Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Når ett bestämdt lagstadgande finnes, att ogift qvinna förblir omyndig, bör icke någon annan ån Konungen kunna göra ändring deri, men enligt detta förslag skulle sådant tillåtas Häradsrätten.
Det är visserligen ganska smickrande för mig som ordftde i Häradsrätt att ega lika rättighet med Konungen, men det är olämpligt och jag anhåller om afslag å denna sednare del af förevartde betänk.
Då härefter H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. bi folie sednare delen af Utsk:s tillstyrkande, ropades starka nej, blandade med ja, hvarpå propos. till afslag derå blef framställd och med ja besvarad.
Föredrogos och bi föllos LagUtskrs nedannärande i gårdagens plenum på bordet lagde betånk:n.
N:o 54, i ani. af väckt motion, ang:de sättet för vinnande af lagfart å fast egendom, då handlingar till styrkande af förre egarens åtkomst ej kunna företes; N:o 55, i ani. af väckt motion om ändring af 24 kap. 7 § R.
B. eller tillägg till 1 § 21 kap. samma Balk; och N:o 56, i ani. af väckt motion om sättet för upsägning af solidariskt ingångne förbindelser.
Föredrogs, men bordlädes ånyo på begäran af Frih. Cederström, Rud., ochHr Rosensvärd, Joh. Henr., nedannämnde i gårdagens plenum på bordet lagde belänktn, nemi. från Lag-Utskottet:
N:o 57, i ani. af väckt motion, ang:de uphörande af den Akademiska jurisdiktionen; N:o 58, i anledning af väckte motioner om förändring i lagstiftningen, ang:de dels förmyndarevården, dels ock de s. k. tyta förmånsrätlerne; Lag- samt Allra.
Bes v.- o, Ekon.-Utskotten: N:o 34, i ani. af väckte motioner om ändring af 4, 5 och 25* 388 Den 23 Augusti. 6 §§ i 24 kap.
B.B. samt uphäfvande af Kgl. Förordn. d. 26 Okt. 1743, rör:de slämningssättet i Brandstodsmål.
Lag- samt Allm. Besv. - o. Ekon.Utsk:ns i gårdagens plenum på bordet lagda mern.
Nio 35, i ani. af återremiss å Utsk:ns betänk.
N:o8ang:de vackt motion om ändring af Kgl.
Br. d. 19 Juni 1830, i fråga om beräknande af matlag eller rök.
Föredrogs och bifölls Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskms i gårdagens plenum på bordet lagda betänk.
N:o 36, i ani. af väckte frågor om förändrade föreskrifter ang:de skogshushållningen i riket och om inskränkning i dispositionsrätten af enskild skog m. m.
Vid föredragning af Ekon.Utskis i gårdagens plenum på bordet lagde mern.
N-.o 15, i ani. af återremisser å skrifvelseförslaget Nio 187, anförde Frih. Cederström, Rud.:
Vid detta arendes behandling hos R. o. Ad. yttrades att det måtte vara ett fel af StatsUtsk. att tala om gällande skolordning i afseende på skollärares aflöning, enär det vore i skolordningen som föreskrifter om undervisningen afhandlades, men skotslaten bestämde lönerne, hvarjemte af någre ledamöter den tanka uttalades att derest saken i sig sjelf vore riktig, kunde den bifallas under den dervid tysta förhoppning att vid upsältning af skrifvelseförslaget i ämnet, någon rättelse, om sådan funnes behöflig, kunde af Exped.Ulsk. vidtagas.
Vid öfverläggning derstädes om skrifvelseförslagets upsättande, tyckte sig Utsk. finna saken så förhålla sig, att ordet Skolordning vore af StatsUtsk. genom en lapsus calami infördi, i st. f. Skolstat.
