Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För öfrigt böra alla goda saker kunna hindras, om det kan wara ett Ständ tilläm att undandraga sig frän deltagande i öswerläggningae som strida emot Desi interresie.
Pä sädant sätt kan jag ej sinna annat än akt det onda ställe i elvig» het bibehälias» Jag tror säledeS att Wi kunna utt lära Osi och förestå nödige jämkningar, för g» i en framtid ätminstone kunna erhälla nägot af der Höge rvördige Skändet.
Herr 8trLIs, Larl KlaKnus. Jämte
Vet jäg till alla delar får förena mig med hwad den walds Leda» mosen, som sist talar, anfort, sär jag endast tillägga?.
Fjerde Band» 194- mr i?
Den 28 November - att jag nu anser riden wara kommen dä vfwerleswornc af Cmholicismens wälde i wärk kära Fädernesland, sä smäningon kunde förswinna; och hwad angar den proiest som Högwördige Preste-Ständer har till Högloft.
Srars-Utfkolter afgiswir, förundrar den mig sä mycket mera, som jag förmodat arr Ledamörerne af det Högwördiqe Ständer, såsom sanna och äkta Lutheraner, icke skulle hafwa sä mycket eniok en sä Rikögagnelig reformation som den nu i sräga »varande.
Grefwe Douglas, Larl >Vi'IkeIm.
Ehuru oman att tala, torde mig likwäl rilläras ark yttra mina tankar öfwer detta ämne.
Om detta är en Privilegii sräga, kan den wal ej sträckas längre, än till sjelfwa Embekena.
Lönerne ärc> nägok helt annat och de syncö mig kunna komma under granskning och jämkning.
Biskopparnes löner äro ganska olika.
I den ork der jag bor har Biskoppen allenast 350 Tunnor i Krono-Tionde, pä andra ställen mer, ända till ivoo. Män' tro deras syslor derföre skötas med olika nit?
Manne en sädan olikhet i löningswilkor för lika Embetsmän är billig och skulle ej efter en tillbörlig jämkning häraf något öfwerskott ät Staren kunna winnås.
Grefwe lkamilton, ^xel, anmärkte att af sainma grund svin äcskillige Biskoppars löner un» dergäkt förhöjning kunde de äfwcn undergå förminskning.
Herr Den 28 November.
L75Z Herr klingsporr, Lerclt, förenade sig med Grefwe klamilton.
Herr kotlilied.
Jag förenar wig i det hufivudsakeliga med Herr kLblman, och kan ej frångå art någon reglering i lönernc är nödig, men jag yr» kar ännu ytterligare, art någon sadan ej kan ske Utan Preste-SrandelS eget samtycke.
Herr Grefrven och Landtmarskalk»:».
Af discurserne har jag ryckt mig finna au de fleste deri öfwercnsstämma, alt denna fräga arén privilegii sak och alt sielfwa hnfwndsaken derföre bör sörfalla»
Deremot hafwa flere önskat ett sädanr beslut, att Stats-Ulskottec skulle anmodas att uprätta ett förslag till jämkning af Presterskapets löner.
Delta syneS mig ej stridande emot Privilegierne, emedan der altid äterstär akt öfwer ekk sädant förslag sedermera besluta.
Att härom fräga det Högmördige Prcste-Ständet innan förslaget först blifwit nprät» rädt, tror jag för min del ej wara det rätta.
Friherre lVlarmerlieim.
Det kan ei sättas i fräga om Prcste-SrändetS Privilegier böra wara af lika helgd som något annae Srands.
Jag tror ej eller att det af Herr Grefmen och Landt-Marskaiken upgifne förslag wore dek rätta.
Det wore alt i förhand förcskrifwa en upoffring, hwilkrn ej annorlunda än såsom sriwilliq bör aga rum.
Långt bättre wore alt föreställa det Högwördige PresteStandei Rikets trängande behof, och anmoda Det sam - »756
Den 2 8 November. samma akt upgifwa i hwad matto Det för sia del wille sublevera Stalén.
Friherre Legerström.
