Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Visserligen är det ej tillgång på manskap, som Svenska armeen saknar, såvida meningen är oexerceradt manskap; men rikedom å sådant manskap är ett ytterligare skäl, för att ej, genom indragning af befäl, åstadkomma en så mycket kännbarare brist i hvad sorn för manskapets tilI— daning och ledande under krig är af nöden, och genom hvilken bläst arrneens tjenstbarhet på det hela ingalunda beford ras.
I afseende på grunderna för den föreslagna indragningen, får jag anmäla, alt här, likasom vid frågan om gardesreg:tenas indragning, Utsk. tyckes hafva förbisett 36 §tn Reg.Ftn, och hvars och ens rätt att efter afskedstagande! vara från vidare krigstjenst befriad.
Med tillstyrkande af bifall till uppförande å stat af det obetydliga spanmålsbelopp, eller 3o t:r, under regttets löner, som af K.
M. blifvit äskadt, anhåller jag, att Utsk. behagade i öfvervägande taga de skäl , jag här anfört mot den af Utsk. föreslagna indragning af ifrågavar. regtte. K. Svetij Götha och Wendes artilleri-regemcnter.
Då, beträffande dessa reg:ten, ingen förändring blifvit uskad eller föreslagen, och Utskts betänk, endast afser, alt, vid en blifvande organisation af försvarsväsendet, något artilleri måtte förläggas i Norrland; så anser jag mig af nämnda betänk, ej föranlåten att för närvar, uttala någon åsigt.
Den 7 Maj f. ra. 3n Cavalleri- och artilleri-hästars remontering, skoning m. m.
Då uti detta anslag ingen förändring blifvit begärd, torde detsamma, såvida den vid Gardet till bäst och Kronprinsens Husar-reg:te föreslagna reduetion af hästanlalet ej skulle af R.
St. tillstyrkas, böra bibehållas oförändradt efter nuvar. staten, eller med 30,675 r:dr 32 sk., i stället för 28,000 r:dr, sorn Utsk. föreslagit. K.
Lifbevärings-regementet.
Om i834 års StatsUtsk., vid frågan om indragning af Wermlands fältjägare-reg:te, bland de skäl, som förhindrat Utsk. att tillstyrka nämnda regttes indragande, ansett sig böra fästa afseende å behofvet af befäl för bevär:s-man skapets exercis; så bar det nuvar.
StatsUtsk., i rak strid emot den åsigt, som då gjorde sig gällande, ansett sig böra föreslå indragning af detta befäl, och, tillika med reduetion af Lifbevär:s-reg:tet, öfverflytta den del af bevär:s-manskapets exercis, som tillhör detta regtte, dels på det föreslagna gardes-reg:tet till fot, der det nuvar. antalet befäl jemväl borde minskas, dels på Uplands och Södermanlands regners befäl, åt hvilka reg:ters särdeles 2:ne capitainer och subaltern-officerare Utsk. således, med bevarande af hoppet om en i framtiden vunnen, och af småningom skeende indragningar beredd tillökning i löner, gifvit utsigten att snart nog få förökade tjenstegöromål, för hvilka den aflöning, som bestås, på intet sätt är motsvarande de dryga kostnader, en sådan commendering medförer.
Det är likväl ej hufvudsakligen delta, som talar emot Utsk:s förslag, utan vida mera principen att, under erkännande af behofvet att utsträcka bevärts-manskapets vapenöfningar och af den tillgång på manskap Svenska armeen, genom bevärtn, äger, reducera befälet, och således ej allenast motverka vapenskicklighetens utbredande, utan äfven bringa det derhän att, en gång då krig inträffar, det unga manskapet skall komma att, såsom landlvärnet under åren 1808 och 1809, till betydlig del öfverlemnas till ledning af ett odanadt och ovandt befäl.
Utom det att, i den mån den af Utsk. vidtagna indragnts-princip utsträckes, anspråken å armeen äfven måste nedsättas; så kunna dylika indragningar af befäl äfven i längden medföra ett ondt, som vida öfverstiger det goda man genom indragningarna kan åstadkomma.
