Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
2000 r:dr äro påräknade att utgå under alla åren, men nu kunde det hända, att åtskilliga släder, 72 Den 14 Juni. sorn f. n. erlägga salu-aecis lil ifva derifrån befriade, 0111 de bevilja de förmåner af fri försäljning, som är villkoret för ett sådant uphörande.
Om man nn beräknar denna summa endast till 2000 r:dr, så skulle den icke komma ali utgå lill delta belopp, om förändring linder tiden tipkommer.
Häraf finner jas; intet, skäl att f. n. nedsätta denna salu-aecis för de släder, som hittills erlagl den till samma belopp, utan anser att de väl böra fortfarande erlägga densamma.
Bevilln.Utsk. har, enl. min tanka, icke annat alt göra i delta fall, än att upgifva hvilka släder del äro, som nu skola betala salu-accisen, och för hvarje sådan stad utsätta den summa, som vederbör.
Om Konungen sedermera från saluaecis befriar en eller annan stad, så är det vederbör, myndigheters sak att derom underrätta sig.
Men om Bevilln.Utsk. upgifver en oriktig specificalion, hvilken ej med Bevilln:s-förordn:s mening öfverensstämmer, så kan det hända, alt en stad, som bordt vara befriad från salu-aecis, likväl får betala den.
Ilar Utsk. npfört en ringare summa i betänk, än som utgör slutsumman i förteckningen, så är det äfven orätt.
Del ar icke Utsk:s sak alt förklara del slutsumman ej må blifva mindre intill nästa riksdag, ty om Konun gen finnér skäl vara för handen alt befria någon stad från saluaccis, sä förändras genast slutbeloppet.
Frågan är blott den att Bcvitln.
Utsk. nu upgifver lika summor både i betänk, och förteckningen.
Om K. M. i sin nåd. propos. hade be räknat att salu-accisen skulle upgå lill 4000 r:dr, skulle då de städer, som sammanlagdt. hittills icke utgjort mer än 2,530 ndr, åläggas en högre beskattning?
Af samma skäl mäste väl de städer, som hittills erlagt de summor, som här äro uptagna, t. ex. Götheborg, 800 r:dr b:co, erlägga mindre, derföre att K.
M. beräknat inkomsten lill lägre belopp än den hittills utgjort.
Jag kan icke finna skäl härtill, utan tror att de fortfarande böra utgå lill samma belopp under de kommande åren.
Någon oriktighet finnes icke i den af Utsk. upgjorda tariff, emedan det är densamma, som under de föreg:de åren varit gällande.
Jag kan icke finna något skäl hvarföre man skulle nedsätta summan, för det att K.
M. icke har beräknat att den skulle ulga till fullt samma belopp som hittills.
Suraman är äfven, om man räknar allt tillsammans, sä ringa ali beloppet för Statsinkomsterna är likgiltigt.
Om rict skiljer på 530 r:dr, betyder föga, emedan det ingår i liqvideu emellan Statsverket och Riksg:s-kont.
Men hvad Bevilln.Utsk. föreslår och Ständerna besluta, bör vara sä bestämdt, alt trassel icke föranledes de myndigheter, som skola påföra, upbära och kontrollera afgifterna från hvarje serskild stad.
Salu-accisen får icke vara en förslagsberäkning såsom förslags-anslagen äro, utan skall utgöra bestämda summor.
Det är derföre jag tror, att betänk, borde återremitteras.
Man kan tillfredsställa Hr von Hartmansdorffs invändningar mot detta betänk, dermed alt man utesluter orden: ”på sätt K.
M:s nåd. propos. i denna del innehåller, en Den 14 Ju n i.
73 summa af 2000 r:dr må vid Statsregleringen nptagas såsom städernas salu-accis-afgifl”, hvarigenom det kommer att endast stå, ”att salu-accisen skall fördelas och ulga enl. härhos bilagde förslag till förnyad tariff för fördelning af salu-accis-ersättningen utaf städerna”.
Delta malle väl vara fullkomligen bestämdt.
På det sätt Gr.
Gyldenstolpe nu framslällt, är jag fullkomligen tillfredsställd, och afstår från alla anmärkmr.
