Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Leuhusens förslag skulle, efter beräkning af 6 proc., årligen kosta 1,800 rdr mera än Utsk:ts förslag, och detta vore, i min tanke, att köpa dessa grindstugor för allt för högt pris.
Jag vill icke längre upptaga 11. o. Ad:ns tid, utan slutar med anhållan om bifall till Utsk:ts förslag.
Hr Trolle, Carl Axel:
I likhet med flere af de föregående talarne anser jag, att Utsk:ts förslag icke bör af K,, o. Ad. bifallas.
Jag tror lika med Frih.
Alströmer, att R. o. Ad. denna gång icke bör åtskiljas, utan att hafva gifvit Riddarh.-Direktm ett bemyndigande, som sätter den i tillfälle att på ändamålsenligt sätt ordna Riddärhusgården.
I anledning deraf ber jag att få instämma uti första afdelningen af Frih.
Alströmers förslag, nemi. att Direktionen skulle ega att med stadens myndigheter öfverenskomma om upplåtelse och ordnande af gårdsplanen.
Deremot torde det ej vara skäl att nedlägga några kostnader på de för närvarande der befintliga hus, enär de enligt min tanke ej äro deraf förtjente.
Likaledes tror jag det ej vara skäl, att R. o. Ad. befattar sig med att gifva så detaljerade föreskrifter, som åtskillige talare föreslagit, utan torde det vara lämpligare att, med fullt förtroende till Riddarh.-Direktm, åt densamma uppdraga att i frågan besluta, såsom den bäst synes.
Ett ytterligare stöd för denna åsigt hemtar jag deraf, att så väsendtligen olika förslag under diskussionen blifvit framställde, hvaraf synes, att R. o. Ad. svårligen torde kunna förena sig uti ett i sina detaljer fullt lämpligt beslut.
I anledning häraf tager tager jag mig friheten att i sednare delen af Frih.
Alströmers hemställan föreslå följande förändrade lydelse: samt att, i händelse en så beskaffad upplåtelse eller ock expropriation kommer att ega rum, Riddarh.-Direktm vöre berättigad att ordna återstående gårdsplatsen antingen genom nybyggnad i hufvudsaklig öfverensstämmelse med det af Direktionen understödda förslag, eller ock annorledes, dock så att sammanlagda kostnaderna icke må öfverstiga det kostnadsbelopp, Direktionen för nybyggnad beräknat.
Den 16 Juni. 675 Frih.
Efter hvad jag vill minnas, förordade jag uti mitt föregående anförande Riddarh.-Direktms förslag till reglering af gårdstomten; men jag hegärde icke Hr Cfrms o. Landtm:ns propos. derå, emedan jag först ville komma i tillfälle att förnimma, huruvida något lämpligare förslag skulle framställas.
Alströmer uppgjorda förslag med det af Hr Trolle dertill gjorda tillägg finner jag ganska antagligt och instämmer deruti, under anhållan, att Hr Gr. o. Landtm, ville derå framställa propos.
Hr Edelsvärd har ansett, att hela den förev:de frågan sväfvade i ovisshet, enär man vore osäker, huru de föreslagna byggnaderna komme att se ut.
Ja, man kan ej sträcka sitt omdöme längre, än ens fantasi tillåter; men när man sett ritningar och modeller, torde omdömet deraf kunna hafva tillräcklig ledning.
Hr Edelsvärd har äfven förklarat sig gifva företrädet åt det förslag, enligt hvilket större, med Riddarhuset sammanhängande, flyglar skulle uppföras.
Detta har verkligen varit ifrågasatt; men för min del tror jag det vara bäst, att inga flyglar uppföras, synnerligast emedan derigenom tvenne fönster å hvardera ändan af Riddarhuset skulle komma att borttagas och en stor del af utsigten att undanskymmas.
Hvad beträffar anbringande af den af Utsk:t föreslagna eldstad, så har samme talare förklarat något hinder derför ej möta.