Hvad indragningen af corporals-nummerna angår, så finnes af de vid regttet befintliga corporaler endast en, som är aflönad emellan mötestiderna.
De öfrige äro blott aflönade under mötestiden, och denna aflöning skulle i annat fall utgå till andra för tillfället till tjenstgöring vid regitet commenderade corporaler.
Hvad angår sältet för befälets indragning, så förefaller det besynnerligt, alt Utsk. ej uttryckt, huruvida reg:ts-befälet bör genast indragas, eller när detta bör ske, d. v. s. om regffet nu genast, eller i cn framlid, skulle komma att be - 3u Deri 7
Maj f. m. stå af compagni-officerare utan någon regtts-officer, och slutligen äfven utan subalterner.
Gottlands Nalional-beväring.
Första anmärknm, sorn härvid är att göra, är att Utsk. misstagit sig, då det yttrar, att det utaf K.
M. äskade anslag, 1,897 r:dr 37 sk. 4 *st., åsyftar ”en förbättring i de ”till underbefäl och spel vid Gottlands nationalbevär:s-in”fanteri och jägare utgående löner,” enär endast 1,597 r:dr 37 sk. 4 >'st. äro afsedda för nämnda behof, och de öfriga 3oo r:dr äro behöfliga såsom tillökning uti bevärtns extra utgifter.
Genom den begärda tillökningen i arfvodena för ifrågavar. underbefäl skulle fältväblarne endast årligen erhålla 66 r:dr 32 sk., sergeanterne 44 rtdr 21 sk. 4 rst., corporalerne med högre lön 21 r:dr 16 sk., de med lägre 16, och spelet 8 rtdr b:co.
Dessa arfvoden för underbefälet, hvilka betydligt understiga de arfvoden, samma nationalbevärts-artilleriunderofficerare för närvar, innehafva, kunna troligen anses för höga endast af dem, som tro pä framgång af principen af en frivillig tjenstgöring för befälet, d. v. s. som anse frikostigheten och sjelfuppolfringen hos individerna i allmänhet gå sä långt, att de, jemte bestridande af sjelfva tjenstgöringen, vilja af egna medel helt och hållet bestrida de omkostnader, som denna tjenstgöring fordrar, och hvilkas beviljande af StatsUtsk. afstyrkes, oaktadt StatsUtsk. kunde hafva sig bekant, att K.
M:s nåd framställning i detta ämne blifvit föranledd af underbefälets, genom militär-befälhafvaren, till K, M. framställda und. begäran, att ifrågavar. alf vodes-förhöjning måtte dem tilläggas.
Hvad angår de begärda 3oo r:drs förhöjning uti bevärtns extra-medel, så äro de ingalunda afsedda till löneförbättringar, utan dels till bestridande af omkostnader, som hafva afseende på den militära undervisningen inom Gottland, dels till bestridande af proemier för målskjutning, till hvilket allt de nu anslagna extra-medel ej äro tillräckliga, hvarför de uppstående bristerna blifvit af militär-befalhafvaren af egna medel bestridda.
Med afseende å den föreslagna indragningen af Hallands beväringsbefäl, får jag hänvisa till hvad jag redan ang:de indragningen af Iifbevärtns yttrat.
Men sedan jag nu genomgått de uti sjelfva utlåt, föreslagna indragningar bland arunens befäl, torde det vara lämpligt att för StatsUtsk. uppgifva det förhållande, som emellan antalet befäl och antalet stamtrupper äger rum uti några arméer.
Detta förhållande, som i Frankrike är 1 officer på 24 man infanteri, i Preussen t officer på 26 man infanteri, samt i Österrike 1 officer Den 7 Maj f. m.
3x3 officer på 24 man infanteri, utgör, enligt samma beräkning, i Sverige, 1 officer på 26 man, då ej beväring räknas; med 1 dass beväring 1 officer på 40 man.