Mig förefaller det som om Bevilln.tJtsk. i detta betänk, hade inblandat sig något i StatsUlsk:s göromål, och all det är egentligen derom som tvist nu upsla».
Gyldenstolpe har troligen äfven insett detta, då han föreslagit att uttaga några ord ur Utsk:s betänk.
Jag är af samma mening, att summan 2000 r:dr borde uttagas ur Utsk:s belänk., och att endast summan i tariffen qvarstode, hvilken är den bestämda.
Men jag tror icke alt vid detta tillfälle, då betänk, för första gången är föredraget, det kan ske ulan återremiss; kan sådant ske, så skall jag icke hafva något deremot.
Jag har emellertid velat yttra mina betänkligheter i delta afseende, hvaraf följer att jag för min del instämmer i hvad Hr von Hartmansdorff yttrat.
Det är ganska riktigt att Bevilln.Ulsk. upgifvit lill beräkning af Statsverkets inkomster denna bevillnings natur egande afgift och jag tror att redaktionen är mycket lätt upgjord genom uteslutande af de ord, som Gr.
Gyldenstolpe anmärkt, och sammanbindande af den 1 ista och andra meningen.
Utsk:s tillstyrkande, så att redaktionen blcfve så lydande, ”att dels de öfriga städer, i hvilka rättighet alt, utan afgift, införa och försälja kött, bröd och dricka, ännu icke är medgifven, fortfarande bör erlägga ifrågavar. salu-accis-ersättnings-afgift, intilldess sådan införsel- och försäljningsfrihet uti någon af dessa släder varder beviljad, då, året derefter, samma stad befrias från erläggandet af berörde afgift, dels ock alt denna afgift fördelas och utgår enl. härhos bilagde förslag till förnyad tariff etc. etc.” Hr von Hartmansdorff:
Jag hemställer om det icke kunde få heta så här: ”dels de öfriga städer, uti hvilka rättighet alt, utan afgift, införa och försälja kött, bröd och dricka, ännu icke är landtmannen medgifven, fortfarande böra erlägga ifrågavar. salu-accisersättnings-afgift, intilldes sådan införsels- och försäljningsfrihet uti någon af dessa städer varder beviljad, då, året derefter, samma stad befrias från erläggandet af berörde afgift, dels ock att denna afgift beräknas och fördelas att utgå enl. härhos bilagde förslag till förnyad tariff för fördelning af salu-accis-ersättningen utaf städerna, hvilken etc. etc.” II.
Ex. Hr Frih. o. Landtm, framställde propos. till bifall ä Ulsk:s betänk., men denna propos. besvarades med starka nej, blandade nied ja; hvarefter Utsk:s betänk, bifölls med den af Hr von Hartmansdorff föreslagna förändring att i st. f. de i Utsk:s förslag förekommande orden: ”på sätt K. M:s nåd. propos. i denna del innehåller, en summa af 2000 r:dr må vid Statsregleringen uptagas så - 74 Den 14 Jun ni. sorn städernes salu-accis-afgift, alt fördelas och utgå”, infördes orden ”denna afgift beräknas och fördelas att utgå”.
Föredrogs ånyo och bifölls Bevilln.Utsk:s d. 31 sisth Maj och d. 13 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 9, ang:de Postbevillningen.
Föredrogs ånyo och bifölls BankoUtsk:s d. 31 sistl Maj samt d.
13 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 38 i anledn. af f. d. Kamreraren A. Nikodemis ansökan om afskrifning af öfverränta å diskontlån.
Näst i ordningen pä listan förekommer BankoUtsk:s betänk.
N:o 39, ang:de reglerandet af Bankens låne- och kreditiv-rörelse.
Som detta mål är af vidlyftig och invecklad beskaffenhet, så hemställer jag om det icke kunde fä upföras främst på listan näst efter Bevilln.Utsk:s betänk. ang:de stämplade pappers-afgiften.
Gr. Gyldenstolpe.
Då Hr Frih. o. Landtm, icke behagat låta anslå plenum till e. m., får jag anhålla att alla målen måtte upföras på föredragn:s-listan till nästa plenum.
