Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Inkomsten, som beror af segelfartens liflighet, har efter ett medium pä n ar gätt till 24,202 R:d.
Utbetalning arne stulle blifwa följande:
UpsyningsmäN, Äldermans och Lotsars Löner - - - 4020 R:d.
Sjömätnings - Corpsens Stat, de nya District-Chefernes
Löner inberäknade 4726 - Allmänna Locs-Werks-Contoiret 922 - Stockholms Lots-Districts-Contoir 252 - Bäkars och Fyrars underhäll 5222 - Till nya mätningar och flere tillbehör 2622 - Tillfällige reparationer - 324 - Summa 18,222 R:d.
Således stulle denna nyttiga Inrättning likafullt kunna lämna omkring 6202 R:d. till owanligk starka reparationer, nya Bäkars byggands och flere för segelfarten nyttige inrättningar., Ty - 122S Den 24 Zebrnarii.
Tydeligen finner jag- akt Högloft.
Ridderskapet och Adeln nu icke lärer kunna ingä uri speciel granskning as mine upgifter, som likwäl äro med noggranhet beräknade/ men om de aine Hufwud-puncterne, Sjömätnings - Corpsens hela Ståls upförande pä en och samma Fond, och Loks-Betjemngens löne-förbäkrring bifalles, sä torde de närmare detaillerne antingen igenom Stats - Utskottets uplysta bepröfwande, elter en särffild Committös närmare granskning widare kunna u redas, i händelse dessa upgifter airses förtjena Högloft.
Riddcrlkapeis och Adelns upmärkfamher, anhätler jag ödmjukeligen, att de öfwige Ständen derom underrättas.
Jag fär ödmjukeligen »plysa, det Utskottets Ledamöter af Wällofl. BorgareStändet yrkade, att Lots-och Bak-afgiften icke mätte anses såsom en inkomst för Skaten, utan fä anwandas till sin rätta bestämmelse nemligen underhäll, utwidgande och förbättrande af Lots- och Bäk-inräktningame under upftgt af en styrelse^, hwacuki nägre af Handlande Corpsen äfwen finge deltaga.
Och dä ej mindre de som yrkat Lots- och Bäk-afgifrens disponerande pä nyssberörde satt, än alla som deras mening biträdde, likwäl medgäfwo akt Sjömärnings-Corpsens Chef, som ansägs böra fortfara säfom Lots-WerketS Högste S'yresmän mä njuta sin lön af Bäk- och Loks-afgiften, och a>t äfwen de ifrägawarande 2602 R:d., hwars anwändande medför en direct nytta för Handel och Sjöfart, af samina medel också mätte utgå, sä har Utftotler icke kunnat undqä att antaga ett förslag, som efter Majoritetens bifall till Ledamöternrs af Borgare-Ständer yttrade tanka om Bäk och - .Den 24 Zebniarir. 1221 och Loks-afgiftens anwändande, minstar den Summa hwarmed Sjömätnings-Corpsen stulle komma att gravera Stats-Werket.
Friherre ^amilton, Larl, yttrade sig, alt som Aflönings Staten för Sjömatnings Corpsen kill någon del more af Oeconomie-Utstottek behandlad i sammanhang med frägan om Lots- och Bak-Inrättningen, sä syntes honom lämpeligast om Ridderstapet och Adeln killäte, att med afgörande! af förewarande puncr i Stats-Utstottets utlåtande upstötes till desi Oeconomie Utstottetö Betänkande inkommit.
Friherre liljencrants erindrade att sa snart Stars-Ukstotiets hemställan icke contradicerar OeconomieiUiffottets tillstyrkande, insäge han icke något hinder för bifall ä den förra.
Uppå gjord proposition bifölls 5: te puncken af Srats-Utstotteks utlåtande.
Herr 8clliit2ercrant2 utbad sig fä uplasa följande.