Efter den föreslagna minskningens fullbordan, blefve i Sverige förhållandet med beräkning af fredsstyrkan 1 officer på 3o man infanteri, samt med beräkning af krigsstyrkan eller med 3 elasser beväring, 1 officer på 88 man infanteri.
Etsk., som erkänt behofvet af att bevärts-manskapets vapenöfningar utsträckas, har likväl, som det synes, ansett denna utsträckning först då böra verkställas, när den kan ske genom minskning af stammen.
Utsträckningen kommer sålunda att tillvägabringas med förlust för så väl stammen som bevärts-manskapet, hvars större öfning, genom några dagars längre exercis, under loppet af ett år, ej uppväger den olägenhet, som åstadkommes genom den af Utsk. åsyftade minskning af exercerad trupp.
Då till det erkända behofvels afhjelpande, förrän i en framtid, Utsi,., utan anförande af skäl, ansett sig böra icke tillstyrka bifall, utan ansett öfningstiden, hädanefter som hittills, endast böra fortfara i 12 dygn, har väl Utsk,, genom tillstyrkan af det redan befintliga anslagets uppförande, såsom förslags-anslag, afhjelpt den stora olägenhet, som hittills ägt rum, att detta anslag äfven för en sådan kortare exercistid befunnits otillräckligt.
Men med fästadt afseende å ändamålets vigt, kan jag ej annat än motsätta mig all minskning i den till 11 dygn föreslagna öfningstiden; hvarföre jag får anhålla, att anslaget mätte, med hänseende till denna tid, blifva bestämdt på sätt of K.
M. framstäldt blifvit.
Krigs-collegii deparleri K-nt er, hvarunder äfven upptagas indelta räntor för Akers krutbruk och Husqvarna gevärs factor i.
Till följe af de närmare utredningar, som af K.
Krigscolltm kunna erhållas, torde StatsUtsk. komma i tillfälle att öfvertyga sig, att det anslag Krigs-colbm , enligt gamla staten, åtnjutit, långt ifrån att tåla en nedsättning af 29,333 r:dr 16 sk., fordrar en betydlig tillökning, sedan de minskningar blifvit observerade, hvilka uppstå, dels till följe af det utaf K.
M. gillade alternativ för bevärrs-manskapets exercis, dels till följe af StatsUtsk:s minskning af denna exercistid från 2i till 12 dygn, och slutligen, derigenom att Utsk. ansett den för Carl Gustafs stads gevärsfactori upptagna utgiftspost af 12,000 r:dr böra betraktas i sammanhang med den extra-statsregleringen.
Rese- och traclamenlspenningar för militäre embcls- och tjenstemän.
Såsom grund för delta anslags upplagande såsom förslags G H. 4° 314 Den 7 Maj f. m. anslag, i likhet nied hvad för det å 2:dra hufvudtiteln till enahanda behof afsatta anslag, redan ägt rum, angifven K. propostn detta anslags, af erfarenheten länge ådagalagda, otillräcklighet.
Utan att mot detta skäl hafva något att invända, tillstyrker Utsk., att anslaget må uppföras oförändradt , på grund af den föreställning
Utsk. för sig uppgjort , att det för bestridandet af ifrågavar. utgifter skapat tillgång, genom sitt förslag, att under K.
M:s disposition ställa äfven sådana, i följd af tillstyrkta indragningar å denna hufvudtitel förutsedda, besparingar, hvilka hittills icke kunnat påräknas.
— Innan det är möjligt att dela denna Utskls föreställning, och med åberopande af hela utskts-betänk.
, inberäknadt bilagorna, torde Utsk. behaga uppgifva å hvilka poster sådana nya besparingar böra sökas, enär posterna lämpligen låta fördela sig uti 3:ne classer, nemi. de oförändradt utförda, de minskade, samt de, som, oförändradt utförda, äro såsom tillgång i framtiden för af Utsk. uppgifna ändamål bestämda och af successiva indragningar beroende.
Darclimarsch-kostnader och oförutsedda utgifter.
