, sora. jag derjemte påräknat, troligen icke skulle komma å bane, eller behöfvas.
Den af mig föreslagne controll är dessutom icke utsträckt öfver den nu varande,utan deremot inskränkt, emedan 1824 års Brän vinsFörfattning stadgar i 4:de art.flere ansvarsbestämmelser, utiöart. 1 §., att alla äga rättighet åtala förbrytelser emot Författningen, och uti påföljande 3 §., att husvisitationer få ske utan ansvar, hvarjemte stadgas 33 R:dr 16 sk. böter för den, som vägrar att underkasta sig slik åtgärd.
Efter milt förslag skulle ingen a44 Den i?
December e. m. rättighet till husvisitation äga ruin.
Hvad jag sagt om de nu varande stadganderne står fast, och jag har ej velat föreslå så starka controller, tvärtom har jag satt förtroende till producenternes egna uppgifter, och velat hämta controllen utifrån af grannar och allmänna opinionen.
Äfven har man trott, att den föreslagne skattfria husbehofsbrännings-qvantiteten skulle för vidt utsträckas.
Jag vill ej bestrida anledningen till denna förmodan.
Jag har varit otydlig då jag föreslagit att 20 kannor skulle afräknas för hvarje mantalsskrifven person.
Jag mente lagstadt folk, som njuter husbondens kost.
Jag anhåller att fa nogave utveckla, huru jag beräknat denna skattfrihet.
Uti mitt förslag har jag calculerat 24 millioner kannor bränvin att beskattas, sedan Husbehofsbräuningen blifvit afdragen.
Om man antager hvad sorn af en annan Motionär blifvit bevist, att hela tillverkningsqvantiteten i Riket minst uppgår till Go millioner kannor, så visar sig, då Rikshufvudboken upptager bränneriernas antal till 172,526 stycken, att 10 personer för hvarje bränneri (sorn synes öfverdrifvit) med 20 kannor för hvarje person, ej skulle uppgå till mer, än circa 34 millioner, hvilket qvantum, fråndragit hela tillverkningsqvantiteten, lämnar en återstod af 26 millioner.
Den i a December e. m. 245 Hvad vinst för Embetsman och Capitalister, som talaren af mitt förslag förmodar uppslå, begriper jag ej.
Jag har åt- ' minstone icke åsyftat någon dylik.
Förmodligen lärer meningen vara, att då bevillningsafdrag skulle ske för hvarje individ, skulle det vara orättvist, att äfven den, som ej bränner, får afdrag på Bevillliingen, men jag anser det ej vara bränvinsbrännaren, som betalar skatten, utan den, som consumerar varan, förutsättande att tillverkaren, lika med alla andra näringsidkare, vid försäljningen ökar bränvinspriset med skatten, och då Capitalisten och Embetsmannen äro lika mycket consurnenter af varan, som hvar och en annan, tror jag det vara rättvist till sin grund, att alla njuta lika proportionerligt afdrag på Bevillningen, i mon af öfverskottet på bränvinsskatten.
Slutligen har det äfven som origtigt anmärkts, att jag föreslagit beskattning af bränvins transporterande på saltsjö.
Min mening var, att då i Skåne och Blekinge, i anseende till lätt tillgång på bränsle, kan produceras bränvin af potatoes för bättre pris än t. ex. i Upland och Södermanland, så vore det en rättvisa emot dem, sorn hafva drygare tillverkningskostnad, att de, som för enahanda fabrication finge vidkännas mindre utgifter, när consumtionen skulle beskattas, erhöllo en drygare beskatt - Den 12 December e. m. ning på varan, pä det den ej å aflägsnare ort skulle kunna nedsätta priset till skada för den kostsammare fahricationen.
Sist får jag äran tillägga, att livarken projectniakeri eller förkärlek alt motionera legat till grund för mitt förslag.
Jag har ansett och anser ännu 1824 års Bränvinsförfattning i många delar bristfällig, men bar antagit såsom grundsats, alt icke förklara mitt ogillande af en sak, utan att tillika föreslå något, sorn efter min öfvertygelse är bättre, förutsättande, alt den, sorn vill omkullstörta något beståndande, utan att med detsamma vilja bidraga till återupprättande af något bättre, sällan har rena och fäderiieslandskära afsigter.
t Motionen antyder omisskänneligen, att jag åsyftat, att kunna förlika de stridiga intressena i fråga örn Bränvinsbränningen; att bibringa öfvertygelsen om den stora fördelen utaf att fylla Statens behof genom en consumtionsafgift, häldre än genom directa beskattningar, och att inhämta nyttan af den i vissa andra Länder så mycket prisade Municipalbefaltningen.
