Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottets beslut vid uppställningen af förslagen, skola af hvarje uppmärksam och oväldig granskare äfven om han ej skulle i Utskottets meningar instämma, så lätt inses, att ett vidlyftigt framställande af dessa motiver för hvarje §., endast skulle tjena till onödig tidsspillan.
Så mycket med bevarande af princip och tydlighet ske kunnat, har Utskottet sökt, att af de gamla §§ bibehålla ej allenast stadganderne, utan äfven ordställningen.
I anseende till den nytta Utskottet förmodar kunna väntas deraf, att de särskilta föreskrifterne uti denna Ridderskapet och Adeln egna Författning i någon slags systematisk ordt ing efter hvarandra framställdes, har U'skottef. varit nödsakadt, att från en till annan nummer förflytta åtskillige §§., äfvensom att uti en §. intaga stadgatiden, som förut finnas i flere andra.
En §. har Utskottet äfven härigenom ansedt böra 4 6 2 Den 25 Junti. utgå, men deremot trott sig böra i en ny särskild §. intaga nya nödiga befundna stadganden.
Upplysningsvis får Utskottet nu äran nämna att §§ som sålunda erhållit förändrad nummer, äro: den tredje i förslaget, lika med den fordna grdej den l8:d», obetydligt ändrad från den fordna i9:dej den itpde från den fordna 2o:de; och den 2o:de på samma sätt obetydli-: gen förändrad från den fordna 31:sta; den 36:te lika med fordna 37:de, och ^7:de lika med fordna 38'de; de som förblifvit oförändrade, äfven till sin nummer, äro: den irsta, 22:dra, 27:de, 2S:de, 29:de, 3i:sta, 4s:de och 55'.te-, de, uti hvilka 1815 års föreslagna Redaction, med afseende å den då godkände princip, om Bänkmännens afskaffande, blifvit följd, äroden2i:sta och 3©:de; omarbetade och till en del innehållande förslag till nya stadganden äro: den 2:dra, som jemväl uti sig fått upptaga den försvunna fordna iorde; den 4tde, svarande emot fordna 3:dje; 5:te likan ledes svarande mot den förra 4tde, med tillägg från den iö:de; den 6:te svarande mot den 7:de i förra RiddarhusOrdningen; den 7:de på samma sätt svarande emot den g.de, med tillägg från den i6:de; den 8:de svarande mot den inte; den p:de mot den I2:te; den rode mot den i3:de; den n:te mot den mot i5;de; isrde mot 5de; I4:de mot det öfriga af iö;de; 15:de mot iy:de; löde mot iS:de; I7:de mot öde, 23:dje, 24;de, 25:teoch 2ö:te; den 32:dra svarande mot den fordna 33 dje; den 33:dje likaledes svarande emot den förra 34:de; och den 35’te mot den söde, dea Ven 25 Junti. 46a 39:de, 4o:de, 4i:sta, 42:dra, 43:dje, 44:d®, 45:tea 46:teoch 47:de; den 49 :de svarande emot dan fordna 5<o;de, och den 5o:de svarande mot deri 49:de; 5i.sta mot 52:dra; 52:dra mot 53:dj»; 53:dje mot 52;dra, med tillägg från 49;de, samt den 5^:de; hvarförutan den 3 8
Skulle Ridderskapet och Adeln till större eller mindre del godkänna de förslag till förändring uti Ståndets representationssätt, som Utskottets särskildt denna dag afgilne Betany kande innehåller, blifva derigenom ändringar nödige i åtskilige af det härhos bifogade förslagets §§., nemligen den 45:t», »i;te, i2:te,' 13:de, 25:te, 2Ö:te, 27:de och 2S:de, samt i händelse Ridderskapet och Adeln nu skulle hnna för godt åter upptaga stadganderne om Bänkmän, om hvilkas afskaffande beslut 18tf fattades, mäste 2i:sta, 24:de, 25:te, 26:te och 3o:de §:ne derefter rättas.
Stockholm den ao Junii 1818.
På RiddarhusUtskottets vägnar C. F.
Posse. C. W.f Riben. 4 464 Dm 25 Junit.