I anledn. af Utsk:s yttrande ”om de lättade utvägar '"för truppers transporterande, som i sednare tider uppstått, ” torde Utsk. behaga något närmare bestämma , hvad med dessa utvägar egentligen bör förstås, på det, i händelse meningen är att ångbåtslägenlieter oftare böra begagnas, Ständerne häröfver må bestämdt yttra sin åsigt, och Krigsstyreisen dymedelst erhålla visshet, att Ständerne ikläda sig ansvaret för de förluster, som, genom olyckshändelser, möjligen kunde för statsverket samt för rust- och rotehållare uppslå, äfvensom den drygare kostnad, som stundom åtföljer detta transporteringssätt mot hvad som äger rum vid vanligt tåg; och torde äfvenledes, i betraktande häraf, de af Utsk. föreslagna nedsättningar å anslagen till bestridande af durcbmarsch-kostnader och oförutsedda utgifter icke böra medgifvas.
I anledn. af väckt fråga om ersättning af gage och spanmål till det manskap vid gardes-reg:tena, artilleriregttena och Kronprinsens Husar-reg:te, som, utöfver den till permittering bestämda styrka, uti tjenstgöring qvarbiifver, har Utsk. trott, att den anordning, som ansetts nödig, på det behofvet i denna del må kunna afhjelpas, utan anlitande af titelns besparingar, skulle väsendtligen rubba sjelfva grunderna för de värfvade reg:tenas organisation , och tvifvelsutan komma att ådraga statsverket högst betydliga utgifter, på grund hvaraf Utsk. ej ansett sig böra tillstyrka densamma.
Då likväl begagnandet af permission är en af hvarje individs egen vilja beroende handling, och, såsom af Slatssecret:n för krigsärendena anfördt blifvit, svårighet tid efter annan visat sig att kunna få det i stat beräknade an - Den 7 Maj f. m. 3i5 tal manskap permitteradt, oaktadt det uppenbart vore passevolanteurernes fördel att sådant åstadkomma , torde likväl Utsk., vid närmare öfvervägande häraf, finna billigheten fordra, att den förlust, som genom ett dylikt af passevolanteurerne oberoende förhållande, skulle dem tillskyndas medelst utgifvande af gage och spänmål till de öfvercomplette, hvilka de derjemte måste hålla beklädda, ej bör drabba nämnda passevolanteurer!
Och då, genom anvisande af medel till betäckande af dylika förluster, ingen förändring i passevolance-contracten uppstår, och styrkan blifver genom brödmönstringsrullorna vederbörligen controllerad; så synes ej heller någon rubbning uti grunderna för värfvade armeens organisation vara att befara, medelst uppförande af ett förslagsanslag, eller genom annan utväg, till betäckande af brister, som hvarken kunna förutses eller förekommas.
Jag instämmer i Utskrs åsigt ang:de Riksg.contorets åliggande att, såvida någon indragning af befäl kommer att äga rum, till armeens accords-amorteringsfond utbetala accordsräntan för indragna befälsplatser, så snart förre innehafvaren, om lian blifvit på indragn.stat öfverflyttad, derifrån afgått, och hans skyldighet att berörde ränta godtgöra derigenom upphört.
Hvad angår medlet för utvidgningen af de indelta caval leri-reg:tenas exercis-sqvadroner, så, då det är beroende först af, huruvida indragning af befäl kommer att äga rum, och derefter af det indragna befälets längre eller kortare lifstid, är det endast med hänseende till erkännandet af nödvändigheten af denna exercis-sqvadronernas utvidgning, som Utsk. för det närvar, verkat till armeens bästa.
Då bilagorna, beräknade på händelser, som framdeles böra inträffa, till en stor del innefatta för statsregler:n år 1840 främmande ämnen, skall jag endast i största korthet dervid uppehålla mig.
Utom de indragningar m. m., som innefattas uti sjelfva betänk., och vid hvilka jag redan tagit mig friheten göra anmärknrr, finner man uti bil.