Som Ridderstapet och Adeln, dä Skaks-Utflottets project kill Oswerflyttnings Stat för ArmLens-Flottas Finsta Escadrer till pröfning förekom, ej behagade göra afseende pä de af mig einor denna Stat gjorde nödwändiga, jag wägar till och med säga rikliga anmärkningar, sä sär jag nu, sedan StatsUtffottels betänkande angäende Mililaire^Staterne till
Sjös blifwiti faststäldt och hwarutinnan de fleste nu äberopade anmärkningar blifwit iakktagne, wörd sam - 1222 Den 24 Zebruarii samt. anhälla, att ett lika tillämpnings sätt mä wid öfwerflytlnings Skaten för Armeens-Flottas Finsta Escadrar warda Lag'tagen, emedan det annars stulle kunna hända, sä framt den upgifna Staten bokstafligen efterföljdes, att af samma flags Folk en del blefwe pä ett mera, och en del pä ett mindre fördelaktigt sätt inom samma Regemente och Corps aflönte i och hwarom jag ödmjukl. sär anhälla om H-:rr Grefwens och Landtmarstalkens proposition.
Herr Grefwen och Landtmarskalken Wid denna Herr 8ckiit2orcrant2'8 hemställan lärer ej nägon ätgard kunna äga rum.
Upplästes till Justering följande underdäniga strifwelse till Konungen: Srormägtigste Allemädigste Konung!
Under öfwerläggning om de mwägar, hivilka kunde wara tjenlige att widtagas, till erhällande af nödige medel för att bestrida de Statens utgifter, som äro oundwikelige och hwartill någon tillgäng hwarken hos Stats eller Riksgälds-Werken gifwes, hafwa Riksens Ständer fästat deras synnerliga upmarksamhet dera, att sädane mätte undwikas, som kunde pä något sätt medföra ett stadeligr inflytande pä allmänna Crediten och Opinionm.
Den 24 Zebruarii. 1223 Biand Lylike utwägar har utgifwandet af elt nytt Credit Sedelmynt med stal blifwit räknadt; och med lifligt minne af de oredor i Rikets penningewerk samt de bade allmänna och enstilta förluster, som Riksgäldsfedlarne medfört, hafwa Riksens Stander efter öfwerwägande af de medel, hwaraf andre Na» tioner sig betjenat dä Starens tillgängar warit otillräckelige att fylla dest behof, stadgat den öfvertygelse, art det asystade ändamälet stulle med minsta olägenhet winnås genom Inrikes Läns »plågande.
Efter ett lyckligt och stadgadt Regeringssätt, där bade allman och enskild säkerhet ar genom Regerings laqarne wäl förwarad, twifla icke Riksens Ständer» att ju den sanna Medborgerliga andan stall upman» en hwar, att i sin mohn bidraga till Fäderneslandets uprätthällande, dä tillfälle dertill öpnas pä sädane wilker, akt det enstildta Jnteresiet kan med det allmänna förenäs; i anledning hwaraf Riksens Stander beslukit, alt till de nödige medlens anskaffande rvidkaga följande 2:ne Läne-Systcm: i.o
Att län under Riksens Ständers garanti upptagas pä Riksgälds - EontoirerS Obligationer, hwilka icke utgifne pä högre summa än 50 R:dr stycket, stallas pä sex ars bestämd äterbetalnings-tid med 5 procents ärlig ränta. 2:0
Att för dem äter, som pä defle wilkor och uppå saba ne obligationer icke skulle finna sig wid att biträda Staken med Län, den utwag öppnas, att genom Bokförda
Län, eller sä kallade permanenta Annuilkter insätta dr summor de wilja för - 1-24 Den 24 Zebrnarri. sträcka Staten; börande Längifwaren i detta fa!I, uti Riksens Ständers Banque, för NiksgäldsContoireks rakning insätta Läne-Capitalet; hwarefker Banco - attesten upwises och aflemnas i Stats-Contoiret; dä hans fordran sä wäl derstädes som i Riksgätds-Contoirce af honom sjelf eller dest laga Ombud med egen handkeckning bokföres.
Någon Obligation ä den pä detta sätt längifne summa utfärdas icke, utan meddelas Längifwaren, till bewis pä hans fordran, en qwittence-bok, deruti hans namn och Läne-summa aro upkagne och hwaruki den ärliga räntan sedermera bör wid utbetalningen af wederbörande antecknas, till hwilken ända den ock altid wid ränte-uttagningen bör medhafwas.
