Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den uti n mom. bland de uti föregående puneter omförmälde serskilde föreskrifter gjorda framställning, att till Kongl. Maj:ts disposition, för bestridandet af sådane ersättningar, som, enligt hvad Utskottet i 5:te morn. tillstyrkt, må utgå för oförvållade olyckshändelser eller sådane hinder för företaget, som ej kunnat förutses och beräknas, må ställas en "summa, motsvarande fem procent, eller en tjugondedel af hela det Statsbidrag, Rikets
Ständer bestämma för allmänna arbeten, med undantag af anslaget för Strömsholms canal och de bidrag, hvilka äro beräknade att utgå .€åsooa lån, har blifvit bifallen af Preste-Ståndet; men afslagen af Borgare och - Stats-Ut slottets Memorial, D/:o 490. 33 och Bonde-Stånden.
Ridderskapet och Adeln åter har beslutat, det ifrågavarande moment borde erhålla följande lydelse; ’’att till Kongl. Maj:ts ”disposition, för bestridandet af sådane ersättningar, som, enligt hvad Utskottet här ofvan hemstält, må utgå för oförvåilade olyckshändelser eller Sådana hinder för företaget, som ej kunna förutses och beräknas, skall ”ställas en summa af 20,000 R.dr”.
Då, på sätt nämndt är, det af Utskottet i förevarande moment tillstyrkte anslag, afser de ersättningar, som, i följd af Utskottets förslag i 5:te momentet, för oförutsedde kostnader skulle få beviljas, behagade Rikets Ständer finna, att, derest, vid den här förut i a8:de puncten föreslagne votering i fråga om nämnde moment, Borgare- och Bonde-Ståndens beslut varder godkändt, och således dylik ersättning uti intet fall bör ifrågakomma, det uti 1 1 momentet omförmälde anslag jemväl kommer att förfalla. —■
I motsatt händelse lärer det ock vara ostridigt, att några medel måste anvisas för de ersättningar eller ökade bidrag, sora då kunde ifrågakomma, och Utskottet har således funnit sig böra hemställa, huruvida icke Borgare- och Bonde-Stånden, hvilkas afslag af detta moment grundats på beslutet öfver 5:te momentet i Utskottets förslag, skulle, för det fall, att sdstberörde beslut, vid blifvande votering i Förstärkt Utskott, icke varder faststäldt, finna skäligt medgifva, att ett anslag för de i ii:e momentet omnämnde ändamål, beräknadt efter der föreslagne grunder, ställes till Kongl.
Skulle likväl detta icke bifallas, samt sistnämnde 2:ne Riks-Stånd ej eller finna lämpligt förena sig med Ridderskapet och Adelil, torde
Utskottet serskildt få afgifva det förslag till sammanjemkning eller votering, hvartill de ytterligare meddelande besluten kunna föranleda.
Utskottets för öfrigt uti Utlåtandet Litt.
C. uti efterföljande puncter afgifne yttranden och förslag, nemligen: a')
Valten-communicationer: angående anslag till en Lärare vid Marieberg; usta, 2:dra och 3:dje puncterne, om anslag till upprensning af Råneå, Luleå och Piteå elfvar; 4:de puncten om dito af Umeå dito; 5:te — om dito till färga vid Weda; Bih. till R.