Gyldenstolpes förslag är i andra ordalag en vanlig anhållan att plenum mätte få afslutas, men jag skulle önska att Gr:n och Ståndets öfriga ledamöter ville afstå derifrån, på det vi mätte få tillfälle att bordlägga åtskilliga betänkm, som komma efter, eller afgöra dem, som äro af ringa beskaffenhet.
I alla fall utbeder jag mig att Ståndet måtte serskildt besluta öfver förevar, punkt, emedan han är serskildt framställd.
Uppå härefter framställd propos. beslöt R. o. Ad. att med pröfningen af BankoUtsk:s utlåt.
N:o 39 skulle anstå till nästa plenum, då det borde förekomma näst efter Bevilln.Utsk:s betänk., ang:de stämplade pappers-afgiften.
Jag får reservera mig mot de 2:ne beslut R. o. Ad. nu fattat, att förbigå sådana mål, som på listan äro uptagna, och upskjuta med deras afgörande till ett annat plenum, emedan jag anser sådant stridande mot den ordning, som bör iakttagas då man har en föredragn:s-lista.
Det näst på föredragnalistan förekommande betänk., ronde ändringar i K.
Fabriks- och Handtverks-ordn. d. 22 Dec. 1846 är jemväl af beskaffenhet alt det torde böra upskjulas till ett kommande plenum; hvarföre jag hos Hr Frih. o. Landtm, anhåller att framställning derom till Ståndet mätte ske.
Då i anledn. häraf H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, hemställde om R. o.
Ad. bifölle, att Allm.
N:o 106 i anledn. af väckta frågor om ändringar i K.
Fabriks- och Handverksordn. d. 22 Dec. 1846 icke nu företages lill pröfning ulan upför - Den 14 Juni. 75 des ä föredragms-listan för näsla plenum näst efter BaukoUtsk:s utlåt.
N:o 39, ropades starka ja, blandade med åtskilliga nej, hvarpå H. Ex. förklarade det han funnit ja öfvervägande.
Jag anhåller att alla de belänk:n, som på listan finnas bordlagda 2:ne gånger, måtte i den ordning de på listan stå upförde blifva upskjutna till nästa plenum, hvarigenom vi må genast komma till de mål, som endast en gång är bortlagda.
I anledn. häraf uplyste H. Ex.
Hr Frih. o. Landtm, att intet af de efter Allm.
Besv. o. Ekon. Utsk:s utlåt.
N:o 106 å föredragmslistan förekommande ärender blifvit mera än en gång bordlagdt.
Föredrogos, men lades, uppå derom af flere ledamöter gjord begäran, ånyo på bordet SlalsUtsk:s nedannämnde d. 4 dennes för första gången bordlagde ullåt:n. N:o 156, ang:de Statsanslag till uprälthåilande af den Arméens Pensionskassa åliggande pensionering; N:o 157, ang:de ett lån för Domkyrkans i Wexiö utvidgning och reparation; och N:o 158, ang:de ett lån för upbyggandet af den nedbrunna kyrkan i Lidköping.
Äfvenledes föredrogos och bordlädes ånyo, uppå derom af flere ledamöter gjord begäran, BankoUtsk:s d. 7 dennes första gången hordlagde ullätm: N:o 40, i anledn. af Anders Perssons i Holmerud ansökning om ersättning för en genom vådeld förlorad sedel ä 500 r:dr; och N:o 41, öfver väckt motion, ang:de förändrade grunder för pensionering af Bankens tjenstemän m. fl. Föredrogs och lades till handlingarne Bankoötsk:s d. 7 dennes på bordet lagda mera.
N:o 42, i anledn. af erhållen återremiss å mern.
Utsk:s d. 7 dennes på bordet lagda mern.
N:o 107, ang:de minskning i Utsk:s Kansli-personal.
Besv. o. Ekon.Utsk:s d. 7 dennes på bordel lagda betänk.
N:o 108, i anledn. af väckt motion, dels om utarbetande af ett nytt Apotheks-reglemente, dels om nedsatt - 76
Den 14 Juni. ning af Medicinal-taxan, samt dels om förändrande af gällande stadganden, ronde Apotheks-privilegier, blef detta betänk., på flere ledamöters derom gjorda begäran, ånyo bordlagdt.