Men då onekligt är att StatsUtsk. begagnat ordet Skolordning och Exped.Utskis i all välmening vidtagna förändring, blifvit af 3:ne
Stånd ogillad, har jag för min del icke heller något emot att R. o. Ad. ville godkänna Exped.Utsk:s nu inkomna förändrade skrifvelseförslag, och delta på deras risk, som i StatsUtsk. icke sett sig bättre före och som föranledt till återremiss i ämnet inom 3:ne Stånd.
Exped.- Utsk:s förevaride mern. - - Föredrogs, men bordlädes ånyo på begäran af Frih.
Cederström, Rud., och Gr. Lagerbjelke, Gust.:
Riddarh.Utskis d. 21 dennes på bordet lagde Mern.
Nio 16, i ani. af Hr Brakels, Maurita, motton om ändringar i vilkoren för ulöfningen a R. o. Adis representationsrätt.
Den 23 Augusti. 389 Föredrogs och bifölls Riddarh.Utsk:s d. 21 dennes på bordet lagda mern.
N:o 17 ang:de en gratifikation till Riddarhusets vaktbeijening.
Uplästes och lades till handlingarne ankomne prot.uldr. från Preste- och BondeSt:n af d. 20 och 21 samt från BorgareSt. af d. 20, 21 och 22 dennes. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ till 12 f. m.
Söndagen den 24 Augusti 1851.
Justerades 9 prot.utdr. för gårdagens plenum samt nedannämnde från Exped.Utsk. inkomne förslag till R.
Sfs underd. skrifvelser till K.
M. N:o 203, angide dels bestämmande af ersättning åt Nämndemän och Fjerdingsman för biträde vid åtskilliga extra förrättningar, dels ock förhöjning i de, såsom traktamente åt dem i nu gällande Expeditionstaxa och Resereglemente bestämde belopp; N:o 204, ang:de ändring af allmänna lagens föreskrift om revisionsskilling; och N:o 203, ang:de af K. M. i nåder föreslagen ändring i vissa delar af Kongl. Förordn. d. 13 Juli 181S, ronde inteckning i fast egendom.
Äfvenledes justerades följande från Exped.Utsk. inkomne förslag till §§ i Riksdagsbeslutet:
N:o 30, ang:de bränvinsbränningen och dess beskattning; samt N:o 32, ang:de ändring i 1 § 1 morn., 30 kap. R.B.
Föredrogs ånyo LagUtsk:s d. 22 och 23 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 57, i anledn. af väckt motion, ang:de uphörande af den Akademiska jurisdiktionen. 390 Den 24 Augusti.
Vid sistl. riksdag förekom en motion i samma ämne, ehuru likväl icke så vidsträckt som den nu förevar:de; man begärde då att den akademiska jurisdiktionen måtte uphäfvas, eller, derest sådant skulle anses alltför vådligt, en förliknings-domstol inrättas för den egentliga akademiska personalens räkning.
Öfver denna motion yttrade sig LagUlsk. i afgifvit betänk.
N:o 86 pä följande sätt: ”Då K. M., till följd af R.
St:s anhållan satt en komité för öfverseende af de akademiska konstitutionerna, samt frågan om den akademiska jurisdiktiouens bibehållande, förändrande eller afskaffande dervid måste komma under behandling; så enär denna fråga, efter Utsk:s omdöme, ej bör särskiljas, utan i ett sammanhang skärskådas med öfrige frågor om organisationen och styrelsen af rikets universiteter, får Utsk. hemställa att motionen må lemnäs ulan afseende.” Berörde betänk, blef, på sätt samma Utsk:s mern.
N:o 102 utvisar, såsom af 3:ne RiksSlånd gOdkändt, ett R.
Förhållandet är i detta hänseende icke f. n. förändradt.
Väl har LagUtsk. förklarat, att de förhållanden, hvarunder den akademiska jurisdiktionen upkommit, numera vore helt och hållet förändrade; men denna af LagUtsk. gjorda upgift, kan jag icke erkänna vara i verkligheten grundad.