Riddarhus Ordning. » §•
På Riddarhuset äger hvar och en introducerad
Ätt genom dess Hufvudman säte och stämma, efter dea i Matrikeln stadgade ord-* ning* 2 §.
Innom hvarje Ätt skall äldste Ättemannetl af äldste Ättegrenen, alltid för Ättens huf* vudman anses.
Dock kommer uti de Ätter, hvilkas hufvudman, antingen före antagandet af den nu gällande Regeringsformen af den 6 junii I809, blifvit till Greflig eller Friherrlig värdighet upphöjde, med vilkor, att samma värdighet skulle blott vissa af deras Afkomlingar tillfalla, eller ock derefter, på sätt 3?
$. af samma RegeringsForm föreskrifver, endera af dessa värdigheter erhållit, samt framdeles erhålla, hufvudmannarätten för den till högre värdighet icke upphöjda Ätten, att från den, sorn genom förta hufvudmannens upphöjelse blifvit hufvudman, öfvergå till hars närmaste manliga afkomling efter förstfödslorätten* led efter led, och först, efter denna grenens utgång återkomma till den ursprungligen äldsta Ättegrenen, och den Ättemän deraf, som är närmast, att i den högre värdigheten efterträda, dock så, att denna hufvudmannarätt alltid, innom hvarje gren, fränden som samma rätt erhållit, men icke sedermera blifvit till
Den 25 Junit.
465 högre värdighet upphöjd, öfvergå till hans närmaste manliga afkomling efter förstfödsloi rätten, så länge någon öfrig finnes, som från honom i rätt nedstigande led härstammar.
Vidkommande åter de Ätter, hvilka blifvit till Adelig, Friherrlig eller Greflig värdighet i enlighet med 37 §• i Regeringsformen upphöjde, kommer berörde §:s lydelse att till ofel:' bar efterrättelse tjena. 3 5.
Alla deCommendeursÄtter, hvilka tillkom^ mit före den 6 Junii 1809, eller den dag då den nu gällande Regerings-Formen blef af Kongl.
Majit och Riksens Ständer fastställd och antagen, äga att bibehålla det högre säte å Riddarhuset som dem blifvit för d«tta til-f Iagtj men de Adelsmän, sorn ifrån ofvannämnde dag blifvit till Concimendeurer utnämnde eller hädanefter utnämnas, förblifva vid deras Ätter och förra rum deruti, utan att deras upphöjelse till Coramendeurs-värdigheten må gifva anledning till bildande af en ny Ätt å Riddarhuset, hvarken för dem sjelfve eller deras manlige Ätteläggar. 4 §•
När Riksdag hållas skall, äge då Hufvudman. som sig vid den första eller andra af de anteckningar, hvarom 11 och 12 §:ne hand-' la, dertill anmäler, ovilkorlig rätt, att 8äte för Ridd, 0. Ad, Prot. VII.' B, II, Afd. 30. 466
Den 25 Junii.
Ätten intaga.
Har Hufvudmannen vid andra anteckningen sig icke anmält, äge annan man af Ätten samma rätt, och bland flere Ättemän, som sig på en gång anmäla, den som är Hufvudmannarätten närmast.
Har någon Ättemän icke heller sig anmält, må säte för Ätten intagas af Fullmägtig, den Hufvudmannen eller den hans rätt härtill utöfvar, på sätt här nedan föreskrifves. förordnat.
Under Riksdagens lopp vare Hufvudman, Ättemän eller Fullnrägtig, som sig först anmäler, berättigad, att säte för Ätten intaga, och af dem som på samilia gång sig dertill anmäla, njute Hufvudman för Ättemän , Hufvudmanna-rätten närmare Ättemän för fjermare, och hvarje Ättemän för Fullmäktig företräde. 5 §•
Ingen äge rätt, att hvarken för egen eller annan Ätt, säte intaga förr än han uppnått 25 års ålder.
Har Hufvudman ej fyllt 21 år, äge intilldess den Ättemän vid 25 års ålder sorn är Hufvudmannen närmast, att utöfva all den sednares rätt.