Föredrogs och lades lill handlingarne Allm.
Besv. o. Ekon.Utsk:s d. 7 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 109, i anledn. af äterremiss utaf betänk.
N:o 58, ang:de väckt fråga om förändradt användande af böter för vanvård af nummer-bäst.
Ekon.Utsk:s d. 7 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 110, i anledn. af återremisser utaf betänk.
N:o 28, ifråga om förändring i föreskrifterne för fartygs upmälning.
Slutligen anmäldes och lades ‘ på bordet nedannämnde frän BankoUtsk. inkomne betänk, och utlåtrn: N:o 43, med förslag till föreskrifter, afseende dels att ersätta uphörd Privatbank och dels att underlätta penninge-rörelsen i landet; N:o 44, öfver väckta förslag, ang:de ändrade föreskrifter med afseende å assigneringen på Banken; och N:o 45, ifråga om bildande af en komité för att upgöra förslag till ordnande af rikets finans- och penninge-väsende. H. B. o. Ad. åtskiljdes kl. £ till 4 e. m.
Den 18 Juni f. m. 77 Onsdagen den 18 Juni 1851.
Uplästes till justering och godkändes nedannämnde frän Exped.
Utsk. inkomne förslag till R.
St:s underd. skrifvelser till K. M.:
N:o 78, ang:de låns beviljande för den nya regleringen af tomterne i staden Christianstad; N:o 79, ang:de befrielse från en Presidenten J. P. af Billbergh i lifstiden ådömd ersättningsskyldighet; N:o 80, ang:de pension för Justitiae-rådet m. m. N. W.
Stråle; och N:o 81, ang:de ändring för vissa orter afstadganden om tiden, då dammlucka skall vara öpnad.
Äfvenledes uplästes till justering och godkändes ett från Exped.- Utsk. under N:o 6 inkommet förslag till § i Riksdagsbeslutet, ang:de ändring för vissa orter af stadganden om tiden, då dammlucka skall vara öpnad.
Uplästes till justering 27 st. prot.-utdr. för d. 4, 6, 7, 12, 13 och 14 dennes.
Då härvid förekom det prot.-utdr. för d. 14 dennes, som innefattade R. o. Ad:s beslut vid pröfningen af StatsUtsk:s mern.
N:o 150, i anledn. af erhållne återremisser å utlåt.
N:o 85, aug:de reglering af utgifterne under Riksstatens Fjerde hufvudtilel, anhöll underl.
Ridd.Sekret, att få fästa upmärksamheten derpå, att ifråga om 16:de punkten af nämnde utlåt.
N:o 85, som rörde en allmän löneförbättring för Arlilleri-reg:lenas befäl och handtverkspersonal, II. o. Ad. endast, uppå derom af Hr Brakel framställdt förslag, beslutat bifalla ”att lönerne för Officerarne vid dessa reg:ten upföras å Stat till de belopp, Artilleri-komitéen föreslagit, med undantag likväl af Chefs-lönerne, hvilka nedsättes från 4,360 lill 4,100 r:dr, tafTel-penningar och fourage-medel inberäknade, och af Underlöjtnants-lönerne, hvilka nedsättes från 400 lill 380 r:dr”; vid hvilket förhållande det icke vore uttryckt, huruvida R. o. Ad. velat bifalla de för Reg:ls-skrifvare, Styckjunkare, Tygstatsmästare, Tygstatsgesäller och Gevärshandtverkare vid nämnde reg:ten af K.
M. äskade och af Utsk. tillstyrkte löneförbättringar, hvaremot dock vid öfverläggningen ingen anmärkn. blifvit gjord.
Som denna del af Stats— Utsk:s förslag är förbigånget vid besluts fattande i de öfriga delarne af denna hufvudtitel, anhåller jag att Hr Frih. o. Landtm, ville föredraga ärendet och derigenom åstadkomma ett beslut af R. o. Ad. 78 Den 18 Juni f. m. H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. behagade bevilja de af K.
