Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande äter en annan Utskottets Ledamots yttrande, i anledning af de för ferstilka orsaker olika arfwoden af goo och af 252 N:dr, hwaraf, wid denna Riksdag, den förra summan af statsmedlen tilldelas aine extra Cantzlister dch den sednare 2-ne andra, att den högre summan skulle tilldelas Rector Silverstolpe? och unge 8ilverstolpen, mä det tillätss mig uvlysa att sörhällandet härmed är aldeles motsatt; att de extra Canlzlister hwilka den högre summan skulle tillkomma, äro icke de nystnämnde, utan Secretcraren Brummer och Kongs.
Secreteraren Lträkile, och sädant med rätkwisa, dä de äro de wid Riddarhuset tjenstgörande äldste extraordinarier; och att således, ehuru, genom enskilt wänskaps-öfwcrenskommelse förut, alta 4 Riksdags-Cantzlisterne sig emellan ärna lika dela de sammanflagne arfwodes summorne, är intet företräde i förmän lemnadt ät min Bror, och intet ät min Son. Sepr LerZensKölä crindrade, i anledning af underteknads anmärkning om behofwet af den nu warande betjeningen, att Riddarhus-Utskottet, sa mycket mindre deri föreslagit någon inskränkning, som Utskottet hemställt, art rrne extra Cantzlister i mohn af arbetet ftulle fä antagas och af Riddarhus-catzan aflönas, hwarigenym samma antal som nu, eller i sednare fallet 6, more bibehållit.
Herr Landt Marskalken förnyade härefter sin redan gjorde proposition, hwilken Bifölls.^ Före - Den iA Augusti. ?zi Föredrogs ett protocolls-ntdrag frän Bewill. yings-Utskoktet af denna dag, af innehall, au dä Bewillnings-Utskottet för desi del ej ansett lämpeligl, att i projectet till Bewillnings-stadgan intaga Riksens Ständers affaktade befluk, huru med det blifvande öfmerstoltet ä bewillninqen frän och med är 181Z bör förhällas, Utskottet besiutit sädant hos Riksens Stander anmäla, med hemställan om icke föreskrift frän Ständerna mä lemnäs Banco- och Staks-Utskotlen, att wid instructionens utfärdande för Fullmägtige i Banken och i Riksgälds Csntoiret, ofwannämnde Riksens Ständers beflur iagttaga, Aerr Landt - Marskalken yttrade , att dä Ridderstapek och Adelns pro ocolls-utdrag, rör ,de Bewillnings-förordningen, innefattade / 'flut, att ät bemälte Fullmägtige updraga.
: händel se af ett blifwande öfwerstokt, hos Kor,g: Maj:t r »underdånighet anmäla, hwilka bewill,nu gs-nfgifter kommp att uphöra m. m., torde nu blott wara nö» digt, att remittera denna fräga till L anco- och Stats-Utstotten, med anmodan, att i Reglementerne för Fullmägtige öfwer Banco- och Riksgäldswerken, bemakte Fullmägtiges åtgärd noga enligt Riksens Ständers beslut bestämma, Grefwe dlörner, /uclolpk Loran, instämde häruti, rilläggaudes art Riksens Ständers widtagne förordnanden i afseende pä öfwerskottet äfwen borde i Riksdagsbeslutet uptagas. äerr Landt-Marskalken trodde sädant böra ste hänwisningswis, och anstalten egenreligen wara nödig derföre att perfonerne borde bestämmas, hwil-r ' ka ?zr Den is August!, ka skulle aga att, vm tillfället inträffade, hos Kongl. Maj:t göra anmälan. Zerv Lilverllolpe, 6ullak ^brsksm, yttra- . de, art i Riksdagsbeslutet borde i allmänhet stq beflUlet, och i Fullmägtiges Reglemente delaillerne. Zerr Landt-Narffalken gjorde i anledning häraf proposition, sä wäl om införande i Riksdagsbeslutet af Riksens Ständers dispositioner om ett mMigen blifwande öfwerftott, som om den förut af honom föreslagne anmodan till Banco- och Stats-Utskotten.