Finnes ingen af Ätten, sora sistnämnde ålder uppnått, och eljest kan anses behörig att Ättens säte intaga, äge då Hufvudmannens lagliga Förmyndare att Fullmägtig förordna, eller ock den Förmyndare, som eljest kan vara till säte bland Ridderskapet och Adeln berättigad, att sjelf Ättens säte intaga.
Bland flere härtill berättigade Medförmyndare, njute, då ej annorlunda åsämjes, den företräde, hvars egen Ätt enligt Matrikeln, har ett högre säte.
Sedan Hufvudman Den 2 5 Junii, 46? uppnått 21 år, elier ^derförinnan genom särskild Kongl.
Nåd blifvit myndig förklarad, må han, så vida till intagande af Ättens säte, behörig
Ättemän icke firjnes, dertill förordna Fullmägtig. 6 §.
Är Adelsman genom behörig Domstols Utslag förklarad ovärdig medborgerligt förtroende, eller att föra andras talan, eller för något nesligt brott till straff skyldig, eller med så svåra misstankar om ett dylikt brott besvärad, att saken, deråt han i brist af fulla bevis ej kunnat fällas, blifvit lemnad till framtiden, då den kunde uppenbar varda, då må han ej för egen eller annan Ätt, säte intaga, förr än étt sådant Utslag blifvit i laga ordning upphäfdt; äge ej heller, i fall han Hufvudman är, eiler dess rätt utöfvar, förr rättighet att Fullmägtig förordna.
Den som för annat fel, enligt denna RidJ darhusOrdning, blifvit säte och stämma på Riddarhuset förlustig förklarad, må likaledes icke, derest han till sådant eljest kan vara berättigad, fullmagt utgifva. 7 §•
Adelsman, som sin egendom till Borgel närers förnöjande afstått, må under det frågaa derom vid Domstol anhängig är, hvarken , för sin eller annan Ä?t intaga säte pä Riddarhuset, ej heller fullmagt utgifva
Har han sina Borgenärer fullkomligen förnöjt, och Domstolen, genom i Concursmålet meddeld laga kraftvun-^
Den 25 Junit. nen Dom, honom icke till ansvar fällt, åge han, att, då sådant styrkes, uti sina förra rättigheter inträda.
Den som, ehuru till laga ålder kommen, blifvit af behörig Domstol under Förmyndares vård och inseende ställd, må hvarken sjeU säte å Riddarhuset intaga, eller Fullmagt utgifva. 8- 5.
Adelsman, sorn utur Riket afvikit, håfve förverkat rättighet till säte och stämma på Riddarhuset.
Är han Hulvudman, tillfälle Hufvudmannarätten, och derest högre värdighet dermed förenad är, äfven denna, den Ättemän som dertill närmast berättigad är, samt efter honom hans närmaste manlige afkomling efter förstfödslorätten.
Återkommer utur Riket afviken Adelsman, och varder han icke för afvikandet eller orsaken dertill till straff skyldig ansedd, inträde han för öfrigt i sina förra rättigheter, dock så, att derest Hufvud-) mannarätt eller värdighet honom genom afvikandet frångått, den ej kan till honom eller hans efterkommande återkomma, förr än ingen öfrig finnes, som ifrån den, hvilken Hufvudmannarätten eller värdigheten sålunda erhållit, i rät nedstigande led härstammar.
Reser Hufvudman Utrikes, antingen i Ko; nungens ärender, eller med vederbörligt tillstånd, för enskilda angelägenheter, äge han rätt att förordna någon behörig att Ättens säte intaga, Åttemans bättre rätt framför Fullmäg tig, dock alltid oförkränkt. * Den 2 5 Junii. 469 9 §•
Adelsman, som med Konungens särskilda Nådiga tillstånd i främmande Herrskaps tjenst är, eller emot främmande Öfverhet sig med Tro- och Huldhets-ed förpligtat, men derjemte fast egendom ellvr Embete inom Riket innehafver, samt för sin person här i Riket skattskrifven är, må personligen säte och stämma på Riddarhuset intaga, men ej, derest haa Hufvudman är, Fullmägtig förordna,- Förekommer någon sak till öfverläggning och beslut, som det Herrskap angår, i hvars tjenst sådan Adelsman är, bör han likväl ej öfvervara beslutets fattande, hvarken i Pleno, Utskott elier Nämnd, derest han lill Ledamot i någon af de bägge sednare vald är. 10, §.
