Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men att höra åtskillige, med anspråk påförstånd och oväld, ännu höja en röst, för att understödja dessa falska petitioner, skall alltid förvåna tänkaren, och utvisa, huru uti elen Collegiala administrationen de största orättvisor, genom tänkesättens godtyckliga jluctuationer, kunna begås, och att det är högst nödigt mot dem hafva en motvigt, af någon ting mera reelt, än af det som räknas per capita.
Ridderskapet och Adeln, som vid 1823 års Riksmöte ädelt afslog det försök då framstäldes till förstöring af 70,000 landsmäns väl, genom deras medborgerliga rättigheters frånkännande, lärer nu icke eller underlåta, att visa samma efterdöme af den sanna liberaliteten.
Jag anhåller fördenskull om Hans Excellences Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition till afslag å Betänkandet.
Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framstäld pro - Den 4 Junii e. m. 207 position blef Lag- och Ekonomi-Utskottens ifrågavarande Betänkande af Ridderskapet och Adeln, på grund af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremitteradt.
Vid förnyad föredragning af Lag-Utskottets den 18 sistlidne April under N:o 59 afgifne Betänkande öfver väckt Motion om ändring och tillägg i 8 §. af 17 Cap. RättegångsBalken; samt af samma Utskotts den 5 sistlidne Maji under N:o 62 meddeldte Betänkande, i anledning af åtskilliga Motioner om ändringar dels i Concours-Lagen den i3 Julii 1818, och dels i Kongl. Förordningen den 22 October samma år om Edsformulair i Concours-mål, hvilka båda Betänkanden den 1 dennes blifvit lagde på bordet; blefvo de, uppå begäran af Herr von Hartmansdorff', August, och Herr Ribbing, Arvid, jemlikt 4,9 §•
Riksdags-Ordningen, ytterligare hvilande på bordet.
Företogs till pröfning Lag-Utskottets den 5 sistlidne Maji under N:o 60 afgifne, samt den 1 dennes på bordet lagde, Betänkande öfver väckt motion om stadgande af skyldighet för dem, som bevittna underskrifter å Förmynderskaps-ansökningar, eller andre vigtiga handlingar, att, då underskriften sker med styrd hand, intyga, att undertecknandet skett med redigt förstånd och fri vilja.
Den 4 Juni» e. fri.
Herr Ribbing, Arvid, anhöll* att delta Betänkande måtte ytterligare få hvila på hordet- * Herr von Hartmansdorff, August, erinrade, att som Utskottet afstyrkt motionen, och ingen förändring således vöre i fråga, något hinder icke torde möta för målets pröfning nu genast.
Hans E^cellence Herr Grefvert och LändtMarskalken förklarade att, enär 4,9 §•
Riksdags-Ordningen stadgade, det flere Ledamöters begäran erfordras, i fall ett
Betänkande för andra gången skall blifva hvilande på hordet, men blott en Ledamot nu framstält en sådan begäran, komme Betänkandet att till afgörande företagas.
Uppå derefter framstäkl proposition, blef berörde Betänkande af Ridderskapet och Adeln bifallit.
Föredrogos å nyo och hiföllos följande Lag-Utskottets den 5 sistlidne Maji afgifne, och den i dennes på hordet lagde, Betänkanden t N:o 6i.
Öfver väckt motion om ansvar å Embets- eller Tjensteman, som biträder någon med uppsättande af Testamente, hvilket sedermera befrnnes vara olagligt.
I anledning af väckt motion, rörande debitering och redovisning för den ersätt
- Den 4 Juni! e. m. aog ersättning, som tillkommer Kronobetjente för fortställande af kallelser i Concoursmål.
Å njo förcdrogos och lades till handlingarne: Lag-Utskottets den 8 sistlidne Maji under N:o 64 afgifne, och den t dennes på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid åtskillige till Utskottet återremitterade Betänkanden.
Bevillnings-Utskottets den i5 sistlidne Maji under N:s a3 och 24 afgifne, och den 29 i samma -månad på bordet lagde, Memorial, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:s 11 och i/f. förut meddeldte, och den 3o sistlidne Mars e. m. af Ridderskapet och Adeln bifallne, Betänkanden: 1:0.
