Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I ayledning af detta Grefwe Nörnerg yttrande, proponerade Herr Landt-Marfkalken bifall lill Slats-Utskottets betänkande, samt att hwad srägan om förwaltningcn af Riksens Sränders werk, Bauquen och RikSgälds-Contoiret, nnd-r tillkommande riksmöten utom hufwudstaden beträffade, denfamma matte till Srars- och Banco-Utffollen remitteras.
Ropades Ja Uplästes det tillförordnade serskildta Utskotteks betänkande af den 11 i denne manad, öfwer Kongl. Majus nädiga proposition om en förändring i Ulskrifningsfältet af det faststälda förstärkningöman» skåpet, innefattande hufwudsakcligen, att U-skottek under erkännande af rigtighelen af den grundsats all skyldigheten till landets förswar borde af hwar» je yngl ng inom aldern af 20 till 25 ar personligen npfyllas, iikwäl
Utaf anförde skäl anfelt sig för dek narwaraude böra tillstyrka, det mätte hwarje sadan ynglrng lillätas, att medelst legning, satta fullgod kark i sitt ställe; warandes för öfrig! nägra serfkildte modjfiearioner u!i de af Haas Maj:t i Desi propofuion såsom wilkor framstälde puaccer, af Utskottet förestague.
Der» ZZV Den 12 Maji
Dei jemte uplastes ett annat wid detta betänkande af Utskottet fogadl memorial af samma dag innefattande ätskillige punckcr hwilka Utskottet tillstyrker Riksens Stander att jemte deras besint öfwer Konungens nådiga proposition, under form af underdånig» önskningar kill Hanö Maj:k öfwerlamna, samt ett utdrag af Utskottets protocvll under samma dato innefattande samma Utskotts ledamöters af Bonde - Skändet serskilta tillstyrkande om utgörande af ett sammanskott ät förstärkningsmanskapet sa wal under exerciceliderne som wid inlläffgnde krig.
Samtelige deste handlingar kades pä bordet. ^err Larllieim 6^1IölMöt6, Larl
Del ar en obestridclig sanning, att lagstiftaren vä) statsmannen dä wigtiga besint skola fattas, böra rädfräga arfarenheten, och blanda det kalla föruuftekS märta i hjertaks och emhousiasmens warma fordringar.
Men denna erfarenhet, detta pröf. wande förnuft, kunna de motsäga och förringa wärdet, efter de , genom åtskilligt, detta Ständs hederwärda ledamöter i förcwarande cvnscriptionsfräga med patriotisk warma gjorde framställningar? öfwcrtygelsen har, under yttrande af högtideliga bi< fall af dem funnit, ait dä alla medborgare äro skyldige akt förswara det gemensamma fäderneslandet, werkstalles detta förswar wardigast, egenleligast och bäst när hwarje Swensk man under wista ar af sin lefnad dertill personligen bidrager; att wid upfyllandet af denna personliga förbindel, se, böra gifwas undantag grundade pä rättwisa och billighet, hwilkas pröfning och offemeliga af - Den 12 Nast. rZr dömande tillhör Konungen i hwars faderliga wärd, lagarne och nationen anförtrott stake, s sordringar och undersatarenaS wälfärd; att Rikets första Stand som i Cweriges ärofullaste och mörkaste perioder warit främst i »postfri gar af alla stag, äfven af denna borde gifwa exemplet; att detta antagit och följt af de öfrige Rcks-Sranden, stkall bereda en standig och säker sy nåd för be afgängar som yppa sig i de» regelbundna kriqsmagten; att civila embetönrannen, läraren, handrwerkarcn, stöfdidkaren, äkerbrukaren, laugt ifrän att hofwa blilwik mindre dugelige för de se ffilta yrke» ät hwilka de egna sig under de är de med n>mn af faderneSlandekS forlwarare, upfy'!k en ällkad och hedrande plikt, stkola rwärtom derifrån medföra cn wälwilja för krigsständet, som ma det tillätas mig säaa, icke i wärt land warit sä warm och sä allmän som de» bordt wara. en aktning för sig sjelfwa, en ivana as ordning och noggranhet, som under hUa deraS öfriga lifstid stkall för Staten och dem haswa de hälsosammaste följder: och ändteligen, att ingen plikt kan bufwa ällkad och aktad, ifrän hwilken det är stadgadt att, ben rike, med sörmäga, äger rätt att köpa sig fri, och hwilken blott den fattige med förbittrad känsla af sin torftighet twungit mäste »pfylla; men det är anfört att en personlig conscrip, tion icke nu genast kan stadgas och införas, också wiv dek smärtande besinnandet as den sanning wi nyst hört i det särskilta Uljkotlets yttrande yrkas: att man blott smäningom kan wänja narionen tvid lankan att uröfwa en ny och högre dygd, är det icke redan isrän nu,
men inom ben tid som dertill - i5- Den 12 Masi.