Att LagUtsk. f. n. torde vara af trägna arbeten uptaget måtte utgöra förklaringsgrunden dertill att saken blifvit så litet utredd; men det bade följaktligen, vid sådant förhållande, kunnat väntas, att Utsk. icke heller kommit till ett annat resultat, än dess företrädare tillförene omfattat.
Vid yngre år har jag visserligen äfven hyst tvifvelsmål om den Akademiska jurisdiktionens behörighet, men ju äldre jag blifvit och ju mera jag begrundadl saken, desto nödigare visar det sig att icke dömma efter några partiella rön, som kunna tala emot gagneligheten af ifrågavande institution, utan i dess ställe besinna huruvida ej landets åt studier och intellektuell utveckling sig egnande ungdom nu befinner sig, vid Universiteter, i en art af exceptionell ställning, som rättfärdigar det deremot Svarande af ett exceptionellt forum, mera patriarkaliskt till sin sammansättning och sin maktutöfning, än den allmänna domstolsorganisationen i sig innefattar. jag bör likväl ej ingå djupare i detta, måhända icke så lätt genomträngda, ämne; men säkert synes det mig vara att förändringar i lagstiftningen, helst när det rörer organisationsfrågor, böra ej företagas med mindre ärendet undergått en fullständig utredning, i följd hvaraf förändringen kan visas nödig och nyttig, I annat fall anser jag det vara mindre redligt till föreslagne ändringar samtycka; och kan således icke heller tillstyrka bifall till ett förslag, fotadt på så lösliga grunder som de äro, hvilka till stöd för det förevande ärendet blifvit i det föredragna betänk, anförda.
Det må medgifvas att den Akademiska jurisdiktionen i sitt nuvar:de skick är i åtskilliga hänseenden mindre lämplig; men deremot torde böra tillses huruvida en förändring deruti, ej kan anses innefatta en förändring i Den 24 Augusti. 591 civil-lagen.
Att, på sätt LagUtsk. föreslagit, utan förslag från R.
St:s sida, helt simpelt öfverlemna detta lagstiftningsärende åt den andra statsmakten, utan att hafva någon ledning för bedömandet huru problemet kunde blifva löst, synes mig icke slå rätt väl tillsammans med de anspråk, som man billigt kunnat göra på LagUtsk.
, att detsamma bordt hafva sjelf företagit att lösa en fråga, deruti Utsk. funnit en förändring af omständigheterne påkallad.
Regeringen lärer väl icke kunna anses böra vara ett Exped.Utsk. åt LagUtsk., utan har sistnämnde Utsk. sig ålagdt att reda frågorna för R.
St:s räkning.
Då LagUtsk. detta icke gjort och riksdagen är så nära sitt slut att en återremiss icke lärer kunna föranleda till ett fullständigt förslag i ämnet, så tror jag under närvande förhållanden icke annat vara att göra, än att afstå förevande betänk.; hvarom jag anhåller om propos.
Då nu H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, hemstälde om R. o. Ad. behagade bifalla LagUtsk:s förevande betänk., ropades nej, och uppå sedermera framställd propos. biet samma betänk, af R. o. Ad. afslaget.
Vid förnyad föredragning af LagUtskis d. 22 och 23 dennes på bordet lagde betänk.
N:o 58, i anledn. af väckte motioner om förändring i lagstiftningen, ang:de dels förmyndarevården, dels ock de s. k. tysta förmånsrätterne, yttrade sig Gr.
Uti detta betänk, har LagUtsk. behandlat saken på samma sätt som i det föreg:de.
Ärendets vigt torde likväl göra nödigt, att, när man kan få något bättre, man må låta bero vid det upgjorda förslaget.
LagUtsk:s förslag går ut på att söka bereda trygghet för vården al omyndiges medel, äfven sedan de af mången så litet tålda tysta förmånsrätterne blifvit borttagne.
Då frågan om dessa förmånsrätter vid hvarje riksdag återkommer, torde det icke vara skäl att motsätta sig den framställning, som Utsk. nu gjort.