Angående särskildte förslag till förenklande af Berednings- och Taxerings-Comitéers förrättningar; 2:0
Angående bestämmande af viss tid för utfärdande och pröfning af KammarRättens anmärkningar.
Herr Bruncrona, Nils, hade inlemnat ett så lydande anförande:
Hindrad af Embets-göromål, var jag frånvarande, då Stats-Utskottets Betänkan27 II. 14 Den 4 J u n i i e. tu. » de öfver Tionde Hufvud - Titeln förevar, och således ej i tillfälle, att reclamera för Lots-Verkets och Fyr-Inrättningens behofver de så kallade Danska Fyrmedlen, utgörande ett årligt belopp af 9,333 4 R:dr.
Öfverflödigt vore det, att fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på Sveriges geografiska läge, och beskaffenheten af dess för Sjöfarten och Handeln farliga kuster, - som högt påkalla förbättrade Fyringsocli Säkerhets-anstalter; hvartill, på sätt erfarenheten visat dessa sednare åren, de för dessa ändamål årligen beviljade /^oo
R:dr varit högst otillräckliga; men att de af StatsUtskottet anviste Fyringsmedel, som per medium blifvit beräknade uppgå till 5o,ooo R:dr årligen, icke heller, på sätt Utskottet förmodat, blifva för ifrågavarande ändamål tillräckliga, då man tager i öfvervägande att nya Fyrtorn böra uppföras, och de äldre undevgå en ändamålsenlig förbättring, skall jag af följande beräkning, grundad på sanna förhållandet, söka bevisa, och för Ridderskapet och Adeln vördsamt ådagalägga.
Ordinarie LotsAflönings-Staten, sådan den är faststäld, uppgår årligen till R:dr i5,54o.
Ordinarie Fyrings-Statens aflöning 2,446: 3s. —- Lysningsämnen, Stenkol, olja m. m 17,944* — —“ Summa R:dr B:co 35,930: 32. — Den 4 J u n i i e. na - 211 När härtill lägges Extraordinarie Lotseri-Staten, ersättningen för lysningen å Korsö Båk iooo R:dr, det årliga anslaget af iooo R:dr till Amiralitets Krigsmans -Cassan till förbättradt underhåll för gamle afskedade Lotsar, Lotsvisitationer, transporter, reparationer, tillfälliga Embetsförrättningar, kunna dessa utgifter sammanräknade aldraminst upptagas till ett belopp af 8,000.
Summa R:dr 43,p3o: 32. — Således återstå endast. . . . 6,069: 16.
— Summa 5o,ooo. — — Inga bevis fordras, för att ådagalägga otillräckligheten af denna återstod 6069 R:dr 16 sk. i afseende på uppförande af nya fyrtorn, de äldres föreslagne förbättring, och förändring efter tidens kraf, samt underhållet af 90 Känningsbåkar och Sjömärken dels af sten, och dels af trädvirke, äfvensom af omkring sammanräknade 600 st.
Bergringar, Moringsankare, Pålfästen och Duc d’Alber uti hamnar och skärgården, än mindre till anskaffande af ökadt antal deraf, som tid efter annan blifvit af Sjöfarande icke utan skäl yrkadt och anmäldt; hvartill än vidare i4* •JI 2 Den 4 J u n i i e. rn. kommer nödvändigheten att vid de flesta LotsStalioner förbättra KronoLotsarnes vilkor, i saknad hvaraf Lois-Inrättningen skall mer och mer förlora all moralisk förmåga, och förfalla, som på flere ställen redan är förhållandet, då vid inträffande vacancer det varit omöjligt att dem ersätta, emedan ingen menniska kunnat förmås att i Lotstjensten ingå, hvarest endast ansvar och yttersta fattigdom äro att vinna.
I sammanhang med detta ämne, och till bestyrkande af hvad jag haft äran anföra, får jag uppljrsningsvis hänvisa till närlagde Promemoria, som utvisar nödvändigheten och fördelen af nya Fyrtorns uppförande och de äldres förändring till Lampfyrar med anleclningarne dertill, och den ungefärliga kostnaden sådane förändringar i afseende på de sistnämnde förutsätta; likaså upplyser åtföljande Uppgift, hvilka och huru många Bakar i förenämnde afseende komma i fråga.