Jag får då erinra, att uti denna del af huset för närvarande ej förefinnes någon eldstad, hvadan ej heller någon skorstenspipa finnes uti någondera muren anbragt.
Som Hrr:ne veta, uppvärmes nemi. detta rum medelst rör, hvilka upphettas från en på Riddarhusgården belägen värmeapparat.
Oxenstjerna har ansett klubbrummen, af hvilka det ena användes till restaurationslokal, vara en ytterst olämplig förvaringsplats för Landtmarskalksporträtterna.
Jag får emellertid påminna derom, att det endast är tillfälligtvis det ena rummet är till restaurationslokal upplåtet, hvadan enligt min tanke deruti icke ligger någon anledning att afbryta den kronologiska följd, hvari nämnda porträtter nu äro ordnade.
Vid denna fråga måste man, enligt min tanke, fästa sig vid tvenne förhållanden, hvilka, ehuru de kanske kunna stå i strid med hvarandra, dock ej få förbises.
Det ena är, att man måste söka tillgodose prydligheten så mycket som möjligt ; det andra, att behörigt afseende måste fästas å kostnaderna.
Jag tror, att alla de för ifrågav:de ändamål framlagde förslag, med undantag af det, som vill anlägga större, med hufvudbyggnaden sammanhängande, flyglar, äro antagliga hvad prydligheten angår, men deremot ej 676
Den 16 Juni, i afseende å kostnaderna.
Utsk:t synes ej hafva haft någon tanke på vår ekonomiska ställning, enär den i Betänka föreslagna anordning ej skulle komma att gifva den ringaste inkomst.
Med de uti ett annat förslag omnämnda små paviljonerna är förhållandet ännu värre; de skulle nemi. komma att föranleda dryga kostnader, utan att lemna någon deremot svarande inkomst.
De föreslagna större paviljonerna, hvilka jag just ej tror skulle blifva prydligare än de små, erbjuda åter den fördel, att de komma att gifva en inkomst af emellan 4 och 5,000 rdr — ungefär den inkomst, Riddarhuset har af de på gårdsplanen för närvarande befintliga byggnader.
Detta är den siffra, till hvilken jag skulle vilja komma, ty enligt min tanke tillåter icke R. o. Ad:ns ekonomiska ställning att afstå från en sådan summa.
Riddarhuskassan har visserl. hittills gifvit öfverkott, men detta har varit synnerligen litet och skulle blifva fullkomligt otillräckligt, derest kapitationsafgiften indrogs.
För min del önskar jag, att vi så mycket som möjligt försäkra vår ekonomiska ställning, på det vi ej, om till följd af en tillfällig opinion vid ett Adelsmöte kapitationsafgiften skulle aflysas, må blifva urståndsatte att sköta våra angelägenheter.
Enligt min tro är planen om uppförande af de större paviljonerna ur ekonomisk synpunkt den bästa, enär dessa paviljoner komma att lemna en icke obetydlig revenu.
Jag har derför inom
Direktionen förordat detta förslag, och jag står ännu fäst vid denna min åsigt, ehuru jag ej vill framställa bestämdt yrkande derå.
Men på det ifrigaste motsätter jag mig bifall till Utsk:ts förslag, enär det enligt min tro är ruinerande.
Om nemi. de nu befintliga husen, hvilka afkasta temligen betydligt, borttoges, hvarifrån skulle man sedermera få in motsvarande inkomst?
Om de åter finge stå qvar ännu någon tid, komme de sannolikt snart att expro Erieras, och derigenom tror jag skulle erhållas ett kapital, vars ränta motsvarade det belopp, byggnaderna för närvarande afkasta.
Utsk:ts förslag att inreda ett af klubbrummen till vaktmästarebostad, så anser jag, i likhet med Frih. Leuhusen, att det vöre högst olämpligt att förstöra nämnda rum.
