Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter voteringens slut, och sedan en voteringssedel blifvit undantagen oc* förseglad, samt de öfrige voleringssedlarne öpnade, befunnos röslerne hafva utfallit, som följer: Ja — 128.
Nej — i58.
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen serskildt förde Protocoll blifvit upliist, Herr Grefven och Ordföranden förklarade, att Ridderskapet och Adeln således afslagit de ifrågaslällde förändrade redactionerne af 5 och 6 §§.
Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan en qvart till 5 eftermiddagen.
In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim. 6* 84 Ben a3 Februarii e. ra.
Måndagen den 25 Februarii 1829.
Plenum klockan i till 6 eftermiddagen.
Sedan voteringen i förmiddagsplenum utslagit, såsom den gjort, anhåller jag få i Protocollet antecknadt, att jag tillhört minoriteten.
Fortsattes den i förmiddagsplenum började pröfning af de uti ConstitutionsUtskoltets den 3 sistlidne Januarii allåtne, och den 5 i samma månad på bordet lagde, Memorial, omförmäldte, sedan sista Riksdag hvilande, förslag till ändring i Rikets Grundlagar.
ConstitutionsUtskottets förslag till Grundlagsförändringar, i anledning af Särskilta Utskottets Betänkande om ny reglering af StyrelseVerken.
Begerings Formen. 8 §.
Ej må Konungen fatta något beslut i de mål, hvaröfver StatsRådet höras bör, derest icke minst Tre af dess icke Föredragande Ledamöter, jemte vederbörande Föredragande, tillstädes äro.
StatsMinistrarne och samtlige icke Föredragande Stats - / ' Den 23 Februari i e. m. 85 Råd, der de icke laga förfall äga, — -— — med flera af dylik beskaffenhet. 9- §•
Uti alla mål, som hos Konungen i StatsRådet förekomma, skall Protocoll föras.
De tillstädesvarande StatsRäclets Ledamöter vare ovilkorligen förbundne ■ — såsom i 106 §. derom vidare stadgas.
Som desse §§. stå i öfverensstämmelse med de af Ridderskapet och Adeln afslagne förändringar i 5 och 6 §§.
RegeringsFormen, måste jemväl desse 8 och q §§. afslås, och anhåller jag derföre oin Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition derå.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om icke, sedan Ridderskapet och Adeln afslagit de af 5 och 6 §§.
RegeringsFormen ifrågastäldte förändrade redactioner, samt 8 och 9 §§. med de nyssnämnde stodo i bestämdt sammanhang, Ridderskapet och Adeln behagade, rörande sistnämnde §§. fatta enahanda beslut, eller jemväl afslå de af berörde §§. tillstyrkte nya redactioner.
Ropades Ja. 10 §.
Innan ärenderna hos Konungen i StatsRådet föredragasj skola de, genom nödiga 86 Den 23 Februarii. e. m. uply sn in g a rs inhämtande ifrån ■vederböran- • de EmbetsVerk, af den Föredragande beredas.
Den nu förevarande 10 §:s förändring medför, om den vinner bifall, indragning af Rikets Allmänna Ärenders Beredning.
Denna Beredning har ej kunnat, ända sedan RegeringsFormens antagande, någonsin fullgöra sina functioner, emedan det ej är möjligt för någon StatsSecreterare, att där föredraga alla ärender, likasom det är omöjligt för Beredningen att pröfva dem .alla, med mindre än att större delen af de administrativa äreriderne skulle alldeles afstanna.
Derföre hafva i Beredningen endast blifvit föredragne rättsfrågor, mål i hvilka tredje mans rätt varit i fråga, eller så kallade Besvärsmål.
Jag underställer Ridderskapet och Adeln, hvad nytta en sådan anstalt kan medföra.
Denna institution, hvars medlemmar ej hafva någon ansvarighet, är för beredningen af ärenderne af intet intresse..
Deremot har StatsSecreleraren ett i lag bestämdt ansvar, derest han ej förelägger Konungen fullständiga uplysningar, och fullgör det förtroende-embete han bekläder.
Jag tillstyrker alltså bifall till den nya redactionen af jo §., och anhåller om Herr G i efvens och LandtMarskalkens proposition derå.
I händelse Ridderskapet och Adeln hade antagit 5 och Den a3 Fetmarii e. in. 87 6 §§. af den nya redactionen, skulle jag visserligen hafva förenat mig med dem, som önska uphäfvande af Allmänna Ärendernes Beredning.