Jag är i hufwudfaken förekommen af Friherre klannerkeim, men ser ej något hinder hwarföre man icke ät Preste-Ständct kunde förestå sältet huru
Det lämpeligast kunde bidraga titl Stålens hjelp; men innan någon remisie af denna fraga till Slais-Urfkottet göres, är nödwändigt att Preste-Sländel deröfwer yttrar sig, emedan Desi Ledamöter desi förman ej kunna öfwerwara UlskollelS öswcrlägguiugar. -Zerr Grcfwen och Landtm arstalken- Jag tror ej det wore lämpeligt for Rtdderskapet och Adeln att inqä i nägra dekailler om denna sak, men wäl att lill Preste Scändel hemställa huru wida Det wille lill Statens hjelp göra nägra upoffeingar, och för framtiden inga i nägra jämkxingar i sina löyer, och derom får jag nu göra Riddcrsjkapct och Adeln proposition.
Ja och Nej Herr ?äklman.
I det fallet hemställer jag om icke i Expeditionen äfwen kunde inlagas, an Riddcrskapet och Aoeln anser det ej wara cn Privilcgii sräga att för framtiden reglera Sländets löuings-wilkor, ost) att i händelse Preste-Ständet skulle wara af annan mening, skulle Ridderskapct och Adeln önska att fa weta pä hwilka skäl.
Den förcflagnc hemställan tror jag för min del blifwa utan följd, ty Riks. Den 28 November. l7Z?
Riksdagen har warit nog läng för Preste-Standet, för atl haswa kunnat om Der wclar, göra vägra upöffringar.
Friherre Leäerliröm, stscob.
En sadan mening rörande denna fräga kan wäl ej i Expeditionen inflyta, sedan Wi hört Ost föreläsas Preste-Ständets Privilegier och deröfwcr discmcrat.
Men akt föreflä eit eller annat vacance-ar till Staten skulle inga, och alt lönerne i framliden simlle jämkas, med ett ord, alt göra ckt bestämdt förslag; syncs mig böra lätta saken.
Friherre bjerta, IHeclric.
Jag mäste för min del anse Preste-Ständels P ivilegier lika heliga som wära, och får derföre lill styrka den proposition art Preste.Slä idets yttrande först mäste inhämtas, in» nan denna sak till någon widare åtgärd befordras Herr Koiklmb bestyrkte ännu widare, alt detta werkeligen worr en privilegii-fräga. Zerr Grefwen och Landtm arskalken- Dee är wäl urom ali twifwcl, ark delta är en privilegiisak, men sädant hindrar ej, alt icke Riddersikapet och Adeln i afseende derva kan yttra en önffan, hwilket under denna Riksdag handt wid flere tillfällen Stånden emellan.
Herr käklmrin Alt Biskopslöncrues indragning pä obestämd lid, wore en privilegie sak, har jag genast erkänt.
Deremot har ock Preste-Ständec pro - 1758 Den 28 November - protesterat, men lönernes jämkning i en framtid ax en annan fräga, hwgröfwer Niddersssapet och Ar deln kan yttra sia.
Skulle Preste-Ständel wara misinöjdk med Ridderffapet och Adelns tankar i afseende derpå, mäste det stä
Det samma fritt arr fadant dä tillkännagifwa.
Herr Kotblieb ansäg srägan wara helt enkel, att till Preste-Siändcr hemställa huruwida
Det will inga i någon jämkning af lönerne i framtiden.
Friherre 8ig el von l^ollisin.
Om Riket kan räddas genom desin upoffringar, är dec öfwerflödigt akt derom något yttra, och jag will ej bestrida att det dä more owärdiqt art ej göra dem.
Jag önskar allenast akt Ridderffapet och Adeln mäste wara preparerad pä ett sädant sivar ifrån Prefte-Sändet, att Rldderskapet och Adeln ocksä nu mätte göra sacristce af sine privilegier och säsom del sörsta Ståndet gifwa efterdöme ät de öfriga.
Herr Lelorv.
Ridderffapet och Adeln har ju nyligen offrat Adelsfanan. Zerr Grefwen och Landtmarffalken.
Wi synes alla wara ense om att fragan om BjffopsEmbeten är en Privitegii-sak.
9!u är således frägan ej annan, an huruwida för framtiden någon jämkning i Biffopslönerne kan äga rum.
En proposition, hwilken likawäl af Adeln som en önskan kan anmälas, som de andre Ständen hos Ridderffa xet - Den 28 November- 1759 pet och Adeln anmält sine önskningar.