För den händelse inrymmande af bostad åt vaktmästaren i sjelfva hufvudbyggnaden verkligen är af nöden, så tror jag det lämpligare kunna ske uti de rum, som för närvarande användas af R. o. Ad:ns Sekreterare och öfriga kansli, enär nämnda rum hädanefter torde kunna undvaras.
Alströmers förslag ber jag att få nämna, att jag ej anser det vara skäl, att R. o. Ad. tager initiativet till att afstå den för en blifvande strandgata möjligen behöfliga delen af gårdsplanen.
Vid det förhållande, att denna strandgata måste anläggas i krökningar, Deli 16 Juni. 677 kan det nemligen lätt hända, att någon del af tomten ej blir för densamma behöflig; och ur denna synpunkt anser jag, att man bör låta staden taga första steget i ifrågav:de hänseende.
Hvad slutligen angår förslaget att hela frågan skulle öfverlemnas till Riddarh.-Direkt:ns afgörande, så anser jag, i motsats härtill, att R. o. Ad. sjelf bör fatta ett definitivt beslut.
Om afgörande! öfverlemnades åt Direktionen, skulle det nemligen kunna hända, att R. o. Ad. inleddes uti ett företag, hvarifrån det, derest kapitationsafgiften upphörde, vore svårt att reda sig annorlunda än genom tillgripande af utomordentliga medel, t. ex. subskription.
Af nu anförda skäl yrkar jag afslag å Utsk:ts hemställan och förenar mig i hufvudsaklig del uti det förslag, som blifvit af Hr Trolle framstäldt.
Kraemer, Anders Robert:
I början af sitt Utlåt, har Utsk:t så klart framhållit olämpligheten af att nu fatta ett bestämdt beslut i frågan, att jag ej kan annat än deruti instämma.
Utsk:t framställer det ovissa öde, som för närvarande sväfvar öfver den del af tomten, som är närmast strömmen, i anseende dertill att en strandgata skall der framdragas, och att man i följd deraf ej kan veta, huru stor del af tomten kommer att återstå, sedan expropriation är verkställd; och på grund häraf kommer Utsk:t till det enligt min tanke fullkomligt riktiga resultat, att något bebyggande af gårdsplanen ej bör ifrågakomma.
Men det förvånar mig högeligen, att Utsk:t, efter ett så riktigt raisonnement i Utlåt:ts första del, gjort en deremot stridande hemställan uti den sista.
Utsk:t tillstyrker nemi., att gårdsplanen skall afrödjas och planeras samt inhägnas genom ett på granitsockel upprest jernstaket, detta sednare approximativt beräknadt till en kostnad af 22,500 rdr.
Mig vill det synas, att då man icke kan uppföra några byggnader, emedan man icke vet, huru mycket af platsen kommer att efter expropriationen återstå, är det ej skäl att nedlägga en så betydlig kostnad på inhägnaden af denna plats, om hvars framtid man är så oviss.
Enligt min tanke hade Utskit bort stadna med det tillstyrkande, att platsen skulle afrödjas och planeras, samt öfverlemna frågan om inhägnaden till ett kommande Adelsmötes beslut.
Jag delar den siste talarens betänkligheter i afseende å den ekonomiska sidan af den föreslagna åtgärden.
Det är nemi. icke en ringa sak, att på en gång och utan ersättning afstå en inkomst af omkr. 5000 rdr.
Enligt min tanke är således det bästa att helt enkelt afslå Utskits förslag.
Jag är öfvertygad, att det blifvande
Adelsmötet ej skall blifva så öfverhopadt med göromål, att man icke med trygghet kan öfverlemna frågan till dess afgörande.
678 Dea 16 Juni.
Ett sådant uppskof synes äfven påkalladt af den ovisshet, hvari man för närvarande sväfvar i afseende å gårdsplanen.
Då nu denna ovisshet ej förrän i en framtid kan höfvas, synes det äfven vara skäl att vänta med besluts fattande i förevarande fråga.