Wilkoren harwid böra blifwa, att Länet aldrig kan af Längifwaren eller hans rätts innehafware upsägas eller ätersordras, men wäl af honom till andre, en eller flere, antingen helt och hället, eller ock r mindre poster, dock icke under ivo och stinna 50 tal R.-dr, öswerlätas, allenast sädant ster ä behörigt ställe, dar Länet ar bokfördt; Kronan likwal den rätt förbehällen , att om hon sä för godt sinner, upsäga Länet till äterberalning, hwilket da bör stje 6 mänader förut.
Till Längifwarens hypokheqne eller säkerhet för Räntans u bekommande bör en wist del af Kronans Intrader pantförstrifwas, hwilken aldrig fär pä annat ställe eller till andre ändamål hypothiceras, innan Capitalet antingen är äterbe ralvt, eller ock ett annat fullgiltigt hypotheque i stället satt till säkerhet för Längifwaren, som wid Rattans uttagande bör stelf, eller genom Laga Om« bud med egen handteckning uti Läne-boken godkänna det nya hypothequet; och hafwa Riksens Ständer - Den 24 Zebruaril.
1225 der ansett Husbehofs-bränwins Brännings-afgiften, hwilken till fullo swarar cmct Räntan a det erforder^ liga Läne^Capitalet wara bland Kronans Räntor den lämpligaste, att nu i detta afseende pantförstrifwas.
För alt göra vena Läne-system antagligt och begärligt, ehuru Länaifwarcn icke kan återfordra sitt Capital, hafwa Riksens Ständer trott Sig böra fastställa den ärliga räntan för desie Län Nll 7 procent, samt ansett det böra högtidligen försäkras, att denna ränta aldrig skall nedsattas, sa lange Capitalet utan upsägning begagnas, äfwensom akt bade Obligalionerne och Läne- Fonderne stola wara frie frän all direct Bewillning och Taxation nu och framdeles, llrwäl pä det sätt, att enstilde wid uppgiften af sin Förmögenhet icke stola äga rätt, att för sädane fordringar, såsom Bewillningsfrie, göra något afdrag, dä stäga upkommer om en allmän upstattning af hwars och ens ärliga inkomst.
För öfrigt hafwa Riksens Ständer bcsiutit, att ankecknings-tiden till de sörsträckningar, som pä förenämnde 2:ne sätt kunna Staben erbjudas, och uti hwilka äfwen Riksgälds - Sedlar efter den faststälde realisations-grunden och dewalwalion fä emot» lagasmä inffränkas inom sex weckor efter kun. görelsens datum, samt att Länen icke böra öfverstiga fyra millioner Riksdaler (säsom ungefärligen swa. rande emot de oundwikliga utgifter, hwarrill all annan tillgäng saknas, deribland äfwen Lefwerankeurernes fordringar aro inbegripue.)
Jemte undcrdänig anmälan om Riksens Ständers - Den 24 Februari!- 1226 ders således saktade beslut, anhälla Riksens Ständer i underdånighet, det tacktes E. K.
Ät. läka detsamma till snar werkställighet befordras. Riksens Ständer framhärda oc. Friherre IKjcncrant?
, fsolian Willielm önsta» de, att Riksgälds-Eomoiret Mit mätte sä mottaga Riksens Ständers befallning om Kungörelses utfärdande i afseende pä desie Län.
Istljsncr-mts förklarade sig icke derföre hafwa nägot att päminna emot den upplasta expeditionen, men anhöll blott för styndsamhetens stull, att
RiksgäldsConloiret härom mätte undfå en särstiid strifwelfe.
Grefwe ^lörnsr, ^äolpk Loran upplyste, alt i gär astons hade i Stats-Utskottet blifwit justeradt en anmodan till Riksgälds - Contoiret i afseende pä Formulairerne till de föreflagne Obligationer.
Friherre liljencrants förklarade sig ej härom hafwa ägt kunskap.
Herr Silverstolpe, Lustaf ^.drakiam ansäg del ena icke hindra det andra, utan denna expedition, om Ridderstapet och Adeln densamma rigtig befunne, kunna gillas och Stats-Utstottet likafullt kunna lemna Riksgälds-Contoiret de nödige föreskrifter.
Uppå gjord proposition blef Expeditionen godkänd.
Den 24 Zebrnartt. 1227 Företogs till afgörande allmänna Utgifts-Naten, urgörande Bilagan Litt.