Men då detta ej är fallet, hoppas jag, att Ridderskapet och Adelil ej måtte bortskänka den enda garantien för Folket, att deras ärender i Besvärsmål blifva rigtigt beredde.
Det Protocoll, som skall föras i Beredningen, och till hvilket Föredraganden skall afgifva sitt yttrande, kan af en hvar till trycket befordras.
Deremot är det ej så med StatsRådets Protocoller.
Jag får uplysa, att jag af ConstitutionsUtskottets Ledamöter vid flere Riksdagar hört åberopas den händelse, att ganska sällan någon anledning till anmärkning funnits vid sådane mål, som i Beredningen varit beredde.
Jag tror, att så länge denna §. finnes, och blir satt i verksamhet, (och jag har fullt förtroende, alt helgden af våra Grundlagar blir afsedd), skall personalen blifva så organiserad, att åt detta Embetsverk blifver gifven den verksamhet, som detsamma tillhör.
Jag anhåller derföre om proposition till afslag å den nya redactionen, och bibehållande af den gamla.
Jag^ anser mig höra upläsa slutet af nuvarande io:de §:n i RegeringsFormen.
Till det Protocoll3 som uti denna Allmänna Beredning föres j af gifve uti alla der förekommande mål den Föredra - gande och de öfrige Ledamöte me sina yttranden, hvilka sedermera hos Konungen 88 Den 23 Februari i e. m. i Stats Rådet komma att anmälas.
Det har till och med varit brukligt under envåldsRegeringar, att Konungarne så mycket äfsett det yttrande Allmänna Beredningen afgifvit, att de aldrig förändrat det, då Beredningen varit enhällige af en tanka.
Det vore besynnerligt, när man ej vill gifva oss den säkerhet, som vinnes derigenom, att tillräcklig kraft lemnäs åt de styrande, om man då skulle uphäfva den enda garanti, som finnes, nemligen en fri tryckfrihet i det skick Grundlagen föreskrifver.
På dessa grunder anhåller jag om proposition till bibehållande af io §., sådan den nu är.
Jag är i det mesta förekommen af hvad den siste värde Talaren anfört.
Jag tror, att, om vi antagit den nya redaction af 5 och 6 §§. hade vi ändå behöft bibehålla Allmänna Beredningen, men jag hoppas att, sedan vi afslagit denna redaction, vi genom en bättre redaction kunna få ett förslag, som kan antagas och göra borttagandet af Beredningen möjligt.
Jag beklagar, att Allmänna Ärendernes Beredning ej kail göra den nytta, som den borde, emedan det är omöjligt för en StatsSecreterare, att der föredraga alla mål, som han skall handlägga i StatsRådet; men jag anser den likväl nyttig för den publicitet, som derigenom kan erhållas, och för skyldigheten skull att der Deri a3 Febr naii i e. m. bereda alla de förslag till författningar, samt Styrelse Verks förändringar, sorn sedan skola framläggas för Konungen i StatsRädet.
På denna grund anhåller jag om afslag å den nya redactionen, och bibehållande af den gamla.
Det egenteliga skäl, som talar för bibehållande af Allmänna Beredningen, är, att de yttranden StatsSecreterären der skall lill Protocollet afgifva, kunna af en part få utlösas och lill trycket befordras.
TryckfrihetsFörordningen bestämmer rättigheten, att få trycka alla rättegångshandlingar i hvad mål som hälst.
Protocoll äro väl undantagne, med mindre att tillstånd till tryckningen lemnäs; men då rättsfrågor äro bestämdt tillåtne att tryckas, lärer det ej kunna sättas i fråga att, om en enskild part begär att utbekomma handlingarne, Konungen vägrar det.
Vid sådant förhållande, då motivet förfaller för bibehållandet af Allmänna Ärendernes Beredning , skulle jag underställa Ridderskapet och Adeln, hvad vigt och nytta det sedan liar.
Det är uplyst, att denna anstalt ej kan fullgöra dc functioner, som äro den ålagde.
Det vore omöjligt, att der föredraga alla RegeriugsÄrender i administrativa mål, och för Den 23 Februarii e. ra. dem få den behandling, de borde erhålla, utan att
Beredningen vore en permanent sittande authoritet, inför hvilken den ena StatsSecreteraren och ExpeditionsSecreteraren efter den andra inträdde och föredrog; men det är ej möjligt, att desse personer skulle kunna fullgöra detta i förening med rättigheten att förvalta andra embeten.