Hör Konung och Ständer gemensamt att bestämma, som eu sädant beslut äskas at dem, med hwilka jag har den äran, att dela tänkesätt och öfwerrygelse.
Det är owederfägeligen bewist alt ingen, pä lagar, häfder eller naruren af delta Sländs uprinnelse grundad nödwäudighet, kan twinga en swensk Adelsman att skicka sina söner, faran, äran och fienden kill mötes; oeksä yrkas det ej af sädant
Ml, men derföre att det finnes en högre pliktkänsla, som fordrar hwad gifne lagar ej förestrifrva, derföre att dä följderne af en handling bero af det sätt pä hwilkcn den ntöfwas, bestämmer dest warde af den sjelfförsakelse som dermed är förenad; derföre att da Ridderskapet och Adeln pä fäderneslandets altare nedlagt alla företräden utom sitt sköldemärke, har det ej welat, ej kunnat afsäga sig
Den ratt arr i hwarje stort offer påkostande ögonblick deraf gifwa dek första efterdömet, men ehuru wigligt detta närwarande ögonblick är, ehuru afgörande de öden blifwa som det bär i sitt sköte, blir det icke i wära dagar som de stora wälgörande frukterne skola njutas af Vet stadgande, hoppet nu wäntar och begär af Nationens Representanter; Let blifwer icke förr än i kommande lider, dä den sol upgätt som skall lysa öfwer wära griftec och öfwer de mognare följderne af wära beslut och wara gerningar.
Da skola swenska ynglingar upwära förtroligen med bilderne af mötande faror och öfwerwundna fiender, deras Upsostrad renad fran alla flärdeus och wekligherens moderna tillsatser, stall endast riktas ät kraft och redbarhet, swenska mödrar skola höja sig lill den Spartanska medborgare - Den 12 Maji- *53 rinnane exempel, och tvid tidningen om en sons förlust, gjfiva naturen sin räll, men säga: han föll — i sitt lifs skönaste ögonblick dä han betalade en Helig skuld ät fosterlandet; Sweriges urgamla berg, säkra och fredade frän alla andra örnar än de inhemta, skola omgifwa lyckliga falt, pä hwilka den arm som plöjer jorden skall känna sig dubbelt stark genom medwetandet akt hafwa höjt sig till samma jords förswar; ekt broderligt ouplösligl band, skall omfatta alla medlemmar af ekt kill manliga dygder äterwäckt nyskapadt folk, och fluteligen, sedan wi samtida wifak ost förtjena försynens himmellika underbara frälsande gäfwa: den Fursts hwarS hela lif ät Swerige egnar, är en oafbruten kedja af upoffringar, genom den som han ej fordrat, men som hans stora själ tvet att skatta, skola wära efterkommande i det de under ärhundraden troget np« fylla hwad wi beslutat, fira en minnesfest, wärdig hans namn, hans wälgerningar och hana dygder.
Grefwe Hamilton, H.xel, hade inlemuat ekt sä lydande: Wördsamt Memorial!
Herr Landr-Marfkalken och Ridderskapet och Adeln täcktes tillära mig nämna, alt del lynes mig, att de ynglingar i allmänhet, som äro födde 1788, 89 och 90 hafwa nog dyrt bekalt sin ankomst i weridén, somlige af dem hafwa legt arén 1808 och i8ri, der sinnes den som förledik är utbetall 2OO Riksdaler banco i stöd af dä warande författning, och kommer nu sä framt han ej kan upoffra en ny lösen, att dela lika öde med den som anammat hans penningar.
Jag wägar derföre före - »54 Den »2 Naji. resia, att endast de ynglingar födde sedan den zs
April i7y>, de där icke deltagit i nägon förutgående utlkriining, skglle börja akt komma i fråga wid den nu förestående, eller åtminstone de borde wara de förste, som skulle päkallas.
Jag tror äkwen, det borde wara nätt de ynglingar, som begäfwade med en tidigare ukwcckling, la anmäla sig akt börja sin krigsbana, innan den fyllde äldern af 22 är.
Det är nog sent att först börja med stadga sitt tillämnade yrke ester 2Z är fyllde.