Jast får derföre förestå Ridderskap?! och Adeln bifall dera Ropades ett starkt
Ja blandadt med nägra fä Nej Herr Klingspor, 6erstt, önskade att propositionen skcifteligen matte upsäkkas, hwari ätstillige sist förenade och hwilket werkstäldes; hwarelrer, sedan den war författad och läsningen deraf börjad, nägon a nyo hördes önska, akt deri skulle insättas, att Ridderskapet och Adeln ej ingått i pröfning af PresteStändelS Privilegier» Friherre Legerström, jacob, erindrade att sadant ej i Expeditionen borde införas nar wara Prvtocoll, som af Allmänheten blrfwa kände, »vittnade om motsattfen.
Friherre ^lannerbeim.
Att under discnrserne det warit åtskilligas mening att Wi ej borde inqä i en sadan pröfning wore wisterligen enligt med sam ningen, men i proposiiionen, kunde, efter Friherre k4LNlierbeim8 mening, derom ingen ting införas.
Herr ?LKIman önskade i den föresiagne propositionen allenast den förändring att deri infördes det Ridderskapel och Adeln ej ansett stridande mot Preste-Standetö Privilegier, akt updraga ät skottet att inkomma med förslag till jämkning af Desi löner. r76?
Den 28 November Friherre klannsrbeim inwände, att det were tädligast hafuw delta för en framtid sig förbehållit, sedan Preste Sänders sivar om denna sak inkommit, Efter någon obetydlig ytterligar-e justering gillades följande proposition, hwilken salunda af Herr Greswcn och LgndlMarfkalken framsiäldes: bifaller Högloft.
Nidderskapet och Adeln att, j anledning af n» under öfwerläggninq förehafde och i sammanhang med StatS-UljjkottetS Betänkande up« konnie frägor pm reglering af Bifkops-lönerne samt.
Plan art inga i någon förutgående pröfning huruwida nämnde löner more, sädane de nu äro, PresteSränder genom Desi privilegier förwgrade, till Hög. »widige Preste-Srändets egit öma behjertande af Mikels och Desi StatS-Werkö ivcrkcliga behof hemställa, art öswerlägga, och Riddcrffaper och A» deln wänligen meddela, i hwad mätto Prcste-Standet genom egit begifwande och patriotiska upoffringar af innehasivqnde förmäner, fjkulle finna sig beredwilligk att SlalS-Werkers betrangda tillstånd underlätta?
- Pä ytterligare gjord proposition beslöts att Ridderffapet och Adelns nu fattade beslut genom en E)epnration genast skulle de öfrige Respektive Skantzen meddelas, dg
Depmationen skulle medföra följande?
Ut - Den 28 November *761 Utdrag af Protokollet, hallit i Högloft.
Ridderffapek och Abellis Plenum ben 28 November 1809. S. D. I anledning af hos Riddcrftkapet och Adeln under öfwerläggning förehafde, och i sammanhang med Stars-Urffotteks betänkande upkomne frågor om reglering af Bijlkops-lönerne, stadnadc Ridderskapet och Adeln i det beftur, att, utan att inga i någon förutgående pröfning, huruwida nämnde Löner, moro, sädane som de nu äro, Preste-Standet genom Desi Privilegier förvarade, till Högwördige Preste-Ständets egit öma behjertande, af Rikets och Desi Slats-Werk merkeliga behof hemställa, akt öfmerlägga och Ridderskarct och Adeln »vänligen meddela, i hwad mätto Preste-Ständer genom egit begifwande och patriotiska upoffcingar af innehafwande förmäner, skulle sinna sig beredwilligt att StatS-Werkets bcirängda tillstånd underlätta.
Hwikket genom Utdrag af Prorocollec skulle de öfrige Refpeclive Ständen mänligcn meddelas.
Vt fuxrz.
Anmäldes och infördes en Deputation ifrän det Hedcrwärda Bonde-Skändet, anförd af Riks. dagsmannen ifrän Westmanland VVeslinZ, htvilken tillkannagaf, att Bonde-Ständet förehafr fragan om bränwins-bränningen somt bifallit de förenade Utskottens derom gjorde förslag, i hela desi midd till nästa Riksdag, och ätagit sig den skatt derföre bor - 1762 Den 28 November de erläggas.