Af hvad jag således haft äran anföra i korthet, lärer Högloft.
Ridderskapet och Adeln varit i tillfälle att öfvertyga sig om nödvändigheten af ett ökadt anslag för dessa maglpåliggande inrättningars fullkomlighet och bestånd, och hvilka ändamål skola förfelas, så framt icke de Danska Fyrmedlen blifva äfven dertill anslagne, såsom, de voro, ända till 1823 års Riksdag, och i följd hvaraf jag vördsamt får anhålla, att detta Memorial 1 Den 4 Junii e. m. må få remitteras till StatsTJtskottet, för att jemte den återremitterade io:de IIufvudTiteln upptagas lill pröfning.
Vid hvilket anförande voro hifogade följande handlingar: P. M. Följande upplysningar rörande FyrhåLarne och Säkerhets-anstalterne i lliket får jag meddela.
För närvarande finnas 6 st. öppna Stenkols-Fyrar, hvilka årligen consumera tillsammans circa 3070 Tun:r Stenkol lill ett värde af R:dr 7035.
Till Ved, Ljus &c- jemte Transportkostnader 868. 7003 4 st.
Täckta StenkolsFyrar consumera circa 1544 T;r Stenkol, hvilka kosta 3434- Till Ved, Lj us &c. jemte Transportkostnader 4^4- 3868 2 st.
LampFyrar consumera circa 732 k:r renad Rofolja, kostar ... . iioi.
Till Ved, Ljus, Lampvekar &c. jemte Transportkostn. 246. 1*3^ Häraf synes att en öppen StenkolsFyr fordrar i lysningskostnad per medium . . .
R:dr 1317: 8. — en täckt StenkolsFyr dito . . ,067. — —" en LampFyr dito 673: 24.
— Den 4 Junii e. m. oberäknadt Fyrbetjeningens aflöning och Fyrarnes årliga reparationskostnad.
Då man jemför dessa ' underhållssummor, så synes att lysningskostnaden för en Lampfyr utgör närmare -f:del mindre än en täckt, och nära hälften mindre, än en öppen StenkolsFyr.
För att förändra en öppen StenkolsFyr till en vanlig LampFyr skall en Lanternin derå inrättasj hvilken, enligt ingifne Förslager skulle kosta af gjutit Jern, omkring.
R:dr2Öio. — — roen då stommen göres af Ek, och endast fensterbågarne med deras tillbehör af smidt Jern, kostar den ig5o.
— Till hvarje LampFyr behof vas, efter localens beskaffenhet, jninst 3 och högst 6 st. paraboliska plaiterade speglar af 3o tums diameter med tillhörande argandska lampor, kosta per stycket circa . , . 233: 16.
— Af bifogade uppgift inhemtas, att 8 st. af behofvet påkallade LampFyrar höra nybyggas, och att 9 st.
StenkolsFyrar höra förändras till LampFyrar, och uppgår summan till dessas så väl nybyggnad sorn förändring, enligt af mig till Kongl.
Förvaltningen af SjöÄrenderne ingifvit Förslag, lill omkring 100,922 R:dr Banco.
Den 4 J u n i i e. m.
TJti Kongl. Maj:ts Nådiga Stat för Fyroch KänuingsBåkarne jemte andre Sjömärken, liar under dessa 5 sistförflutne åren endast blifvit bestå dt per medium årligen Till Fyr- och KänningsBåkars nybyggnad och reparation R:dr 2458.
Till Säkerhets-anstalter 4°8* Då nu 12 st.
Maj:t och Kronan tillhörige FyrBåkar, 90 KänningsBåkar och Sjömärken af mer och mindre dyrbar beskaffenhet', samt omkring 600 Bergringar, 4o Moringsankare m. m. skola för dessa 2866!
R:dr, nybyggas, repareras, anskaffas och underhållas, så är lätt att inse otillräckligheten af detta belopp för så vidsträckta och kostsamma anstalter, hvilka af sjöfarandes säkerhet ovilkorligen påkallas.