Sä wid äkerkruket som alla handteringar, saknas mindre den slygkige ynglingen än den kraftfulle karlen.
Uolastes Skats-Utffokkets betänkande,, af den 8 Maji i anledning af Konungens Nådiga proposi ion angäende centonalen af skatteköpskilling för sädane Krono-Lagenheler hwara mantal ej är satt; tillstyrkandes Srats-Utskottet, att den utsträckning mä göras af 6 puncien uti författningen af den 2Z Januarii 18 n, att wid skatteköp af Krono, lagenheter, ware sig qwarnar, rusthäll, utjordar, urfjäilac eller af hwad beskaffenhet som hälst, hwilka ej arv till mantal satte, bör erläggas lika centonal, som för Kronohemmans inlösande är stadgad eller 6 procent af skatte löseMlltngen.
UplästeS StatS-Utskotters betänkande af den 8 dennes angäende dagtraktamenten och respenningar för samkelige RlkS-Ständcn och deras Utskotts - De»; 12 Maji- 155 skotts Secreterare, Eanhlier och waktberjening, samt derjemte om bestridande af kostnaderne till stkrifmaterialer och andra nödwändiga behof för Sländens och Utstkotrens Cantzlier.
Ladeö pä bordet.
Nidderskapet och Adeln wid Urtima Riksdagen i Orebro den 12 Maji 1812. S. D. Biföll Högloft, Nidderskapet och Adeln till alla delar Stats-Ulskotkets, den 5 dennes pä bordel lagde betänkande, angående räntan pa det län, ägaren af Rosenfors jernbruk, Majoren Uosenkorg af Wadstena Krigsmanhus innehafwer.
S. D- Föredrogs a nyo och bifölls till alla delar Stats-Utskottets den Z dennes pä bordet lagda betänkande angående tryckningen af bihanget till Riks-Sländens prokocoller.
S. D. I anledning af Stats-Uiskotteks den 5 dennes, pa bordet lagda betänkande, angående en serskild författning om drähelwerket pa swenska ultramarinske bestrtningarne, och da derwid tillika erindradeö, att Kongl. Majus »ädiga pro» posttion äfwen innefattade srägan om samma besittningars styrelse borde anses beroende af Swerige» grundlagar, hwaröswer Constirutionö-Ukffotteks yttrande redan förut blifwit afgifwil, bestöt Högloft.
Ridderskapet och Adeln, att till Hans Kongs. Maj:ts nådiga proposition gifwa sitt bifall, sa wäl j afseende pa deras styrelse uran sammanhang med Swen» Den Maji» Sweriges grundlagar i afseende pä förwaltnmqen af deras drähelwerk i enlighet med Siats-Ulstvttets derom afgifne betänkande. kält supra.
S. D. Ester förnyad föredragning af Riksens Ständers Stats-U:s?otts, den A dennes pä bordet lagde betänkande, angående kostnaden till tryckningen af Riks-Ständens protocober, bcstöl Högloft.
Ridderskapet och Adel» ait tu!
Riddarchus-lltskotter remittera frägan huruwida tryckningen af Ridderstkapels och Adelns protocoller ina af Riddarhnscastän kunna bestridas.
Nidderskapct och Adeln Stals-UtsikoltctS, den dennes pä bordel lagda betänkande, angående ändring i wista omständigheter af hwad hittills blifwit förordnad! om acccudsersättniningar till offtcerare af f. d. Finftka Arniöen» tult supra.
Riddcrffapek och Adeln StatS-l^stkottcts den 5 dennes pä bordet lagda Utlåtande, i frägan om sättet huru styrelsen af Riksgäldsmerket under detta Riksmöte mä kunna förwaltas, enär de siesta ibland fullmägiige i Riksgälds-Contoiret i egenskap af Riksdagsman komma att sig härstädes uppehälla. supra.
S. D- Remitterades till Banco- och StatS11-fkolten i anledning af SlatS-Utfkoticlö utlärande am sättet huru Riksgälds-Contoiret under detta Riksmöte bör förwaltas,' den frägan, hwad till rättelse för framtiden bör stadgas rörande styrelsen eif Riksens S-ander» werk, B.nignen och Nik6- gälds-Conkoret när Riksdagar hällas pä annai ställe - ä» i Slockholm, och deras snllmagrige såsom Riks - Den 12 Najt.
Riksdagsman eller eljest af laga skal finna sig i belä, genhet att sig ull Riksdagsorrei, begjfma.