K- af Stals-regleringen , jemte Stats-Utstouers Förklarings-Memorial de> öfwer, hwilket den 14 dennes blifwir lagdt pä Bordel.
Wid första punkten af Memorialer, innefat° tande Utskottets förklaring öfwer den gjorda anmärkning, att de pä denne Srat upförde 55,202 R:dr till ersättning för skillnaden emellan Markegängs- och Ilphandlings-pris för Spanmäl till Garuizons-Regementernes behof skulle wara för högt killtagen , blef af Ridderskapet och Adeln gillad.
Andra punkten angående
Fängars ffjuts och underhäll godkändes likaledes.
Tredje punkten angående de till Enskiftens befrämjande i Skäne och Skaraborgs Län uppförde Medel.
Herr >iorllenlioIpe, Hnäers, förmälte stg ej hafwa nägok att erindra wid denna Stats-Utskottets hemställan till ensikiftenas befordrande, han wille allenast erindra, att något före Riksdagen hade Enfkiftes Författningen blifmit till Verkställighet inhiberad, och trodde alltså, att sedan medel till deras befrämjande wörö anflagne, borde äfwen en underdånig anhällan hos Kongl. Maj:t göras, att Förfatlnjngen mätte älersä sin werkan. Grefwe Oe la Oaräis utbad sig. fä uplysa,atk Tnskiftes Författningen blifwit af f. d. Konungen för 12 28 Den 24 Zebruarii för Kriget skuld rnhiberad i afseende pä Militie Boställen, men atk den nu under Riksdagen äler had- blifvit uplifwad; åtminstone kände Herr Grefwen, att der sä i afseende pä
Skäne förhölle sig och ect benus derpä more att Herr G.efven sjelf nu rinder Riksdagen erhållit enskifte.
Friherre äVetterstestt, Lustaf, intygade likaledes att Författningen wore till sin kraft och werka» äterstäld.
Herr Klorstenkolpo yttrade sig, akt enskifte lik. tvål hade blifwit honom wägradr, men art sädant möjligrwis kunde härröra af olika begrepp vin Författningens »verkan.
Herr von käausvolff, Larl Lustaf keinstolä besannade, alt förhäiiandet mea ^enna Författning warit aldeles sädant som G efoe Oe la Larstie upgiftvit: och hade nägot misisörständ om Författningens kraft och werkan existerat, wore sädant en hän» delse, hwaröfwer serskilt i laglig wäg kunde klagas.
Herr Grefwe» och Lo.itdtmarstalken försäkrade sig ha^va fäst venna Författning sig såsom Landshöfding tillsänd och sjelf under Riksdagen hafrva befordrat werkstallighek as densamma.
Uppå gjord proposition bifölls Utskottets tillstyrkande.
Uplastes 4tde Puncten angående Exlra Utgifts» summan.
Hans r2-s
Den 24 ^ebruarir» Hans Excellence Herr Grefwe R.uutk. Säsock Ledamot af Stats - Utskottet, hwarest jag med mitt samtycke deltagit i detta beflut, är det naturligt, att jag ej kan hafwa Något alt päMiNna wid den brimma af 100,000 R:V, som Stats-Utskottet föreslagit till Extra Utgifternes bestridande.
Jag utbeder mig allenast fä iagtkaga detta tillfälle, att yttra en hemställan rörande en sak af annan beskaffenhet.
Aag har anledningar att tro, och är nästan öfwertygad, att Hans Kongl.
Kronprinsen arnar företage resor i Landet, för att inhämta uplysningar i hwarjehanda ämnen, som röra Landers tillstånd och Oeconomie, sädane resor, anstälde af en Herre äMnad att en gäng blifwa Rikets Styresman, kunna utan twiswel ej annar än wara nvkkige; redan fordom plägade Riksens Ständer för KronPrlnsen ansta medel ill! sädane resors förökägandci Det lär wäl ej nu kunna wara Riksens Ständers Mening, att Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen skulle bestrida kostnaderne till dylike resor af de Medel, forst blifwit honoist till Sin Hofhällning anstagne: sabant wore icke billigt, således lärer härtill ingen annan utwäg finnas, än art anstä ett tillskott pä Extra Utgifts-Sraten, hwilken är efter Min öfvertygelse tägt uptagen till loo.ooo R:d om äret.
