Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Härefter stulle det stä hwar och en fritt at genom trycket göra de anmärkningar kunnoge, som deremot funno aga rum, eller ock insända dem til Comitdn, hwilken älage at öfwer alla anmärkningar yttra sig, dä arbetet öfwerlemnades lil Riksens .Ständers granskning, som borde ste wid nästa Riksdag efter det arbetet frän trycket utkommit, derest Riksdagen ej inträffaoe innom et är derefter, hwilken tid til anmärkningars författande torde wara nödwändig. Wid Riksdagen borde detta arbete med anmärkningar och yttrande granskas af et Lagutskott, som ensamt i detta fall stulle äga rätt, at för SLänderne gransta och antaga de nya Lagarne, utan at de sedermera behöfde i Ple. na förekomma annorlunda, än för at underrätta - 402 Deri 21 Iulir. rätta Ständen om, hwilka delar af Comrttns arbete, som i grund af gjorde anmärkningar blifwit ändrade; hwarefter det skulle öfwerlemrias til Konungen med underdänig anhållan om desi höga stadfästelse och befallning om kungörandet.
I afseende pä de Ekonomiske delarne, borde ester min tanka sälunda tilgä, at utom de projecter, som af enskilte personer i desie ämnen kunde blifwa til Comité» ingifne, borde den öfwer alla Eeonomiske frägor infordra Landshöfdingarnes yttranden hwar och en för sitt Län , och desis yttranden borde wara beledsagade med nägre Länens inbyggares tankar i de upgifne ämnen.
De särskildt Economiske Författningar för hwarje landsort, som Comiten fann äga rum, kunde särskildt tryckas och et exemplar deraf tilsändas hwarje Kyrka, der Sockneborrne hade tillfälle at dem granska, och sedermera til ComitLn insända sine anmärkningar, hwarefter alltsammans komme at til Ständernes Utffott öfwerlemnas.
Sälunda utarbetade
Lagar blefwe säkert de mest fullkomliga för wärl land.
Om kost. naden til Commiterades samt nödig betjenings aflöning, ffrifmaterialier och tryckning skulle upgä til nägon betydlig summa, bör sädant ej lägga hinder för werkställigheten, dä ändamålet är för det allmänna sä wälg5rande.
Möjeligen skulle genom försäljning af det nya Lag.
Den 21 I"!4vz Lagwcrkct, Stats-Casian erhålla nägon ersättning för sitt förffott, samt genom nägra Riksdalers afgift för hwarje sak, brottmäl undantagne, som hos Kongl.
Majit i underdänighet fullföljdes, och et par ffillingars afgift för hwarje stämning som utfärdades, hela kostnaden blifwa ersatt.
Om detta mitt ödmjukaste andragande winner Högwälborne Herr Grefwe,,6 och L uidtmarffalkens samt Högloft.
RidderfkapetS och Adelns upmärksamhct och bifall, ..wägar jag hemställa om icke wäre Respective Med-Ständer kunna anmodas at gemensamt med osi hos Kongl. Majit i underdänighet anhälla om Lagarnes öfwerscende och omarbetande pä sätt jag nu föreslagit.
Jag hoppas i underdänighet, at wär store Konung, som redan med sä mycken
Näd omfattat sine undersätare, ej wägrar at bifalla en för Fäderneslandet sä angelägen — sä wigtig sak.
Ifvar kreclr. 6abr. von Lcbantic.
Assessor.
Grefwe 404 Den 21 Julik.
Grefwe kiöllch, ^äoiph, hade inlemnat et Memorial, hwilket uplästes: Ödmjukaste Memorial!
^ Bland den mängd onera som betunga Swerigcs jord, är Rustnings - skploighetnr den mest tryckande, i synnerhet dä jordägaren blottsiätles för sä täta och kostsamma förändringar af Uniformer, Sadelmonderingar och annat dylikt, som innom en kort tidcrymd intraffat Westgöthe!
Dragon-Regemente.
Dest omskapning frän tungt til latt Cavallen ätföljdes af ständiga omworlingar, såsom til exempel: at manffapcts förut brukliga Kappor omgjordes til Capotter, hwilka til äfwentyrs äro underkastade et lika öde som de förre, allt til Rusthällarenas stora kostnad och förlust.