Jag hamställer, om det är nyttigt, att hafva en institution, som förutsätter beredandet af alla ärender, men som aldrig kunnat fullgöra denna skyldighet.
Likväl har under alla de förflutne
Piiksdagarne ingen anmärkning emot någon af StatsSecreterarne för ett sådant förhållande kunnat äga rum, emedan intet ConslitutionsUtskott kunnat förbise omöjligheten för StatsSecreterarne att fullgöra detta åliggande.
Herr Rothliebj Carl Fredrik:
Om 5 och 6 §§. af den nya redactionen hade blifvit bifallne, till hvilka jag, vid voteringen lagt Ja, så hade helt naturligt följt, att äfven io §. blifvit bifallen.
Men då dessa föregående 5 och 6 §§. blifvit afslagne, kan, enligt min tanka, ej eller den nya redactionen af io §. bifallas.
Jag vill medgifva och torde äga närmare kännedom derom, då jag såsom ProtocollsSecreterare länge varit Protococllsförande i Beredningen, oeh slutligen äfven tjenstgjort såsom ExpeditionsSecreterare, att icke denna Anställt Den 23 Februarii e. m. 9> fyller sitt ändamål, men som den synes vara och är en integrerande och ovilkorlig del af den nuvarande StyrelseFormen, är min öfvertygelse, att den bör bibehållas.
En annan sak bade varit, om StatsRådet nu, såsom Rådet i fordna tider, hade varit fördeladt på a:ne divisioner, hvaraf den ena afgjort rättsfrågor, och den andra ekonomiska mål.
Om vi hade ett sådant Råd, vore Allmänna Beredningen öfverflödig.
Men nu, och intill dess en förändring af StatsRådet inträffar, anser jag nödvändigt, att bibehålla den.
Jag får således, lika med Herr Tham och de, som förut yttrat sig i samma mening, hemställa, att io §. måtte bibehållas sådan den är, och det nya redactionsförslaget afslås.
Innan jag går in i ämnet, utbeder jag mig att få besvara en anmärkning, som jag tror mig hafva hört.
Måhända har jag hört galit, men mig föreföll den för mycket orättvis, att ej bemötas; felar jag i fattningen, så begär jag, på förhand, ursäkt.
Man har sagt, om jag rätt fattat, att Beredningen aldrig uppfyllt sitt ändamål.
Jag får deremot åberopa tiden från 1789 till 1809.
Jag åberopar blott minnet af de förträfflige män, som då voro Ledamöter.
Jag behöfver ej mera; jag var då tjenstgörande der, och kan intyga, hvilka för skicklighet utmärkte Ledamöter der funuos.
Jag har velat er - 92 Deri 23 Febr 11 ar ii e. m. india derom, blott för att göra rättvisa åt de Män, som då sutto i Beredningen, och jag tror, att om samma omdöme ej i sednare tider alltid kunnat lemnäs, är det orättvist att derföre förebrå subjecterne.
Kallade aflägse ifrån, och ifrån en helt annan tjenstebana, kan man ej af dem begära samma kännedom af allmänna författningar, eller vana för inre ärenders bedömande.
Jag känner dessutom en tyngd att bär updraga en jemförelse emellan Embetsmäns skicklighet, till smärta för någon.
Till de skäl i sjelfva ämnet, som Herr Hjerta anfört, anhåller jag att få lägga ännu flera.
Allmänna Beredningen utgör den enda controll, som finnes på StatsSecreterarnes göromål, och i sednare tider har tillkommit en omständighet, hvilken jag går att framställa, och som gör fortfarandet af Allmänna Beredningen lika angeläget för Konungen och dess Rådgifvare, som för Folket.
Controllen består deruti, att i Beredningen läses alla handlingar; och om, genom en brist i Föredragandens minne, någon omständighet skulle hafva undfallit, som inverkar på beslutet, så vinnes rättelsen genast, och beslutet blir rättvisa, icke misstag.
Till Controllen hörer vidare, ej allenast, att till BeredningsProtocollet måste Föredraganden afgifva sitt yttrande, utan äfven, att parten kan begära ut Protocollet, och se huru frågan blifvit framställd och afgjord, samt framlägga det, genom trye - Den 23 F e b r u a r i i e. m. 95 ket, för allmänheten.