Utsk:ts förslag om klubbrummens apterande till bostad åt vaktmästaren, så är det åtminstone för mig motbjudande att tänka, att nämnda lokal skall styckas.
Mig synes bäst vara, att densamma får förblifva i oförändradt skick, på det
Landtmarskalksporträtterna må få bibehålla den kronologiska följd, hvari de för närvarande äro ordnade.
Alströmers förslag, så skulle jag icke hafva någonting deremot, såvida man icke derigenom bunde sig allt för mycket.
Man säger, att enär den omnämnda strandgatan kommer att dragas i rak linie, så nödgas man i alla händelser afstå en del af tomten.
Jag vill emellertid erinra derom, att först och främst det ännu icke är afgjordt, att någon strandgata skall anläggas, och vidare att det i följd deraf omöjligen kan vara bestämdt, att den skall dragas i rak linie.
Hur jag än ser saken, finner jag den vara så oviss, att det är allt skäl att åt framtiden öfverlemna dess afgörande.
Jag får således anhålla om rent afslag å Utsk:ts hemställan.
Då jag vid många föregående tillfällen lifligt nitälskat derför, att de vanprydande byggnader, som på Riddarhusets gårdsplan för närvarande finnas, måtte borttagas, och gården på ett lämpligt sätt ordnas, är det med ledsnad jag vid detta tillfälle finner mig förhindrad att biträda det af Utsk:t i sådan syftning afgifna förslag.
De invändningar, som deremot blifvit af flere talare sakrikt framställde, anser jag icke kunna bestridas.
De äro hemtade dels från ekonomisk synpunkt och dels från svårigheten att sätta förslaget i verket, utan att allt för mycket rubba klubbrummen.
Jag har mycket tvekat, huruvida jag skulle deltaga i denna diskussion, emedan det tillkommer Riddarh.-Direktm att verkställa R. o. Adois beslut i frågan; och då Direktionen såsom en persona moralis afgifvit sitt förslag, anser jag det ej fullt lämpligt, att någon af dess ledamöter framkommer med något deremot stridande.
Men den meningsskiljaktighet, som i afseende å denna angelägenhet gifvit sig tillkänna, torde förklara mitt uppträdande vid detta tillfälle.
Jag finner mig dervid först och främst föranlåten att anhålla 0111 afslag å Utslcts hemställan, i öfrigt hafva tvenne förslag blifvit väckta, det ena af Frih.
Alströmer och det andra af Frih.
Det förstnämnda af Den 16 Juni. 679 dessa förslag närmar sig ganska mycket de åsigter, jag inom Direktionen förfäktade, vid det tillfälle då Direktionen egde att afgifva utlåtande i anledning af Stadsfullmäktiges hemställan om afstående af en del af Riddarhusgården.
Nämnda hemställan blefaf R. o. Ad. underkänd.
Alströmer framkommit med ett förslag i något när enahanda syftning, hvilket dock ej torde vara så stridande emot R. o. Ad:ns berörda beslut, att icke Hr Gr. o. Landtm, kan derå framställa propos.
Emellertid lemnar det saken i ovisshet, och allra minst kan jag godkänna det med det amendement, Hr Trolle föreslagit.
Det är visserligen mycket förtroendefullt emot Direktionen, och den bör derföre vara mycket tacksam; men vi böra ihågkomma, att Direktionen i frågan är delad i tre särskildta fraktioner, och att majoritet åt
Direktionens beslut vanns endast genom Ordförandens votum.
Häraf torde framgå olämpligheten af att öfverlemna frågan till Direktionens afgörande; ty majoritet är inom den, i denna sak, byggd på splittring i åsigter hos adelar af antalet.
Under sådane omständigheter, och då jag lifligt önskar att åtgärder måtte vidtagas till ordnande och prydande af gårdsplanen, samt Frih.