Prof. 1840 och 1841. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 18 Häftet. 5 34 Stats-Utskottets Memorial, N:o égo. 6:te puncten om anslag till brobyggnad vid Fjöhls Färjsund; 8:de — om dito lill rensning af Ljunga eif; egde — om dito till dito af Ljusna eif; io:de — om dito till dito af Söderhamns skärgård; I2:te — om dito till dito af Kodjupet; i3:de — om dito till dito af farleden vid södra Stäket. i4:de — om dito lill dito af dito vid Almare Stäk. t6:de — i hvad den rörer ifrågastäldt anslag till Barkens och Siljans canaler, samt hemställan till Kongl. Maj:t, angående undersökning — rörande olägenheter genom uppdämning för Gråda canal; i^tde —, angående ifrågasatt anslag för canal emellan Philipstad och Sjöändans lastage-plats; i8:de — angående dito dito från sjön Yngaren; iptde — angående dito för slussbyggnad öfver Qvicksund; 22:dra— angående anslag till canal emellan Wenern och Erren; a3:dje— angående dito till upprensning af Ålbrechts sund; s4:de — örn ifrågasatt anslag till muddrings-arbelen i Götha eif; W? 26:te — om dito till upprensning af Nordre eif; n^rde — om anslag till amortering af ett lån för Linköpings hamnbyggnad, sepde — om dito till hamn-anläggning vid Lidköping; 3o:de — om dito dito vid Iljo; 3r:sta — om dito till utvidgning af Warbergs hamn; 32:dra— om dito lill flygsandens hämmande vid Laga å; 34:de — om dito till iståndsättande af Landskrona hamn; 35:te — om serskild behandling af frågan, angående lån till Malmö hamn; 36:te — om lån till iståndsättande af Ystads hamn; 3^:de — om anslag och lån lill hamnbyggnader vid Åhus och Cimbritshamn, samt undersökning, rörande upprensning af Helje å; 38:de — i fråga om upprensning af Höje och Lödde åar; 4o:de — dito om undersökning, rörande en canal genom Skåne; Stats-TJtshottets Memorial, N:o 4 90; 35 4i:sta punclen om anslag till hamnbyggnad vid Wisby; b') utdikningar och aflappningar: i:sta puncten, i hvad den angår tillstyrkan, att låne-understöden för Emmåns, Stångåns, Himble och Tollareds åars upprensning, samt uttappuing af myror å Gottland, till den del, de ej för dessa behof utgå, få disponeras lill andra odlings-företag; 2:dra— om anslag till upprensning af Wåbäcks-forssen;
3:dje — om lån till odling af Stor- och Höns-myran; 4:de — om ifrågastäldt anslag till upprensning af Olands å; 6:te —- om lån till upprensning af Himble och Tollareds åar; c') Väg-anläggningar: 8:de puncten, om ifrågastäldt anslag till jernvägar; g:de — om dito till ångbogsering på Götha canal; (ty föreskrifter för utbetalningen och användandet af de i Litt.
C. tillstyrkte medels anvisningarne, i:sta, atdra, 3:dje, 4
D. 30;o.
Utskottets Utlåtande uti i:sta puncten, litt, c, hvarigenom anslag för tillbyggnad af Landshöfdinge-Residenshuset i Wenersborg blifvit afstyrkt, är vordet bifallet af Borgare- och Bonde-Stånden, hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet till uppförande af en stenhusbyggnad j 36 Stats- Utskottets Memorial, iV.'o 4 9o. nämnde Stad, för inrymmande af dervarande Lands-Canzlie, Lands-Contoir, Landt-Ränteri och Landtmäteri-Contoir, beviljat ett anslag af i5,ooo R:dr.
För afgörande af denna skiljaglighel föreslås följande votering:
Den, som bifaller, hvad Stats-Utskottet uti Utlåtandet, N:o 4^5, litt.
D, 1 puneten, i fråga om anslag för tillbyggnad af LandshöfdingeResidenshus i Wenersborg, tillstyrkt, eller att, jemte det Rikets Ständer förklara, att intet anslag för dylik tillbyggnad beviljas, Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att dels åtgärder måtte vidtagas, hvarigenom en tjenligare local för Lands-Canzli, Lands-Contoir, Landt-Ränteri och Landtmäteri-Contoir, än som nu dertill är upplåten, kan beredas uti Residenshuset och dervid kostnaden för nödiga förändringar, i rummens inredning torde kunna bestridas af det för Kronans hus och byggnader i landsorten å 8:de Hufvud-liteln uppförde ordinarie anslag, dels den hyres-ersättning, som är Landshöfdingen i sådant afseende tillagd , måtte komma att vid nuvarande innehafvarens afgång indragas och Statsverket besparas; voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, bifalles, att, till uppförande af en stenhusbyggnad i Wenersborg för inrymmande af dervarande Lands-Canzli, Lands-Contoir, Landt-Ränteri och Landtmäteri-Contoir, anslås en summa af i5,ooo R:dr. 31 :o.