När dessa angelägna omständigheter borttagas, och när StatsSccreteraren, utan handlingarnes läsning, föredrager i StatsRådet, (ty det vore omöjligt, att der läsa alla handlingar), beror allt på hans minne; och då man besinnar, att StatsRådets Protocoll icke får hvarken utlemnas eller tryckas, så finner män att både föredragning och beslut skulle omgifvas af en hemlighets-slöja, som ej står tillsammans med säkerhet för Folket.
Jag går nu att framställa en i sednare tider tillkommen omständighet; men jag behöfver då, kan hända, ett förord, att ej blifva missförstådd.
— Jag klandrar ej Grundlagen , och fronderar ej Regentens bruk af den ; men jag begagnar min rätt, att utur ett evident förhållande uphämta det största af alla skäl för den sak jag försvarar; och när saken är af den vigt, att Fäderneslandets väl deruppå beror, måtte man få framställa öppet de skäl man äger.
StatsRådets bestämmelse blef säkert densamma, som det förra Rikets Råds, nemligen att göra gällande lagars bud och personers rätt.
För att upfylla denna bestämmelse, förutsättes hos dem en viss kännedom om lagarne.
Våra fordna Riksens Råd, och derefter alla Ledamöter af Conseillen, kallades från den Högsta Embetsmanna-classen, der vana af allmänna ärender och kännedom om Författningarne ej kunde utevara.
Till en högre flygt i uplysning har tidsandan seder - 94 Den 23 F e b r u a r i i e. m. mera fört oss; och kunskaperne om Lagar och Författningar äro ej numera så angelägne, att icke andre egenskaper äro angelägnare.
Men då StatsRådels
Ledamöter hädanefter kan hända ofta kallas utur det enskilta lifvets kretsar, så inträda ju der män, af hvilka man ej kan begära, att de skola hafva en noggrann kännedom om våra lagar, eller alltid sjelfförtroendet att dem tillämpa; och hvem undgår väl, att inse den förökning i magt och inflytande, som derifrån tillfaller StatsSecreterarne, hvilkas meningar, på såd-ant sätt, snart kunde blifva orakelspråk.
Blir deremot Beredningen qvar, och blir den sammansatt af personer, som äro mägtige sitt kall, så är en motvigt gifven; ty då har StatsSecreterarens mening varit föremål för Beredningens pröfning, och när målet föredrages i StatsRådet, hafva också andra meningar, än blott en enda, blifvit gifne att der framställas, och StatsRådet, som annars af ren nödvändighet sett sig föranlåtit, att sluta sig till StatsSecreterarens mening, har nu jemväl andra omdömen att gå efter.
Jag täger för gifvet, att i StatsRådet aldrig inträder någon, om hvars goda hufvud och omdömes-förmåga fråga kan upstå; men huru mycket skulle man icke då skada en sådan person, om man hindrade honom, att få se sakerne från flere sidor.
— På alla desse skäl tillstyrker jag afslag å den föreslagne Grundlagsförändringen.
Den 23 Februarii e. m. 9^ Herr von Hartmansdorff, August:
Till de skäl för bibehållande af Rikets Allmänna Ärenders Beredning, som af andre Talare blifvit anförde, anhåller jag att få upgifva ett, det nemligen, att af alla så kallade Besvärs-mål, som till Allmänna Beredningens pröfning föredragas, lära få finnas så invecklade och vidlyftiga, som uti Ecclesiastiqve väg.
För alla andra ärender finnes i allmänhet en Collegial-behandling i 2:dra instantien, innan de komma till Kongl. Maj:t, men icke för dessa.
Om nu Allmänna Beredningen borttages, så skulle de komma till StatsRådet i ett mindre utredt och väl behandladt skick, än andra ärender.
För min del hade jag, i frågan om StyrelseVerkens organisation, föreslagit, att en collegial-handläggning af Eclesiastique mål borde äga rum i 2:dra instantien, och hade under förutsättning deraf tillstyrkt, att Allmänna Beredningen skulle uphöra, men så länge ett lägre Collégium ej finnes, måste jag anse Beredningen i denna väg nödvändig.
På sådane skäl anhåller jag om afslag å den nya redactionen.
Grefve Gyllenborg, Johan Henning, hade inlemnat följande, som uplästes:
Då kanske den vigtigaste frågan, som tillkommer Riksens Ständers behandling, denna Riksdag, nemi. huruvida den i io §.