Leuhusens förslag står närmast den åsigt, Direktionen hyllat, får jag till detta förslag ansluta mig.
Ad. ej skulle vilja bifalla detta förslag, torde enkelt afslag å Utsk:ts hemställan vara det lämpligaste; åtminstone af de hittills nu afgifne, särskilda hemställanden.
Jag är i hufvudsaklig del förekommen af Hr v. Krsemer.
Det är bekant, att sammanbindningsbanan kommer att framgå på vestra sidan om Riddarhusgården; på dess östra sida torde sannolikt en bro komma att anläggas öfver Mälaren till Tegelbacken, och, enligt hvad vi hört uppgifvas, lärer det vara ifrågasatt att framdraga en strandgata utefter Mälarens södra strand.
Man finner således, att åtskilliga förslag äro uppgjorda med afseende å ordnande af de platser, som omgifva Riddarhusgården.
Förr än detta ordnande försiggått, torde det vara svårt för R. o. Ad. att bestämma, huru gårdstomten lämpligast bör regleras och användas.
Hvad den ekonomiska sidan af saken beträffar, så ber jag att få erinra derom, att för R. o. Ad. ännu återstår en skuld af 10,000 rdr i anledning af den sista stora reparation, som öfvergick detta hus.
För ränta och amortering af denna skuld äfvensom för gårdsplanens ordnande är kapitationsafgiften beräknad.
Nu är det emellertid ovisst, till hvad belopp nämnda afgift kan komma att utgå, och torde detta vara ett skäl att låta anstå med alla 080
Dea 16 .Tuni. förslag till gårdens ordnande, till dess sig visat, huru stora tillgångar dertill äro att påräkna.
För min del finner jag det således svårt, att för närv:de ingå i pröfning af frågan; och anser jag den derför böra hvila till näst sammanträdande Adelsmöte.
För den händelse
Stockholms stad dessförinnan skulle vidtaga några arbeten i närheten af Riddarhuset, hvilka göra nödigt, att staden förvärfvar någon del af tomten, så eger staden en sådan rättighet, äfven om R. o. Ad. nu ej skulle fatta något särskildt beslut derom, enär expropriation af större eller mindre del alltid kan ega rum.
Om emedlertid sådan expropriation skulle ifrågakomma före nästa Adelsmöte, och således någon del af tomten komme att frånhända^ R. o. Ad., så är det nödvändigt, att några åtgärder vidtagas för den återstående platsens ordnande.
På grund häraf får jag således anhålla om propos. derå, att R. o. Ad., med afslag å Utsk:ts förslag, måtte besluta, att med afgörande af nu förev:de fråga måtte få anstå till ett kommande Adelsmöte; men att, derest dessförinnan, till följd af expropriation från Stockholms stads sida, större eller mindre del af den ifrågav:de tomten skulle frångå.
Riddarh.
-Direktionen må ega rätt att vidtaga de åtgärder, som i anledning deraf kunna erfordras.
Man har emot mitt förslag an märkt, att R. o.
Ad. ej annorlunda än emot full ersättning bör afstå sina byggnader.
Jag får då erinra, att mitt förslag ej innefattar något sådant, utan tvertom att R. o. Ad. bör erhålla full ersättning.
Man har vidare anmärkt, att R. o. Ad. ej bör taga intiativet till afstående af större eller mindre del af sin tomt.
Något sådant har ej heller blifvit af mig ifrågasatt, utan mitt. förslag åsyftar, att initiativet skulle tagas af staden.
Genom ett bifall till detta förslag skulle ett omdöme från R. o.
Ad:nisida uttalas derom, huru en reglering i förevarande hänseende lämpligast bör ske, och jag tror, att, då fråga är om försköning af staden och ett ordnadt tillvägagående dervid, det är R. o. Ad. värdigt att uttala sin åsigt, och detta sker, för den händelse R. o. Ad. för afträdande af en del af tomten framställer sådane vilkor, att staden ej kan dermed förfara huru den behagar.
