Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Värdet Det skulle kunna möjligen hända, att stora summor insattes, som reducerades till intet; exempel härpå äga vi inom Riket* nemligen de vid Troll.’ hättan under 1740 och 50-talet verkställda betydliga arbeten, hvarpå betydliga summor användes utan all nytta, då, sedan den nya plan är utförd, det gamla arbetet står bredvid den utan frukt och alldeles obrukadt; men dessutom förökas Götha Canalens värde genom särskilte om tändigheter, nemligen, att med den finnas förenade betydliga egendomar och tillhörigheter.
Den har fått sig tilldelade betydliga skogsparker och lägenheter, den ager fastigheter och vattenverk, qvarnar och sigar.
Ali denna egendom är visst ej en nödvändig tillhörighet för en canal* men tillhör dock nit Götha Canal.
Uppå derefter af Hans Excellencé Herr Grefven och LaiidtMarskalken gjord proposition, blef Stats- och BancoUiskottens Betänkande i anledning af de dervid framställde anmärkningar till Utskotten åter oremitteradn Föredrogs å nyö och bifölls Stats- och BancoUtskottens den 26 sistlidne Junii aflåtne, samt den 29 i samma månad på bordet lagda Dm 2 *fulii.
Memorial; angående tiden för nästa Revision af Stats-} Banco och RiksgäldsVerkens räkenskaper.
, Hans Exc ellene e Herr Grefven och Landti Marskalken tillkännagaf, att, enligt sistl. gårdag gjordt Anslag, komrae val af 4 Ledamöter och 8 Suppleanter uti förstärkta Statsutskottet att kl- 4 i e. m. företagas.
RiddarhusUtskottetg den 20 sistlidne Junii aflåtne, samt den 25 i samma månad på bordet lagde Memorial, innefattande förslag till en förändrad Redaction af Riddarhus-ordningen.
Grefve De la Gardie, Jacob■ I anledning af den sammankomst, som i går blef hållen hos Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken, hvarvid ett stort antal af Ridderskapets och Adelns Ledamöter voro närvarande, och den öfverenskommelse sora då träffades, att endast 16 §. §. af den nu varande Riddarhusordningen, om jag rätt minnes, skulle undergå förändring; får jag hemställa till Ridderskapet och Adeln, om ej det skulle vara tillräcks ligt, att endast berörde 16 §. nu blefvo till tidens vinnande uppläste.
Dans Excellence^ Herr Grefvi» och Landier Deh 2 Julik 37 Maiskalken hemställde, om Ridderskapetoch Aa deln behagade tillåta, att, på sätt Grefve De la Gardie föreslagit, endast de 16 §. §. af den nu gällande RiddarhusOrdningen, hvilka vid den i går hällne sammankomst ansågos böra undergå förändring, måtte jemte de deraf förei slagne nya Redactioner varda uppläste.
Hans Exccllence Herr Grefven och LandtMarskalken föreslog derefter, att, under godkännande af Herr Munck af Rosenskjölds vid sista Riksdag framställde princip i afseende å Bänkmännens afskafFande, pröfningen af berörde fråga likväl matte intill nästa Riksdag uppskjutas.
Ja och Hej.
Grefve Spens, C ari Gustaf:
Jag hemställer,' om man ej bör låta 1815 års
Beslut i denna Bak komma till verkställighet.
Ora det vid en tredje Riksdag händer, att RiddarhusUtskottets förslag till ändringar i RiddarhusOrdningen ej förr än vid slutet af Riksdagen förekommer, så blir denna fråga an en gång öfverliggande, och en vana uppstår att uppskjuta den ifrån den ena Riksdagen till den andra.