Så snart jag får höra något antagligare Förslag i detta ämne, skall jag dock vara lika benägen, som någon annan, att erkänna dess företräde.
Herr Anckar swärd:
Då jag anhöll om ordet, var det blott för det jag förmodade Den iq December e. m. a47 mig hafva blifvit missförstådd af Herr af Billbergh; men då jag nu mera finner, alt så icke skett, vill jag ej förlänga discussionen och borttaga Ridderskapets och Adelns tid, hälst en ytterligare utredning af ämnet skulle förutsätta allt för litet omdöme och urskiljning hos det Utskott, som kommer att behandla frågan.
Herr Ribbingj Arvid:
Huru angeläget det är att vid nya författningars upprättande laga så, alt många controller undvikas, och Domstolarne ej onödigt besväras af rättegångar, inhämtas af det exempel, jag nu vill hafva äran anföra.
En enda Åklagare har under ett års tid vid en och samma Auctoritet åklagat ej mindre än 3oo mål, i stöd af Författningarne angående brännvin.
I de mål, derhän kunnat åstadkomma bevisning, och ej sjelf måst vidkännas ersättning för parters och vittnens obehöriga inkallande, torde han haft en vinst öfver hufvud af vid pass io R:dr på hvartdera; uträkningen på behållningen är då lätt gjord.
Jag bör äfven nämna, att af desse mål ganska få angått bränvinsbränning, hvaraf torde synas, att nuvarande författning härom ej är rätt fruktbar för vederbörande Fiskaler.
Friherre Anckarsvärd „ Carl Henrik:
Jag måste erkänna att Herr af Billberghs Mo* Den ra December e. m. lion i vissa delar innefattar något så djupt, att jag med skäl bordt tveka att ingå i undersökning af meningen, men då det synes mig som den värde Motionairen åsyftade en allmän inre gränsetullreglering landskaperne emellan, tror jag, att ideen derom, i en tid då liberalare grundsatser än förr tyckts etablera sig i Tullsystemet, förtjenar närmare uppmärksamhet, i synnerhet då den kommer från en hand med så mycken practisk erfarenhet i ärendet.
Beträffande bränvinsfrågan torde jag få bifoga den anmärkning, att Motionairen blott nämnt kreatur i allmänhet, såsom grunden för rättighet till bränvinsbränning.
Det är naturligt att hvarje trafikerande har en viss förkärlek för de kreatur han egnar sin vård.
Jag erkänner, att det ej är fäkreatur, som hämta största fördelen af mitt bränneri, men att det är särdeles i afseende på svinkreaturen, som jag drifver denna handtering; och jag anhåller att det Utskott, sora kommer att behandla frågan, ej måtte lämna ur sigte, att 5 å 6 jag till och med 4° stycken grisar icke synes vara en lämplig norm för utöfvandet af bränvinsbräningsrättigheten med en 20 kannors panna, mycket mindre 5o för en 90 kannors panna.
Då tullspecialerne bevittna en import af 80 till 90,000 Lispund fläsk, torde svinafveln förtjena någon uppmärksamhetK hvadan förslaget synes mig, utom den egenska - Den 12 December e. m. a4g pen, att i min Öfvertygelse vara aldeles overkställbar!, äfven innebära en stor ofullkomlighet i detailler, enär svänkreatur, såsom berättigade till drankförtäring, blifvit aldeles förglömde.
Herr of Billbergh:
I anledning af hvad Friherre Anckarswärd yttrat får jag endast nämna, att jag ingalunda föreslagit någon gränsetullreglering emellan Rikets särskilte Provincer, fastän jag kommit att omtala Skåne och Blekinge; utan att jag endast gjort skillnad emellan transport på saltsjö och färsksjö, en skillnad som synes mig ganska lätt och rättvis att etablera.
För öfrigt anser jag mig ej böra lämna något svar å hvad Friherre Anckarswärd andragit angående svinkreatur, då jag i mitt Förslag tydligen utsatt nötkreatur.