Flyttar Adelsman sitt Bo och hemvist Utrikes på sätt 32 §. i 1723 års Adeliga Privilegier om för mäler, håfve han och hans efterkommande, som Utrikes äro, förlorat säte bland Ridderskapet och Adeln, fastän han eller de fast Egendom här i Riket äga skulle.
Är han Hufvudman, tillfälle
Hufvudmannarätten eller värdigheten i likhet med hvad i 8 §■ föreskrifva är, närmaste Ättemän Inflyttar i Riket sådan Adelsman eller någon af hans manliga efterkommande, styrker lagligen, att förbindelserne emot främmande Herrskap upphört, och Konungen med ny Tro och Huldhetsed sig förpligtar, inträde han eller de i 4?o Dm 2j Junit.
Ättens förra rättigheter, så vida han eller de icke eljest blifvit en sådan förmon ovärdige förklarade; dock likväl alltid med den inskränkning, i anseende till förlorad Hufvudmannarätt eller värdighet, som 8 §. i anseende till utur Riket afviken Adelsman och dess efterkommande siadgar. n §.
Vid hvarje Riksdag utnämnes LandtMarskalk för Ridderskspet och Adeln af Konungen, i enlighet med 52 $ af RegeringsFormen och 23 §. af Riksdagsordningen.
Den utnämnde Landt
Marskal ken beledsagas genast af de 2:ne äldsta närvarande Grefvar till Riddarhuset, och etnottages derstäds vid ingången af Ridd^husDirectionen RiddarhusSecreteraren och de öfrige till RiddarbusCancelliet hörsnde personer; hvarefter han 1 å»er utfärda anslag till anteckning af Riddetskapets och Adelns tillstädeskomne Ledamöter, hvilken på följande dagen förrättas, under LandtMarskalkens Ordförande af trenne RiddarhusDirectionens Ledamöter, tillika med trenne andra af Rid. derskapet och Adela, dera LandtMarskalken utser, saint RiddarbusSecreteraren och RiddarhusFiscalen, och livarvid tvenne särskilta upprop böra å utsatte timmar ske, efter en öfver alla lefvande
ÄUer, i den ordning de å Riddarhuset säte äga, upprättad Matrikel.
Den sora vid endera af dessa upprop är tillstädes när den Ätt, för hvilken han vill säte och stämma intaga, påropas, framträder då, och Den 2 5 Junii. 471 låter, i händelse denna Ätt är hans egen, endast uppteckna sig till förnamn och earactair, men aflemnar i annat fall sin erhållna Fullmagt, eller andra bevis till granskning.
Är den som till anteckning sig salunda anmäler, Ättens Hufvudman, samt eljest till intagande af säte och stämma behörig, må han ge-t nast i uppropslistan införas, såsom för Attén behörigen antecknad, samt honom tilldelas en med Riddarhusets sigill påtryckt pollett, med påskrift af Ättens nummer och namn, äfvensom den antecknades förnamn och nummern på den Bänk, der hans ställe är honom vid Ridderskapets och Adelns sammanträden anordnadt.
Har han åter sig såsom Ättemän eller Fullmägtig till anteckning anmält, varder sådant endast tills vidare anmärkt uti det Protocoll, som vid anteckningen förås bör, och, hvilket jemte de aflemnade handlingar öfverlemnas till granskning af RiddarhusDirection, som med Utlåtande deröfver bör till andra anteckningen hafva inkommit. 12 §.
Dagen förr än Konungen i Nåder kallar Ständerne, att å RiksSalen öfvervara Riksda. gens öppnande, eller om denna dag är Helgedag, dagen förut, sker äfven en dylik anteckning med tvenne upprop, dock ej under påstående Plenum.
Vid denna anteckning utdelas lika beskaffade inträdes_polletter till dem, hvilkas vid första anteckningen aflemnade Fullmagter och Handlingar blifvit af Riddar* 472 Den 2 5 JtmiL husDirectionen godkände, äfvensom till de Capita och Ättemän, hvilka sig till anteckning anmält, och enligt stadgarne i denna Riddarhusordning finnas dertill berättigade.