M. äskade och af StatsUtsk. tillstyrkta löneförbättringar för Reg:tss-krifvare, Styckjunkare, Tygstatsmästare, Tygstalsgesäller och Gevärshandtverkare vid Artilleri-reg:tene.
Då sedermera det ifrågavar. prot.-utdr:t, med deri införd anteckning af detta beslut, uplästes, yttrade Hr von Hartmansdorff, Au g.:
Oförberedd derpå, att förevar. betänk, skulle förekomma, har jag det icke med mig.
Jag vet således icke hvaruti skillnaden består mellan Art.-komitéens oell SlatsUtsk:s förslag i de delar, Ståndet ännu icke afgjort.
Mig synes dock öfverensstämmelsen i Ståndets handlingssätt fordra, att R. o. Ad. vidhåller Art.-komiténs förslag uti alla de delar, öfver hvilka Ståndet ännu icke beslutat.
Skulle någon punkt finnas, der komitéen icke afgifvit något förslag, men hvarutinnan ett sådant blifvit af Utsk. framlagdt, så bör delta antagas.
Då jag förenar mig med Hr Brakel i afseende på den propos., om hvars framställande han anhållit, så är jag likväl icke fullt viss att hafva rätt hört de sista orden af hans skriftliga anförande, men osäker derom, anhåller jag att få förena mig i allt hvad Hr von Hartmansdorff anfört.
Frih. Toll, Gust.:
Vid fråga om
Artilleriets behof i enlighet med hvad komitéen upgifvit, anmärktes under diskussionen öfver Hr Edenhjelms förslag, alt, Tygskrifvare, vill jag minnas, några och 20 på samteliga 3 Art.-reg:tene, i kommiterades betänk, blifvit alldeles uteglömda.
Derföre vågade jag göra ett tillägg derom under diskussionen.
Jag hemställer om icke något beslut skulle fattas, i anledn. af den framställning, som har blifvit gjord dels af Frih. Palmstjerna och dels af mig. H. Ex. Frih. o. Landtm, erinrade, ali R. o. Ad. redan medja besvarat den af honom framställda propos. till bifall å nu ifrågavar. af Utsk. i öfverensstämmelse med K.
M:s nåd. propos. tillstyrkta löneförbättringar.
En sådan framställning har jag icke hört; men det är då mitt fel.
Om den föranledt till annat beslut, än det, jag nu föreslagit, så. får jag mot det förra reservera mig.
Sedan härefter upläsningen af prot.-utdnn blifvit fulländad, blefvo desamm af R. o.
Hr Steuch, Mathias, hade inlemnat ett sålydande mern.
Af enskilda angelägenheter nödsakad att under en längre tid lemna hufvudstaden, ser jag mig föranlåten afsäga mig den plats som ledamot i BankoUtsk., hvartill jag genom R. o. Ad:s förtroende blifvit kallad; anhållande jag likväl om att varda vid min riksdagsmanna-rätt bibehållen.
Den 18 Juni f. m. 79 R. o. A:d lemnade härtill till bifall, hvarefter H. Ex. H. Frih. o. Landtm, anmodade Hrr Elektorer, att utse en ledamot i BankoUtsk. i st. f. Hr Steuck.
Hr Nauckhoff, Garl Johan, hade inlemnat följande mern.
Då jag i enskilda angelägenheter måste företaga en resa, utan alt jag kan bestämma tiden för min återkomst, föranlåtes jag härmed afsäga mig förtroendet att vara Elektor; men anhåller vördsammast att vid min riksdagsmannarätt varda bibehållen. R. o. Ad. lemnade äfven härtill sitt bifall, hvarefter Hrr Bänkman blefvo af H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, anmodade, att utse en Elektor i st. f. Hr Nauckhoff.
Justerades pleni prot. för d. 24 sisth Maj.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från StatsUtsk. inkomne utlåtrn.