Till undvi-i Rande af detta farliga prejudicat för behandlandet af principer som man gillar, proteste-- rar jag mot det föreslagna uppskofvet, och a«* håller, att saken må till debatt företagas. 33 Den z Julli, Grefve De la Gardie, Jacob: Då nu
Riksdagstiden är så långt liden och frågan om en förändrad representation för Riddersicapel och Adejn redan blifvit uppskjuten till nästa Riksdag , synes det vara mera i sin ordning att äfven uppskjuta frågan om Bänkmännens afskaf» fande, på det densamma må i sammanstämmig het med representationens förändrande, kunna vid nästa Riksdag afgöras Jag tror äfven att ett gådant behandlingssätt af ärendet, vore mera öfverensstämmande med Ridderskapets och Adelns värdighet, i det Ridderskapet och Adeln derigenom undginge obehagligheten att vid denna Riksdag falla Kongl. Majit besvärlig med anhåR lan om dess sanction på beslutet att Bänkman må försvinna och valet af Électorer utaf Ridderskapet och Adelö frjelf förrättas, och åter vid nästa Riksdag kanske begära Kongl. Majttg bifall till en förändrad form för RidderskaP ts och Adelns representation, hvarigenom det förra beslutet komrne att upphäfvas och sanctionen derå blefve utan ali verkan.
Jag hemställer derföre till Herr Grefve Spens sjelf, om han icke skulle vilja uti ett sådant beslut jemväl instämma.
Grefve *Spent:
Om det vöre möjligt, att nu församlade Ridderskap och Adel kunde ålägga det till nästa Riksdag sammankommande RiksStåndet, eller nästa Riksdags Riddarhusutskott, att i början af den Riksdagen företaga målet, så skulle jag ej vara emot uppskof dermed för denna gång.
Men sådant tillåter ej Riksdags-Ordningen i dea puncten, der det Den z jfnlit^ 39 talas om ett Stånds rättighet att ålägga Utskott dag till afgifvande af sitt Betänkande.
Det är der endast fråga om ett Utskott under samma Riksdag med det ifrågavarande Ståndet.
Det kan således hända, att man då som nu tager det beslut , att alla förändringar i RiddarhusOrd. iingen, hvilka, i anseende till de puncter i Grundlagen, som blifvit ändrade, varda nödiga, skola i ett sammanhang pröfvas, och att frågan om
Bänkman dertill uppskjutesj på detta vis kan x detail samma procedure inträffa, som vid denna Riksdag.
Man anför kanske att man bör uppskjuta Bänkmans-frågan, emedan det nu är försent att få Kongl. Maj:ts sanction, men åtskilliga andra punkter i Riddarhus-ordningen skola ju i alla fall förändras och således underställas Konungens sanction, och då kan ju frågan om
Bänkmännen alltför väl få åtfölja dessa punkter.
Då jag i går öfvervar sammankomsten hos Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken, fann jag majoriteten af Ridderskapets och Adelns då närvarande Ledamöter vara för uppskjutande af frågan rörande Bänkmäns afskaflfande, och jag tycker mig äfven förmärka, att då Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken för en korrt stund sedan härstädes gjorde pro-» position derå, majoriteten å Riddarhuset hyste enahanda tänkesätt.
Jag hemställer af sådan anledning till Grefve Spens, om ban icke skulle vilja afstå från sitt yrkande, att berörde fråga må nu tagas under öfverläggning, helst 40 Din 2 Julli. de skäl Herr Grefve De la Gardie anfört, för ämnets uppskjutande till nästa Riksdag, äro så grundade, att de icke böra undgå att ju äfven för Grefve Spens vara öfvertygande.
Grefve von Platin, Baltzar Bogislaus:
I likhet niid hvad Grefvarne De la Gardie och Mörner nu yttrat, synes mig, att det vore lätt för Ridderskapet och Adeln att på en jämnare väg komma till ändamålet, om frågan rörande Bänkmän klefve uppskjuten till nästa Riksdag, emedan förändring uti Ridderskapets och Adelns representation i alla fall då kommer under öfverläggning.