Jag anhåller blott, att i afseende på Herr af Billberghs sista yttrande få svara, att det är just i Herr af Billberghs Memorial, som den fromma önskan förekommer, att hvar och en Landsort måtte fredas i sin rörelse från intrång af annan ort, och jag kan icke inse, huru sådant skall tillvägabringas, utan den strängaste gränsetullreglering
Länen emellan.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde, att så väl 4 H. • 17 a5o Den 13 December e. m.
Herr af Billberghs ifrågavarande Motion, sora de af åtskillige Ledamöter i anledning deraf afgifne yttranden, måtte lill Bevill-p ningsUtskottet remitteras; hvilket bifölls.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åt* skiljdes klockan half till 10 om aftonen.
In fidem Prqtocoili, O. J. Lagerheim Rättelser.- $id. 45 råd.
19 star: har läs: hot* -r- i3(5 — 19 —?
ute -t- utse — 171 — 29 — Statens — Staten t— 179 i-? 2 — finna fina —■?
—- — 3 — kläden ej kunna böra uteslutas.
■77- 36i -s- 9 —r afven (äs:
Ufveu af t $ i A E L L E R OFVER SVERIGES S T T I S T I K STOCKHOLM, tryckte fios Johan Hörberg, 1829.
Innehåll 1.
• r ’ af efterföljande Tabeller., Caiculer och Förslag m. m.
Tabell, upptagande den egentligen skattskyldiga Jordens
Grundskatter
Dito af enahanda beskaffenhet för den privilegierade Jorden .
Dito af samma innehåll för BostäUs-jorden . . .
Summarisk
Tabell öfver de 3:ne föregående Tabell öfver Statens inkomster af alla slag .
Calcul öfver den ersättning i penningar, som den egentligen skattskyldiga Jorden, för befrian; det från de Ständige Räntornes utgörande, skulle erlägga .
Dito för Frälse-]orden Tabell öfver Rikets Spannmäls-af kastning och Presterskapets Tionde Uppgift på Clereciet och dess Inkomster, med Förslag till ändring deraf
Dito pä den nuvarande Arméens personal och dess aflöning Tableau öfver Armé ens uppställning enligt Förslaget Förslag till Armé ens aflöning Uppgift pä Civile Tjenstemännens per soned och- aflöning • •
Slut-Calcul, upptagande elen nuvarande och nu föreslagne Stats-Utgiften • N:o 1. 2. 3. 4- 5. 7- ' 8.
Illo. 11. 12. i3. *4- * m- l i ' ■ Tabell, upptagande efterföljande Hemmans Grundskatter, Ständige Räntor och Rotering utom Fahlu
Län, upprättad i enlighet med Herrar LandshöfiUngars Ar 182.2. afgifne Fem-Ars-Berättelser.
,, Jordeboks- Jordeboks- Hemman- tal.
Krono- Tionde, Afrad. och Hemmantals- Rusttjenst- marker.
Rust- och Rotehållning.
Suni ma. « Hemman- tal.
Krono- Tionde.
Afrad. och Hemmantals- Rusttjenst- marker.
Rust- och Rotehållnin or S11 m m a. Rantor.
Räntor.
KronoSkatte-Hemmai.
Skatte-Rusthäll.
Upsala Län 113 I z74 22,222 28 — 46,949 21 — 91,586 4 — — —• 49,478 22 — 2 10,236 27 Upsala Län 233 4,831 2,873 29 6,620 »4 — i5,4»3 2,048 21 _ 31,537 3 8,996 2.8 58,402 49,022 44 _____ I 128 A I 2,355 3o 55,5o7 24 64,990 46 _ 42,849 3i H 175,703 35 9 Stockholms Län 2o5 f 32 5,io4 r 4 3? 6 28 !