Jag sär derföre den äran förestå att antingen 5 a 6ooo R:d mätte anses böra till detta ändamål afsättas af de besparingar, som kunna göras, eller ock, om Ridder skåpet och Adeln sä behagar, att
Stats > bl storker matte anmodas förestå någon annan utwäg 'nu medels anskaffande för detta ändamäl, hwars angelägenhet och nytta jag icke torde behöfva bewifa.
Gref ö-te Band. 2:dra Afd. 82.
Den 24 ZebruariL- rågö Grefwe Oostna, ^uZull.
Jag har hört fa myckel kalas om indragningar och kvek ej huru mycket penningar derigenom kunna erhällas.
Om medel kill Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens resor kunna winnås genom besparingar, sä ar det wäl, dä har jag witzerligen för min del icke något att häruppä rala; men skulle medlen inhämtas genom Bervillning, och wi innan Bewillningen ännu ar fastställ), ej weta huru mycker wi kunde bewilja, sä hem. ställer jag ödmjukeligen, om en sadan utgift kan bifallas.
Leckarllröm, ^scost.
Elt förslag i dylikt som Let Hans Excellens Grefwe kuut!, nu behagat göra o§ i dag strän Skars-Utskottet meddelt och af Ridderskapet och Adeln remirreradk till Skats-Utstottek.
Hans Excellence Herr Grefwe kuut!, förmälte sig säsom nyligen i Plenum upkommen icke härom hafwa haft kunftap. 6err Grefwen och Lgndtmarftalken gjorde proposition till bifall sä wäl ä ven af Stats-Utskot» ret i dest Memorial föreflagne tillökning i Extra Utgifts-summan, som ä RemiA till Skats-Ukstotter af Hans Excellence Grefwe kuutks motion rörande medel till Kron.
Prinsens resor; hwilka propositioner med Ja beswarades.
Företogs Stats.Utskottets den 21 dennes pä bor - Den är HebLUarii.
1231 bordet lagda Memorial rörande aflöning för Riksens Ständers Justitie Ombudsman och dest Cancellie.
Herr Lilverkolxe, Lukrik träkam.
Hwad den häruti förestagna lönen för Justitie Ombudsmannen angar, har jag deremot ingen ting ali erindrar den ar jemt hivad den bör wara när den ar anslagen till lika belopp med Justine Cancellerens.
Hivad ater Resepenningarn, beträffar, har jag ej nägok art inwanda mot Summan, men det kunde möjUgkwiS hända, att somliga är hela denna summa icke behöfvcs.
Jag får derföre den aran förestå den tilläggning, att Justitie
Ombudsmannen bör wara stylvig art för sina resekostnader aflemna rakning, och torde r anledning af denna min anmärkning, i fall den af Ridverstapet och Adeln godkannes, Stats-Utstvtlets Memorial, i hwad Resepenningarne angar, böra atcrremitteras.
Friherre eeäerkröm, Jacob. Jag tror ej ect
Betänkande bör kunna bifallas i ett mäl och remitteras i ert annat.
Herr von 8cbgrit2, Ivar k^reöriL (-»briel, afwenwäl torde böra stadgas, huru mänga hastar Justitie Ombudsmannen bestcis.
Grefwe klörrmr, (-örsö.
Jag får den aran Uplysa, alt Venna fraga äfwen förcwarit r Stals - Ukstottet» som dä Justitie Ombudsmannen ar ansedd äga lika rang och anseende med JustitieCanoestcren, har trott honom böra åtnjuta lika med hwad Justitie Cancelleren bestås efter der för Konungens - 123»
Den 24 Zebruarii. mångens Embetsman utfärdade Rese-Reglemente, och för öfrigt ansett sig lagga en säkerhet emot obehöriga resor uti den summa as 1000 R:d Banco ärligen, hwilken icke skulle fä öfwerstridas.
Herr von Lckantir yrtrade sig för sin del wisserligen gilla, ark Nefe-Reglementer roges lill rältesnöre, men önskade allenast att sädanr blefwe för framliden tydeligen stadgadt.
Herr Lock, Lorstlr Uuäviss, instämde med Grefwe thörner, men wille blott framställa den srägan, huru förhällas borde, i fall mer än 1002 R:V lill Justitie
Ombudsmannens resor erfordrades?