Åtskilliga förslag till frågans lösning, hafva visserligen förut blifvit gjorda, fast utan lycklig påföljd; men sådant torde dock icke kunna anses innebära giltig anledn. att misströsta derom; och har jag derföre ingenting emot en sådan skrifvelse som här föreslås.
LagUtsk:s förevar.-de betänk, blef uppå härefter framställd propos. af R. o. Ad. bifallet.
Ånyo föredrogs Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskms d. 22 och 23 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 34, i anledn. af väckte motioner om ändring af 4, 5 och 6 §§ i 24 kap. B.B. samt uphäfvande af Kongl.
Förordn. d. 26 October 1743, rör:de stämningssättel i Brandstodsmål.
I detta betänk, föreslå Utsk:n att en tid af 3 år måtte bestämmas, hvarefter de nuvar:de föreskrifterne i afseende på skyldigheten att gifva och taga brandstod skola uphöra. 392 Den 24 Augusti.
Betänk, uplyser icke huruvida inom alla orter sådane brandstodsbolag af större omfång, hvilkas tillväxt Hiskin genom sitt förslag vilja befordra, verkligen finnas till.
För min del betviflar jag förhållandet vara sådant; och så länge orter gifvas, der möjligen lokala omständigheter göra bildandet af så stora inrättningar, som de här ifrågasatta, svåra, om icke alldeles omöjliga, så torde det vara olämpligt alt för fortvaron af Lagens nu gällande föreskrifter bestämma en praescriptionslid, på sätt här föreslås.
Jag skulle tro, att dä, efter den föreskrift, som redan finnes meddelad, den som ingått i någon af de större bolagen är fri från alt utgifva något bidrag till det mindre bolaget och denna skyldighet icke eller behöfver af länets brandstodsbolag å hans vägnar fullgöras, så har man gått så långt som man under närvande förhållanden möjligen kan göra.
Innan en fullständig utredning af förhållandena inom hvarje serskild landsort blifvit verkställd, bör man nogsamt akta sig att antaga en lag, som kunde föranleda införandet af ett rättslöshetstil Istånd, och får jag derföre anhålla om afslag å förevaride betänk.
Jag föranlåtes så mycket heldre att instämma med den siste talaren, som jag har mig bekant, att orter inom riket finnas t. ex. Snäfringe härad i Westmanland och vissa orter i Nyköpings län, hvilka vägrat att förena sig med andra härader i fråga om brandstod.
Eldfarligheten är efter orternas olika natur, huruvida de äro belägna i skogsbyggd eller icke, så olika, att eldsvådor oftare inträffa i den ena orten än i den andra.
Detta har allmänheten sig bekant och vill för ingen del assurera sig utöfver de gränsor, som naturen i sådane fall för Orten bestämt.
Det vore att göra våld på menigheten att uphäfva de lagbud, som finnas, och på sätt och vis tvinga allmogen att ingå uti inom länen bildade brandstodsbolag, der de finnas, och der de icke finnas, tvinga menigbeterne att sjelfve bilda sådane bolag, hvilka på intet sätt blifva billiga och rättvisa för dem.
Mörner i begäran om afslag.
Landtm, hemställde om R. o. Ad. bifölle förevar.-de betänk., besvarades denna propos. med starka nej, blandade med ja, och blef sedermera till afslag å betänk, framställd propos. besvarad med ja.
Föredrogs ånyo Riddarh.Utskis d. 21 och 23 dennes på bordet lagda mern.
Nio 16, i anledn. af Hr Brakels, Mauritz, motion om ändringar i vilkoren för utöfningen af R. o. Adis representationsrätt.
Jag lager detta tillfälle i akt, för att betyga Riddarh.Utsk. min tacksamhet för den möda detsamma nedlagt vid besvarandet af min motion.
Alt nu då riksdagen lider till slut, behandla en sak af så genomgripande art på R. o. Adis organisation, anser jag icke vara lämpligt, hvarföre jag anhåller om propos. att denna fråga måtte få anstå till nästa riksdag.