Hvad angår förslaget att det dervid blifvande
Riddarhusutskott kunde uppmanas att med all den skyndsamhet sorn vore möjligt inkomma till Ståndet med dess utlåtande, kan jag ej finna något lagstridigt deri, att säga, att detta ämne bör blifva det första, hvarmed nästa Riksdags Riddarhusutskott, så framt ej synnerligen vigtiga föremål lägga oundvikliga hinder derföre, bör sysselsätta sig, på det Ridderskapet och Adeln må kunna äga tillräcklig tid att i ämnet öfverlägga, och jag hemställer således om ej Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes förnya den förra propositionen, med tillägg af en sådan erinran jag nu föreslagit.
Sedan man begynt tala här om den enskilta sammankomst, som till granskande af detta mål i går hölls, vill jag visserligen medge, att om man nu ej noga följer k vad sorn dä beslöts, hela conclavens ändamål 4 Den 2 Jidii.
41 varder förfelat, men då åtskillige och tilläfventyrs de fleste af Ridderskapet och Adelns Ledamöter dervid icke voro närvarande, synes det mig vara gifvet , att det beror på hvar och en af dem, att, oaktadt conclaven, nu väcka debatt i ämnet, och i alla fall kan väl aldrig debatt nekas på det rum der beslutet e-, gentligen skall tagas.
Hvad angår Herr Grefve Mörners yttrande, att vidden oftanämnde conclaven pluraliteten syntes vilja låta frågan hvila, ber jag att få förklara, det jag nu frarns ställer en annan tanka, icke för att sätta min emot majoritetens, som i detta mål ej skulle löna mödan, utan för det jag i går tyckte mig finna meningarne i sjelfva hufvudsaken var» högst delade, samt att de fleste frångingo sina tankar endast på det framställda skälet, att en debatt kunde föranleda till en tidspillande votering; ett skäl tom jag aldrig kan anse vara något skäl.
Ämnet är för prejudicatet vigtigt, och tror jag frågan böra antingen an-J tagas eller afslås nu, men ej uppskjutas, samt anhåller derföre om Eders Excellences propo; sition på afslag å Betänkandet i hvad det rörer Bänkmans frågan; den som då anser frågan 6å vigtig, att han vill begära votering, har sig sådant öppet.
Tiden är nu ej så knapp som i8i5j då RiksdagsPredikan instundade vid detta måls företagande; afgöres det icke nu, uppstå lika många svårigheter härnäst, hvar och en af de nu närvarande, som sig då på Riddarhuset befinner, äger visst att påminna RiddarhusUtskottet, till och med att proponera föreläggande af §n viss pre - 43 Den 2 Jidit. pcriptionstid för Utskottets utlåtande, men man vet huru obehagligt sådant är, och kan lätt förutse, att en dylik proposition torde afslås.
Jag anhåller derföre om Edets Excellences proposition antingen på bifall eller afslag å Betänkandet.
Grefve Mörner, Carl Stellam
Då jag förnimmer, att Grefve Spens ej vill afstå från sitt yrkande, och jag finner saken af den vigt, att den fordrar en närmare öfverläggning, föranlåtes jag med anledning af 44 §.
Riksdagsordningen begära att ifrågavarande ämne må ytterligare förblifva hvilande på bordet.
Grefve De ta Gardie, Jacob och Herr Aniar sparre , Ingemar Angust, förenade sig med Grefve Mörner.
Friherre Cederström, Jacob, erinrade, att i fall denna håga komme att hvila, borde ock RiddarhusUtskottets Memorial i öfrigt helt och hållet förblifva hvilande, emedan det icke skulle öfverensstämma med formerne att till pröfning upptaga en del, men låta en annan del af samma Memorial, hvilken uti den förra delen lätteligen kunde åstadkomma ändring, hvila.
Hans Excellence Herr Grefven och Landtm Marskalken hemställde om icke, i anledning af Grefve Mörners anhållan, hvaruti flere Herrar Ledamöter instämt, RiddarhusUtskottets ifrå - JDen a Julli, 43 gavaran(3a Memorial finge till dess hela inne» hall intill nästa Plenum hvila på bordet.