Behofvet af förbättrande och utvidgande af förenämnde FyrBåkar och Säkerhetsanstalter på Sveriges vidsträckta och farliga kuster, har Regeringen insett, och hvilka högt blifvit påkallade af de sjöfarandes och trafiquerandes ofta förnyade klagan om ofullkomligheten af dessa magtpåliggande anstalter inom Fäderneslandet.
Ehuru för-, bältringarjblifvit föreslagne, har likväl, i brist af tillgångar, ingen verkställighet kunnat följa.
Upplysningsvis får jag tillägga, att af alla 'Fyrinrättningar ega LampFyrar företrädet såsom varande af den största effect och minst kostsamma att underhålla, hvaraf således ock ostridigt följer, att första kosina - 2i6 Den 4 J u n i i e. m-. den till sådane LampFyrs inrättningar en gång bestridd, skall sedermera genom förminskad underhållskostnad inom få år återgälda Staten de uppoffringar den, för dessa ändamål och mensklighetens väl, förskottsvis utbetalt.
Stockholm den 4 Junii 1829. JV. Brimcrona.
(Se följ. Tabell.) Lots-Directeur.
Vid förnyad föredragning af Herr Akrells, Carl, den 29 sistlidne Maji på bordet lagde Motion om försäljning på öppen auction af en hemmanet Tofta förr tillhörig
Skog, jemte ett derå beläget Torp; blef berörde Motion till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten remitterad.
Brån Constitutions-Utskottet:
Af den 23 sistlidne Maji: N:o 29.
Med Utlåtande öfver framstälde anmärkningS-anledningar, i afseende på den så kallade Skeppshandels-affairen.
Af den 26 sistlidne Maji: N:o 3o.
Med tillstyrkan af underdånig framställning, rörande Allmänna Berednin - Uppgift uppå så pal dc Fyr-Båkar som nu finnas, som ock de, hvilka anses än ytterligare vara af behof vet påkallade, samt hvilka af de gamla som böra undergå förändring.
Fyr-Båkens Namn.
För närvarande befintlige FyrBåkar. 630 63 Anmärkningar.
Uti Norra Lots-Districtet.
Holmö Norra udde Holmö Gaddar iggegrund . .
Örskär . . . , Djursten . . .
Svartklubben , Söderarmen . Grönskär . . . Stenkols Fyrar. CL *3 I a rr i 7, B S:a Uti Sodra Lots-Districtet.
Fåhrö N. Ö. udde (på Gottland) Östergarn dito . . .
Hoburg dito . . Ölands Norra udde Ölands Södra udde Falsterbo Kullens "s” Uti Vestra Lots-Districtet.
Nidingen Morups Tånge Carlsten Norra Warg eller Wäderön . . . S:a Uti Norra Dislrietet „ Södra dito .
Vestra dito Enligt Riksens Höglofl.
Ständers vid r8i2 ars Riksdag gjorde underdåniga hemställan.
Bor förändras till Lampfyr, i enlighet med de Sjöfarandes begäran och Förvaltningens af SjöÄrenderne beslut.
Enligt Kongl. Förvaltningens af SjöÄrenderne beslut
Bör förändras till LampFyr, enligt Kongl. Förvaltningens af SjöÄrenderne beslut.
Är för närvarande KänningsBåk, bör förändras till LampFyr, enl. Kongl.
Majlis Nådiga befallning.
Bör förändras till LampFyr, enl.
Förvaltningens af SjöÄrenderne beslut.
Enligt Kongl. Majits Nådiga befallning.
} Enligt Kongl. Majits Nådiga befallning.
Majits Nå ga befallning.
Förvaltnin gens af SjöÄrenderne beslut.
Böra förändras till LampFyrar, enl.
Förvalt ningens af SjöÄrenderne beslut.
Med 2ine öfver hvarandra lysande Lamp-eldar, enl Sjöfarandes derom gjorde hemställan och Kongl Förvaltningens af SjöÄrenderne beslut. 3 böra forändras. 4 dito dito. a dito dito. Summa Summarum 27 H. p. 216.
2I 4| 6j 8(9 böra förändras till LampFyrar.
JY. Bruncrona j Lots-Directcur.