Bifölls, Härefter upsattes och justerades, genast föl» rande:
Utdrag af Prokocollet, hållet hoS Högloft-, Ridderftap.et och Adeln wid Urtima Riks« hagen i Orebro h. i5 Augusti 1812, S.
D, I anledning af ert, ifrän Bewillyings - Utskottet ankommit, prokocylls-utdrag, rö» rande anwändandet af ett möjekigen pä bewillningen upkommande öfwerstott öfwer den fastställda bewillnings-summan, bestöt Höglofl.
Ridderftapet och Adeln, att Riksens Ständers öfwer detta äm« ne fattade beslut i Riksdagsbestutet ftulle införas, och tillika Stats- och Banco - Utskotten anmodas, att i Reglementerne för Fullmägrige i Banguen och Riksgälds-Cdntoiret, berörde Fullmägtiges åtgärd, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla, när tillfället till detta besluts werkställighe< inträffade, nyga, enligt Riksens Ständers beslut, bestämma- Ot supra.
Uplä, Den 15 Augusti. 7ZL Uplästes Constitutions-Utstottets memorial, af sörledne gärdag, innefattande »Mande öfwer Kon» Ungens Nädiga proposition af den 7 dennes, rörande förändring L ätskillige puncter af grundlagen, sä tväl som Utskottets wid memorialet fogade förslag. Zriherpe af lVetterlleätz
Lustaf:
Dä enilgt hwad 8r §.
Regerings-formen stadgar, och pä sätt ConstitutioNs-Utskottet i desi Nu uolästa betar» tande afwen förestagit, de af Kongl.
Majit framställde förändringar och jemkningar af wista §. §.
L bemälte grundlag, böra i ett sammanhang hwila till nästa Riksdag, för att dä till pröfning och afgörande förekomma, Utan art i detta afseende nägon stillnav göres emellan de af CoNstitutions-Utskottet tillstyrkte och deni, Hwaruti detta Utskott haft en med Konungens nädiga proposition skiljaktig tanka; borde jag icke Uptaga Högloft.
Ridderskåpet och Adelns tid med nägra enskildt» anmärkningar ä min sida.
Men dä jag contrasignerat Konungens proposition, torde mig tillätas att, endast för egen räkning, fä till protokollet yttra nägra betänkligheter, som hos mig förekommit emot nyttan och nödwandigheten att bibehälla senare rnomenttk L 38 §. af Regeringsformen.
Maj:t har trott, att detta stadgande more af den natur, att der, utan kränkning as Swensta folkets frihet, borde och kunde utestutaS» Constikutions-Utstkottet har deremot ansett, att ehuru rättigheten att wägra kontrasignation, förmode» ligen aldrig skulle behöfwa i werkst särtaS, likwäk denna rättighets uteslutande frän wär grundlag möjeligen skulle kunna wäcka den ogrundade mist tSnks, 734 Den 15 Augusti kanka, att dä sä nyligen Statens Embelsmäns am swarighet inför nationen för deras rädftag, blifwit i Regeringsformen stadgadt i öfwerensstämmelse, fom jag wid detta tillfälle wägar tillägga, med hwarje redlig Embctsmans enstildra önskan, denna answarighet skulle anses wara, om icke aldeles till intet gjord, Åtminstone i betydlig mohn förswagad.
Om det warit Constikulions.Mstotiets pligt, akt ur denna synSUnct betragta detta ämne, torde det wa, ra mig tillätit anföra, att det äfwen warit Konungens pligt, att, dä ett förslag till jemkning i denna §-, skulle göras, endast fästa sig wid hwad erfarenheten lärde, wid plöjningen af stadgandets werkeliga nytta, och af de följder, hwartill det kan leda; Konungen har trott, att de fel, hwarom z8 §. i Regeringsformen handlar, aldrig- under en kraftfull styrelse, komme alt inträda.
Akt deremot en swag Regering aldrig stall yrka något, som möjeligen kan möta motstånd, eller ock snart afskräckas att fordra någon werkställighet ä den befallning, som blifwit gifwen; men dä nllwaretsen af detta stadgande förnämligast mätte härleda sig frän den afsigt, att förhindra en egenmäktig Regent ifrän öfwerträdelse af Rikets grundlagar, torde jag fa underställa Högloft.