Sedan de gamla Sadlarne blifwit ka stera de, gjordes nya i stället, eftrr Kongl. Krigs- Collegii Modell, för hästar af 9 quarter 4 ä g tums storlek, dä likwäl Regementets nu warande hästar knappast hälla 9 quarter och L tums höjd.
Häraf synes latt, kuru länge de Rustande kunna begagna deste Sadlar, hwilka i sig kjelfwe otjenlige, iirwist kosta de Rustande öfwer L.5,ooo Rd.
Det fordna Cavalleriets hufwudprpdnader blcfwo äfwen förkastade och Regementet förseddes r stället med Casquer, som nu efter nägra ärs förlopp, ehuru brukbara, äfwen blifwit casterade, med förbindelse för Nusthällarne, at lata förfärdiga mostor ät mansta xtt.
Den 21 Julik. 4d3 pet.
Sädane jämna och ärliga ombyten bäve medföra en odrägelig kostnad utan nyttigt ändamäl för den i öfrigt hardt beskattade Rusthållaren. och gifwa anledning ttl en oafbruten st?id och osämja emellan honom ä ena samt Sguadrons-Chefen eller Qwartcrmäsiaren ä den andra sidan af hwilken scnares nycker och kanske ej alltid bltda förfarande han osta finner sig tracasierad och beroende.
Pä en slättbygd, sädan som Skaraborgs Län, får Rusthällaren stundom widkännas den olägenhet, at nar hästen sommartiden utsäppes pä betesmarken, som i de fleste orter är utan stängsel, wandrar han midt omkring och mäste ätersökas pä en sträcka af flera mil, hwarunder lätt kunde hända, at hästen lemnad utan ägarens tilsyn och wärd, pä et eller annat sätt förfares, i hwllket fall en bctydelig
Lel af Rustöällarens förmögenhet ätgär til inköp af en annan förswarlig nummerhäst, hwars trefnad och bibchällande under et f.ckttog gansta mycket ankommer pä hans stötset och behandling.
Derigenom äger Dragonen, oim han med eller utan stäk fattat nägot misinöje eller owilja til sin Rusthällare, et önstadt tilsällc at stada och hämnas förmente oförrätter.
Utan at wilja i mindsta mon sära ifrägawaranLe Dragon-Regementes duglighet i militäriskt afseende, tilläter jag mig ändock den anmärkning, at om Regementet stall nägonfin winna en tillbörlig likhet med den Husar-Corps, som under nuwarande krig emot Norrige warit commenderad til tjenstgöring wid Westra Armeen och 4V3 Den 2l Iulri. och ädagaladt en allmänt erkänd militairij? för» tjenst, mäste det samma ofelbart undergä en nästan total reform, och hwcm inser icke'dä hwilka nya och förökade omkostnader forestä för hwar jc Rnsthällare.
Localen af de Länder, der et rättmätigt och med Sweriges samm interesse öfwerensstammande krig hädanefter kan komma at föras, är derjamte af den beffaffenhet at en Ca. valleri-trupp sällan kan nyttjas med nägon werkesta förde!, bwarföre ock Äststgötba
DragonRegementet under sista fältläger alldrig warit i handgenaanq ined fienden, utan merendels blifwit anwändt trl Magazins-wakt, ordonanceroch brefpostcring, hwilken sednare tjenstgöring alltid har mindre förmonliae följder för et Cavallerie.
Högsta Magten hur förut anbefallt förändring af ätffillige Cavalleri Regementen til stotfolk, bwilket ej lange sedan handt nied de iEstcrgötland och Bobus
Län indelte Cavalleri- trupper; och om - Aestgötba Dragon-Regemente underginge enahanda reduction, blcfw? det onekeligen mera anwandbartstil Fäderneslandets förswar; Rusthällarne förstonta för mänga fruktlösa och mattande utgifter, gen förökade; en omständighet som i närwarande tidepunet är af wigt och nödwändigbet.