Den 4 Junii e. m. 217 gens grundlagsenliga befattning med Regerings-Ärenden.
Med föreslående af ett tillägg i 5 Mom. 14 §• Riksdags-Ordningen, rörande Borgares valbarhet.
Af den 27 sistlidne Maji: N:o 32.
Sta ts-Utskol tets anmärknings-anledning i fråga om behandlingen af anmälda anledningar till åtal mot f. d. Magazins-Directionen.
Af den 16 sistlidne April: N:o io5.
I frågan om dispositionen af de till Barnhus-Inrättningen i Malmö gjorda donationer.
Angående begärdt understöd af allmänna medel för Ortopediska Institutet i Stockholm.
Öfver gjorde anmärkningar vid Betänkandet N:o 25, rörande tryckningen af BondeStåndets Protocoll vid innevarande Riksmöte, samt deras aflefvererin" tili RiksgäldsContoiret.
Af den i3 sistlidne Maji: N:o in.
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 67 i anledning af Rikets Ständers åren i825 och 1827 för - 2 l8 Den 4 Jun! i e. m. samlade Revisorers afgifne Berättelse om granskningen af Riksgälds-Verket, GeneralAssistance-Contoiret och f. d.
Filial-DiscontInrättningarne.
Öfver gjorde anmärkningar vid Betänkandet N:o 16, rörande aflidne Kamereraren vid General-SjöTullsConloiret Anders Petter Evers’s systerdöttrars remitterade underdåniga ansökning, om befrielse från Sterbhuset ådömd ersättning af Bevillning, som af Evers i lifstiden icke blifvit behörigen Beräknad och innehållen å f. d.
GeneralTullArrende-Societetens Fullmäktiges löner och arfvoden, N:o ii3.
Angående ifrågaställde Löneersättningar till LandtRäntmästarne i Götheborgs och Bohus samt Malmöhus Län, jemte ersättning åt LandtRäntmästare i allmänhet för förluster genom cassering af Sedlar.
N:o i t 4* I anledning af väckt Motion om sättet för utgörandet af Arrende-Spanmål för Domkyrkohemman.
N:o ii5.
I fråga om understöd af Statsmedlen till Götheborgs Stads Fattigvårds-Inrältning.
Af den i5 sistlidne Maji: N:o 116.
I anledning af väckt fråga örn Mölndalils
Qvarnegares befrielse från skyldigheten, att emot faststäld Tull af en kappe på Tunnan, verkställa målning för Kongl. Maj:t och Kronans räkning.
Den 4 Junii e. m. arg N:o 117.
Rörande General-AssistanceContorets indragning.
Af den 23 sistlidne Maji: N:o 119.
I anledning af inkomne anmärkningar vid någre af Utskottet afgifne Betänkanden.
I anledning af gjorda Motioner om eftergift af Kronans fordringar hos enskilte för bytesbrister.
Af den 3o sistlidne Maji: N:o i2i.
I fråga om tillåtelse för Capitainen C. R. af Robsahm, att med 33 j. procent få inlösa sin borgensförbindelse för Kronofogden Karströms Uppbördsbrist.
I anledning af Kamereraren G. A. af Sillens underdåniga ansökning om förhöjning i Lön.
Af den i3 sistlidne Maji: N:o 154- Angående Öfverskotten å StatsVerkets inkomster samt dispositionerne derå.
N:o i55.
Angående de utgifter, som dels före och dels efter sista Riksdag blifvit af Öfverskotten på StatsVerkets Inkomster bestridda, och funnits böra hos Rikets Ständer anmälas till ersättning eller afskrifning. * 220 Den 4 Junii e. m.
Af den 15 sistlidne Maji: N:o i56.
I anledning af väckt Motion om erhållande af upplysning, angående en uppgifven behållning hos StatsVerket af omkring Fem Millioner Riksdaler.
Af den 23 sistlidne Maji: N:o 157.
I anledning af RiksStåndens beslut öfver vissa delar af Utskottets förslag, rörande beräkningen af StatsVerkets Inkomster, intilldess nästa Statsreglering varder gällande.