Ridderstapet och Adelns uplyssare pröfning, huruwida icke den Regent, som anser sig äga kraft nog att befalla en algard, stri, dande emvk tydlig lag, icke till detta första inbrott i samhälls-contractet, lagger etl annat, det, att till werkställighet befordra sin gifna befallning.
Jag är den förste som erkänner de rena afe sigker, hwilka ledt de Herrar och Män, som i Regerings, Den 15 Augusti- 73Z geringsformen infört och bibehållit detta stadgande; jag tror ästven, att ej något tillfälle gifwes, dä en lugn och fördomsfri pröfning samt en ömsesidig aktning för skiljaktiga meningar, i högre grad bör ligga till grund för rädflagen och öfwerläggningarne, ön dä styrelse-former böra af en lagstiftande församling till sitt marde bedömmas.
Men dä, med de anmärkningar jag nu arnar anföra, min enda afsigt ar, att offenteligen tillkännagifwa min enskildt mening, utan anspråk, akr wilja werka pä andras öfwertygelse, tror jag mig, ä ena sidan, hafwa upfyllt min pligt, och förwäNtar, ä den andra, wänfkapsfulla uplysningar öfwed möjliga misstag.'
I 38 §> af Regerings-formen stadgas:
"Skul-, "le den föredragande finna något Konungens be"flut wara stridande mot denna Regeringsform, "göre han i Staks-Nädet derom föreställning; yr"kar Konungen ändock, att ett sävant beflut stalt "utfärdas, ware det dä ben föredragandes rättighet -"och pligt-att sin kontrasignation derä wägra, samt "nedläggs han i följd deraf sitt embete, hwilket "han icke mä ätertaga förr än Riksens Ständer "hans förhällande pröfwat och gillat.
Emedlertid "ware han wid sin lön och öfriga tjensten ätföljan"de inkomster bibehållen."
Häraf synes tydeligen, att dä en föredragande wagrat sin contrasignation och nedlagt sitt embete- stola Riksens Ständer, wid päföljande Riksdag, Upträda i egenskap af Domare emellan Konungen, som anbefallt ätgarden,och ben föredragande som nekat alt sanktionera den samma, gmom sitt namns undersättande ä Expeditionen. 736 De;; is Augustt tioNeM
En af dessa parter stalt således, tlkt sill omdöme dm grundlagens mening, och Lill firl för^ hällande, af nationens församlade ombud, antingen gillas eller ogillas^ KaN denna pröfningsrätt wara förenlig Med Naturen af en lagstiftande församling?
Skall den ej leda till eli tillständ af sjelf-förswar och söndring mellan Konung och Ständer, som förr eller senare, pä bekostnad af Statens lugn och sällhet, stall göra den ena af dessa magiker till segrare öfwer den andra?
Hwad begrepp kunne wi göra oss om en Konung, emot hwilken Rikets Stander förklarat sig, tili förmän för en föredragande?
Är det ej att förstöra Konungamagkens helgd och werkningsförMäga, att tänka sig ett sädaNt falt; ätt se en föredragande segrande kimot sitt Konung, ätminstone sjelf kunna sätta i fräga, HurNwida dess Embetes befattning endast warit hwilande, och derföre tvore Möjlig att ätertaga?
Hwad kan och bör derefter förwäntäs äf kN Regering som täl detta?
Skall den först förnedras för alt sedermera kunna gagna?
Huru stall dessutom denna Riksens Ständers pröfningsrätt emel ian Konungen och den föredragande werkställas?
Om saken, hwaroM fräga är, L NägoN Mohn kan wara underkastad «t skiljaktigt omdöme, stola da bäda parterne Upgifwa de grunder hwarefrer de handlat» och ömsesidigt wederlägga hwarannanZ Jag hemställer wördsaMMast. huruwida detta är möjligt och werkställbart!
Dessutom siNnes ingen motswarighel i päföljd, emellan Konungen och den föredragande.
Jag undantager fullkomligen den allmänna stadliga werka n, som af den förres för minstM - Den 15 Augusti. 7Z? minskade anseende upstär, dä den senare deremot allid inom dest enskilta förhastande inlkränkes.