Ea wäl a egne wägnar som för öfrige Rnsthällare af sistnämnde Regemente, som eommittcrat mig at franrföra desse beswär , wägar jag anhälla, at Regementet kunde förändras ifrån Cavallerie til fotfolk, ankommandes pä Kongl Majst och och Riksens nu församlade Ständers god!finnande, at stadga och utsätta den afgift wi erbjuda oss, at ärligen til Kronan betala i wista tunnor spannemäl, hwilkas antal jag nu ej wägar fst >esiä, Den 2L Julli. ^07 resiä, men hemställer om icke, pä Konungens Rädigste förordnande, nägon owäldig person,sorn af sokens utgängj ej hennar nytta eller stada, kunde utses ät i orten höra samtelige Nustbällarne hwad och huru mycket de äro nöjde, i sädant fall, til Kronan erlägga.
För egen del wägar jag försäkra, at minst 7000 Tunner af Näg och Korn were en saker winst för Kronan at päräkna, oberäknad all annan fördel bäde i mili' tairifft och Occonomistt afseende.
Efter manga kostsamma försök och, ändringar med Rcgcmen tets Uniform, borde man kunna hoppas, ar det rätta nägon gäng pähittadcs, sä wida egenleliga ändamälct ined all klädsel är, at bewara för köld och owädcr; men i händelse nägon förändring framdeles skulle anses nödig i den beklädnad Regementet redan bekommit, utbedja sig Rust hällarne, at sedan nägon Uniforms-perseLel blifwit efter föreskrift fardiggjord, aflenniad och approbera!)' denna mätte bsbebällas sä länge den finnes brukbar, och Rusthällarne eml-dlertid besparas en ofta dryg och föraäfwcs utlagd kostnad til anskaffande' af nägon ny.
Stockholm den Julli 1809,. ch. llrölicb.
Remitterades til Allmänna Beswärs- och Oeconomiä - Utstotlet.
Herr Grefwen och Landtmarst alken tilkännagaf, at Grefwe Ducker och Herr lloDt, Alle, afsagt sig at wara Ledamöter af Riddarehus Utskottet, Herr v/olrrub, af Hem liga - Den 2!. ^Iu!ir. liga Utskottet, Herr Uolle, LarlUric, afBcwillninas Utskottet, Herr Ler.-enscbölä, ^odan r,lc, af Expedit'.ns Ulffottet, hwarföre ban anmodade Herrar Elcctcrer a t i detza Herrars ställen npa Ledamöter utwälja hwarwid han tillika erindrade at Electors - wal borde Hällas i andra Clasien efter Herr Soop, 6n8trU, och Herr lljerts, Ou8lLf emedan dcstförinnan Electo rerne af denna Clatz ej kunde utnämna npa Ledamöter i Utskotten.
, Uplästes en ffrift inqifwen af Herr Doctor», ^rke-Biftopen och Commendeuren nuuiom. rörande understöd för dem som acnom Eldswädan i Upsala blifwit lidande, hwilke Lil Ständets Lma behjertande recom-mendcrades.
Electors - walet i andra Clasten utsattes til i morgon Lördag, eftermiddagen.
Ridderftapet och Adeln ätftiljLes klockan 2 eftermiddagen.
In llclem ?rotocolli 6.
.Silverstolpe.
Ons - Den L6 IuUt. 40I Onsdagen den 26 Ju lii.
Visnum klockan 9 förmiddagen.
Upbröts Andra Clasiens lista til wal af Eleetorerefter Herr Loop, och Herr ttjorrL, Ou8utt /-.aoipll, och befunnos i deras ställe wara urwalde.
N:o 476 Herr Lovet, Larl, Efwerste-Lieutenat, u. o
N:o 5?ol Herr käblmLn, Otto Ursöric, Lieutenant.
Upbröts Herrar Electorernas af Första Clatzen lista til wal af Ledamot i RiddarehusUtskottet, efter Grefwe Oucksr, Lart, och besans i hans ställe dertil utsedd.
N:o 27?-:
Friherre Leclv!r>i8, Fullmäktig Friherre Uennsc, Nasti, Kammarherre.
Grefwe Os o o-irllie, utbad sig, at, i egenskap af Ledamot i Hemliga Utskottet fä anmäla, etti detta Utskott en Ledamot fattades, efter Herr Gunn, som rest bort, och at det wore angeläget at bans rum snart fylldes, emedan Hemliga Utffottet just i dag skulle sammanträda.
Herr Erefwen och Landtmarskalken tilkännagaf at i Tredje Clasien fattades en Elector efter Herr Utin»8po>-, oin-mn-in, som nyligen bortmacherat / hwarföre denna Clast anmoda - 4ro Den 26 IulLr. modades at i morgon til Electors ° wal sammanträda.