Bonde-Ständer hade endast gjort det tillägg, att Dek önskade Götheborgs och BohusLans Skärgärdar mätte erhålla tillstånd att tätare anlägga Krogar, Depntakionen afrrädde pa öfiigt sätt beledsagad» Justerades följande underdånig» ffcifwelse till Kongl. Maj:st. Slormagliqste Mernadigste Konung!
Till Eders Kongl.
Maj:tS nädiga sanction fä Riksens Ständer härmedelst i underdänighet öfwerlämna den Successions-ordning, hwarefter Swea Rikes »'korade Kronprins, Hans Kongl. Höghet, Prins Lkristisn ^uZust8 af Schleswig - Holstein — Sonderburg — Augustenburg manliga Bröst» arfwingar ffvla aga rätt till den Kongl. Swensta Thronen ocb hwilken Suecessions-Ordning, jämlikt Regerinas-Formens 85 §- bör salom Grundlag af Eders Kongl. Maj:k och Riksens Ständer wid denna Riksdag fastställas.
Riksens Ständer framhärda etc.
SucceAonS-Ordning hwarefter den Högborne Furstes, Swea Rikes urkorade Kron - Prins Hans Kongl» Höghet, Prins Ckristian Augusts af Schleswig - Den 28 November- r7§Z wig- Holstein- Sonderburg- Augustenburg manliga Bröstarfwingar stkola äga rätt lill den Kongl. Sweustka Thronen, samt att Swea Rikes styrelse tillträda, af Konung och Riksens Ständer gjord och saststäld pä Riksda» gen i Stockholm den December 1829. WJ efrerskrifne Swea Rikes Stander, Grefwar, Friherrar, Bistkoppar, Ridderskap och Adel, Klerckeri, Borgerffap 06) Menige Allmoge, som nu här i Stockholm kill allmän Riksdag församlade äro, gore wetterligt: atk sedan Wi pä de skäl den af Ost under den 12 Maij detta ar »pruttade, och med Wäre namns och sigills nndersattande bekräftade Riks-Acr förmak och innehåller, enhälligt förklarat Wär för detta warande Konung Lustaf den 4 Aäolpst och Hans Bröstarfwingar, sä födda som ofödde, för nn och ewärdeliga rider förlustige Swe? riges Krona och Regering; Wi afwen under den Z Junii detta ar utkorat Wär nu Regerande A-!ernadigste Konung, och Herre XIII samt Wi ytterligare i anseende dertill Högstbemälde Hans Kongl. Majus ägtenfkap med Dest Högtälskelig» Gemål Hennes Kongl. Majit Drottning kllsärviA Liifadetii LkarlottL, ej är med någon nu lefwande Bröstarfwinge wälsignadt, genom, under den 28 Ang. 1809 uprättad förening och Wal-act utkorat den Högborne Furste Prins Lkristiau ^uZust af Schleswig- Holstein- Sonderburg- Augustenburg till Swea Rikes Kron-Prins, att pä de wilker, sa wäl nystnämnde Wal-act, som ock Högbemälde Furstes till afgifwande as Ost förestkrisne Försäkran förmå och in - 7764 Den 23 November innehålla, Hans Kongl. Maj:k Wär nu Regerande All-niadigste Konung och Herre k-XIII efter Dest dödcliga frånfälle, fhwarmed den Högste Guden Nådeligen länge fördröjc) i Regeringen öfwer Swea Rike, samt Der samma underlydande Länder efterträda, till SwcrigeS Konung krönaS och hyllas, sann Riket styra; Alisa haswa Wi för Hans Kongl. Höghet, Prins Llrristian ^ii^usts af Schleswig.
Holstein- Sonderburg- Augustenburg äkta manliga Beöstarfwingar, härmed melak upräita och fastställa benna ordning för Succestioucn till Swerigeö Krona och Regering, pä säll och med wilker har nedansörc urtryckeligcu stadggs. Z- r. Warder dek ägtenffap Hans Kongl. Höghet Kron-Prins Ltrristian August med Hans Kongl. Majus höga werrffap och samtycke ingär, och hwarwid Riksens Ständer Mtryckelige» sig förbehälla, ari lii!
Gemål ej ma kagas cnffild Swenff eller Utlausk mans dotter, med manliga Bröstarfwingar wälsigiiadt, dä stkakl efterträda Hans Kongl. Höghet riri Regeringen Hans Kongl.