De personer som vid denna anteckning förete Fullmagter eller bevis, böra dagen förut hafva desamma inför RiddarhusDirectionen till granskning uppvisat.
Ds Fullmagter åter, som ej af RiddarhusDirectionen, på föreskrifvet sätt blifvit granskade och godkände, intagas endast på sätt, rörande första anteckningen blifvit stadgadt, i det Protocoll som vid detta tillfälle föres; hvilket Protocoll jemte Handlingarne öfverlemnas till det blifvande RiddarhusUtskottet, hvarest Inträdes-poiletter erhållas; och må härefter ingen anteckning eller utdelning af Inträdes-pollettgr ske annorlunda än inför berörde Utskott, sedan det blifvit förordnadt, hvilket, så fort sig göra låter, ske bör; skolandes detta Utskott sedermera under Riksdagens lopp, endast för anteckningar sammanträda e'n half timma före hvarje utsatt Plenum.
Ej må någon af RiddarhusBetjeningen, vid ansvar, enskildt och utan RiddarhusUtskottets samtycke till någon, eho d«t vara må, Inträdespoilett utgifva; börandes i öfrigt noga tillses att ingen erhåller Inträdespollett som icke genast och ofelbart varder i uppropslistan arn tecknad. 13 §•
Uppstår vid dessa anteckningar tvist om Hufvudmanna-rätten, eller eljest ®m företräde Den 2 5 Jurin.
473 till anteckning för samina Ätt, bör den af det blifvande Riddarhusutskott®! pröfvas och af. göres; men emellertid och intilldess Utskottet sig utlåtit, den antecknas, som enligt de ho3 RiddarhusDirectionen befintlige Genealogiske Tabellers föranledande, dertill närmast berättigad är.
Finner Utskottet sedermera någon annans bättre rätt till säte och stämma genom antaglige bevis styrkt, vare den, »om anteckning först erhållit, skyldig, att den honom tilldelte Inträdes-pollett återlemna, och den andre blifve i hans ställe antecknad.
Skulle eljest någons rättighet att å Riddarhuset intaga säte och stämma, med anledning af denna Riddarhusordnings stadgander, ifrågasättas, öfverlemna* äfven detta mål till det blifvande RiddarhusUtskottets pröfning. 14 §.
Den som för första gången sig till anteckning såsom Riksdagsman anmäler, åligge att om sin ålder uppte bevis genom Utdrag af Kyrkoboken, ifrån den församling der han född är.
Finnes ej Kyrkobok, eller är den genom vådelig händelse förkommen, då, men icke i annat fall, må ock bevis häröfver af någon Konungens Embetsman i orten utgif-; vit, såsom gällande antagss.
För dem, om hvilkas födelse de vid Riddarhuset befintlige Genealogier innehålla fullständig underrättelse med dag och årtal, år annat bevis härom ej af nöden.
Varder i detta hänseende betyg, sorn förmodas origtigt vara, af någon företedt, 474 Den 25 Junit. bör han derföre i laga ordning tilltalas, och må intilldess hao sig vid vederbörlig
Domstol rättfärdigat . icke till säte och stämma på Riddarhuset antecknas.
Ej må någon Fullmagt såsom gällande antagas, som icke af Ättens Verkliga Hufvudman, eller defl till utöfning af hans rätt, enligt denna Riddarhusordning, berättigad är, blifvit utgifven; börandes fullmagten, antingen hel och hällen med utgifvarens stil skrifven och undcrskrifven, eller ock till egenhändiga undertecknandet lagligen bestyrkt, ovilkorligen vara författad efter följande formulaire:
Till den Lagtima (Urtima) Riksdag, som i N. skall hållas och tager sin början den (dag och å.) befullmägtigas härmed (Caractair och Namn) att lör Grcfbga 00 intaga säte och stämma på Riddarhuset, hvarvid han ovilkorligen förpiigtas att ställa sig till efterrättelse den af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer antagne och besvurne RegeringsForm af den 6 Junii 1 809, jemte Riksdagsordningen af den 10 Febr. 1810, och öfrige " gällande Grundlagar.