Bifölls, Upplästes PrästeStåndets ProtocollsUtdrag af den 29 sistlidne Junii, innehållande att PrästeStåndet åt Herr ÅrkeBiskoppen och TaJemannen uppdragit , att på sätt 81 §•
Riksdagsordningen omförmäler, gemensamt med Hans Exceilence Herr Grefven och LandtMarskalken samt de öfrige Herrar Talmän hos Kongl. Mapt i underdånighet anhålla, det täcktes Kongl.
Maj t efter denna veckans utgång, hvarförinnan Riksdags göromålen förmodades Jeunna afslutas, låta aflysa Riksdagen och Riksens Ständer hemförlofva; och hafva de öfriJ ge RiksStånden blifvit inbjudne att hvar för sig enahanda åtgärd vidtaga.
Hane Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde om icke, då åtskillige mål ännu berodde på Ridderskapet och Adelns slutliga handläggning, Präste-Ståndets ProtocollsUtdrag kunde tills vidare få hvila på bordet.
Bifölls. 44 Den 2 Julli.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 2 Julii xStS.
Vid förnyad föredragning af Allmäna na Besvärs-och OeconomieUtskottets d. 27 sist!.
Junii aflåtne, och den 29 i samma månad på bordet lagde Memorial, innefattande Utlåtande öfver de hos EondeStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 18 sisth Februari meddelte Betänkande, i anledning af väckte frågor om upphörande af frikallelse för Ridderskapet och Adeln från deltagande med Borgerskapet uti kostnaderne för deras hus och tomter i Städerna till Kyrko-, präst-, Scholae- och Rectors» Bostadsbyggnader m. m. fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln gilladt, Utskottets ofvannämnde Memorial endast borde läggas till Handlingarne.
S. D. Då nu å nyo föredrogs Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets den 27 sisth Junii aflåtne och den 29 i samma månad på bordet lagde Memorial, i anledning af de hos Borgareståndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 25 sisth Maj. meddelte Betänkande, arörande väckt motion om Götha Canal-arbetets inskränkning tills vidare inom linien a» mellan Wenern och Wettern» fann Ridderskap Den 2. Julii. 45 pet och Adeln, att, enär berörde fråga redaa blifvit den 16 sistlidne Junii af Ridderskapet och Adeln afgjord, Utskottets ofvannämnde Memorial borde läggas till Handlingarne.
Ufc supra.
Då nu å nyo föredrogs Statsutskottets den 2S sisth Junii afgifne, samt den 29 i samma månad på bordet lagde Utlåtande och Förslag, angående RiksStåndens särskilte Beslut, rörane de recognitions-skogarnes upplåtande och försäljning till Skatte, fann Ridderskapet och Adeln för godt att, med antagande af Utskottets jemkningsförslag, i hvad det samma rörde Ridderskapet och Adeln, frågan om recognitionsskogarnes försäljning, på sätt Utskottet hemställt, till förstärkta StatsUtskoitets afgörande öfverlemna.
S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Stats*: Och BancoUtskottens den 26 sisth Junii aflat— ne, samt den 29 i samma månad på bordet lagde Memorial, angående tiden för nästa Revision af Stats- Banco- och RiksgäldsVerkens räkenskaper.
Ut supra, S. D. Vid förnyad föredragning af Statsoch BancoUtskottens den 26 sisth Junii aflåtne; samt den 29 i samma månad på bordet lagde Memorial, med förslag till reglemente för Riksens Ständers Fullmägtige i RiksgiildsContoiret, i afseende på utredningen af Götha £agal Bolags, kjalmp och Götheborgs Discontj 4 6 Den 2 Julii. verk, blef berörde förslag i anledning af dervid gjorde anmärkningar till Stats-och Banco-* Utskotten återremitteradt.
Ridderskapet och Adeln åtskiljdes kl. ett qvart till 2 e. m.
Thorsdagen den 2 Julii* Plenum kl. 4 eftermiddagen.
De la Gardie ^ Jacobf tog, såsom äldste närvarande Grefven j klubban.
Och godkändes följ Den 2 Juli!. 47 jande från Expeditionsutskott ankomne §. §. af RiksdagsBeslutet, nemligen: 1) Om Hushållningsmål. 2) Om Commlnistrarnes befrielse från »kjutsningsskyldighet, 3">
Om ny reglering af Rikets Ämbete!» öcb Tjenster.