Vid afgörande af 1 :sta puneten, i hvad den angår frågan om anslag till Landshöfdinge-Residenshus i Piteå, hafva samtlige Riks-Stånden beviljat det lill inköp af för detta ändamål nu begagnade hus, begärda belopp af 6,000 R:dr, hvarvid Borgare- och Bondestånden uttryckligen förklarat, att det bör tjena icke allenast till boställe åt Landshöfdingen, ulan ock tili inrymmande af Lands-Canzli, Lands-Contoir och Landt-Ränteri, m. m., äfvensom fästat det förbehåll, att den åt Landshöfdingen nu utgående hyres-ersättning af 3oo R:dr kommer att för Riksgälds-Contoiret reserveras.
Jemte det Utskottet hemställer, huruvida icke Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet skulle finna lämpligt instämma uti Borgare-och Bonde - Stats-Ut skotte Is Memorial, JV:o 4 90. 37 Ståndens nyssberörde förklarande och förbehåll, får Utskottet för motsatt händelse, föreslå följande votering:
Pen, sorn anser, att, i afseende å anslaget till inköp af Landshöfdinge-Residenslms i Piteå, bör förklaras, att nämnde hus bör tjena icke allenast till boställe åt Landshöfdingen, utan ock till inrymmande af LandsCanzli, Lands-Contoir och Landt-Ränteri, ra. m., äfvensom fästas det förbehåll, att den åt
Landshöfdingen nu utgående hyres-ersättning af 3oo R:dr kommer att för Riksgälds Conloiret reserveras, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, kommer berörde förklarande och förbehåll icke att meddelas.
S2:o.
I anledning af 3:dje puncten, hafva Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, på sätt Kongl. Maj:t föreslagit, till Riddarholmskyrkans reparation, anvisat öa.ooo R:dr.
Borgare-Ståndet har bifallit, hvad Utskottet i detta afseende föreslagit, hvaribland anslagets bestämmande till 40»000 R:dr, och Bonde-Ståndet har nedsatt anslaget till 25,000 R:dr, med den dervid fästade bestämmelse, att detsamma i första rummet må användas till iståndsättande af Kyrkans tak , samt derefter till yttermurarnes reparation med dertill hörande ornamenter och att allt arbete för detta ändamål kommer att verkställas genom vanlig entreprenad, äfvensom att det möjligen blifvande öfverskottet må för Statsverket besparas.
Då genom de 3:ne förstnämnde Ståndens beslut är afgjordt, att anslaget för ifrågavarande ändamål skall utgöra minst 4°>°°o Rtdr, följer deraf, att verkan af Bonde-Ståndets beslut förfallit.
Men för den händelse, att Borgare-Ståndet icke finnér lämpligt förena sig med Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, bör, för afgörande af skiljagtigheten emellan dessa Stånds beslut, votering anställas, i hvilket afseende föreslås en så lydande proposition :
Den, som bifaller Stats-Utskottets hemställan, alt 40.000
R:dr anvisas lill fullboidande af Riddarholms-Kyrkans reparation, så till tak som yttermurar och dertill hörande ornamenter, samt att Rikets Ständer derjemte 33 Stats-UIsko Hets Memorial, N:o 4 9 0. malte i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t läcktes låta i vederbörlig ordning utreda, om och i hvad raon enskilde, som vid eller uti Kyrkan hafva grafvar, böra dessas iståndsältande sjelfve bekosta, då motsvarande belopp af det anvisade anslaget kommer alt besparas, volerar Ja; den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, varder, på sätt Kongl. Majit föreslagit, lili RiddarholmsKyrkans reparation beviljadt ett anslag af 52,000 R:dr Banco.