A. en af Utsk. gjord, och i beräkningen intagen ''förutsättning” af Smålands husarregttes afsittning.
Jag har visserligen förut yttrat min tanke vara, alt det antal cavallen, Utsk. föreslår, är för ringa i förhållande till infanteriet, men får ytterligare påkalla Utskrs uppmärksamhet på, huru svårt det är att, under loppet af ett krig, utbilda cavallerivapnet, hvarföre ock i alla armeer styrkan af det cavallen, som i fred underhålles, med hänseende dertill är bestämd.
Af den uppsats, jag härhos bifogat öfver förhållandet emellan cavalleriet och infanteriet i särskildta länder, skall Utsk. finna , att förhållandet emellan cavalleriet och infanteriet i allmänhet är, såsom t till 3 eller 1 till 4, med undantag af Belgien, båda Sicilierne och England, hvaremot det i Sverige är nära såsom 1 till 5; samt att, då i andra länder förhållandet emellan caval - 3rG Den 7 Maj f. ra. leriets och infanteriets krigsstyrka är såsom i till 4 > 1 till 6 eller i till 7, så är det i Sverige, med beräkning af endast 3:ne classer beväring, såsom 1 till omkring 16.
Till någon ytterligare minskning i cavalleriets nummerär kan jag, för min del, ej göra tillstyrkan.
Vidare föreslår Utsk. sammandragning af Lifregitets husaroch dragon-corpser.
Att genom indragning af en regltsstab, besparing i löneutgifter uppslår, är naturligt, men huruvida åtgärden ur militärisk synpunkt kan anses förmån!
•S» betviflas, enär det sålunda förenade regztet skulle komma att sträcka sig nära från Gefle till bort emot Sköfde.
Äfvenledes torde det kunna antagas, att kostnaderna för så väl Kronan som för de rustande härigenom blifva ökade, såvida regitets vapenöfningar äfven böra , åtminstone någon gång, ske gemensamt.
Utsk. anmärker: ”att det tänkt sig denna åtgärd såsom ”provisorisk, intill den tid då, genom några compagniers af ”Lifreg:tets grenadier-corps’s uppsittning, tillfälle erbjuder sig, ”alt på ett mera concentreradt sätt organisera delta reg:te på ”1000 man.”
Om man får antaga, att Utsk. derjemte tänkt sig, att Lifreg:tets dragon- och husar-corpser utgöra tillsammans i,oo5 nummer, och att Lifregltets grenadier-corps består af 4 compagnier af tillsammans 5oo nummer; så synes, att denna organisation endast kan åstadkommas genom en mot den tänkta uppsittningen svarande afsittning, och att således denna organisation , utom egenskapen att vara ställd alltför mycket på framtiden, då, enl. de med Lifregltets grenadier-corps’s rusthållare förnyade contracter, denna corps’s uppsittning först lärer kunna äga rum 1871, tillika har den, att medföra oreda, och att projectets fullföljande således skulle på armeen hafva det inflytande, som åtföljer upplösning och desorganisation.
Hvad åter angår indragningen af d c p ö t - ry 11 m äs t a r n e och af det betydliga antal nummer af indelta infanteriet, så har jag redan i det föreglde derom yttrat min tanke.
I afseende ä de i bil.
A. gjorda beräkningar af kostnaderna för vapenöfningarna, så gäller äfven den generella anmärkn., att de icke afse deri statsreglering af 3:dje hufvudtiteln, som nu är i fråga.
Men härtill kommer, att vid dessa beräkningar Utsk. sträcker sina organisationsplaner lungre än som skett vid beräkningen af tillgångarna, enär bland annat äfven omröres en afsittning för Jemtlands Häst-. jägare-reg:te (torde böra heta Jemtlands HäStjägare-corps), hvarigenom Utsk. kommer att i sina calculer göra besparing, som det dels heter, för Jemtlands Hästjägare-regltes halfva exercis-scjvadrons kostnad , dels för halfva Jemtlands Hästjägare-sqvadrons exerciskostnader.