Sedan 43, 44, 45 ock 46 §. af Riddarhus ördningen blifvit uppläste, företog Högloflige Ridderskapet och Adeln val af 4 ordinarie Ledamöter samt 8 Suppleanter uti förstärkta Stats; Utskottet j och befunnos efter valets slut följande Herrar hafva blifvit utsedde till Ordinarie Ledamöter: N:0 35* Grefve Gyldenstolpe, Cart, 53 roster.
,— 150.
Friherre von Otter, Gustaf, 47 dito. — 85.
Grefve von Rosen , Axel, 46 dito. 2254» Herr af Malmborg, Abraham, 45 dito.
Suppleanter: — 26.
Friherre Leijonhufvud, A, G., 40 dito. 447.
Herr Wijnbladh, Carl, 39 dito. *— 1918.
Herr Strussenfelt, Michael, 39 dito, — 354* fuhetta Rock, Berndt Wilhelm, 34 dito. 43 Den z Julii. / N:0 361.
Edelcreutzi Danid, g^rösteri 129.
Grefve Tavast9 Johan Henric, 33 dito* 473.
Herr Coijet, C A., 30 dito. _ 614* Herr Burenskjöld, Fullmägtig Herr Gyllenram, C. A., 30 dito* Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes kl. 7 e. ra.
In fidem Protocolli, O, J. Lagerheim.
Lördagen den 4 Julii* Plenum kl. half till 10 förmiddagen.
Upplästes till justering och godkändes ExpeditionsUtskottets insände Förslag till 7'.de §. i Riksdags-beslutet angående Stats Regleringen.
Upplästes och lades på bordet Banco^ 4Jtskottets Betänkande af den 30 sisth Junii, aa - Den 4 Jnlii.
49 angående nedsättning af öfverräatan i Banco.
Föredrogs Bevillningsutskottets Memorial af den i dennes, rörande den skiljaktighet som emellan RiksStånden uppstått i anledning af de utaf Utskottet föreslagne alternativer till 3 artikeln i den blifvande BevillningsStadgan, angående consumtion och öfverflöd ; och fann Ridderskapet och Adsln för godt att, på sätt Utskottet hemställt, förvisa denna fråga till det förstärkta StatsUtskottets afgörande.
Då för korrt tid sedan hos Högloflige Ridderskapet och Adeln förevar frågan, huruvida Götha Canal
Disconts Direction skulle ställas till ansvar, för det från Disconten beviljade lån, af nära ',ioo,ooo R:dr till canalens arbetscassa, och bland flere Ledamöter, sorn talade i detta ämne, Herr Majoren Strussenfelt äfven yttrad® sig; anförde han ibland andra förmente skäl till
Directionens befrielse, att Riksens Ständers Revisorer varit vållande till Götha Canal Disconts obestånd, derigenom att de, förmedelst deras åtgärd, beredt Malmö Disconts fall, hvilket åter medfördt CanalDiscontens olycka.
Såsom en af Riksens Ständers Revisorer, hade jag kanske genast bordt vederlägga denna Hr Ridd. o. 4d.
Prat. VII. B. 4 5 o
Den 4 Juliu Majorens beskyllning; men sorn jag ansåg ho-' rom ensam kunna hysa en så felaktig öfvertygelse, trodde jag mig icke böra upptaga Höglofiige Ridderskapets och Adelns tid med dess vederläggning.
Sedan har jag likväl bordt, att en och annan delar Herr Majorens villfarelse ; och jag anser mig derföre pligtig att upplysa förhållandet härmed, och den del Revisorerne haft i hvad med dessa Disconter blifvit vidtagit.
Vid början af Revisionen i Banken fördelte Revisorerne sig på tvänne afdelningar, under benämning af Cancellie- och Räkenskaps-afdelningen.