Mariaestads Län / O —■ u —• 11 I268^| 14,414 — — »9>575 — 44,682 — — —■ — — 5o,ia8 — ■ 128,799 — — Mariasstads Län 844W 10,037 I2,i84 31,680 —— .—. 100,620 — i54,52i _ Kronobergs
Län l522|| 20,374 i5 11 2,307 7 — 86,197 24 — — — — 52,991 16 — 161,870 »4 11 Kronobergs Län ..... 2 25^8- 3,362 38 3 34o 29 12,784 IO — -— ...— — 16,487 2 9 3 Jönköpings Län i32i|| I7,33l — — i 6,463 — — 62,148 — — — — — 63,475 — 159,4» 7 — — Jönköpings Län 633tV 9>°47 — 5,554 35,733 — —~ — .— • 87,067 — 137,401 Westmanlands Län . . . . 1546A 86,526 40 9 88,534 13 — 45,66o 38 4 11 28 48,»48 44 — 268,882 20 1 Westmanlands Län . . . 372 i 10,046 I 2 28,147 47 - I 1,817 41 7 ,—. 47,140 15 — 97,152 8 9 Östergöthlands Län . . . i8.3 t 25>i58 10 — 74,7Si 39 8 69,218 7 7 — — — 46,384 16 4 2i 5,512 25 7 Östergöthlands Län . . . 73o 10,417 6 11 18,772 8 2 I 5,387 16 7 ,— —- -— 71,746 47 8 1 i6‘,323 3i 4 Nyköpings
Län io63 17.748 — — 70,785 — — 45,990 — ■— — 37,655 — -— 172,178 — — Nyköpings Län i 12 1,821 — 5,872 — 4,3i8 — ,— — 2,339 — i4>35o — Elfsborgs Län a 17411 i5,338 — — 20,386 — — 72,148 — — — — 58,375 —■ — 166,247 — — Elfsborgs Län 166f! i,o5 1 2,059 — 327 — 3,432 _ — — 7,282 — 12,092 — (ialmar Län 1189 11,245 24 8,586 24 52,008 24 - . 65,693 i37,533 2.4 Calmar
Län »,793 14,832 16 21,351 4o,o35 16 på Öland 200 —— — — —— " 725 079Ä 7,205 12,266 iti 2,927 9’894 9 46 7 48,694 38,947 I 2 1 »,594 26,422 70,420 87,642 87 28 7 Örebro Län Malmöhus
Län 3o7 i 908 5,354 13,17 1 45 46 71,278 110,270 9 76,633 140,266 6 8 Örebro Län 19 — 33 — 11 I 5 — 21 -— 8 .
_ 16,824 q 8 _ — 4 Wärmelands Län 1ip3fl 15,267 — — i4,464 — 46,o35 — — — — — 55,89i - — i3i,657 — — Christianstads Län ....
846 10,606 23 - — 7,250 31 — —- t i5,6o5 3? 133,462 43 Westernorrlands Län . . 1543 3o,888 38 8 6,5oo — — 55,123 43 — — — — 29,177 — — 1 i 5,189 33 8 Blekinge Län 870 ~ 7,881 32 8,895 12 ... — 99,442 — 116,218 44 Westerbottens Län . . . 608 7,833 — — — — I 2,o4 I 36 — — — 25,291 — — 51,665 36 — Götheborgs &
Bohus
Län 9581- 4,398 — - 9,673 — I 02 — 58,291 — 72,464 — Gottlands
Län ioi5 3,4o8 — — 9,808 — — 34,738 — — —- — — 14,69° — — 59,2 36 — — Jemtlands Län 7°K 1,640 - 822 — - 5,91° — 8,372 — — Malmöhus Län 2374I 33o 4 26 3 q — 2,617 2,335 263 16 4 — . — 7,745 11,374 —.
.— »3,770 18,17 2 458 20 1 Christianstads Län .... 4.462 195 4» 8 — — 3o 36 — — — 16 — 39 44 — S:a 7,684H 98,599 »4 3 84,715 2 2 190,911 20 2 102 868,877 3o 2 1,243,205 18 _9 Hallands Län — — — — . 762 1 i5o 722 | 2,347 5,098 14,q36 45 34 11,679 2,098 »6,644 21,746 8,534 31 32 13,171 32,072 ag,83o 3o,o36 43,869 61,115 53,3o 1 28 18 Götheborgs & Bohus
Län Jemtlands Län — — — 8 10 1 — — — 8 Kron o-R list häll.
Län 428 f i955 7,069 3o,59t — 9,35a — — 2,368 — — — — — 48,825 — Upsala Län.
Län Kronobergs Län Jönköpings Lån Westmanlands Län . . . 168 1 2 ________ 635 4 _____ _ 860 i,663 16 (jetleDorgs .Län " — 25,792 ■' ■ 71,462 " ■ 63,462 *— 191,307 7i 109 i36 26 5 »7.9 34 39 I i73 »4 188 i5 64 546 99» 3o4 36 3o — • 1,47* 16 — 1,818 697 3,874 2,418 38 36 1 10 S:a 2 5,735tV 384,310 18 1 496,36o 40 5 996,182 29 11 223 33 865,934 22 r 1 2,743,012 — 4 9ti »StV ioj 1 O 2,430 1,320 32 5 6i3 23 I I 21 10 -— 37 —- »9 2 Östergöthlands Län . . .