Höghets förstfödde
Sou och efter Honom denne sednare manliga efterkommande i den ordning
De hans Kongl. Höghet Kron-Prins Ckristian August, såsom ÄikenL H»fwudman i rätt nedstigande led närmast äro.
Gar deri förstfödde Sonens linea pä ManSsidan ut, tillfälle dä Regeringen Hans Kongl. Höghets Andra Son i Ordningen med Succchions-rätt för Hans manlige fterkommande i samma ordning , som för den först.
Den 28 November. 1765 födde stadgad är,,nämligen, ait ester som de i rätt nedstigande led Aktens Hufwudman närmast Lro.
Utgår ästven den andre Sonens linea pä manssida» gange SnccestionS-rätten kill den tredje och sa widare till de öfrige Hans Kongl. Höghels
Söner i samma ordning och rätt nedstigande led efter forstfödstorätt, som här ofivansöre för den förstföddes
Ätt föreffrifwil är. §- 2.
Dör Konung i Swerige uran att lämna m:n« liga Bcöst-Arfwingar, men Hans efterlämnade Drottning Sig i wälsignadt tillstånd befinner, före SkarsRädet Regeringen med Kongl, magt och myndighet pä sätt och med wilkor 4l och 9Z §. §. af Regerings-formen föreflkrifwa, till dest Riksens Ständer a den tid RcgcringS-formen utstakar, hnnmt sammankomma, dä
Dem tillhör, att om Regeringens förande sjelfwe förordna. Blifwer
Drottningens lifsfrukt af mankön, förordne da Riksens Stander Förmyndare för den nyfödde Konungen, pä sätt i 94 §. af Regerings.Formen stadgadt är.
Blifwer lDrortningens lifsfrnkt af ^winnokön, träde denafÄtten, som efter försifödsiorält den aflidne Konungen i qrfföljden, pä sän i §. utstakar, närmast är, såsom Konung till Regeringen. §. 3.
De af Kongl. Huset af Qrvinno-kön» och Deras efterkommande, ändock desie af Mankön äro, haf' 1766 Den '28 November. hafwe inge» rätt till Swerigcs Krona och regering. §» 4- Såsom Reaerlngs-Formens 2 §. utrryckeligen stadgar, akt Konung alkid stkall wara af den rena Evangeliska läran, sädan som den uki den oförändrade Angsburgiffa bekännelsen samt Upsala Mötes Bestut af ar 1Z9Z antagen och förklarad är, alrsä stkola ock Prinsar af det Kongl. Huset upfödas i samma Lara och inom Riket.
Den af Kongl.
Famillcn, som ej sig till samma Lära bekänner ware fran all Succestionö-rält uceflmen.
A. Prins af det Kongl. Huset mä ej gista sig utan Konungens wetlffap och samtycke, stker det än» dock hasme Han förwärkat arfs-rätl till Riket, för Sig, Barn och Efterkommande.
— Lag samma ware om
Han med eller man Konungens wettffap och samtycke tager till Gemål, enMld Swensk eller Utländsk mans dotter.
Dock ware Honom ej förment, alt med Konungens wettstkav och samtycke kaga Gemål af Swenstka Konunga-Huset inom l Swensk
Lag ej förbudna leder. §. 6.
Pcinscstor af det Kongl. Huset mä ej träda i gifte utan Konungens »vettskap och samtycke.
Ej el - Den 28 November.
1767 eller mä dek någonsin killatas med Swensk man utom der Kongl.
Huset. L. 7. Prinsar och Prinscsior af det Kongl. Swenffa Husek mä ej anträda resa utrikes utan Konungens wettjlkap och samtycke. §. 8.
Prins af Kongl. Swenska Huset» mä cj utan Konungens och Riksens Ständers samtycke bliftva Negerande Furste as Utlanff Slak, ware sig genom wal, ars eller gifte.
Skee annorlunda, ware H-m och Hanö efterkommande ej berättigade att succedera lill Swensk» Thronen.
T- 9- Skulle den olycka tima, att hela KonnngaHuset inom hwilket arfs-räkten till Riket räknas, antingen pä manliga sidan mginge, eller genom ururaktlätande af hwad denne Succesiions Ordning ulkryckeligen förefkrifwer, förlorar Succesiions - rätt, ware Thronen ledig till nytt wal» och utkore dä Riksens Ständer ett nytt Konunga-Hus.