Då denne sednare d. 27 September förmiddagen hade session, begärde Och erhöll tillförordnade Herr StatsSecreteraren Klintberg företräde, hvarvid han androg ungefärligen: ”att sedan de betydliga uttag af i Malmö DiscontVerk insatte 3-procents medel, sorn r.ästlidne dag ägt rum, gifvit anledning befara, att berörde
Disconts felaktiga administration, och dess derigenom iråkade obestånd, kommit till någon allmännare kännedom, hade Kongl.
Maj:t beslutat understödja samma Verk; men väntade att Revisorerne skulle inkomma med underdånigt yttrande angående bemälte DiscontVerks förvalt; ning, och huruvida någon förändring af Styr reisen kunde anses nödig.” Herr StatsSecreteraren tilläde, att Konungen väntade svar här-, om innan hl. 8 om aftonen.
Härå blef af Revisorerne Herr StatsSecreteraren tillkännagifvit, att , som de icke ägde rättighet attdirecte hos Kongl. Majit något i underdånighet andraga, de skulle vidtaga den enda utväg, som var dem Den 4 Julii. 5i öppen, att nemligen i detta ämne meddela sD na tankar åt Herrar BancoFullmägtige, hvilka sedan kunde hos Kongl. JVlaj:t i underdånighet anmäla, hvad de funno i denna sak nödigt; och som Cancellie-afdelningen samina förmiddag ej hade sammanträde, blef anslag genast gjordt till plenum å eftermiddagen, för samtlige Revisorerne- Härvid infunno de sig nästan allmänt, då ifrågavarande sak togs under öfverläggning, och, efter någon ventilation, författades samt justerades ett ProtocoIlsUtdrag, hvari Revisorerne gåfvo Herrar BancoFullmägtige tillkänna : att de, af Herrar Fullmägtiges Protocoiler och sista Revisionens af Malmö
DiscontHandlingar, blifvit underrättade om de flere afsteg ifrån reglementet, som Directeurerne i berörde Discont Verk sig tillåtit: och ehuru Revisorerne icke medhunnit vidtaga de åtgärder, sorn till målets fullkomliga utredande voro af nöden, hade de likväl inhämtat nog kännedom deraf, för att tro sig böra meddela Herrar BancoFullmägtige den öfvertygelse Revisorerne äg-i de, att en förändring med den af Bolaget tillsatte Styrelsen syntes böra skyndsammeligea företagas.
Detta ProtocoIlsUtdrag blef genast expedieradt till Herrar BancoFullmägtige.
Sådan är den åtgärd Riksens Ständers Revisorer vidtagit, angående Malmö DiscontVerk.
De hafva således icke någon del hvarken deruti, att
Discontens ännu till största delen obegagi nade creditiv i Banken blef genast uttaget, eller att desse medel, jemte de sorn funnos i Discontens cassa bär i Staden användes att in^ Pm några dagar inlösa de Discontens assignai 53 Den 4 Julli. tioner och 3-procent sedlar, hvilka presente-J rades af dem som voro i tillfälle att få veta hvad som förelupit och kunde draga fördel deraf.
Med minsta anledning af rättvisa, kunna Revisorerne alltså icke beskyllas, att hafva föranledt den allmänna och enskilt» förlust
Discoaternas fall förorsakat.
Ehuru den anecdot Herr Berghman nu berättat oss, ej lärer kunna erhålla annat afseende, än endast att i Ridderskapets och Adelns Protocoll få inflyta, anhåller jag likväl att till vinnande af enahande förmon få i anledning deraf an. märka, huru besynnerligt det förefaller mig, att StatsSecreteraren Klintberg kunnat begära och Revisorerne bevilja det omtalta företrädet, då äDdamålet var att dervid mundtligen framföra ett uppdrag från Kongl. Maj:t.
Herr Berghman.- Jag hemställer till Ridderskapet och Adeln, huruvida Revisorerne kunde undgå att emottaga StatsSecreteraren Klintberg, för min del känner jag icke någon lag som förbjuder sådant.
Jag får häremot endast åberopa Grundlagens föreskrifter.