Den 24 Augusti 393 Frih. Palmstjerna, Carl
Jag anser Riddarh.Utsk. hafva nedlagt mycken förtjenst i det utlåt., som nu blifvit föredraget, och mycken försigtighet äfven, då Utsk. hemställt alt R. o. Ad. icke nu skulle fatta beslut i denna fråga utan dermed upskjuta lill nästa riksdag.
Jag tillstyrker bifall till den af Utsk. gjorda slutliga hemställan, utan alt vilja ingå i någon slags pröfning af grunderna för den blifvande representations-rälten eller den inverkan pä R. o. Ad. som ett antagande af det hvilande förslaget till ualional-representationens ombildning kan komma att utöfva.
Om hvad Utsk. tillstyrkt möjligen af någon skulle så förstås som hade Utsk. åsyftat, det R. o. Ad. skulle nu bifalla grunden för Utsk:s mening, hvilket jag att sluta af enskildta yttranden har anledn. förmoda, sä får jag äran förklara att Utsk. i sådant fall låtit en otydlighet i redaktionen falla sig till last.
Meningen är, att R. o.
Ad. i det afseendet skall upskjuta saken lill sitt nästa sammanträde, utan att på något sätt vara bunden af några föreg:de åtgöranden.
Enär detta ärende utgör en fråga, som i hög grad bör intressera R. o. Ad:s ledamöter, så torde det icke vara oljenligt att ingå i någon närmare pröfning af hvad Riddarh.
Utsk. föreslagit, ehuruväl Utsk. i sin slutliga hemställan icke begärt annat, än att R. o. Ad. ville låta med definitivt beslut i denna fråga anstå till en kommande riksdag.
Emedlertid har Riddarh.Utsk. likväl uti ingressen till sitt utlåt, framställt ett annat förslag, det nemi., att R. o. Ad. redan vid innevar:de riksdag ville med antagande eller erkännande af de grunder, som i det nu föredragna förslaget äro framlagde, till en kommande riksdag upskjuta, att på dessa grunder utarbeta ett detaljeradt och definitivt förslag.
För min del, och då jag icke kan annat än erkänna det de grunder, Utsk. antagit, synas vara alldeles riktiga, serdeles väl afvägda, omfattande förmögenhet, egande af kunskapsmålt, innehafvande tjenst, — m. e. o. allt, som bör berättiga till deltagande i afgörande! af fosterlandets angelägenheter; för min del, säger jag, skulle jag gerna sett att R.
,o. Ad. antoge det uti ingressen införda första alternativet, förmedelst godkännande af förbemälde grunder.
Ett sådant antagande nu blefve visserligen icke fullt bindande för R. o. Ad, vid en kommande riksdag; men det blefve ett slags princip-betänk.
Antagandet deraf såsom sådant torde kunnat gifva ett icke obetydligt moraliskt stöd åt den vidare utvecklingen af denna fråga.
Emedlertid och då föreg:de talare hafva ansett en annan behandling af detta ärende vara lämpligare, vill jag med jemväl fästad! afseende på den af riksdagen långt framlidne tiden, icke heller med någon serskild hemställan falla besvärlig, utan skall gerna förena mig med dem; hembärande min tacksa mhetsgärd ål Riddarh.- Utsk. som på ett förtjenstfullt sätt visat sig vilja omfatta denna fråga och söka åstadkomma densammas lösning på ett tillfredsställande sätt, hvars bringande till verkställighet vi skole hoppas må vara en icke alltför aflägsen framtid förbehållet. 394 Oen 24 A u g usti.
Öfverläggningen förklarades härmed vara fulländad hvarefter H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. bifölle den af Utsk. uti förevar:de mern. gjorda slutliga hemställan.
Denna propos. hesvarades med ja, hvarjemte Hr Hjärne, Harald: anmälde sig och yttrade:
Som jag fattat saken, har en af de ledamöter, som i denna fråga yttrat sig, ansett att detta Riddarh.Utsk:s mern. endast borde läggas lill handlingarne och deröfver icke fattas något beslut; andre ledamöter åter, hafva begärt ingenting, utan endast tackat Utsk. för dess behandling af frågan.