Till yttermera wisio hasme Wi alt detta föreskrifne sa belefwat och bestulit, hafwa Wi samteligc Swea Rikes Ständer delta underskrifwit och beseglat. som skedde i Stockholm den dagen i December - 1763 Dm 28 November. ber mänad äe efter Christi börd de Ettusende Åttahundrade och pä det Nionde.
Föredrogs ä nyo StatS-Utjkottets den 22 November pä bordel lagde Memorial, angående uphäftvande af Exerciliä - Esquadroner tvid Skänska Cavallerie- och Smålands Dragone-Regemenlerne.
Herr Grefrven och Landtm arskalken wille, j anledning af delta betänkande lämna Högloft.
Ridderffapel och Adeln den uplysning atk med anledning af atskillige Riksdagsmäns af Bonde-Standet hos Hans Main i underdånighet gjorde anmälan hade samma fraga af Hans Maj:t blifwil remitterad lill Landöhöfdingarne, med befallning att de deröftver skulle höra de rustande.
Defta hade öfwer alt protesterat emot bibehållandet af ExercitiäEsquadronerne och Landöhöfdingarne derföre tillstyrkt, alt de skulle afskaffao.
Saken lage nu till afgörande hos Konungen och Herr Landt-Marskalken sage ej hwad Riksens Ständer derwid kunde göra.
Herr Lock, Lorlitr I^uäviZ, intygade att Rnsthallarne i Skäne äfwen önskat deras afskaffande.
Friherre 8taLl von k^olliem.
Jag får blott ödmjukast underställa, huru wida da ärendet kommit under Riksens Ständers skärskådande och således blifwit ansedt såsom ett mäl hwilket
Dem tillhörde bandy - Den 28 November. r?6v Landshösdingarne hafwa kunnat uptaga detsamma och derwid laar nägo» åtgärd.
Dä det redan en gäng är hos Ständerne incamineradt, tror jag dek rätta bade warit, att de icke dermed befattat sig, innan Riksens Ständer sig deröfwer hunnit yttra, ty om Rusthallarne taga clt annat besiut än Rik» sens Ständer, huru skall det da ga?
Herr Lock conformerade siq med Friherre 8tae1 och förklarade an del wore rakt siridande mot Regcrings-Fvrmcn. Zerr Grefrven och Landtm arskas?en.
Konungen lärer dock hafwa räll arr gifwa ordreS till sine Landshöfdingar.
Herr von ^sul^volss, Larl 6ust. keinboläDet lärer ingen kunna fäkta i fräga att Kongl. Maj:t dertill ägt rättighet, och dek nu widtagna och af Herr Grefwe» och Landtmarskalken omförmäldke steg endast ljeuat kill akt öfwenyga att berörde Riksdagsmäns anföranden ej warit ensidige, dä hela Provturens eniga röst deri instämt.
Ständer äro derigenom sä mycket mera i tillfälle att understödja Böndernes önskningar och dermed äfwen sörena sina, och jag ser intet hinder ait mälet här uprages och afgöres.
Friherre 8tael von wolstein.
Min mening är ej alt anse Konungen icke äga rätt art inhämta Allmänhetens tankar i ett sä wigkigt mäl, men dä jag tvet och sjelf sett <nt i Malmöhus Län Allmogen Fjerde Band- 195. ej ,77» Den 28 November. ej Zafstagir fragan, nian iwärtom ingifwit ett nytt förslag lill Excrcitii-EsqvadronerneS fortsättande, synes mig detta besiuk tagit genom någon ensidig öfwerenskommelse, och jag kror alt Rusthållare ej böra agera Ständer och saken ej afgöraö innan Riksens Ständer den sanuna pröswat.
Grefwe hamilton, och Herr Lock in tygade, art Friherre
LmLls upgifr wore fullkomligen rigtig.
Friherre LeäLrström, facok.
I anledning af Herr von llaul8vo1Ks anförande, att Riksens Ständer mätte tillstyrka Exercini-EfqvadronerneS afffaffande, sär jag allenast nämna, alt sä länge Swerige Har ett indeldr Cavallerie, kan det ej annat än förLlifwa obrukbart derest icke Exetcitii-Scholorne biLehällaS.