RegeringsFormen föreskrifne Allmänna Ärenders Beredning skall fortfara, eller up - Den 2j Februarii e. m. höra, till afgörande förekommer, anhåller jag vördsamligen att, äfven i detta afseende gammalmodig i mine åsigter, få framställa dem, för bibehållande af denna inrättning, i Grundlagen påräknad för betryggande af Nationens heligaste rättigheter; men förrän jag ingår i närmare utveckling af desse mine åsigter, förklarar jag öppet, att de farhågor, som sig för mig förete, afse icke nu varande förhållanden, utan blott den aflägsna framtidens.
Lagstiftaren har visligen haft den afsigt med io §.
RegeringsFormen, att Konungen skulle fullständigt, genom Allmänna Beredningens protocoller, uplysas om alla de mål, hvilka för Konungen skulle föredragas, sorn förmodligen blifvit verkställt, då Grundlagen så bjuder, och ingen Instruction till rubbning deri lärer kunna förebäras hafva i behörig väg tillkommit.
I en noggran föredragning af målen i Allmänna Beredningen, och åtta kunnige mäns yttranden derom till ProLocollet, har Regeringen en trygghet om en oväldig och uplyst framställning af målens beskaftenheters lagenliga behandling, och Nationen äger i rättigheten att der till trycket uttaga handlingar och yttranden, till erhållande af fullständig kännedom, en trygghet, att tillgodonjuta den rätt Lagar och Författningar tillägga, men, skulle denna inrättning bortbytas emot en så kallad Statsberedning, så Den 23 Februari i e. m. 97 så upslår derigenom en oersättelig förlust för Nationen, som derigenom betages rättighet och utväg att känna målens behandling, då protocoll i StatsRåds-beredningen, om ock sådane existera, icke få allmängöras och till tryck befordras, hvilken StatsRåds-beredning, om den, af ti 11 fä 11 ige förhållanden, nu mäste för StatsRådets Ledamöter anses behöflig, likväl icke annorlunda lärer böra anses, än som en Enskilt anstalt till beredande för dem af närmare kännedom af målen, innan de hos Konungen förekomma, oph hvilken, icke af Grundlagen känd, mindre föreskrifven, synes i allmänhet icke fordra den föredragandes närvaro, sedan han i Allmänna Beredningen målen föredragit och sine åsigter der till Protocollet framställt, och med hvilket förhållande man skäligen kan möta det förebärande emot Allmänna Beredningens bibehållande, att den föredragande flere förnyade föredragningar i samma mål icke medhinner, men, i anseende till hvilka, den i Grundlagen honom åliggande föredragningen otvifvelaktigt bör vara hans första Embets-pligt.
Att uphäfvande af Allmänna Beredningen bereder i flere afseende inskränkning i Nationens fri- och rättigheter, uplyses vidare af det olika förhållande, som sig företer i ärenders pröfning, i den judiciella och administrativa vägen; i den förra kunna mål fyra gångor undergå 14 H. - 7 93 Den 9.3 Februari i e. m. pröfning, innan de komma till Hogsta Instancen, nemligen i UnderDömstolarne, HofRätten, och i vigtigare mål, Nedre Revisionen; i den administrativa vägen åter, afgöras de af Landshöfdingen och 3 Ledamöter i Krigs- eller KammarCollegium, inalles i tvenne Instancer af en personal af 4 personer, och skulle den nuvarande tredje, för allmän kännedom öppna pröfningen, i Allmänna Beredningen borttagas, så stadnade den öppna behandlingen af ärender vid åtgärderne i tvenne Embetsverk, och af förenämnde fyra personer, och hemlighetsslöjan kunde möjeligen sedan omsluta allt hvad vidare dermed i Högsta Instancen sig tilldrager, utan kännedom af den rättsökande, om behandlingssättet, och. rättighet att för allmänna Opinionen framställa sitt förmenta lidande, om han dertill sig befogad anser; och jag tror, att det är ett gällande skäl för bibehållande af Allmänna Beredningen, att en rättsfordran i administratif väg, som ofta kan vara mera magtpåliggande för den enskiltes välfärd, än en tvist i Domstols-vägen, må erhålla så noggrann öppen pröfning, i så många Instancer, den hittills haft, och den rättsökande icke, i sista Instancen, betagas rättigheten, att känna behandlingssättet af hvad han till pröfning framställt, och förhållanden derom genom tryck allmängöra, som alldeles försvinner om Allmänna Beredningen genom uteslutande af 10 §.