Från Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten :
Af den 25 sistlidne Maji: N:o 34- I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, i afseende på Ekeskogarne i Riket, jemte flera i detta ämne väckte enskilde Motioner.
Frän Lag-Utskottet :
Af den 5 sistlidne Maji: N:o G5.
I anledning af väckt Motion om förklaring öfver 11 Cap. 2 §.
Af den 22 sistlidne Maji: N:o 66.
Öfver väckte Motioner om den ändring i 2 och 3 §§. af 3 Cap. ÄrfdaBalken, att Syskonbarns rätt att, vid arftägt Den 4 J u n i i e. m. 221 emellan sido-arfvingar, träda i sin aflidne Faders eller Moders ställe, må utsträckas till Syskons barnabarn och deras afkomlingar.
Öfver väckt Motion om inskränkning af den i i5 Gap. 5 §.
Ärfda-Balkeii stadgade prasscriptionstid för inländsk arfvinge, hvars vistelseort är okänd, samt om föreskrift, huru hans rätt under nämnde tid må bevaras.
Från Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet:
Af den 20 sistlidne Maji: N:o 34.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande N:o 6, rörande väckt fråga, att Rådstufvu- och Kämners-Rätter må erhålla exemplar af utkommande Författningar; äfvensom att KämnersRätterne må tillhandahållas den så kallade Förfaltnings-Samlingen. » N:o 35.
I anledning af Kongl. Maj;ts Nådiga Proposition med öfverlemnande af Förslag till ny Prestvals-Förordning.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Allmänna Besvärs- och EkonomiTJtskottets Betänkande N:o 43» rörande förklaringar och tillägg i Kongl. Kungörelsen af den 17 Mars '1824, om Ekonomiska Besigtningar å Kyrkoherde-Boställen m. m. 7 322 Den 4 Junii e. m. Från Allmänna Besvärs- och.
Af dea 26 sistlidne Maji: N:o 120.
Angående väckt Motion om inrättande af Fattig-Colonier.
I anledning af väckt Motion, angående förbättrade anstalter med PionnierCorpsen å Wanäs Fästning.
I anledning af väckt Motion om inrättande af Municipal-Styrelser i Orterne.
I anledning af väckta Motioner, angående de i Riket vistande Judar.
I anledning af väckta Motioner om behofvet af Lönetillökning för Gymnasii- och Scholae-Lärare.
Öfver väckt fråga om Nämdemäns inom Stockh ohus Län befrielse från Håll- och Reserv-skjutsens utgörande.
I anledning af väckt fråga om alternativ utöfning af Jus Patronatus, den ena gången af Patronus, och den andra af Församlingen.
Piidderskapet och Adeln åtskildes klockan en quart till 9 om aftonen.
Den g Junii f. m.
Ii3 Tisdagen den 9 Junii 1829.
Justerades 17 Protocolls-Utdrag, innehållande Ridderskapels och Adelns i Plena den 4 dennes f. och e. m. fattade Beslut.
Lag-Utskottets den 4 sistlidne Maji under N:o 62 afgifne, samt den 1 dennes på hordet lagde, Betänkande, i anledning af åtskillige motioner om ändringar dels i Concours-Lagen den 13 Julii 1818, och dels i Kongl. Förordningen den 22 October samma år, om Eds-Formulär i Concoursmål.
Herr Ribbing, slrvid: Sedan Lag-Utskottet med noggrannhet genomgått de uti nu gällande Concurs-Lag föreslagne förändringar, får jag utbedja mig att underställa några anledningar till Betänkandets återremitterande.
Yid 2 Capitlet 1 §. har Utskottet föreslagit, att, i stället för det antal af minst 2:ne Gode
Män, ut hvilka afträdd Egendoms förvaltning vid Borgenärernes första sammanträde, enligt nu gällande Lag, hör uppdragas , skulle detta inskränkas till en God Man; och såsom skäl dertill har blifvit åbe - Den 9 J u n i i f. m. ropadt, att Borgenärer, i berörde afseende, bordé äga lika rätt, som uti den nästföljande §. blifvit Rätten tillagd, att, i de fall, som der bestämmas, utse en eller flere.