Grefwe .Norner, c llril LteUan, förnrälte a t han innankort nödgades resa härifrån, hwar-- före han anhöll, at i hans ställe nägon matte wäljas, för at, när han reser, upfylla hans rum i Bewillnings - Utffottct.
Grefwe ill-imiieon, gjorde rörande sig Herr Landtmarffalken och Rrdderssapel och Adeln sanrma anmälan. ^Herr Grefwen och Landtmarffalken tilkännagaf at Herr LllöillebrLnll, ingers llre6ric, anmält det han pä Konungens Befallning bomme at företaga en Utrikes resa, hwarföre i hans ställe en ny Ledmot borde wäljas i Constitutions Utffottct; äfwenson! efter Friherre Uilläerstolxe, I reäric, t Riddarehus-ULffottet.
Herr Nktl ms616, Usniamin Ltagnns, jag anhaller ödmjukast at fä tillägga nägra erd til det Memorial, jag wid sista Plenum hade den äran upläsa, rörande Banguens eftergift af interesie för de Twä Millioner Riksdalers som Lil StatsCasian blifwit förffutne.
Banguens bestånd och credit är wisierligen en högst angelägen sak, men jag för min del kan intet se , at den härigenom kan lida, ty om länet as besia 2 millioner ffedt Utrikes hade ju Banquen ej sätt detta interesie; Jag hoppas at Banque» ända haft beständ.
Och dä alla Rikets inwänare äro ffyldigs och derföre ätaga sig ige - Den 26 Julik. 411 igenom Bewillning, hivar och en i sin proportion, at hjelpa Statens stora behof, skulle dä icke Banquen, äfwen kunna härtil bidraga, dä det kan ffe utan dest förlust.
Herr 8i1vei-8t«tpe, k' re 6 ri c, anmärkte, at detta tillägg ej behöfde göras, och förbehöll sig, at, när den rätta tiden kommer, fä säga sin tanka til Protocottet.
Utdrag af Protocottet hättet i Högwordige Preste - Ständets Plenum den iL Iulii 1809.
S. D Sedan Hans Kongl. Drastt uti Dest til Riksens Ständer aflätne Nädlga Proposition af den 14 innewarande Julii framställt nödwändighetcn af at ffyndsamt wälja en Efterträdare til Sweriges Krona, har, med underdänigt afseende uppä de skäl, hwilka Kongl Maj:t uti högstberörde Proposition Nädigst behagat anföra, samt under de listigaste önssningar, at detta högst wigtiga steg mätte befrämja et älskadt Fäderneslands framtida säkerhet, sjelfbeständ ochwälfärd, Preste - Ständet för dest del til Sweriges Rikes Kron.Prins, med högtidligt och enhälligt bifall walt och utkorat Kongl. MasttS Höga Frände, Prins af Schleswig Hollstein Sonderburg'Augustenburg; bwilket genom Utdrag af Protocollet skulle ds öfrige respective Ständen wördsamt och wänligen meddelas.
Ut supra Lx krotocvllo s. III.
412 Den 26 IuUk.
Utdrag af Protocollet hältet i Borgare - Ständets Plenum wid Riksdagen i Stockholm den i5
Iulri 1809.
S. D I anledning af ätstillige Ständers Riksdags-Fullmägtiges ingifne
Memsrialer rörande rättighet til cn fri och oinskränkt Brännvins bränning, samt Ständets Beswärs Utskotts hä-öfwer infordrade unätanoe, förenade sigStändet uti den allmänna önsta», hwarmed deH respective Med-Ständer bjudas at instämma, det mätte för Rikets samtelige Staders innewänare, sa wäl som hemmansagare ä
Landet en allmän frihet meddelas til utöfning af Bränwinsbränning, utan nägon instränkning i anseende lil ärstid samt pannerymd och redskapens bestaffenhet, samt emot de afgifter hwilka derföre wid innewarande Riksdag kunna bestämmas blifvande allt ä denna fräga med öfwerlemnande af Ständets Beswärs-Utstotts afgifne Betänkande och ofwannämnde Memorialer, härmedelst remitterad til Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Beswärs-och Oeconomiä-Utstott, at til sine grunder behörigen utredas, för at Kongl.