Att vid så lösa, och på hvad Utsk. tänkt sig framdeles kunna ske grundade, beräkningar, upplaga granskning af siffror, vöre ett ändamålslöst arbete, och jag förbigår det således. 15 en 7 Maj f. m.
I hvad angår vapenöfningarna, inskränker jag mig derföre först till att bestrida indragningen af indel ta cavalleriets sqvad rons mö ten till fot, enär de, utom den nytta de medföra för truppens daning, tillika göra en längre utsträckning af mötena till häst mindre behöflig; vidare att hemställa till Utsk., huruvida Ulsk. anser lämpligt att blottställa de till läger sammandragna större antal trupper för olägenheter, sorn kunde uppstå, genom brist af den tillsyn, sorn hör till commissariatets åligganden, och åt hvem Utsk. vill uppdraga befattningen med, och redogörelsen för öfningskostnaderna i allmänhet, och särdeles för dem deribland, hvilka icke tillhöra eller kunna ombesörjas af trupperna särskildt ; samt slutligen att anmärka , att då af de upplysningar, som af K.
Krigs-colhm kan erhållas, Utsk. lärer kunna komma i tillfälle finna, att den af Utsk. antagna nedsättning till hälften i materialkostnaden för beväringsmanskapets exercis är overkställbar, såvida ändamålet skall vinnas, Utsk. tillika torde inse, att dess visshet om tillräck— Jigheten af den summa, som af Utsk. blifvit beräknad för beväringens vapenöfningar blifver lika svag, som de grunder, hvarpå den blifvit byggd.
Då den i bil.
B. gjorda beräkning och tillgång äro beroende af en betydlig minskning i arméens effeetiva styrka, och jag redan förut haft äran anföra det olämpliga och skadliga deraf; så vill jag af det anmärkningsvärda endast omnämna, dels att Ulsk. till indragning särskildt beräknat de 44 s- k. bergslags-rotarna, hvilka jemväl ingå bland de i K. brefvet 1833 anvista 2,åo4 nummer; dels att af de besparingar, som ske på bekostnad af indelta arméeu, keklädnadsersältning för bålsmanshåliet äfven blifvit afsedd.
Alla i denna bilaga gjorda beräkningar kunna således af mig ej annat än på det högsta bestridas, såsom beroende af indragningar, hvilka jag för min del ej kari medgifva.
På grund af de anmärkntr jag haft äran anföra, och med åberopande af de utaf Ur Tersmeden, Hr Biskop Hedre'n , Hr Prosten Stenhammar och Hr Prosten Åstrand afgifna välgrundade reservationer, får jag anhålla om återremiss af betänk, på det Utsk. må komma i tillfälle att, beträffande 3:dje hufvudtiteln, afgifva ett annat utlåt., hvilket må stödja sig på li.
M:s nåd. propos. samt på den närvar, organisationen, och afse de behof samt de tillökningar eller minskningar i anslag, som närvar statsreglering kan anses kräfva, utan att, i afseende å dessa behofs afhjelpande, sätta krigsslyreisen i beroende af sådana inkomster, som hofva sin grund i organisationer, de der ej förr än successive och i tidernas längd kunna fullbordas.
Utom det alt ett sådant utlåt, skulle lemna en redigare öfversigt af de belopp, Utsk. egentligen anser behöfliga, så skulle det underlätta uppgör landet af en omfattande plan till försvarsverkets organisation, t~ I Utskts tillstyrkan, ptt underd. anhållan hos K.
M. inåt leske 3i8 Den 7
Maj f. m. om framläggandet af en sådan plan för att förelåggas nästkommande Ständer, instämmer äfven jag, då, såsom Utsk. i början af sitt utlåt, yttrar, härigenom torde för framtiden höfvas alla anledntr till missförstånd och stridiga omdömen.
Men jag anhåller få fästa uppmärksamheten derå , att, enl. min tanke, det torde vara nödvändigt, att It.