Hvad Utskottet i öfrige delar af Utlåtandet, LiLt. D., föreslagit, nemligen: i:sta puncten, angående anslag till Landshöfdinge-Residens i Wexiö; angående hegardt anslag för tillbyggnad af Landshöfdinge-Residenset i Calmar; och om begärd tillökning i hushyres-ersättningen till Landshöfdingen i Wexiö; 2:dra — om åtgärder för beredande af local för Riks-Archivet samt Witterhets-, Historie- och Anliquitets-Acaderaien; 4:de — om anslag för reparation af Iionungagrafvarne i Wreta och Warnhems Klosters kyrkor; 5:te — om anslag till kyrkor, m. ra., i Finnmarkerne i Wermland; samt 6:te — om begärdt anslag till planering af voltige-gården vid Gymnastiska Central-institutet; har dels af samtlige dels af 3:ne Piiks-Stånd blifvit bifallet.
Litt. E. 33:o.
Utskottets tillstyrkan uti irsta puncten, att till byggnader för Lunds och Upsala Universitet måtte, med der upptagne bestämmelser, anvisas, för det förra Universitetet 25,000 Rrdr och för det senare 20,000 R:dr, har blifvit bifallen af Borgare-Ståndet, men afslagen af Bonde-Ståndet.
Ridderskapet och Adeln har beslntat, att till Lunds Universitet anvisas, för uppförande af nödige byggnader, det af Kongl. Majit äskade anslag, Stats-Utshottets Memorial} N:o 490. % 25.000
R:dr samt för Upsala Universitet en lika summa, att användas 1 första rummet till uppförande af en ny Observatorii-byggnad samt i öfrigt till andra nödige ansedde Universitets-byggnader; och har PresteStåndet beviljat de af Kongl. Maj:t, till Universiteten i Upsala och Lund, för uppförandet af sådane ännu saknade byggnader, som funnos mest behödige, äskade anslag af 5o,ooo R:dr, alt emellan båda Universiteten, till hälften hvartdera, fördelas.
Till deltagande uti Ridderskapets och Adelns beslut hafva de öfriga Stånden blifvit inbjud ne, hvilken inbjudning icke blifvit antagen.
Hvad angår anslaget till Lunds Universitet, så är Utskottets förslag sålunda af 3 Stånd bifallet.
Beträffande åter frågan om anslaget till Upsala Universitet; så enär, jemte det Ridderskapet och Adeln samt PresteStåndet, i afseende å beloppet, afvika från Borgare-Ståndets beslut, äro förstnämnde 2:ne
Stånds beslut jemväl sins emellan något skiljaglige, hvadan först måste afgöras, hvilketdera skall blifva contra-proposition, för hvilket ändamål Utskottet föreslår följande votering:
Den, som anser, att vid blifvande votering, i fråga om byggnadsanslag för Upsala Universitet, antages Ridderskapets och Adelns beslut, att 25,ooo R:dr beviljas, att i första rummet användas till uppförande af en ny Observatorii-byggnad samt i öfrigt till andra nödiga ansedda Universitets-byggnader, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, antages till contra-proposition Preste-Ståndets beslut, att 25.000
R:dr beviljas för uppförandet af sådane ännu saknade byggnader vid berörde Universitet, som är mest behöflige.
Sedan voteras i bufvudsaken sålunda:
Den, som bifaller Slats-Utskoltets hemställan, att för Upsala Universitet beviljas en summa af 20,000
R:dr, att användas till uppförande af en ny Observatorii-byggnad, sedan Kongl. Maj:t gjort
Sig förvissad, att berörde summa blifver för nämnde ändamål tillräcklig; dock att, för den händelse byggnaden skulle kunna ändamålsenligt tillvägabringas för ett 4° Stats-Utskottets Memorial, IV-o 40)0. mindre belopp, den återstående summan äfven må kunna användas å och för andra nödige ansedde Universitets-byggnader, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej.
Vinner Nej, (j :a alternativet) antages Ridderskapets och Adelns beslut (se ofvan). (a:dra alternativet) antages Preste-Slåndets beslut (se ofvan). 34:o.
Utskottets yttrande i 2:dra puncten, med afstyrkan af ifrågastäldt anslag för utvidgande af Carlstads Läroverk, har blifvit bifallet af BondeStåndet.