Majis Nädigste godtfinnande sedermera i underdånighet underställas; och skulle de respective MedStänden äfwen genom detta Protocolls Utdrag wördsamt och wänligen härom underrättas.
Ut supra. kix krotocollc» lll. peterson.
Den 26 HttUi.
Utdrag af Prvtocollet, hällit i Borgare-Ständets Plenum, wid Riksdagen i Stockholm den r5 Julli IL09.
S. D Sedan et af Herr Handelsmannen UingZren til Ständet ittgifwit Memorial, angäende desi för Södertelje Stad gjorde anhällan om förhöjning uti skjutslegan, blifwit Ständet föredragit och upläst, instämde Ståndet allmänt uti den önskan, at i afseende pä den drygare känning Staderne hade af ffjutsnings skplldigheten, än Landtmannen, samt i betragtande deraf at Städerne, wid tilfällen af förhöjd betalning för skjuts ä landet, manligen blifwit ihogkomne med en motswarande förböjning, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhälla om en lämpelig och til den för Landet sednast stadgade skjutslega proportionerad tilökning uti tegan för den häll-och reserve-skjuts, som af samtelige Rikets Stader utgöres.
Och beflöt Borgare-Ständet, i anledning häraf, det skulle ej mindre detta ärende, i förening med förrberörde Memorial, til Riksens Högloft.
Ständers allmänna Oeconomiä och Beswärs - Utskott remitteras, för at der beredas til undcrdänigt anmälande hos Kongl. Maj t, än ock de öfrige Respective Ständen wördsamt och manligen derom underrättas, genom Utdrag af Protokollet.
Ut supra klx krotocollo P III. keterZvn.
Utdrag -N-r Den 26 J)ulir.
Utdrag af Protocollet - sta.llit i Bor« gare Ståndets Plenum, wid Riksdagen i Stockholm den Julii 1-09. S, D. Uppå Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition af den i4 rnnewarcmde Julii, samt i grund af deruti anförde skäl, biföll BorgareStåndet, genott! et enhälligt bejakande til Herr Lalemannens derom framställde frägaat Hans Furstelige Höghet Prins af Schleswig Hollstein Sonderburg - Augustenburg nu genast utköras til Swea Rikes.'
Kron Prins och Tstronföljare; Hwarom detta Protocolls Utdrag skulle til de refpective Med-Ständen eppedieras.
Ut supra. klx ?iotoco1Icr g. III. ?eterson.
Utdrag af Protocollet stället i Bonde ^ Ständets Plenum den 26 Junti 1309. S. D. I anseende til den stos Högwö"dige Preste-Standet wäcrte fräga om Jnstruction för Stats-Utskottet, bär Högloft.
Ridderffapet och Adeli!, enligt nu företedt Protocolls Utdrag den 9 dennes, funnit, at, sedan efter nu gällande Grundlag Stats Utskottet arbetar ej allenast utan nägon förbindelse til hemlighet, utan twärt om med den bestämda plikt, at fullständigt lemna Riksens Stander underrättelse om Statsiverkets Ulftand och färwaltning, sa wore nu mera ingen anledning för hand, at Stats-Utskottet nägon Jnstruction föreffrifwa; hrvarefter Den 26 IuM. 4iS Högw.ordige Preste-Ständet, pä sätt det nu upläste Protokolls-Utdrag under den 16 i denne manad innehåller, förklarat, at dä Preste-Ständet som före den nya Regeringsformens antagande förmodade, at Stats - Utskottet borde efter manligheten blifwa med Hemliga Utskottet förenadt, af sadan orsak den 19 sistleone Maji til de öfrige respective Ständens öfwerläggning endast hemstäldt, huruwida det kunde anses nödigt, at för Stats Utskottet nägon Jnstruction fastställa, fann Preste - Ständet sig sä mycket häldre böra instämma uti Högloft.
Ridderskapets och Adelns i detta ämne meddelade vfmananmärkte beslut, som Preste - Ständet hwarken förut beflutit at nägon Jnstruction för Stats Utskottet borde utfärdas eller nu mera ansäg en sädan wara nödig.
Bonde-Ständet, som wid härom nu företagen öfwerläggning äfwen för sin del fann Jnstruction för Stats Utskottet öfwerflödig, ansäg efter framställd Proposition, den i detta afseende upkomne fräga böra förfalla.