Nyköpings
Län 1164 986 32 8 2,078 10 9 1,122 28 4 6,546 2b 9 10,734 1 6 5 53 i58 108 9° 4 09 oiiv ■Hisfiiiriiiit'* ■ ‘ »95ii 3,434 28 8,259 8 15,465 38 7>9°5 3p 35,o65 »7 Elfsborgs
Län 32 f 193 — 45 io5 — 611 598 16 — 1,348 931 — 2,197 1,731 16 —— ■ . - "— 8 .97 —— — —* —.
• 96tV 1,520 21 e; 7,448 32 10 5,6n 28 s 3,294 17,874 35 6 6 »,954 3 2,Io3 Q Mariaestads
Län — / Örebro Län I Ott »49 —■* ■■ — — *— —— *■—* 21044 3/l91 — 2,894 — — 7,684 — 8,864 — 21,933 — — Malmöhus
Län 444 7,381 3o 3 , 8,986 i3 —.
66,299 — 82,666 43 3 Kronobergs
Län »9fl 124 to 1 1 29 3i — 1,102 12 455 — •— 1,711 5 11 Christianstads Län ....
160 4 1,876 44 —— 997- 545 15 ’9 — — 22,480 10 —- 25,354 2 5 — Jönköpings Län 65 4 n5f 849 2,552 769 8,864 3,197 3,087 3,204 3,642 8,019 18,156 902 i35 36 12 Westmanlands Län ....
41 5 18 6 5 7 9 27 28 3 24 9 Blekinge Län 44 i 11 357 3o / 24 12 12 9° n ' - Östergöthlands Län . . . 93U 1,513 9 2 5,451 42 2 3.719 2,863 47 5 •— 2,788 1,237 3p 2 i3,473 4» 11 Nyköpings Län 43^57 658 1,882 6,640 87644 »»,984 3 3,375 8 15,520 iu5,830 43 136,706 12 Elfsborgs Län ■ ' o.*a 1 J I 2 T "■ - ——- 9 j q3—— 701 922 2,939 2,764 7,326 Calmar Län JUJ9 6 ■ - — ' - 67 fi 5o5J4 663 34 33 4i3 20 12 1 1,728 11,576 3,959 996 6,763 i5,84o 36 »4 Örebro Län f 3,246 — ____ 43 33 . _____ l •
' Dito | 10544 3 4 526 i4 1,837 i58 6 625 111 K 3,22.3 36o 3o f Wärmelands Län ....
48 — 43 __ . __ J Gottlands T, än L9Å* 171 fl i5o 75o 2,045 25o 5,676 Malmöhus Län 2,3qo 44 4 1 7 2 2T 5 . _ I y I JO 10,114 25 1 * Christianstads Län .... 32 T*T 946 38 226 5 —. i,45o 4° 2,623 35 Blekinge Län 4i 349 i 68 t 3i a4 4o 16,088 9»1 36 »9 72 33,607 3,25^ Hallands Län 2,44a 286 4,062 35 28 11,014 2,022 23 Götheborgs & Bohus
Län j -t __ . — . _____ Jemtlands Län 46| 1,084 584 — ____ 170 i,838 . . Norrbottens Län 534‘ 24 684 374 858 2 99 582 878 2,564 777 4,688 2,828 Gefleborgs Län S:a 2593y95; 26,56.8 24 3 42,636 34 6 83,075 2 3 12 6 5 63,770 4» — 2 i6,o63 I 2 5 ■-•ei'. ■ r— - »v I -.- ' r : , • N° 2.
Tabell, upptagande efterföljande Hemmans Grundskatter, Ständige Räntor och Rotering utom Fahlu
Län, upprättad i enlighet med Herrar Landshöfding ars Ar 1822 afgifne Fem-Ars-Berät feiser.
Afrad.
Jordeboks- och Hemmantals Räntor.
Rusttjenst marker.