I7csupra. Zerr Landt - Narffalken tillkännagaf, alt en ledan,o as Lenn nuigs-Uljkottet, Herr Lk Llrapman hade för »ägan tid sedan med Ordförandens tillstånd bortrest lill sin icke långt härifrån belägne egendom men der insjuknat och nyligen genom bref till Herr Landt-Marskalkcn sjelf anmält akt han icke mera trodee sig återkomma, hwarföre Herr La»dl-Marskalken anmodade Ridderjkaper och Adelns Herrar Elccrorer akt i Bewillnings-Utskott en annan ledamot i Herr ak Lkiapmans ställe utse.
Äfwcnledes seda» Hans Excellence Herr Grefwe von Lslen blifwit wald till ledamot i Riksens Ständers särskilta Utskott, hade ett rum bland Herrar Eleckorer efter honom blifwit ledigt, hwarföre Herr Landt-Marstkalken anmodade bänkmänncrne att en ny Elektor i hans ställe ntwälja.
Nidderskapet och Adeln ätskildeS klockan 2.
In sistern krotocolli. O. Silverstolpe.
Fredagen den iZ Man.
Plenum klockan 10 eftermiddagen.
Uplästes och godkändes 2uie Riksens Ständers underdänigq skrifwelser till Kongl. Maj:t,den ena an - 158 Dm 15 Maji. angående Sweriges ultramarinsk» besittningars styrelse och drälselwerk, den andra angående Rosenfors ägares län af Wadstena Krigsmanshus-casa.
Föredrogs a nyo sa wäl det särskildta UrftoltetS i sista xleno pä bordet lagda hufwndsakeliga betänkande öfwer Konungens Nädiga proposition rörande förstärkningsmanskapetS utgörande som det thy älföljande betänkande angående underdånig» önskningar att i detta ämne till Kongl. Maj:t framföra, samt det samma betänkande widsogade protocolls-utdrag.
Herr Landt Marffalken hemställde om Rid» derskapct och Adeln behagade höra ater upläsas Friherre I^ars den Z Maji pä bordet lagda memorial i delta ämne rörande; men Rid» derskapel och Adeln ansag sig utan förnyad upläsning tillrackeligen känna desi innehall.
I sammanhang härmed uplastes ett af Profesioren Doctor ^rlm^uili till det Högwördige Preste-Ständets Protocoll den 5 Maji upläste diktamen, hwilket honom blifwit tillätit, att med de öfrige Ständen communicera.
Grefwe QMendorZ, ^okan blennin^, hade inlemna! eli yttrande som uplästes sä lydande:
Med fullkomlig öfwerlygclse derom att, Rikets förswar och sjclfbeständ i narwarande tidepunkt päl?alla ett endrägtigt anwändande af krafter och för. mögenhet till detta wigtiga föremål, torde mig til» latas, att i sammanhang med hwad jag den lg
April igro om armeens förstärkning inför Häglof!.
Ridverskapet och Adeln yttrat fä anföra de om - Den i5 Maji.
159 omständigheter som likwäl hos mig föranleda till beränklrghet wid elt owillkor igt antagande af hwatz Kongl. Majtt i Dest nädiga proposition om consc>>p!, on tiä Riksens Sänders öfwerwäganoe söceflanit; och dä jag till anförande deraf, utbeder mig H g ost.
Ridde, skåpet och Adelns tålamod, fär jag i fö hand förklara, att min afsigt icke är, att igenom äterremist till wederbörligt viskort söka upskjuta eller huidra hwad som synes wara allmänna wi jan, Nian blott alt sa min enskilda kanka i protokollet föcwarad.
Wid granskningen af detta wig» tina ämne förekommer efter min öfwerkygelft rwenne scrskilte frågor lik serskilt beswarande nemligen: hwad kräfwer ögnablicket till
Rikets för swar ocy hw^d är framtidens fordran i detta afseende, lö. fwilkeu sedan den lugnare öswerläggningen i beräkning af skäl och motskäl hämtade ifrän flera serskilte förhållanden böra leda omdömet till beredande af elt för det helas bestäno nyttigt resultat. ögnablickekS fordran hwarom jag tror likwäl att frägan icke egentligen är, anser jag böra mötas med nationens sammanstämmande förklarande, att ingen ann bör undandraga fig att biträda till Rikets försvar, och ingen förmögenhet undanhällas akt deltaga i de, i sädanr afseende nödiga kostnader, meli jag hade föreställt mig, akt denna wilja kunde uttryckas i den förmodan, att Swenska gränsorneS förswar hwarom endast är fräga, skulle kunne bestridas med nu warande troup» per, sannolikt emellan 60 och 70,000 man dä extra roreringcn och förstärkningsmanskapet, den indelte och wärfwade armLen tilläggas, samt att om r6o
Den 15 Maji. om nödwändigheten fordrade widsträktare förswarsanstalter, en allman bewäring för lillsällek, icke för flera bestämde ar till obestämde behof, af den egenskap som den pä Gottland inrättade, torde kanna organiseras, och hwilken allmänna bewäring äftven efter organisation as en tillökad krigsmagt kunde sedermera som ett i allmänna förfwarö skyldigheter grundadt wärn i yttersta behof wara att tillgå.