Herr ^oräeustoliie, ^näsrs- Äfwen torde wid detta tillfälle afgöras ben stugan, huruwida Justitie Ombudsmannen bör under sin tjenstetid njuta lönen för den syssla hail till äfwentyrs förut lunde innehafwa.
Harwid uplystes, att uti den sist justerade tilläggningen lili Justitie Ombudsmans I istructionen more förutsatt den casus, atc Justitia Ombudsmannen kunde förut innehafva en annan syssla.
Herr Grefwen och Landtniarstälkm stagade om Ridderskapet och Adeln gillade Utskottets förslag i afseende pä Justitie Ombudsmannens lön samt såsom anmärkning godkände den motion, att han för sine resekostnader mätte afgifwa räkning; men att resepenuingarne icke finge öfwerffrida rooo R:dr Banco.
Ro - Den 24 Zebruarli. »2zz Ropades Ja.
Friherre Legerström, jfacob, utbad sig atk wid förflaget om aflöningen för Justitie Ombudsmannens Secreterare och Cancellister fä anmärka, att dä till desta tjenste-befarrningar troligen fordrades ganska sticklige personer, symes honom de föreflagne förmänerne nägot knapt tilltagne, och hemstälde i synnerhet, om man till Secreterare, hefanningcn kunde påräkna, ari för 420 R:dr om äret finna en person med den skicklighet, som dertill behöfdes. Grefwe
Oe la (Zarstie ansäg för sin del icke möjligt, att för Secreterare» tillstyrka högre aflöning, dä till och med Astestorer i Hos-Rätterne icke ätnjuta mer än 400 R:d; men Herr Grefwen wille erindra om en annan omständighet, den att Justitie Ombudsmannen Utan twifwel behöfde en person af sitt Cancellie, att pä hans Embeisresor wara honom följaktig, och föreflog således att Rese-traemmente och ett wistt antal hästar afwen för denna person mätte bestämmas.
Herr Gottilieb, Larl chrestric.
Jag instämmer sä mycket häldre i hwad Herr Grefwe ve la 6arst,'e anfört, som Expeditions-Secreterare i Konungens Cancellie, hwilke äro Tromän, icke äknjuta mer än 400 R:d i lön och Canccllister 100 R:d; hwarförutan de nu föreflagne
Tjenstemäns befattning aldrig kan blifwa sä trägen, att icke sadane personer kunna af Justitie Ombudsmannen antagas, hwilka innehafwa andra systlor: och stulle det blifwa föga uvmuntrande för andra Embets» och Tjenstemän, om lil! 1-34 Den -4 ZebruariL. lill deras prejudice desse skulle erhälla högre löner eller arfwoden.
Stats-Utskottet har trodt sig följa en riglig grund, dä det föreslagit
Secreterarelönen i likhet med andre Embetsmäns af samma wärdigher, dessutom kan det icke wara Secreterare betagit, att pä en gäng innehafwa denna befattning och en annan syssla med lön.
Utskottet icke projec» terat respenningar för den person, som skulle wara Justitie Ombudsmannen följaktig, ar en glömska som lätt kan afhjelpas, i fall Högloft.
Ridderskapet och Adeln behagar ärerremiilera Memorialet.
Herr 8ilverllolps, 6utlak ^brakam.
Le Justikie-Ombudsmannen uti Jnflructionen älagde skyldigherer finnes äfwen den, art författa en berättelse i afseende pä de stora föremålen Lagarnes allmänna granskning och öfwersigten af Rikets hushälls författningar.
Och när man anser Secreterare» såsom hans biträde i afseende pa sädane ämnen, sa synes mig en man af mer än wanliga kunskaper och skicklighet mara den enda rätta atc kvälja, ej blott en, som till dageliqen förefallande, ware sig juridiska eller andra cimile tjenstemanna yrken är öfwad, ej eller en som för brist pä medel till utkomst mäste dragas ifrän sine wid tjensten förefallande angelägne göromål.
För öfrigt fär jag i afseende pä hwad en wärd Ledamot nyss anmärkt, att ExpeditionsSecreterare i Konungens Cancelie icke ätnjuta mer än 420 R:d., erindra, att sädant icke bewisar annat än art Expeditions Secrekerarnes Löner äry för små.