Det rättaste anser jag för min del hafva varit att helt enkelt lägga mern. lill handlingarne; men då R. o. Ad. redan fattat beslut, ehuru jag anmälde mig till erhållande af ordet, innan propos. af Hr Frih. o. Landtm, framställdes, så är det naturligt att mitt yttrande icke kan till någon åtgärd föranleda.
Jag instämmer med Hr Hjärne att sedan öfverläggningen i ämnet blifvit förklarad vara slutad, hans yttrande icke kan föranleda till någon åtgärd.
Hr Frih. o. Landtm, förnyade sin nyss framställda propos., besvarades densamma med starka ja, jemte ett eller annat nej, hvarefter H. Ex. förklarade det han funnit ja öfvervägande.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utsk:n inkomne mern. och betänksn, nemi. från Stats-Utskottet:
N:o 337, ang:de verkställd omröstning, i anledn. af RiksStms skiljaktiga beslut, rör:de åtskilliga med statsregleringen gemenskap egande frågor; Banko-Utskottet:
N:o 85, ang:de instruktion för R.
St:s BankoUlsk. vid nästkommande riksdag; Lag-, samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk :n. N:o 37, i anledn. af väckt motion, att utländsk man icke må tillåtas att här i riket besitta eller bruka fast egendom, eller utöfva annan näring, utan att vara Svensk medborgare; och N:o 38, i anledn. af väckte motioner om ändring af 10 mom. i Kongl. Brefvet, ang:de Storskiften m. m. i Stora Kopparbergs lån d. 17 Augusti 1804. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 8 på aftonen.
Den 25 Augusti. 395 Måndagen den 25 Augusti 1851.
Justerades 4 prol.utdr. för gårdagens plenum samt pleniprot. för d. 9 sistl.
Jag anser mig böra anhålla om tillgift för det, att jag vågar uptaga några ögonblick af R. o. Ad:s tid, med att yttra några ord i anledn. af en sak, som till en del rörer mig personligen, så vidt den afser ett af mig å detta rum för några plenidagar sedan afgifvet yttrande.
Det kunde vara möjligen öfverflödigt, men då jag vid det ifrågavande tillfället meddelade till prot. en temligen sträng anmärkn. emot ett föredraget Utsk:s betänk, och omständigheterna sedermera hafva både offentligt och enskildt gifvit mig anledn. att förmoda att denna faktiska upgift, som af ingen här vitsordats, kunde behöfva något understöd, så har jag ansett mig böra, hvad som dels var min rätt såsom enskild person och dels min pligt, såsom ledamot af detta Stånd, bestyrka hvad jag här yttrat.
Stals- och Ekon.Utskms sednaste betänk, ronde behandlingen af Hr Stiernsvärds motion förevar, så yttrade jag att del inför
Ståndet föredragna förslaget till skrifvelse icke var öfverensstämmande med hvarken ordalagen eller meningen i det förslag, hvaröfver det röstades i de sammansatta Utskm.
Denna anmärkn. är verkligen af den alfvarsamma beskaffenhet, att jag hade väntat mig få höra en eller annan person af de sammansatta Ulsk:ns inom
Ståndet varande ledamöter yttra sig deröfver.
Jag har icke fästat något afseende dervid att en i staden utkommande morgontidning, på grund af en oriktig framställning utaf min upgift, derpå byggde en oriktig tolkning af hela mitt yttrande i frågan, ty jag anser alt en polemik med tidningarne i sådane fall icke är passande.
Jag fästade mig icke heller dervid att under diskussionen här, en ung ledamot af Ståndet framkastade en allusion, som icke syntes vara riktad emot någon annan än mig, den nemi.: ”att en ledamot af detta Stånd, hvilken”, (såsom jag tror hans ord föllo sig) ”inom Utskm hade biträdt att framföda det foster, som då här diskuterades, icke här ville vidkännas detsamma”.