Deremot hafva de öfrige 3:ne
Stånden för detta ändamål beviljat ett lån af 8,000 R:dr; hvarvid Ridderskapet och Adeln samt Borgale-Ståndet stadgat, att detsamma skall, beråknadt ifrån lyftningsdagen, återbetalas med 5 procent å det primitiva beloppet årligen, hvaraf 3 procent utgöra ränta och återstoden afgår å capilalel; men Preste-Ståndel förklarat, att lånet, må innehafvas räntefritt under 5 år och sedermera 6 procent årligen afbetulas , deraf 3 procent å capitalet och 3 procent såsom ränta.
Så framt icke Preste-Ståndet behagar, i afseende å viikoren, instämma med Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, föreslår Utskottet följande votering:
Den, som bifaller, att den till utvidgande af Carlstads Läroverk beviljade lån, lemnäs under vilkor, att detsamma skall, beräknadt från lyftningsdagen, återbetalas med 5 procent å det primitiva beloppet årligen, hvaraf 3 procent utgöra ränta, och återstoden afgår å capitalet, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, bifalles, att lånet får innehafvas räntefritt under 5 år och sedermera 6 procent årligen afbetalas, deraf 3 procent å capitalet och 3 procent såsom ränta.
De Stats-Utskottets Memorial, N:o 4f)0.
De af Utskottet uti detta Utlåtande i öfrige delar afgifne yttranden, nemligen: i 3:dje puncten, angående hegardt anslag för reparation af en Carolinska Medico-Chirurgiska Institutet tillhörande byggnad; 4ide — om dito till i*'köp af Barometrar, m. tn.
5:te — om dito till dito af Oxenstjernska archi vet på Tidon; 6:te — om dito till utgifvande af chartor för folk-skolor; 7*'de — om dito till ett National-museum; Side — om dito till nybyggnad af hus för Academien för de fria konsterne; samt p:de — om uppförande af anslaget till folkundervisningens befrämjande; hafva samtlige Riks-Stånden bifallit.
F. 35:o.
Vid pröfning af Utskottets yttrande uti 5:te puncten, med afstyrkan af hegardt anslag till en arbets-inrättning i Eskilstuna, hafva Rid derskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet bifallit detsamma.
Preste-Ståudet har deremot för detta behof beviljat ett anslag för en gång af 10,000 R:dr, och Borgare-Ståndet har till nödiga byggnaders och verkstäders uppförande för en dylik inrättning beviljat enahanda anslag, med vilkor, att det anslagna beloppet skall i Riksgälds-Contoiret innestå, intilldess full ständig plan för ifrågavarande arbets-inrättnings anläggande och vidmagthållande blifvit upprättad och af Kongl. Majit i Nåder fastställd; hvarefter och sedan Eskilstuna fristad iklädt sig förbindelsen att tillskjuta hvad, som utöfver anslaget erfordras och att inrättningen på stadens bekostnad framgent underhålla, vid äfventyr af återbetalningsskyldighet, medlen skola, i mon af behof, till staden utbetalas; och har Borgare-Ståndet inbjudit Ridderskapet och Adeln att häruti instämma, hvilken inbjudning blifvit antagen.
— Härigenom är således anslaget, medelst 3 Stånds beslut, bifallet; men då i öfrigt den skiljagtighet emellan dessa Stånd förefinnes, att Preste-Ståndet icke stadgat de af de andra aine Stånden antagne vilkor, hemställer Utskottet, huruvida icke Preste-Ståndet skulle vilja i detta Bih. till R.
Prot. 1840 ocn 1841.. 4 Sami, 1 Afd. 3 Band. 18 Haft et. i® 43 Stats-Utslcottets Memorial, N:o 4go. fall sig med sistnämnde a:ne Stånd förena.
Antages icke detta, mäste votering ega rum, och då föreslås följande proposition:
Den, som vill, alt vid det beviljade anslaget af 10,000 R:dr till en Årbets-inrättning i Eskilstuna fästas de af Borgare-Ståndet beslutade, jemväl af Ridderskapet och Adeln antagne vilkor (se här ofvan); votera J a; den, det ej vill, voterar Nej.