Och skulle sädant genom Prötocolls Utdrag de öfrige Ständen ödmjukt och »vänligen tilkännagifwas.
Lx krotocollo 8. L. Irägärclki.
Utdrag af Protokollet, hällit hos Bonde Ständet den 28 Junii 1809. S. D. Efter upläsande af Högloft.
Ridderffapets och Adelns den is och Wälloft. Borgare-Ständets den 26 i denna mänad utfärdade Andra Band.
Nl:- 6Z, S4. 416
Den 26 Julik.
De med Bonde - Ständer communicerade Protokolls-Utdrag, rörande Jnstruction för Riksens Ständers Justitiä-Ombudsman,, blef uppä derom af Talemannen gjord Proposition beflutat, at som bland Ständets emot Regeringsformen gjorde anmärkningar äfwen sinnes wara i fräga stäldt, om icke det gör tilfyllest för allmänna ärendernes wärdande at justitiä - Cancellers och Justitiä-Ombudsmans - Ämbeten uti en perons hand förenas; sä och dä Ständer tillika förbehällit sig at vfwannämnde anmärkningar mätte Denna Riksdag pröfwas och afgöras, ansäg Ständer sig nu wid yppad fräga om Jnstruction för Justitiä-Ombudsmannen böra, med åberopande af hwad sälunda hos/ Ständer föregått, och ritan at om nödwändigheten af berörde Jnstruction nägot stadgande widtaga, remittera detta ämne til Constitutions-Utskottets handläggning; hwarom de öfrige respective Ständen ffulle genom Protocolls - Utdrag wördsamt och »vänligen underrättas.
UL supra. blx yrotocollcr 8. L. Utdrag af Protokollet, hållit hos Bonde Ständer den 28 Junit 1309. S. D. Lika med hwad Högloft.
RidderffaM och Adeln samt Högwördige Preste-Ständer Leftutat, fann Bonde-Ständer sig bora til LagUtskottets handläggning remittera det af Herr Häradshöfdingen t-e^onstolye gjorde förslag til inrättande af Förliknings-Domstolar; Hwarom de Den 26 Julik. 417 de respective Ständen skulle genom ProtokollsUtdrag wördsamt och wänligen underrättas.
Lx krotocollo 8. L. IräZLräb.
Utdrag af Protokollet, hällit hos Bonde - Ständer den 8 Julik 1M9. S. D. Högloft.
Ridderffapet och Adeln har wäl, genom Protokolls-Utdrag den 29 Junit, begärt Bonde Ståndets deltagande i underdånig anhällan hos Kongl Majbom förhöjning i Krorroffjuts-legan och truppers aflöning under täg, samt om widtagande af ätssillige anstalter til förekommande af mistbruk och underslef wid Kronostjutser; men som Kongl. Majit genom Nådig Förordning af den 28 stsiledne Junii, eller sedan Ridderskapets och Adelns Beslut wrdtogs, redan i detta ämne gätt Ständerncs önskningar
M mötes, fann Bonde-Ständer nägon widare ätgärd i afseende härpä icke äga rum; hwaremot Ständer enhälligt beflöt, at med Ridderffapet och Adeln förena stg i underdänig anhällan om widtagande af den författning, at hemman af hwad natur som häldst, hwilka kunna anses wara päsatte et större hemmantal än ds af jord innehafwa, enligt den refning och skattläggning som i behörig ordning bör ske, kunna, efter föregängen ansökan hos Kongl. Majit, och med Dest höga bifall, undergä behörig förmedling.
Härom skulle Protokolls Utdrag de öfrige respeetive Ständen meddelas.
Lx krotocollo 8. L. IräZLräk.
Utdrag . 413 Den 26 Julik.
Utdrag af Protokollet, hällit hos Bonde Ständet den 8 Julli 1309.