Rust- och Rotehållnin nr 0* Summa. l45 38 7,3o3 42 7,453 28 7,854 4i 5 9,o37 21 3 •— — —- —- 16,912 «4 8 188 — — 776 — — — — — —- 1,066 — — 4 16 162 — — — — — 166 16 -— 167 — 368 —- — 535 — — 4,o3o 4‘ 6 1,372 8 — — ■ — — —•
5,5o 1 i4 2 i,5o6 24 — i,655 — — — — —— —■ — 3,i6i 24 — 1,139 — — 7,6.99 — — —•
— 16 — — 8,854 — — 97 — — — — — — -— — 97 ——. — —. — — 148 12 — — — — 148 I 2 — 689 6 — 1,892 — — — — — —•
2,58i 6 — 134 — — 395 — — — — — —■ 529 — — zz — 323 — . — 381 — 1,856 26 8 18 — — 52 — — —- — 101 12 — 15,974 22 11 31,183 35 3 ■' — 3.97 — — 48,g63 9 6 5i 21 10 82 8 — — 90 3,6e> 1 — — — — 481 42 117 8 — 48i 2.35 3,gi 5 — 107 26 _ _ _ _ 12 38 — — — — — — — -—■ — — — — — — — 4 — — 10 — — _—— — 5 26 — — 5 26 — 45 0 — — 3s 1 — — .. — 55g — — i,33o — — — 357 1 12 — 1 ' ■ 357 1 12 — ■ — — i3 31 — i3 43 5to 45 5g5 17 —■ 21 97 54 2,666 172 2,693 — — *44 4o — — — —1 — — 182 16 — — — — — 39 — — — — 46 — — —• — — — — ■— — — — — —— — — 299 — — ' — — ■— — 345 — — — — — — — —■ —— - — — — 732 26 — 5,034 23 — 59 33 — 4.444 '7 — t o,451 21 — 4,594 28 7,912 44 13,994 4 26,5oi 28 3,146 — — 1,593 34 5 —. — — 11,565 1 10 i6,3o4 36 3 588 — .— 2,223 — — •— — 5;200 — . 8,191 — — 25 395 4 — 90 5 2,494 26 - — — 6,074 -— — g3o 8,963 4 _ . 2,447 7 4 .,i46 b — — — 3,486 17 4 7,080 26,254 3 1 2,573 9 2 3,461 8 b 2,63g 2.9 5 i7,58o 22 5 21 5 566 —.
240 — — — — 3g4 ■— — 1,200 — — 3i ■— — 418 — — — — —■ 6g5 —- -— i,i44 — 58i — i,5o6 8 16 .— 4,523 24 —— — — .. — —.
— 7,335 24 — 7,336 2 — 667 47 — — 3,858 — -— 4,568 47 — —.— — LO5 42 — —- ■— 1,701 —- ■— 1,929 6 — — 46 24 — — —■■ 210 — -— 284 4° — 66 —— — — — 242 — •— 3.7 —— 14>947 6 22,876 42 3 2,63 g 2.9 5 74,643 37 __7 115,528 19 9 Sam in a. 80,739 2.3 6.9,1 47 23 11 56,53o — — 4o,816 6 [ 1 66,475 —• — 2 3,.93o 25 7 49,6o6 28 4 64,594 •— 25,477 — —. 2 2 02 — 28,824 5 —, 24,379 — — 1 Oo 8 — 15,85t; 18 2 7,233 t 2 — 6,076 — — i5 8 486 — — 1,481 24 — 502,533 22 11 583 10 6a3 25 10 23o — 3,453 37 355 i5g 38 4 5i i4 1 3,715 — 101 — 262 4 —. 3o 3 — 3 — — 232 2 8 33,737 i4 6 28,350 10 — 36 24 — 1,722 13 —•
1,126 — — 1,884 24 — 76,662 28 5 18,169 42,604 — — ,9°9 28 — 3i,o5o 42 1 3i,4o8 4 — 3,o32 16 — 13,718 37 — 6,709 147,601 3i I Kongs- och KongsLadu-gårdar.
Upsala Län Stockholms Län . . Mariestads Län . . Kronobergs Län . .
Jönköpings Län . . Westmanlands Län .
Östergöthlands
Län .Nyköpings Län. . .
Elfsborgs Län . . . Calmar Län )å Öland . .
Gottlands Län . . .
Malmöhus Län . . •
Hallands Län . . . . Gefleborgs Län . S:n Säterier.