Yinner Nej, kommer frågan om berörde vilkor att förfalla.
Hvad Utskottet derförutan i detta Utlåtande yttrat, nemligen-: i irsta puncten, om begärdt anslag till statistiska chartor; i n.-dra — om stipendier för resor i techniskt afseende; i 3:dje —- om anslag för underhåll af Långebro; i 4‘.de — om dito till chemiska Blekerier; i örte — om lån till egaren af Skönviks Glasbruk; i 'yrde — om utbetalning till Landtbruks-Academien af iine-* stående byggnadsmedel; är af samtlige Riks-Stånden bifallet.
Slutligen får Utskottet, som anser hvarje här förut upptagen punct innefatta ett serskildt ämne, hemställa, att, på sätt i dylika lall hittills tillgått, möjligen uppkommande anmärkningar mot någon punct icke måtte hindra afgörandet af de puncter, hvaremot erinran icke eger rum.
Stockholm den 10 April 184 1 - Reservation af Riksdags-fullmägligen Anders Andersson från Skaraborgs Län.* ”Mot det beslut, som
Utskottets pluralitet nu fattat om lydelsen af propositionerne för votering i Förstärkt Utskott öfver extra Stats-regleringen, har jag anmält min reservation, och får nu meddela den skriftligen: Ståts-Utskottets Memorial, JV:o 4gc;. 4:3 ”Dea grundsatsen, att, om t. ex. alla Stånden stannat i olika beslut, votering väl må ega rum mellan de högre summorna, men den minsta icke komma under omröstning, saknar allt stöd af Lag; oell de prcejudicat, som blifvit åberopade, gälla så mycket mindre sorn praejudieat af motsatt syftning ej eller saknas, men om än tusentals finnas för pluralitetens mening, och endast sådana, så kunde de dock icke upphäfva Lagen, hvars mening tydligen är, att hvarje Stånds beslut skall komma under pröfning, såvida icke tre Stånd stannat i lika beslut.
Det har blifvit föreburet, att, om fyra olika summor blifvit beviljade, skola de tre högste anses sammanstämma i så måtto, att alla de tre Stånden hafva beviljat åtminstone den lägsta af dessa tre summor, hvarföre således det fjerde Ståndet skulle härmed vara öfverrösladt, ehuru intetdera af de tre röstat lika med det andra.
Men detta förebärande livilar på ett misstag och skulle kunna hafva någon skenbar rimlighet för sig, i fall fråga vore om ett för Statsverkets gång oumbärligt anslag.
Är åter fråga om en sålunda icke nödvändig utgift, utan om en extra ordinarie, som blifvit påhittad endast derföre, att penningar händelsevis finnas, dem man illfänas att blifva utaf med, då uppstår ett helt annat förhållande, som icke tål någon jemförelse med det förra.
I ena fallet är beviljande regel pcb vägran undantag; i den andra kan vägran vara regel och beviljandet undantag.
Sålunda, om ett Stånd bifallit 10,000 R:dr, det andra g,000, det tredje 8,000 och det fjerde 7,000, så kan, i fråga ora ett ordinarie Siats-reglerings-behof, med mindre orimlighet sägas, att tre Stånd bifallit åtminstone 8,000 — (mindre orimlighet, säger jag, vill dock icke medgifva, att det är rätt) än i ett onödigt påhitt, att på extra ordinarie väg voteras bort en summa.
I det fället är spara regeln, och man kan säga, att de tre Stånden hafva åtminstone icke bevil jat mer än 9,000, och votering om 10,000 kan således icke ega rum.
Denna åtskillnad torde vi icke böra lemna ur sigte.
Dessutom måste besinnas, att dessa öfverskottsmedel, hvarmed vi nu hafva att svänga oss, ingalunda höra oss lill, och att vi rätteligen icke ega skänka bort dem eller använda dem till andra än sädane behof, dera Grundlagen berättigar oss att genom bevillning uttaga ur folkets fickor.