Jag har trott alt för det närwarande 60 eller 7->,ooc> man ordinaira troupper biträdde om riödwändigheten sä fordrade provisoriskt för tillfället af en nationalbewäring till egen och nästgränsande provincers beskydd och försvar skalle kunna freda Rikets gräntsor lika säkert och lika skyndsamt för innewarande är, som en i följd as äldcrn werkstäld utskrifning, och hwilken allmänna bewäring, jag tror, skulle kunna sä mycket lättare utan oro werkställas, som boende pä landet, jag har mig noga bekant att hos allmogen icke sinnes morwilja att deltaga i landets försvar, utan blott emot det militairiske skick, hwari de genom twäag blifwit försatte, som flyttar dem i en osäkerhet för en längre framtid om öde och lefnadssätt och till intet gör alla förslag för en framtida bergning.
Häremot torde iuwändas att en sadan oexercerad trouppe föga skulle kunna begagnas, men detta inkast hade jag trott skulle kunna mötas med den erinran, att i wära krig hafwa recruterne till armeen öfwersände, genast ingält i tjenstgöring och i Rege» mentcrne instuckne förmodcliqen gjort samma nytra som de äldre soldater.
Hmad nu därnäst den andra, förmodeligen huswndfrägan angar, hivad ut rvä - Den i5 Maji - ivägar böra widtagaS att bereda ett säkert förswar för framtiden' anser jaa alik förhastande tvid dest bclwarande böra undwikas, sä myckel mera scm Swerigcs framtida skick och öke, i politiskt, moralist och oeconomrstl afseende torde be, ro af de matt och steg som nu i detta ass ende -.vidtagas i sammanhang med det stadgande, det ett i anseende kill wär folkmängd ganska st0'k antal stridsmän tarfwas, bär de» mogna öfwerläggn.-ngen stödd pä samfundslagarne med afseeitde ä cnskiltas deri föcwarade rätt och samhällets sterfaldige fordringar, till bestämmande af ordningen och sättet rädsrägas, med förbigående af alt yttrande om den ordinaira krigsmagtens större eller mindre otillräcklighet r närwarande krigsepogne, som " är utom kretsen as mitt bedömande, anser >ag närwarande förhållande icke en gang medgifva en oeconomisk granskning as följderne af en större armee, hufwndsakeligen pä jordbrukets bekostnad inrättad, och mitt enskilta tanke art Nemligen brist pä duglige arbetare torde Återföra åkerbruket till sitt wanmagt, bör jag för der närwarande icke anföra emot förcflagne förftvarsanstckrer, nnoe- hoop att en lugnare tiv ätergifwer jordbruket dest förlorade rätt; men hwad som i hwilken tidevuncr som hälst, icke bör undfalla laastittarens upmärksamhet, är huruwiöa Veste anstalter kunna bereda Riket skada för framtiden eller aöra intrång i medborgares i lag sörwarade rättigheter, och i iöljd deraf, säsom morskäl emot imäktninaen kunna äbe» ropas.
Hwad den förra omständigheten angär, in» stämKörsta Del- N o r i. §62 Den 15 Maji - stämmer jag i hwad redan därom af andre äram förr, att nemligen den upfoftrade ungdomens anwändaude lil! krigstjenst, under den älder emellan 20 och 25 ar, da de böra inhämta de kunstaper, som skola göra dem lill nyttige medborgare i lärdoms- och cmbersmanngwägen, eller andre yrke», som fordra upfostran och insigter, och hwitå kundfk per skola grundlägga deras framtida öde och bergning, mäste olwifwelakkigt för framtiden werka oberäkneliga stadeliga följoer genom beredande af en allmännare okunnighet och en allmännare liknöjdhet om egit sjelfbestånd; och hwad äter följderne synas blitwa för landlmannen af den föreflagne författningen , torde ti latas mig fa något widlöftiaare detaillera; harwid önskar jag fa fästa up»närksamheten pä dek olika oeconomiska förhållande fom företer sig i detta land jemsörclsewis till de rinder lyckligare elimar belägne södra länder.