RegeringsFormen
Den a3 Februari i e. m. 99 uphörer; yrkande jag i grund af hvad jag nu anfört, att Allmänna Beredningen, såsom ett värn för Nationens frihet och ratti ar— heter, må bibehållas; ankommande på en sednare omsorg, hvad förbättring i Lönevilkor de Embetsman må tilläggas, hvilka såsom Ledamöter i allmänna Beredningen motsvara det förtroende, som i deras ansvariga och magtpåiiggande kall Jblifver dem lemnadt.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken gjorde proposition till bifall å den nya redactionen af 10 §.
Hvarefter Hans Excellence framställde proposition till afslag å berörde nya redaction.
Ropades äfven starka
Herr von Hejnnej Georgj och Grefve Frölichj
Davief jemte flere Ledamöter, anliöllo om votering.
Då votering nu förestår, får jag utbedja mig att få för min del tillstyrka afslag å den nya redactionen, och tillika till förklaring uptaga en gjord invändning.
Det har blifvit ganska riktigt lagdt så stor vigt pä pu 7* - T 00 Den o.3 Febr imri i c. m. blici teten lili Allmänna Beredningen, att nemligen alla rättsökande kunna följa sina måls behandling ända tills de komma till föredragning inför Konungen.
Parten kan derigenom se, huru hans mål blifver framsläldt för thronell.
En Ledamot har sagt, att den Rättsökande kan begära del af Stats Rådets protocoll, och att det väl ej slculle af slås.
Men jag ber att få fästa upmärksamheten på den omgång, som dervid skulle iagttagas.
En ordentlig ansökning derom skulle till Konungen ingifvas; den skulle föredragas och deröfver resolveras, innan han kunde få del af Proto' * collet.
— Dessutom anhåller jag att få uptaga ännu en sak.
Man har yttrat, att det skulle förorsaka sä mycket besvär för Föredraganden, att först föredraga i Beredningen , och sedan inför Konungen.
Men jag föreställer mig, att hvad han gjort i Allmänna Beredningen, är undangjordt i StatsRådet: ty har han gjort en exposé' af saken, så måtte han väl ej behöfva göra en annan.
Jag får dessutom uplysa, att så mycket jag, såsom Ledamot i ConstitutionsIJtskottet under tvänne Riksdagar, haft tillfälle att inhämta, har på det hela ganska sällan något mål blifvit annorlunda afgjordt i StatsRådet, än såsom man tillstyrkt i Beredningen.
Af alla dessa mål vet jag knappast något, som blifvit öfverklagadt.
Dei före anser jag denna Beredning nyttig, och tillstyrker afslag å den nya redactionen.
Den s3 Februarii e. lii.
IOI Herr von Heynne:
Jag vet ej, om det var någon, sorn begärde votering, mera än jag.
Jag skulle vara färdig att derifrån afstå, om Herr Grefven och LandtMarskalken finner, att pluraliteten var för afslag; i annat fall kan jag ej frångå min begäran.
' . '\ ' ‘ Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken erindrade, att äfven flere andra Ledamöter, än Herr von Ileynne, begärt votering; i anledning hvaraf Halis Excellence framställde följande voteringsproposition:
Den som bifaller den af ConstitutionsUtskottet föreslagne nya redaction af io §.
RegeringsFormen, rörande Allmänna Beredningens uphörande, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses Ridderskapet och Adeln afslå berörde nya redaktion, samt io §.
RegeringsFormen, i följd deraf, böra förblifva oförändrad.
Hvilken Voteringsproposition af Ridderskapet och Adelil godkändes, samt anslogs.
Sedan 41 > 42> 43 och 44 §§• * RiddarhusOrdningen blifvit upläste, börjades voteringen klockan | till 7 eftermiddagen, och befunnos efter voteringens slut kloc - 103 Den a3 Febr aari i e. m. kan half till g om aftonen; sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit, som föijer:
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskilt forde Protocoll blifvit upläst, Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken förklarade, att den nya redactionen af 10 §. i RegeringsFormen blifvit af Ridderskapet och Adeln afslagen, samt 10 §. i nu gällande RegeringsForm således bibehållen oförändrad.
Friherre Boije: Grundlagarne gifva Riksdagsmannen en rätt, att, äfven efter motionstidens förlopp, få framställa sådane motioner, hvartill anledning upstår i och under öfverläggning af förut motionerade ämnen.