Ort och Datum. 15 §■ Friherrli Adeliga Ätten N:o Namn (Sigill) Caractaire, Den 25 Jun i. 47 5 Är Fullmagt af Förmyndare för omyndig
Hufvudman ut gifven, bör sådant under namnet eller namnen tydligen utsättas, samt Förmyndare-fö? ordnandet i original eller bevittnad afskrift biläggas.
På enahanda sätt vare ock den Förmyndare, som enligt 5 § vill och kan säte för sin Myndlings
Ätt sjelf intaga, skyldig, att Förmyndare-förordnandet ingifva. 16. §.
Uppvises vid en och samma anteckning tvänne eller flere Fullmagter för en och samma Ätt, varde de alle, ehuru af behörig man utgifne, ogillade Sker sådant vid olika anteckningar, galle den som först uppvisad blifvit.
Har den som först blifvit såsom
Fullmägtig för någon Ätt antecknad, med döden afgått, från Riksdagen afrest, eller
Säte för annan Ätt i behörig ordning intagit, då må ny Fullmagt för annan person, derest den eljest behörig är, för gällande antagas.
Den som med obehörigt utgifvande af särskilte Fullmakter beträdes, kommer för ett sådant förhållande, hvilket uti RiddarhusUtskottet, uppå RiddarhusFiscalens anmälan, upptagas och undersökas bör, att anses säte och stämma på Riddarhuset, för längre elier kortare tid förlustig, allt efter hvad Ridderskapet och Adeln in Pleno derom kan rättvist pröfva ; och vare han jemväl oberättigad, att ytterligare till bevistande af den Riksdagen Fuilmagt utgifva.
Den 2 5 Jami. ■ 17 §•
Blifver under påstående Riksdag, den som, j egenskap af Fullmägtig, Säte för annan Ätt intagit, genom Hufvudtnannena afgång, sjelf Hufvudman för sin, lemne han den förra Ät' tena Säte, och intage den senares, utan att likväl skiljs» från den befattning såsom Elecfor, Utskotts eller Nämnds Ledamot, honom kan vara genom val uppdragen.
Dör under påstående Riksdag Hufvudman, som Fullmagt utgifvit, och har blifvande Hufvudmannen, eller den utöfningen af hans rätt tillkommer, icke gitt namn å Fullmagten såsom vittne eller eljest tecknat, lemne Fullmägtig det säte han på grund deraf innehaft, att af den nya Hufvudmanncn, någon Ättemän, eller annan behörigen förordnad Fullmägtig, på sätt förut stadgadt är, intagaa.
Ättemän i behörig ordning för Ätten antecknad blifvit, åge i sådant fall, men ®j annars, Hufvudmannen rätt att såsom Fullmägtig för annan Ätt Säte intaga.
Har Hufvudmannen Fullmagt utgifvit, eller innan han Hufvudmanna-rätten tilhrädt, sitt namn å den för Ätten utgifne Fullmagt tecknat, vare för den Rik*dageri skiljd från utöfningen af sin Riksdagsmannarätt, utom i de händelser, att Fullmägtig med dödan afgått, eller genom annan afgång sjelf blifvit
Hufvudman för sin Ätt, eller utrike* rest, eller, efter styrkt laga förfall och erhållit tillstånd, Riksdags orten sied allo iemnat.
De 11 25 Junii, 18 §.
Bänkarne i RiddarhusSalen blifva särskilt vid hvarj« Riksdag af RiddarhusSecreterarsn och RiddarhusFiscalen fördelade, enligt uppropslistans föranledande- samt på det sätt, att första Bänken blifver till höger om LandtMarskalksbordet; den andra till vänster och så vidare ömsevis; vid hvarje
Bänk uppslås en lista på de personer, hvilka å den fått sig sitt ställe anordnadt; hörandes å dessa Bänklistor de personer, som under Riksdagens lopp i Riddarhusutskott antecknas, genast derefter uppföras; öfver verkställigheten hvaraf RiddarhusFiscalen åligger att Boga hand hafval.