De oeconom'ska sörhä'anden i andra lander, okände, framställa osta betydelige hinder i detta land, för hwad som annei städes utan swarighet kan werkställas, och jag önskade att man i allmänhet, gjorde derpå afseende da frågor upstä om införande af utländske inrättningar.
I de länder, där utgörande af bestämda afgifker frikalla frän andra förbindelser, där man således kan bestämma sitt behof af arbetsfolk, dä de blott nyttjas till egne enskildte arbeten och dac climatet bereder möjlighet att i nödfall, den lättbrukade, allid öpna jorden, nästan utan karlars biträde kan fVöras, där kan man annorlunda underkasta sig mrlitairiffa förbindelser i förening med landels bestånd, än under - Den iZ Nlajr der dektä Harda luftstreck, där hemmansinrätkninsten förbinder till flere allmänna ^lfldigheler i afseende hwarvä en bonde utan behof för winkermanaderne eller halfwa äret, likwä! mäste i ärgtjcnst fästa den ungdom, han i afseende vä allmänna Mstdigheterne jemte jordbruket nödwändigk beHöfwer.
Har derföre i äldre tider funnit att den allmänna och euDlra nyttan fordrade en trygghet att fä rakna pä arbetare wid hemmansbruk, och genom kn cktccontraxrerne, har man trott sig winna den, hwaruki Utj?nsnmgsj?yldigheten som förut alla åläg blef i anseende till hemmansbrukare allena utbytt i sä marko, att enligt coutracternes lydelse jkulle bonden med barn och tjenstefolk wara frie fran utskrifning emot tillsättande af soldat; denna rättighet har ha» ock för egen del wid de sednare utfkrifuingar färt sig till godo njuta, och da knecktcconlracrerne äro icke al. lenast ä Hemmausinnehafwarens sida upfyllte, uran afwen genom utsträckte förbindelser mera betungande än förr; kan jag ej annat finna, sä wida contracrenS lagliga rätt får till godo njutas, än att antingen skola knecktecontracterne salla, och fö-bindefsen blifwa till intet a ömse conkraherande sidor, eller ock bör hemmansb. »karen äga att för Utskrifning uran beräkning förswara ett wist antal, åtminstone fyra manspersoner för hwarje helt mantal som i rotering deltagit och en stridsman anskaffadt.
Naturliga billigheten synes afwen 'dermed instämma, da till exempel en ung bonde under 2Z ars alder pä ett helt eller Halft mantal häller i grund af Biekle contractet cn soldat till befrielse fran krigstjenst - l§4
IDen iZ Maji. tjenst för siri, barn och tjenstefolk, derjemte har den förbindelsen att hälla allmänna wägar sä wäl winter som sommar i godt stick, att deltaga i allmänna bygnader, samt änteligcn akt skjutsa med ett eller twa pär hästar wid infallande Kronostjucsninqar, äfwen alt utgöra häll- och reservestjutöningar, hwilket allt i andra' länder rätteligen icke räknas till enstildre, nian allmänna äligganden, kan wid sadant förhällande dek icke blifwa billigt, akt denne möjligen ställe kunna äläggas arr såsom soldat wara fyra eller fem är fran sitt hemman skild ined förbindelse likwäl akt wid answar och wiren för hemmanet icke desimindre npfylla alla förenämnde skyldigheter, ulan rättighet, att sä dem sjelf bestrida eller akt förswara tjenstefolk som manligen tages i den förestagna conscripkionöäldern dch sällan crhällas i cn senare, det lordc äfwen icke alldeles böra lemnäs utan beräkning, den oro, som den förestagne inrättningen stall wäcka hos dem som ärö i conscriprionsäldern eller nalkas densamma, anralel af 90,000 man som den föresiagna äldern sages utgöra, kan sannolikt icke komma akt begagnas, men osäkerheten och owisiheten om och när de kunde fordras, torde dock wäcka samma oro, och stafwa samma fäljder som om hela detta större antal wvre upsordradt.
Jag erkänner ock, att jag räknat till medborgerliga frihetens rätt att icke annorlunda än för ögnablickers fordringar- kill landers förswar kunna äläggas om en bestämt twungen krigstjenst, i synnerhet dä genom ordentliga csn. iracter, som förcnämk är, man sä till sägande satt karl i sitt ställe.