Dessa öfverskoltsmedel, hafva nemligen uppkommit genom öfverbeskatlning; och folket har den obestridliga rättigheten att återfå det sålunda i oträngdt mål utprässade.
Att bortkasta medel på ändamål, dem folket icke måste bekosta, tillåter lagen ingalunda; och beviljandet måste sålunda kunna ega rum, på sin höjd, som undantag, såsom 44 Stats- Vt shot let s Memorial, N:o 4 9 o. jag förut anmärkt.
Grundlagen ger på intet ställe anledning till,» att vi skulle ega till exempel att pålägga bevillning för byggande af en canal, och då så är, ega vi lika litet att till ett dylikt ändamål använda, hvad som förut är be vil jad t och uttaget, och det så mycket mindre, som det ändamålet icke var nämndt i den stund, då de uttagna summorna först beviljades.
På det allvarligaste får jag således reservera mig emot ett beslut, som icke blott kränker denna oförtydbara mening hos Lagen, utan sträcker kränkningen ända derhän, att ett Stånd, som i sin tillämpning gått närmast denna mening, icke får ens sin tanka pröfvad/’ Häruti instämde Riksdags-fullmägtigen Jan Andersson från Upsala Län, Sven Heurlin från Kronobergs Län, Peter Persson från Jönköpings ian och Bengt Gudmundsson från Hallands Län» gpmm»—«———■■ 11 ———————1 i - -- ----- STOCKHOLM?
'Kongl*‘Ordens-Boktryckeriet, 184 *•
Stat$-Utsl(ettcl3 Utlåtande, N:o 491, i N:o fot.
AnU till Exp, Utsk, den 13 April, kl. C e. m.
Utlåtande, i anledning af Herr Bagges motion cm ett extra anslag af /j oo;ooo R-.tlr Banco, att ställas till Kcngl. Maj.ts disposition till lättade communicationers befrämjande. (U. A.)
Uti en inom Borgare-Ståndet vadit, till Stats-Utskottet remitterad, motion, har Herr Bagge, i anledning af Utskottets Utlåtanden, angående den extra Stals-Regleringen samt Riks-Ståndens deröfver fattade beslut, yrkat, alt en summa af 400,000 R:dr Banco måtte uti Extra Stals-Regleringen ställas till Kongl.
Maj:ts disposition, för att med 1 om året användas i anslags- och låneväg till lättade communicationers befrämjande i de
Län eller orter, hvilka, efter ansökningar och verkställde undersökningar, kunde pröfvas deraf vara i behof, och hvarvid de län borde njuta företräde, som icke redan kommit i åtanka uti de beslut, hvilka för berörde StalsIieglering blifvit fattade.
I anledning af denna motion, får Utskottet anföra, alt, som Utskottet icke allenast, uti dess först angående Extra Stats-Regleringen afgifna Utlåtande, N:o 354 Litt- C., afslyrkt, att, på sätt Kongl.
Maj:t i Dess Nådiga Proposition om Stals-Verkels tillstånd och behof föreslagit, en viss summa årligen målte ställas Lill Kongl. Maj:ts disposition för lättade communicationer, utan äfven, i det, i anledning af erhållne återremisser, sedermera afgifne Utlåtandet, N:o 4^5 Litt. C., vidhållit denna sin yttrade åsigt, hvarefter frågan i sin helhet blifvit pröfvad och afgjord, utan att Rikets
Ständer dervid funnit något anslag för berörde ändamål böra ställas till Kongl.
Majrts disposition, har Utskottet icke ansett sig kunna, i anledning af Herr Bagges i enahanda syftning väckte motion, Rikets Ständer någon åtgärd tillstyrka.
Stockholm den 10 April 1841 * Bih, till R.
Brot. 1840 och 1§4U 4 Sami. l 4fd. 3 Band. 1g Haft. 1 i Stats-Utsltottcts Utlåtande, N:o 4g2.
W:o 492* Ank. till lixp.-Utsk. den 14 April kl. £ e. m.
Utlåtande, i anledning af Herr Hegardts motion om ett extra anslag för Lots-väsendet. (U. A.)