Men da man ser i slutet af den citerade §:n,- att den af Domstolen utsedde Gode Mannen skall biträdas af Borgenärerne och af de genom desse utsedde Gode Män, finner man, att den af Domstolen utsedde Gode Mannen icke eller är ensam om förvaltningen af det afträdda gäldbundna Boet, hvilket jag för min del anser vära så mycket vigtigare, som det instämmer med den i vår lag antagna principen för allmänna uppdrag, att de nemligen böra anförtros icke åt en, utan åt 2:ne’ Gode Män.
Jag yrkar derföre,, att nu gällande Stadgande måtte få fortfara, på det vid första sammanträdet emellan Borgenärerne i en Concurs äfven de långväga och sällan närvarande Borgenärers rätt måtte bevaras, och ej anförtros åt en enda person, hvari måtte ligga mindre säkerhet, än om deras egendom anförtros åt 2:ne Gode Män.
Vidare bar Utskottet vid a5 §. af samma Capitel fästat sig viddén omständighet, huruvida ömkostnaderne för förvaltningen af Concursmassans tillgångar, såsom gäldandet af Gode Mäns och Sysslomäns arfvode m. m. borde utgå blott af lösöreboet, och icke äfven af de intecknade capitalerne och upp - Den g Junii f. m. aa5 upplöpande afgäld; Och har Utskottet, vid öfvervägande af den olikhet, hvarmed denna fråga blifvit af Domstolarne behandlad, samt billigheten af att äfven Inleckningshafvare fingo vidkännas någon kostnad för den afträdde Egendomens förvaltning, föreslagit: ”Äska Gode Män eller Sysslomän belöning, då skola Borgenärerne arfvode åt ”dem utsätta, antingen till visst af hundrade, eller efter annan grund; dock må ej ”Sysslomäns arfvode efter tid räknas.
Arf”vode, som för fast egendom belöper, så ”ock kostnaden för dess vård och försäljning, skola af egendomens afgäld och köpeskilling utgå; och njute sedan Inteck”ningshafvare betalning, hvar i sin ordning. ”Kunna Gode
Män eller Sysslomän ej med ”Borgenärerne om arfvode sämjas, pröfve ”Rätten, hvad de skäligen förtjent hafva. ”Ej må Gode Män eller Sysslomän arfvode ”njuta förr, än de slutlig redo för sig gjort.”
Detta är otvifvelagtigt ganska billigt, men af redactionen frugtar jag den otydlighet uppstå, att arfvodet för fast egendom kan anses höra beräknas så af afgälden som af köpeskillingen, och önskar derföre att tydligen måtte utsättas, det arfvodet skall uttagas af afgälden, och, om dea icke förslår, bristen fyllas af köpeskillingen.
Äfvenledes har Utskottet fästat sig vid 4 Capitlet xo §. angående förändradt aflö27 H. i5 Den 9 J u n i i f. nr. ningssätt åt Yicarier, tinder det de förrätta Gäldenärs tjenst.
Hittills har det beräknats till halfva löneinkomsten, men Utskottet hav i stället föreslagit: ”Häfver
Gäldenär tjenst ”i Riket, då må han, intilldess
Dom öfver ”honom faller, tjensten ej förrätta.
Den ”tjensten i hans ställe förestår, njute halfva ”lönen; dock ege den Myndighet, under ”hvilken Gäldenär en i och för tjensten ly”der, uppå anmälan af Gode
Männen eller ”Sysslomannen, pröfva och bestämma, huruvida den, som till tjenstens förvaltande ”förordnad är, må med mindre än halfva ”lönen åtnöjas, och huru stort belopp han ”i sådant fall får uppbära.
Af den andra ”hälften varde Gäldenär så mycket tillagdt, ”sorn till hans eget, hans hustrus och oför”sörjde barns underhåll tarfvas.
Hvad öfrigt ”är tage Borgenärerne.”
Man har således föreslagit en inskränkning i Vicariens aflöning till förmån för Borgenärerne.
Jag vill medgifva, att så stora lönevilkor finnas, att
Vicarien kan vara belåten med mindre än hälften, men vanligtvis är tjensten då äfven, af den vigt, att den, som förrättar den, synes böra hafva något större belöning, än blott utkomst.