Jag fäster mig endast ivid den omständighet, att, i händelse Riksens Ständer ogilla en föredragandes upförande, som i följd af wägrad conkrasignation nedlagt sikc Embete, denne likwal aldrig är till något annat answar bunden, än pä sin höjd till en allman öfvertygelse om desi inffränkta begrepp och felagtiga omdöme.
Dä den föredragande äger full rättighet, att, efter egen pröfning, göra etc urwal af de Konungens beslut han finner wara mot Regeringsformen stridande, sä kräfwer ämnet, hwarvmfrägaär, en klar och tydlig egenskap, för atr ej förwändas lill en ordtwist, hwaruti alind afgörande rätten, as den ena eller andra parten anses med mer eller mindre partiskhet förbunden.
Dä en föredragande är ansvarig för sina rädslag, synes mig deraf wara en naturlig följd, att han icke contrafigncrar något annat beslut än det, för hwilket han kan answara.
Stadgandet i Z8 § är Medes äfwen af detta skäl, öfwerstödigt.
Af bet jag förut haft den äran anföra är det, under en allmän synpunct, skadligt.
Jag tror icke att något solk bör enskildt öfverlemna den fruktanswärda rättigheten, att kunna tända twedräglens lägor emellan Konung och Undersåtare.
Om man till ytterlighet drifwer grundsatsen af »vaksamhet emot Regenten, sä kan man äfwen, i anseende till en föredragande, förutsältaalla möjliga föraktliga motiver för desi nekade contrasignalion.
More det wäl omöjeligk, atl en föredragande, u an skicklighet, och utan tänsta Andra Del.
N:o 47. ?z8
Den l Z Augusti. 'sia af sin egen heder, som genom en tillfällighet eller ett bedrägligt rykte blifwit befordradt, afpassade ett lag igt tillfälle, för art nedlägga sitt Embete och intill nästa Riksdag upbara sin lön, endast i afsigt, at förekomma ett entledigande, som ftiljde honom bade frän lönen och de öfriga tjcnsten ätföljande inkomster.
Om derföre 2 momenret i z8 Regeringsformen bör bibehällas, hwilket jag med min enskilta öfwerkygelfe icke kan förena, synes mig åtminstone alt den modificakion deruti bör .-göras, att den föredragandes rättighet och pligt endast mä wara, att dä Konungen yrkar utfärdandet af något beslut, stridande mot Regeringsformen, nedlägga sitt Embete, da ali Rckjens Ständers pröfnuigsrälk och stadgandet om lönens bibehållande -kulle Utesiutas.
Jag är öfwcnygad, att om Riksens Ständer funno, att en föredragande, af werkeliga skal, nedlagt sitt Embete, -kulle icke nagm wilker i grundlagen behöfwas för att hos dem tala till denne Embeksmans förman; han skulle således icke wara i saknad af den be.öning han hade rätt att wanta och det warde han i allmänna omdömet skulle winna borde natursigtwis wärra pä Rikets Ständer.
Jag har pä ett högst ofullständigt satt framställt mina tankar i detta wigtiga ämne och förnyar min anhållan om Högloft.
Ridderskapet och Adelns tillgift att sä länge hafwa misibrukat desi tålamod.
Herr Landt Marskalken: Enligt 81 tz. i Regerm,sformen, bör, såsom äfwen Kongl.
Majtt i desi nådiga proposition» Constitutions-Ulstottet L desi Den 15 Augusti. 739 dest betänkande och äfwen nu sist Friherre afVVetterstsstt erindrat, verka betänkande jemte det hosfogad, : förstaget blifwa hwilande kill nästkommande
Men da de förestagne förändriiigarne blifwit Riksens Ständer meddelte genom en form» lig proposition ifrän Konungen, fordrar utantwifwel wördnaden, art eit swar kill Kongl. Maj.tt i underdånighet öfwerlcmnas, Ikppä sadan grund får jag till Höglofl.