S. D- Wid äterföretagande afHerrStatsRädet och Commendeuren Friherre ^äierbetU8 i Constitutionö - Utffottet wäkta fräga om ofrälse Bruks - och Jordägande
Ständs-personers rätt til deltagande i representationen, fann Bonde, Ständet, efter någon öfwerläggning, lika med Wällofl. Borgare - Ständet, deste Medborgares rätt dertil wara ostridig och uppenbar, men öfwerlemnade derjemte til Constitutions-Utffottet, at sig yttra, huru och pä hwad sätt sädant lämpeligast kunde werlställas; kwarom, äfwensom at alla de i detta ämne til Bonde - Ständet ingifne Memorialer och ffrifter borde til Cvnstitutions Utffottet komma at remitteras, de öfrige respective Ständen genom Protokolls-Utdrag ffulle underrättas.
Ut supra Ux Lrotocollc» 8. L. Utdrag af Protokollet, hällit hoS Bonde Ständet den 8 Julli 1309. S. D. Wid uptagande af det Memorial Herr Landshöfdingen och Cvmmendeuren Grefwe körner til Högloft.
Ridderffapct och Adelen afgifwit, rörande indragning af Bytes-Contoiret, tillika med det anförande Riksdagsmannen ctei-8 ?6tter880n frän Westergöthland i samma ämne til Bonde - Ständet afgifwit, blefwo de samma, enligt Bonde-Ständets i hwad det förra rörde, för dest del tagne beslut, til Riksens Stän - Den 26 Julis. 41g Sränders Allmänna Beswärs- och OeconomiäUtstvttö handläggning remitterade.
Lx krotocollc» 8. L. IräZäräb.
Utdrag af Protokollet, hällit hoS Bonde Ständet den 8 Julii 180^.
S. D. Wid företagande af Riksens Höglost.
Ständers Banko-Utskotts genom Protokolls Utdrag den 4 i denne mänad hemställde fräga om förlängande af äterbetalningstiden pä de för Jern och Effecter til den sista Maji utgängne län, samt at den Fond som enligt Författningarne är tilläten, frän den r November hwarje ar til Maji mänads utgäng följande äret, mä för innewarande är, efter förut fastställdt beräkningswärde fä fortfara til den sista nästkommande October, biföll Bonde Ständet Banko Utskottets i ofwanberörde mätto gjorde Förslag, med Le derwid fästade wilkor och förbebäll; hwarom de öfrige respective Ständen genom ProtokollsUtdrag skulle underrättas.
Lx krotocollo 8. L. IräZLräk-.
Utdrag af Protokollet, hällit HoS Bonde Ständet den 8 Julii 130g.
S- D. Pä Talemannens Proposition beflöt Ständet at til StatS-Utskottets yttrande öfwerlemna, huruwida nägre Medel til understöd för den af Kongl. Secreterare» Uorx inrättade upfostrings - anstalt för döfstumma kunde wara at tilgä; 420 Der» 26 Julik. rilgä; derom de öfrige respective Ständen genom Protokolls-Utdrag ffulle underrättas.
Lx kiQtocolIo 8. T.
Drllgäräb.
' Utdrag af Protokollet, kållik hos Bonde-Ständet den 8 Julii 1309. S. D.
Talemannen gjorde, i anledning af Ständets förklarade tanka, proposition tilafflag af Herr 8iiver8toipe8 Memorial om inrättande af en allmän Lag - och Hushällnings-Bredning, hwilket med enhälligt Ja beswarades.
Derom de öfrige refpeetive Ständen genom ProtokollsUtdrag ffulle underrättas.
Lx kiotocollc» 8. L.
IrLZäräli.
Utdrag af Protokollet, hällit hos Bonde-Ständet den 15 Julik 1809. S. D.
Hos Bonde-Ständet har til öfwerläggning förewarit Kongl. Masits denne dag
Ständer gifne Nädiga Proposition rörande Wal af en Efterträdare til Sweriges Krona, med hwad Kongl. Maj-t uti detta wigtiga ämne r
Näder behagar Riksens Ständer lil uplpöning och underrättelse meddela.
Om Bonde-Ständer härwid ä ena sidan funnit denne framställning innnefatta en smärtande erindran om möjeligheten af den största bland alla förluster:
En älffad Konungs tidigare bortgäng; har Bonde -Ständer äter ä den andra - Den 26 Julik.
421 dra ansedt sig pä et tilfredsställande sätt warq af Kongl Majck uplyst om de grundeliga ffäl, hwaruppä ofwannämnde Nådiga Proposition sig stödjer, at hos Ständet minsta betänklighet icke kunnat upkomma wid denna Propositions ssyndesamma antagande.