Herr Påhlman, Qtto Fredric:
Ehuru jag ej var Ledamot af den afdelning af RiksensStänders Revisorer, hos hvilken StatsSecreteraren Klintbwg begärde och erhöll företräde, har jag mig bekant, att Grefve von Schwerin, såsom Afdelningen!
Ordförande, svarade StatsSecretcra - Den 4 Julli, 53 ren, att Revisorerne enligt Regeringsformen ej kunde communicera sig med Hans Majrt Konungen, utan att StatsSecreteraren ägde att vända sig till BancoFullmägtige, och var det deras skrifvelse som samma dag om eftermiddagen uti Cantzli-afdelningen föredrogs, i anledning hvaraf Revisorerne sedermera vidtogo den åtgärd, som blifvit omnämnd, och jag tror, att denna Revisorernes åtgärd kan försvaras, så att den ej behöfver hållas hemlig.
Nyss uppköra» men då Herr Berghman slutade, har jag icke hört hvad han anfört j men i anledning af hvad Herr Påhlman yttrat, vill jag endast nämna, att hvar och en sak, den må vara huru klar som helst, kan bestridas.
Jag förblifver ock vid min tanka, att om Revisorerna anhållit hos Kongl. Maj:t att
Disconts ställning förleden höst ej måtte yppas, så hade mycken olägenhet, som nu inträffat, undvikits.
Revisorerne må hafva huru stark öfvertygelse sora hälst om lämpligheten af deras åtgärd, behåller jag och flere med mig vår, att de hemmavarande icke äro Revisorerne derföre synnerligen förbundne.
Gärna hade jag afbidat Herr Strussenfelts ankomst, men då jag af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken uppropades , måste jag yttra mig, Jag får nu tillika erinra, att det ingalunda var Revisorerne tillständigt, att hos Kongl. Maj:t göra underdåniga föreställningar 54 Den 4 Jutii. emot de steg Kongl. Ma|:t i omFörmälde afseende fann för godt att vidtaga.
Föredrogs å nyo BancoUtskottets den 27 sistledne Junii afgifne, samt den 2 dennes förmiddagen på bordet lagde Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets den 15 sistledne Junii meddelte Betänkande, angående lån från Banken till Götheborgs Stad.
Jag tycker mig sakna i Utskottets Betänkande det bestämd da till eller afstyrkande, sorn är vanligt och äfven nödvändigt, pä det RiksStåndens Beslut må blifva bestämdt.
Det understöd för Götheborgs Stad Utskottet förut en gång afstyrkt, är nu öfverlemnadt till RiksStåndens eget bedömande; men, utom det att Riksens Ständer icke äro i tillfälle att pröfva, huruvida Ban. 3%.ens tillgångar medgifva att lemna det begärda understödet, tror jag för min del Utskottet hafva bordt, efter de anledningar som fö-'
xeiinnas» antingen till- eller afstyrka hvad som är i fråga, hälst jag anser det vara af vigt, att Riksens Ständers Utskott både äga och yttra en tanka, och icke undslippa med att säga ingenting.
Friherre Hjerta, Axel, förenade] sig med Herr Påhlman.
Friherre Hjerta, Fredric-, Jag tror, atä Den 4 Julli, 55 BancoUtskottets förra Betänkande innefattar tillstyrkande af ifrågavarande lån.
Det är den skill nåd emellan BancoUtskottets förra
Bet änkan de och det nu ifrågavarande, att i det förra låg grunden för alslaget af det sökte lånebi-- trädet deri, att BancoUtskottet saknade nödig fond för dess beviljande, men uti detta Betänkande finnes anvist en tillgång, hvilken kan för berörde ändamål användas, i fall Riksens Ständer skulle behaga, lemna sitt samtycke dertill.
Jag anhåller att Ridderskapet och Adeln täcktes bifalla lånet uppå de vilkor BancoUtskottet senast föreslagit.
Herr Marner stam, Johan; Jag medgifver riktigheten af Herr Påhlmans anmärkning, att Utskottet icke meddelat bestämdt