St. beredde möjlighet för den ifrågavar. organisationsplanens uppgörande, derigenom att Sländerne ej mindre uttalade, huru långt man deruti kunde påräkna nationens benägenhet till uppoffring, så i materielt hänseende, som i afseende å utvidgad tjenstpligt, i händelse, antingen derföre att indelningsverket skulle anses hafva varit alltför länge beståndande, eller af andra skäl, det skulle synas behöfligt alt på nya grunder bereda stam för bevär:s-manskapet; äfvensom jag anser nödvändigt, att R.
St. angifva, i hvilka nya förhållanden man bör söka en mot förändringar vid hvarje riksdag, eller mot olika parti-inflytanden, tillräcklig säkerhet, motsvar. den trygghet i dessa fall, som till fäderneslandets lycka tillhörer indelningsverket.
StatsUtsk. har ej kunnat vid denna riksdag, som vid de föreg:de, stödja sina afstyrkanden på bristande tillgångar; ty hvar och en vet, att lyckligtvis landets financiella ställning är så förmånlig, att den tål jemförelse med hvilket lands som helst.
Man har derföre ej uppgifvit några bestämda skäl, utan endast en ovisshet, som borde häfvas.
Ingen kan högre än jag önska, att se belåtenhet vara rådande inom fäderneslandet, och att besparingar kunna åstadkommas , samt att kunna bidraga till ordnandet af ett hushålls-systeme.
Men af ej mindre vigt är äfven att tillse, det de föreslagna förändringarna och besparingarna blifva verkställbara, ändamålsenliga och nyttiga för bibehållandet af Statens sjelfbestånd.
Man får jemväl tillse, att förslagen icke inleda R.
St. i misstag, samt att de icke lägga sådana band på Styrelsen, som förhindra hennes bemödanden att tillvägabringa hvad nyttigt vara kan, ja! tilläfventyrs förhindra statsmachinens fortgång.
Jag har alltför länge upptagit R. o. Ad:s tid , men frågornas vigt må blifva min ursägt.
Då man talar om föremål, för hvars väl och förkofran man lifligt nitälskar, hänföres man lätt af sitt ämne.
(Se vidfogade tabell.) Gr. Lewenhaupt, Mauritz:
Som jag förmodar, att detta utlåt., i likhet med det föregrde, kommer alt punktvis afhandlas, anhåller jag att få uppskjuta att yttra mig, tilldess de punkter förekomma, öfver hvilka jag ämnar tala.
Jag bekänner helt oförstäldt, alt hvarken naturlig skarpsinnighet, eller förvärfvad skicklighet och kunskap i militäryrket, eller i denna väg ådagalagd förtjenst, af mig ägas till aen vidd och art, sora gifva anspråk på att här uppträda (Hörer lill 6 Iläft. pag. 3i8).
Förhållandet emellan Cavalleri- och Infanteri-styrkan uti åtskilliga Europeiska länder3 enligt gällande vanliga bestämmelser.
Konungariket Baijern *) Obs.
Af fredsstyrkan är af hela arme'en endast 20,000 man i tjenstgöring emellan exercis-tiderna, eller under io månader af året; häraf är:
Cavallen 5,84o man.
Infanteri 10,920 „ Konungariket Belgien **) D:o Båda Sicilierna **) ....
D:o Danmark ***) Obs.
I fredstid är endast uti ständig tjeust: Cavalleri ...... 2,240 man.
Infanteri 7,434 „ Konungariket Frankrike **) D:o D:o Hannover **) Holland **) *) D:o Preussen Garde och linie .
Landt värnets i:sta uppbåd Summa Landtvärnets atdra uppbåd Kejsaredöinet Ryssland **) Inberäknadt coloniserade reglten, reservbataljoner, garnisons- och veteran-bataljoner samt irreguliera cossacker . . Konungariket Sachsen *) ....
D:o Sardinien **) ... Slöra Britannien **) D:o D:o Kejsaredöinet Österrike Inberäknadt icke mobile trupper PVurtemberg *) Fredsförhållanden.