Jag fästade mig icke vid dessa yttranden annorlunda ån all jag i få ord uttryckte min förvåning deröfver: men då sedermera tillkom den omständigheten, alt de Irenne öfriga Stånden behandlat detta betänk, och afgjort detsamma, utan att, af någon enda ledamot den anmärkm blifvit framställd, som jag inom detta Stånd gjorde och som verkligen efter min tanka, icke bordt undfalla en del af Ulskms ledamöter, samt alt man i enskilda kretsar ställt till mig sådana spörsmål i afseende på mitt yttrande att jag haft ali anledn. förmoda, att man icke var säker om huruvida 396
Den 25 Augusti. mitt yttrande var fullt öfverensstämmande med förhållandet, så har jag ansett mig, efter alt derom hafva rådgjort med flera äldre riksdagsmän, skyldig både mig sjelf och Ståndet, att skaffa mig ett bestämdt vitsord att milt yttrande varit till punkt och pricka öfverensstämmande med verkliga förhållandet.
Jag yttrade att de ord, som inflöto i verba formalia uti den föreslagna skrifvelsen, rör:de Hr Stiernsvärds motion, äfvensom hvad angick för slaget N:o 2 aldrig lästs inom Utskm och aldrig funnits i det skrifna dokumentet, som ordf:n i Utsk:n framlade med förslag till propostr och hvaröfver då röstades.
Detta var min upgift.
Lyckligtvis har detta nedklultrade papper blifvit qvarliggande inom Ulsk:n och jag har det f. n. i min hand, samt anhåller att få npläsa de ord deruti, hvarvid jag gjort anmärkn.
Der står: ”att R.
St., med föranledande af denna motion, beslutat en underd. skrifvelse etc”; men nti del tryckta betänk., som torde vara till hands vid prol., der slår: ”att R.
St. med föranledande af Hr Stiernsvärds motion så vidt det alser förslaget N:o 2, besluta etc”.
Jag biträdde inom Utsk. detta förslag sådant det finnes på detta papper, och jag ber att få fästa R. o. Ad:s upmärksamhet på den fullkomliga olikheten i meningen mellan dessa begge förslag.
Här står: ”med föranledande af denna motion”.
Ledamöter inom Utsk:n torde erinra sig ali jag, när delta lästes upp, begärde, ehuru jag redan erhållit många utstrykningar, ali fä äfven dessa ord utstrykna, för att icke lemna det minsta spår af Hr Stiernsvärds förslag, hvilket jag förut sagt att jag icke gillade; men på upmauing af åtskillige ledamöter, som tolkade dessa ord: ”med föranledande af denna motion” icke annorlunda än såsom ett stöd för Utsk:ns grundlagsenliga rätt att framkomma med förslaget i allmänna termer och icke hänvisande till Hr Stiernsvärds motion, så beslöts att bibehålla dem.
Om man rått ser efter hvad dessa ord egentligen innebära, så innebära de icke annat än en garanti för den grundlagsenliga riktigheten deraf, att en motion verkligen var väckt om Landtförsvarets organisation, på grund hvaraf R.
St. ägde rätt alt göra den föreslagna underd. anhållan.
På det viset böra de tolkas; men ändrar man dessa ord sålunda: ”med föranledande af Hr Stiernsvärds förslag, så vidt det afser förslaget N:o 2”, så vågar jag hemställa till R. o. Ad. och hvar och en som förstår att läsa Svenska språket om icke, då dessa ord infördes i en skrifvelse till K.
M. det vore alldeles påtagligt att skrifvelsen blifvit afgifven med afseende på Hr Stiernsvärds förslag; och det var detta jag framför allt beslridde.
Jag har tagit mig friheten nu förklara denna sak och jag hoppas alt jag har gjort det tillräckligt tydligt.
Jag vill vara fri ifrån gissningar och anspelningar, som hvarken passa att framställa ej heller opåtaldt borde framställas.