Man har ansett, att åt Riddarh.-Direktionen borde öfverlemnas att på den del af tomten, som kan efter en expropriation återstå, uppföra några passande paviljonger, och Hr Trolle har i sådant hänseende uppgjort ett amendement till mitt förslag.
För den händelse R. o. Ad. skulle derom sig förena, vill jag afstå från mitt förslag i denna del och förena mig med Hr Trolle.
Jag vill endast tillägga, att om R. o. Ad. fattade sitt beslut i öfver - Ben 16 Juni. 681 ensstämmelse med mitt förslag, så skulle derigenom den stora fördel ernås, att icke blott stadens innevånare, utan jemväl de resande, som besökte Stockholm, skulle säga. att det är stadens oell icke K, o.
Ad:ns fel, att platsen bakom dess palats har ett så vanprydande utseende.
Många ledamöter hördes nn ropa på propos.
Det löfte, den siste talaren uti slutet af sitt anförande uttalat, skulle visserligen vara mycket lockande, för den händelse allmänheten vore rättvis, men vi se tyvärr vanligen, att så ej är fallet, och att ofta helt oriktiga motiver anföras för personers handlingar.
Jag tror derföre, att om byggnaderna fortfarande få qvarstå, skjutes hela skulden på R. o. Ad ; och torde häruti ligga ett tillräckligt skäl att söka få dem bort så snart som möjligt.
Hr von Kraemer har funnit början af Utsk:ts Betänk, vara stridande mot dess slut, samt att deraf, att vi ådagalagt, att några byggnader ej borde på platsen anläggas, följde, att ej heller något annat borde der uppföras.
Utsk:t ansåg emedlertid, att platsen ej kunde eller borde lemnäs fullkomligt öppen, och detta var anledningen till Utsk:ts hemställan i denna del.
Samme talare har äfven klandrat, att det föreslagna staketet med fot af granit skulle komma att kosta 22,500 rdr, samt antydt, att som en del deraf skulle till följd af skeende expropriation borttagas, så vore den derför utlagda summa bortkastad.
Jag tror dock ej, att så behöfver blifva förhållandet.
expropriation af en del af platsen kommer att ega rum, så blir enda följden deraf, att den derpå varande delen af stakeket måste flyttas något längre in än tillförne.
För min del kan jag ej tro, att ett blifvande Adelsmöte, till följd deraf att det är fritt från andra göromål, skall komma till ett bättre resultat i denna fråga, än det hittills varit för R. o. Ad. möjligt.
Just med anledning deraf att Adelsmötet ej kommer att hafva mycket annat att göra, komma enligt min tro så många olika förslag att uppgöras, att resultatet sannolikt blir lika litet tillfredsställande som nu.
Jag yrkar således fortfarande bifall till Utsk:ts förslag.
Det låter modifiera sig efter förhållandena, och genom ett bifall till detsamma ådagalägger R. o. Ad. sin afsigt att vidtaga åtgärder till ordnande af den plan, som omgifver dess palats.
Då Frih. Alströmer, med hvilken jag förenat mig, så till vida ändrat sitt förslag, att 682 Deu 16 Juui. han instämt uti Hr Trolles amendement, så får jag äfven i detta hänseende förena mig med honom.
Man har talat om den skam, som skulle komma att vidlåda JR. o. Ad., för den händelse ifrågav:de byggnader finge ännu någon tid qvarstå.
Enligt min tanke drabbar dock denna skam i första hand dem, som hafva med nämnda byggnader att göra och som ställt så till, att förev:de förslag till afgörande förekommer först 6 dagar före riksdagens slut.
Hvad beträffar mitt yttrande, att Utsk:ts förslag vore det sämsta af dem, som för ifrågav:de ändamål blifvit afgifne, så får jag förklara, att jag vidhåller denna min åsigt.
Jag ber endast att i korthet få nämna några ord i anledning af hvad Gr.