19 $. Ingen må i RiddarhusSrder und^r Ridderskåpets och Adelns sammankomster inträda, som icke för den vid dörren vakthafvande uppvist den honom lemnade inträdes- pollet; RiddarhusFiscalen åligge, att efter egna anledningar, eller uppå erhållne underrättelser tillse, det ingen obehörig olver läggningarna bevistar.
Utlånar någon sin pollet till annan person, för att honom såmedelst inträde förskaffa, vare den, som polletten utlånt, säte och stämma den Riksdagen förlustig, hvarom, efter RiddarhusFiscalens anmälan, i RiddarhusUtskottet undersökas bör, för att sedermera af Ridderskåpet och Adelö in Pleno afgöras. 47§ Den 25 Junit. 20 §.
Första gången Ridderskapet och Adeln vid hvarje Riksdag in Pleno sammanträder, bör denna Riddarhusordning uppläsas, samt derefter alltid ett tryckt exemplar deraf vara att tillgå, så väl å LandtMarskalksbordet, som uti RiddarhusCancelliet. 21 §.
Sedan Riksdagen af Konungen blifvit på RiksSalen öppnad, bör nästa söknedag derefter, så vida plenum plenorum icke å samma dag är anbefallt, Electorsvalet verkställas.
Med detta val förhålles sålunda: att Ridderskapet och Adeln in Pleno sammanträder, och genom slutna vallistor utväljer 38 till säte och stämma antecknade Ledamöter, af hvilka de 25 som erhållit de flesta rösterna blifva Electorer, och de 13 dernest i ordningen, blifva Suppleanter, hvilka senare vid afgång inträda i de förras ställen, eftersom de erhållit de fleste rösterna.
Alla andra Electorer och Nämnder, som till särskilda befattningar, enligt Regeringsformen och Riksdagsordningen, erfordras, väljes, efter derom dagen förut skett anslag, likaledes af Ståndet samfällt in Pleno. 22 §.
Elecforerne åligge att den påföljande da - Den 25 Junii. 479 gen, si vida görligt vara kan, eller ock inom den tid Riksdagsordningen i dess 28 §. föreskrifver, välja Ledamöter till samtelig® i nyssberörde §. omnämnde Utskott.
Dem tillhörer äfven att tillsätta Ledamö ter af Ridderskapet och Adeln i alla de Utskott, hvilka Riksens Ständer, med anledning af RiksdagsOrdningens 36 § , finna vara af nöden, samt att vid inträffande ledigheter, välja Ledamöter i de afgångnes ställe.
Electorerne sammanträde ej (ill val, utan föregånget in Pleno fattadt beslut, samt behörigt anslag.
De kunna ej till Ledamot i Utskott välja annan person, än den som till säte och stämma antecknad är.
De förrätte deras val genom slutne sedlar, börande hvarje sedel innefatta så mångå personers namn , att de utgöra antalet af Ridderskapets och Adelns Ledamöter i det Utskott, hvarom fråga är Minst 13 Electorer böra, närvarande, i valet deltaga.
ValProtocollet bör genast af minst 13 Electorer undertecknas, och försegladt till RiddarhusSecreteraren aflemnas. 23 5.
Med anledning af RiksdagsOrdningens 39 §. förklaras härigenom den af Ridderskapets och Adelns Ledamöter i hvarje Utskott, som efter Matrikeln högsta sätet å Riddarhuset innehafver, berättigad att i Utskottet föra Ordet. 48% Den 25 Junit. 24 §.
Varder Elector eller Suppleant till Utskotts Ledamot vald, upphöre hans befattning såsom Elector eller Suppleant.
Skulle härigenom
Hier eljest så många Eiectorer och Suppleanter afgå, att fullt antal af 25 saknades, då bör genom nytt val, på sätt 2r §. föreskrifver, så väl ledigheterne bland Electorerne fyllas, som ock 13 nya Suppleanter utses för de ledigheter, som framdeles kunna inträffa. 25 §•
Förr än första valet är verkstäUdf till Le; damöfer i ds Utskott, hvilka i RegeringsFormens 53 §, och RiksdagsQrdningens 28 §• fö-i reskrifvas, må ej Elector eller Suppleant kun* na sig denna befattning afsäga.