Hery Den 24 Februarn- 1235 Herr kotklieb.
Med erkännande af wigten ukas Secre? erarens befattning får jaglikwäl anmärka, alt han har en tid af fem är, som förflyter emellan hwarje Riksdag, lill utbarbetande af den berättelse, han bör lill Riksens Ständer afgifwa, hwarföre hans arbete i detta afseende icke kan blifwa sä mödosamt.
Herr Grefrven och Landtmarffalken proponerade bifall till ben af Ulflottet tillstyrkta aflöning för Justitie Ombudsmannens Cancellie med tilläggning » att Rese-penningar mätte efter Refe-reglementet anfläs för den person, som blifwer Justitie Ombudsmannen följaktig.
Ropades Ja och Nej Herr dloräenstolpe, ^näsrs.
Som detta är Stats - Utstottets sörsta Betänkande i detta ämne, och anmärkningar derwid äro gjorde, hemställer jag, om ickd detsamma bör äterförwisas.
Friherre Leäerkröm . ^acol,, understödde Herr I^oräenäolpes tanke.
Han trodde, att Ridderjkapets och Adelns bifall till- lönesummans belopp icke annorlunda borde anses, än som ett gillande i förhand.
Men dä anmärkningar wid andra stallen i Betänkandet moro gjorde, ansäge han älerremist blifwa mödwändig.
Herr Landtmarffalken gjorde derpå proposition pä äterrremifl, hwilken bifölls. I2ZH Den 24 Zobruarri. Zerr Grefwe» och ^andlmarskalkey upkä« sie 47 §. af Ri/ödaqs-Ordnjngen rörande Talemans Beredningen och frägade, huru Ridderstapet och Adeln behagade utse de Ledamöter af Ständer, som i. den? samrya borde deltaga.
Grefwe ve!a 6akc!ie yttrade sig, alt ehuruväl han ansäge det wara ständers rättighet, att utse desie Ledamöter, önstade han, att det mätte updragas Herr Grefven och Lanhrmarstalken, att för hwarje gang serstilt kalla hwilka personer af Ridder» stapet och Adelq hay sjelf behagade.
Gansta manga instämde häruti. Zerr Grefwe» och Landtmarffalken ftägade, om Ridderstapet och Adeln härmed allmänt förflarade sig nöjdes Bifölls.
Högloft, RidderstLpek och Adely ätstildeskl.^tilltz.
In kiöem ?rotocolli 6.
Lilversiolxc.
Mä^ Den 26 Zebruerii. 1237 Mändageii dcn 26 Februarii.
Plenum kl- 10 förmiddagen.
Utdrag af Protocollet, hällit i Högloft.
Ridderstapels och Adelns Plenum den 24 Februarii 1810. S. D. Fortsattes granstningen af StatsReglerings-Bilagan Litt. E., angäende MilitaireSraterne till Lands, jemte Stats.
Utstottecs ben 19 dennes pä bordet lagde Memorial innefattande för. klaringar öfwer derwid gjorde anmärkningar; och blefwo Utskottets, under Punkterne 4, Z, 6, 7, 8, 9,'?O, n, iz, 15, i6, 17, 18 och 20 af. gifne Utlätanden och Tillstyrkanden godkände.
Angäende i2:te Punkten, om wadstena Krigsmanshus-Lasta, stadnade Ridderstaper och Aveln i der beslut, betz färstildte Prvtocolls-Utdrag af denna, dag, rörande detta mäl, utwisar.
Den Fjortonde Punkten, angäende LifGardet till ääst, bifölls metz den förändring, att de Officerare, som kunna komma att erhälla ersättning för deras reducerade systlor, mä i twenne är ätnjuta den af Stats - Utstottek söreftagne ärliga ersättningen , och att derefter fulla beloppet af berörde ?rsättnings- summa för sex är pä en gäng i Skars M-r - i2Z3 Den 26 Zebruavr!.' WerketS Remerser med 6 procents rama tili dem utbetalas. löfwer den Nittonde Punkten, angående de Skänsta LcrwallerierneS wargerning, upstöt Högloft.
Ridder>kapet och Adeln att sig yttra, intill dest Oeconomie.