Upsala Län ... . . , Stockholms Län . , Mariestads Län . . Kronobergs
Län .
, Jönköpings
Län . , Westmanlands Län Östergöthlands Län Nyköpings Län . .
Elfsborgs Län . . Calmar Län .... lii Öland Örebro Län ....
Wermalands Län Westernorrlands Län Malmöhus Län . . .
Christianstads Län .
Blekinge Län ....
Hallands Län ....
Götheborgs & Bohus Norrbottens Län .
Gefleborgs Län . .
Berustade Säteriet Upsala Län Stockholms Län . . Mariestads Län . . .
Län . . Jönköpings Län . . Westmanlands Län Östergöthlands Län Nyköpings Län . . .
Elfsborgs Län. . . . Calmar Län Örebro Län .....
Malmöhus Län . . .
Götheborgs &
Bolms Län Hemman. i8£ 63 ± 1.9 3 46 i 5.9 ¥ 64 5* 71- 17 i 9-4 11 i 12 af 283 n 5632% 38,91;® 170 96 l 373/4 398il >4911 i63 i 1 102 l 96H 48 S:a 80 5r -| i5x\ 77 4 35 i Krono Tionde. 3 20 102 98 1,407 56 3,460 n I 25tV 96A 5a 3 16 | 471 35 i 147 1 '7* l6 g 2.5 1- 54 26 3 4 i5 i 27 3? 7 46 180 44 12 26 r 2 47 42 180 3 3 68ay„ I 20 "43 32 28 9 f Fr älse-Hemman.
Upsala Län Stockholms Län . .
Marioestads Län . . Kronobergs Län . .
Jönköpings Län . . Westmanlands Län Östergöthlands Län Nyköpings Län . . .
Elfsborgs Län . . . Calmar Län .... på Öland •
Län Wermelands Län .
Westerbottens Län Malmöhus Län . . .
Götheborgs & Bohus Jemtlands Län . . . Norrbottens Län . .
Gefleborgs Län.
Herm Rå- och Rör- samt Insockne- Hem man - Upsala Län Stockholms Län . , Mariestads Län . . Kronobergs Län . . Jönköpings Län . . Westmanlands Län Östergöthlands Län Nyköpings Län . .
Elfsborgs Län . . . Calmar Län .....
Örebro Län Wermelands Län. . Westernorrlands Län Malmöhus Län . . .
Götheborgs & Bohus
Gefleborgs Län S:a Uisockne Frä/se-Hcniman.
i Mariestads
Län. . i Elfsborgs Län. . . i Calmar Län ....
i Malmöhus
Län . . i Christianstads Län i Blekinge Län . . • i Hallands Län ... i Götheborgs &
Län S:a I,22I|J 1, 625/, 1,021 i 584 t i,o5o|| 397ll 1,688 i,236||- 59 643/, 16 | 656 i 4 2*4- 355 | 1 ;°1 6 1 1 2 • 1 .99 27 j 1,397-rVi 43 24 62 i 118/^ 47 1 35 l »9 i 53 168 H 87 f 53 % 9 16/, 12 846 5«41 8 322 4; 1 '9kl 28 2,567,% 2781 1,1 26,, 401 645 60 r -l 1,108 2,91 4,1 o6li Krono Tionde. 21,482 16,728 l3,4l9 7,903 13,32 j 8,411 18,938 5,786 58 7>7„76 5,638 2.9 1,496 11 2 370 43 i 421 1 22,324 66 101 63 1 218 220 8,779 7,o3Ö 36 1,722 386 233 r 8,863 3,213 7H.95 249 8,514 7,690 909 4-774 883 33,429 8 38 »9 46 3a 45 16 18 24 4o >4 16 32 24 i3 47 40 8 34 24 37 47 Afrad. 22 98 29° 373 52 40 143 476 338 i,833 5i 394 4,426 4,820 35 26 35 38 14 24 35 35 Jordeboks och Hemmantals R. äntor. 2,8l8 1,420 1,234 I0,5l I 1,074 419 1,602 1,190 582 534 728 1 453 2,737 15 47 22 25,391 i,855 4 3 10 2 2 294 363 2,534 272 1,693 2. >97 1,639 351 3,571 923 10,648 25 7 24 11 32 8 4o 20 8 4o 24 24 38 42 24 38 46 11 Rusttjenst niarker.