Oxenstjerna och Hr von Francken sednast anfört.
Oxenstjerna tror jag, att man med fullt förtroende kan öfverlemna denna angelägenhet till ett blifvande Adelsmöte.
Detta möte kommer troligen ej att blifva upptaget af flere göromål, än att det temligen uteslutande kan egna sig åt denna fråga och till och med nedsätta ett särskildt IJtsk. för dess behandling.
Hvad angår den förespeglade skammen, sorn skulle komma att drabba R. o. Ad., för den händelse ifrågv:de byggnader ännu någon tid finge qvarstå, så tror jag, att man med lugn kan bära den.
Jag och flere med mig hafva framställt våra åsigter i afseende å lämpligaste sättet att få platsen ordnad och prydd; men i sista stund hafva yppat sig så mångå svårigheter, att det nu är för R. o. Ad. hardt när omöjligt att fatta något definitivt beslut; och dessa svårigheter skulle hafva omöjliggjort antagande af något förslag, äfven om detta förslag blifvit framlagdt 6 dagar efter riksdagens början.
Jag yrkar fortfarande uppskof med frågan till ett kommande Adelsmöte.
Landtm., att under densamma hade yrkats: dels att Utsk:ts Utlåt, måtte bifallas; dels af Hr Trolle, att R. o. Ad.,; med afslag å Utlåtit, skulle besluta: att, derest Stockholms stad, för anläggande af en strandgata utmed stadens cellfängelse och rådhus, innan R. o. Ad. till Adelsmöte sammanträder, borttager de nedanför rådhuset uppförda vanprydliga byggnader, Riddarh.-Direktionen må ega att så stor del af Riddarhusets tomt jemte derå varande byggnader, som erfordras för framdragande af en sådan gata i rät linie med cellfängelset och rådhuset till Riddarholms-kanalen, Den 16 Juni. 683 till Stockholms stad upplåta mot den ersättning i kapital eller viss årlig afgift, som skäligen kan betingas, och under förbehåll att den del af tomten, som afstås, genast afrödjes och icke någonsin får till annat ändamål än gata användas; samt att, i händelse en så beskaffad upplåtelse eller ock expropriation kommer att ega runi, Riddarh.-
Direktionen må vara berättigad att ordna återstående gårdsplatsen antingen genom nybyggnad i hufvudsaklig öfverensstämmelse med det af Direktionen understödda förslag, eller ock annorledes, dock så att sammanlagda kostnaderne icke må öfverstiga det belopp
Direktionen för nybyggnad beräknat; dels af Frih. Leuhusen, att R. o. Ad., med afslag å Utlåtit, måtte besluta att Ridd arhus gården, sedan alla derå nu uppförda byggnader blifvit borttagna, bör omslutas med ett på granit-sockel uppfördt jernstaket, afjemnas, grusas oell planteras; att två paviljonger, sådana de blifvit af Intendenten Scholander föreslagna, dock med höjda fotmurar, uppföras i gårdstomtens nordvestra och nordöstra hörn; att staketet bör förses mitt på norra fronten med en prydlig jernport med jernpelare samt på östra och vestra sidorne med grindar; att värme-apparaten bör flyttas ned i källaren under Riddarhuset; att åt Riddarh.-Direktionen lemnäs rättighet dels att vid utförandet af byggnaderne och i öfrigt göra de detaljförändringar, sorn må finnas nödiga, dels ock vidtaga sådan inredning af paviljongerne, att de på en gång uppfylla det med dem afsedda ändamål att inrymma bostad för Riddarhusets vaktmästare samt erforderliga uthuslägenheter, och tillika lemna den möjligen största inkomst; samt slutligen att åt Direktionen uppdrages, att R. o.
Ad:ns beslut på lämpligaste sätt till verkstälighet befordra; äfvensom att, i afseende å medel till bestridande af byggnadskostnaderne m. m., R. o.