N:o 160, ifråga om ytterligare anslag till upförande af cellfängelser ; N:o 161, ang:de extra Statsanslag till föremål, tillhörande Laudtförsvars-depart:tet; N:o 162, angtde extra Statsanslag till föremål, tillhörande Sjöförsvars-departrtets handläggning; N:o 163, ang:de ifrågaställde extra Statsanslag, till föremål, tillhörande Civil-depart:tets handläggning; N:o 164, i anledn. dels af K. M:s nåd. propos., an_g:de låneunderstöd för anläggning af jernväg emellan städerne Örebro och Nora, dels af väckt motion i samma ämne; N:o 165, ang:de extra anslag till föremål, tillhörande Finansdepartrtets handläggning; samt N:o 166, ang:de extra anslag till föremål, tillhörande Ecklesiaslik-depart:tets handläggning.
Gr. von Platen, Baltzar, anförde skriftligen:
Jag anhåller att då sådant för det afsedda ändamålets vinnande synes vara af nöden med anledn. af det anmäldta betänk. rör:de extra Statsregleringen, och med afseende å den 5:te hufvudtitelns behandling inom StatsUtsk., nu få framställa några anmärkn:r, hvilka jag icke kunnat undgå finna mig pliktig att göra, ehuru, då de anslag Utsk. tillstyrkt fullt motsvara hvad K. M. i nåd. äskat och således häntyda på ett gillande i allmänhet af de uti den K. proposm m. m. gjorda framställningar, jag å min sida naturligtvis deremot icke kan hafva serdeles alt erinra.
Det är således egentligen blott emot det formela i upställningen af den första punkten, der Höglofl.
Utsk. föreslagit R.
St. att besluta att icke bifalla K.
M:s nåd. framställning, men dervid icke stadnat vid den framställda, Utsk:s och 80 Den 18 Juni f. m. 11.
St:s pröfniDg ovillkorligen underkastade, anslagsfrågan, utan äfven tillstyrkt fattande af beslut nied hänsyn till en fråga rör:de materielens organisation, hvilken aldrig till R.
St:s pröfning blifvit framställd.
Jag har härvid funnit mig ovillkorligen upmanad att upträda i följd af den, hvarje representant i ett konstitutionel! samhälle, och mig således, under närvar, förhållanden, dubbelt åliggande skyldigheten att, samvetsgrann! iakttagande att representationens, genom grundlagen utstakade, rättigheter icke må inskränkas, allvarligt söka hindra hvarje steg, som skulle hota att träda för nära de för samhällets bestånd, helt visst ej mindre vigtiga och nödvändiga, på samma lag grundade, konungamakten tillhörande prerogativer, äfven om åtgärden icke uti sådan syftning blifvit vidtagen, eller om den, såsom uti ifrågavar. punkt är fallet, genom sin egen beskaffenhet tillintetgör sig sjelf, då en i strid mot grundlagen och på annat sätt än den föreskrifver, gjord framställning, icke på något vis lärer kunna tilltvinga sig kraften af ett sådant beslut, som skulle ega rättvisa anspråk på afseende från konungamaktens sida.
St:s rätt att, i den mån de finna sådant lämpligt, inskränka eller neka anslag, är obestridlig, och emot densamma kan min röst aldrig komma att höjas; R.
St:s rättighet att med mindre god beräkning göra det, blott dervid iakttages de former grundlagen föreskrifver, kan lika litet bestridas; men en ansvarig rådgifvares skyldighet måste det städse vara, alt i möjligaste mån förhindra det, och denna har jag sökt alt efter förmåga fullgöra, genom meddelande af uplysningar, som jag trott bort föranleda Ulsk.; att inse vigten af att, vid organiserandet af landets försvar, uteslutande använda ändamålsenlig krigsmateriel och af den beskaffenhet att den, med de tillgångar, som af landet rimligen kunna påräknas, kunde i sitt slag beredas den högsta grad af fullkomlighet.
Jag har i detta fall icke lyckats uti så vidsträckt grad som jag önskat, och under det jag må beklaga min bristande förmåga, återstår mig, i händelse Ulsk:s förslag skulle af 1$.
St. hufvudsakligen bifallas, således intet annat, så länge jag innehar min nuvar. befallning, än att ställa mig lagliga beslut till efterrättelse, i hvilket hänseende jag vill förmoda man icke bör ega anledn. befara, att jag, äfven för beredande af framgång åt egna meningar, skulle någonsin tillstyrka, alt icke behörigt afseende skulle fästas på de åsigter, som representationen, på ett de båda Stalsmakterne värdigt sätt, uttalat uti ämnen sora hemfalla under dess pröfning.