Om det således är wart interesie att äga «n Trouppe som wi kunna nyttja tvid behof, böra Le ej afstyrkas.
Annat är att de nu blifwik pä ett olagligt och för Landet betungande sätt inrättade.
Men om rigtiga contraeter göras med Rusthållare, brhöfwa de ej bliswa skadlige eller berungade hwar?en för det Allmänna eller enhilda.
Deras nytta är obestridlig.
Om derföre Kongl. Maj.t kan med wederbörande trästa sädane öfwerenskommelser hwari de gerna sikulle wilja inga, böre Wi ej genom ett beslut deremot lägga något hinder.
Friherre Ztael von Ickoickein.
Det är ej min sa? alt bedöma nyttan af denna inrättning. Wid Friherre Lsöerströms anförande wiil jag allenast göra - Dm 28 November^ r??r ra cn enda anmärkning.
Dä Vesta Schöler finnas allenast wiv twänne Cavallerier, äro dä alla wära öfrige Cavallerie-Regementen oduglige?
Om sä är ware dcr bast indraga dem aldeles, eller ock uprätta Exercitli-Esgvadroner öfweralt; men det gär icke an, ty der strider emot Kneckte-Contractet.
Herr Lock, conformeradcksig med Friherre 8tsel, och det i stöd af grundlagen, som sancrionerar kneck re-conkracterne.
Aere Grefwcn och LandLmarskalkev peoponcrade att Ridderskapet och Adeln mättet hos Hans Kongl. Mast anmäla lin underdåniga önskan au Exercitii.Esgvadronerne mä-.re uphöca Ropades Ja och Ne?
Friherre Öbbon, s. Larl.
Da fragg redan är wäckt om reduktion af Cavallen? till InfaNterie, är dek sä mycket nödwändigare att der lilla wi behälla qwar mätte blifwa wäl excrcrradt, och Exer» cirii-Esavadronerne derföre bibchällna.
Wi kunne ännu fä bade räuwisa och oräitwisa fälttåg der Ca» vallerie alc för wäl kan behofwas.
Harwid upkom bland Ridderskap?! och Adeln mycket buller.
Grefwe l^ovenbjulMj Larl, instämde aldeles med Friherre beckerström.
Dek more afgjordt 6tL Exereirii-Esqvadrouer gjort mycken nytta der Se marik - 1-772 Den 28 November. rit införde.
Att reducera dem more att betaga Armeen ett tillfälle till bättre öfning och större skicklighet.
Om olägenheter uu dermed följt för Rusthållare, torde de uran indragning kunna afhjelpas, om det lämnas Kongl. Maj:t öper akt med wederbörande om bästa sättet öfwerenskomma, och salunda sätta alt pä en dräglig sol. Herr Grefwe» tillstyrkte derföre akt Stats-UrskoltetS förslag ej mätte affläs.
Friherre AäellvLrä, Lric (-öran, anmärkte att Stats, Utskottet hade upgifwlt en medelwäg, hwilken kanske icke alla wid upläsningen hade fattat, hwarsöre han anhöll att Dest betänkande än en gäng mätte uplasas.
Herr ?LK!man.
Dä detta mål till Statsutskottet remitterades befann
Det sig i en werkeligen brydsam belägenhet alt afgöra en sä aldeles nnlitairisk fräga.
Stars-Utskottet fann dock atk det ej kunde höra till Dest ätqärd att pröswa inrättningens nytta, och att
Skänderne ej kunde eller borde föreskrUwa huru en troup bör exerceras, utan att
Utskottet endast hade alt yttra sig öfwer kostnaden.
Dä den som hittills kill denna inrättning warit antvänd, bäde för det
Allmänna och enskilda personer warit ganska betungande, har Utskottet förestagit andra utwagar, bade kill Statens och enskildes lättnad.
Om genom öfwercnskommelftr ver felaktiga i sakens närwarande skick kan förbättras och afhjelpas. tror jag för min del att Riksens S-änder ej i förhand böra lagga hinder i wägen för Exercitii.Esqvadro ner - Den 28 November. 1773 nernes bibehållande, dä deras werkeliga nytta ar fullkomligen uplyst.
Grefwe 8tsck.eIberZ, keivkolö, conformerade sig med Herr kätilman.
Ltael von lklolstoin.