En skyldig upmärksamhet mot R.
St. ansågs kräfva de lemnade uplysningarnes meddelande, men jag beklagar, alt just denna åtgärd synes hafva inledt det Höglofl.
Utsk. på en afväg, den en sann upfattning af konstitutionel frihet bort visa faran af att beträda, och sålunda bort afhålla detsamma från alt, under försök, skenbart åtminstone, af alt tillegna sig en rätt lill hvilken grundlagen icke gifver någon anledn., tillstyrka R.
St. all besluta i en fråga, hvilken, i strid med hvad Utsk. anfört, K.
M. verkligen icke låtit framställa, och hvars underställande R.
St;s afgörande, sannolikt aldrig af någon konstitutionel rådgifvare kan tillstyrkas, lika litet som sådane frågor varit en dylik behandling underkastade altsedan den s. k-frihetstiden.
Må Den 18 Juni f. m. 81 Må man söka vinnna det mål man finner med sin öfvertygelse mest öfverensstämmande såsom för Fosterlandet gagneligast, men må man dock äfven städse påminna sig, att, för det lagbundna samhällets bestånd är det icke iikgitigt om formerna dervid åsidosättas!
Eller kan man väl undgå inse olämpligheten och olagligheten utaf, att R.
St. skulle besluta ronde beskaffenheten af krigsmaterielens olika beståndsdelar, och kan det vara ett, för Styrelsen upmuntrande eller för det allmänna gagnelig!, begagnande af officiell meddelade uplysningar i ämnen, som ensamt bero på Konungens förfoganden, att af, såsom det nästan vill synas, frivilligt misstag, anse dessa såsom hemställanden öfver hvilka Ständerna böra besluta, på ett sätt som innebär en inkräktning på Konungamaktens område?
Jag tror det icke — och anhåller på denna grund, i öfverensstämmelse med hvad af åtskilliga reservanter blifvit anfördt, alt H. Ståndet ville, med ändring af Ulsk:s utlåt, i denna punkt, fatta ett beslut, som i afseende å formen närmare öfverensslämmer med grundlagens föreskrifter och Statsmakternas billiga fordringar på desammas efterlefnad, äfvensom jag slutligen får anhålla, alt mitt anförande måtte varda med de öfrige RiksSt:n kommunicerad!, på det att den derigenom gjorda hemställan må tagas i öfvervägande vid behandlingen af extra Stats-regleringen.
Ilr Puke, Folke Magnus: Ehuruväl
Femte hufvudtitelns extra Stals-reglering väl icke ännu kan utgöra föremål för R. o. Ad:s öfverläggning, så får jag dock på grund af det af Gr. von Platen nu uplästa anförandet, såsom medlem af StatsUtsk., der jag har deltagit i behandlingen af den af Gr. von Platen åsyftade fråga, förklara, att jag icke lika med Gr:n kan finna att StatsUtsk. begått något inkonstilulionelt, när det yttrat sig öfver en af K. M. framlagd propos., som tydligen innefattar frågan om den s. k. nedhuggningen af Linie-skeppen hvilken StatsUtsk. häfver afstyrkt.
Jag vill nu blott hafva reserverat mig emot att hafva deltagit i något beslut, som varit inkonstitutionel!. Gr. von Platen:
Jag är öfvertygad om, att så väl den siste värde talaren, som hvar och en annan hvilken deltagit i beslutet, menat lika uprigtigt för Statens bästa, som jag.
Asigterna kunna vara olika och jag har således ingen annan anmärkn. alt göra vid det sista yttrandet, så mycket mindre, som den åsigt, jag hyllar, efter hvad jag vet, kommer att blifva uptagen så väl inom detta Stånd, som inom StatsUtsk., i händelse betänk, blifver dit återremitteradt i afseende på denna punkt, då det finnes tvenne ledamöter af detta Stånd inom Utsk., hvilka reserverat sig i samma riktning som jag nu yttrat mig.