Ridderstapet och Adeln fram. ställa följande proposition: Bifaller Ridderstapet och Adeln atl, med nu upläste ConstilutioNs>Utstoltets Betänkande i a.fstrift, sadänt underdånigt swar mä till Kongl. Majit afgä, hwarurinnau förklaras, ait sedan Riksens Stander med underdånig wördnad emotlagir Kongl. Majus proposition af den 7 dennes rörande äistilliga förandrin» gar uti flere § Z af Regeringsformen har, enligt samma lags 8i §, Constuutions-Ukstotkets Utlätande blifwit deröfwer infordravt, sankt att alla sa wäl i Kongl. Maj.-ts Nädiga proposition UpragNö som i ofwannämnde betänkande såsom nya afhandlade frågor, ledande kill ändring uti Regeringsformens stadganden, blifwit i anledning ej mindre as denna grundlags förestrifter, än af Kongl, Majit uti dest nädiga proposition yttrade och bestämde afsigt, lagda pä bordet, för atl wid fram» beles infallande
Riksdag till pröfning och äfgöran» de af Riksens Ständer äter Uptagas? Bifölls.
Vplästes ett Protocolls-litdrag frän Bew!siinngs-Urstotket af denna dag, hwarllti, efter tillkännagiswande att Bonde>Sländet ensamt Magit, Niell 74S Den 15 Augusti. men de öfrige Riks-Standen godkännt Utstkotlets förslag i betänkande af den ?:de dennes, angående updrag kill Iiiksens Ständers Justilia Ombudsman, akt genom andrings sökande i behörig ordning, jemlikt 75 § af Regeringsformen, bereda, dä dek behöfwes, en billig jemkning i de ärliga markegangs-taxorne öfwer hela riket, Uiflottet hemställer, alt denna sräga , uppå anförde >M, mätte wara ansedd wara afgjord genom z:ne Ständs sammanstämmande bestut, hwaraf ärer torde följa atl Riksens Ständer ät dest Constilutions-Utstotl updraga, att sörestä nägor stadgande enligt detta bestut, såsom tillägg uti Jnstructionen för Ständernes Justikiä Ombudsman. (Zrefwe törnar, 6»ran: Riksens
Ständers bestut om denna befästnings updragande ät Justitiä Ombudsmannen, hade, när der fattades, den grund, att koppstalten möjligen kunde komma act bestämmas efter dagswerken, hwilkas tvärve ä er ffulle genom markegängssältningen determineras.
Denna grund har nu blifwit förändrad.
Will man likafullt, i afseende pä andra till minnande ändamäl, lata pä sätt Bewillnings-Utstottet i sitt Prorocolls-Utdrag förestagit, lemna Justiliä-Ombudsmannen det åliggande, att i wänlig wäg söka möjelig nödig ändring i markegangssättningarne, har jag för min del ej något deremot att erindra.
Men dä här ej är fräga om en »vid Justitiä-Ombndsmans-Embetet för alltid till fästande pligt, hwilken i sädant fall wisterligen borde uti Justitiä Ombudsmans-Jnstructionen tilläggas, utan förmodeligen endast om elt updragande
Den 15 Augusti- 741 för denna gängen och intill desi Riksens Ständer ater sammankomma, lärer någon remisi till Constitukions-Utftottet icke wara lämpelig, man blott Expeditions-Ulstottet böra anmodas att härom projectera en underdäniq anmälan till Kongl. Majit.
Herr Landt Marskalken proponerade akt delta Riksens Ständers beftuc mätte, såsom ett oeconomifft ärende, hos Konungen i underdänigher anmälas, med anhållan, att i händelse Hans Majit täcktes i näder dertill lemna sitt bifall, Hans Majit mätte till Sine Befallningshafmande nädig befallning utfärda om marlegängssatkningarnes insändande till Justitiä-Ombudsmannen, samt derjemte behaga detta Riksens Ständers beslut Justikia-Ombudsmannen i näder meddela.
Bifölls; anseendes derjemte, efter någon kort öfwerläggning, Ridderffapet och Adeln icke nödigt, att något härom uti Riksdagsbeslutet inflöte.
Herr Landt-Marskalken hemställde om icke, dä Riksens Ständer nu innan den tillökade Riksdagstiden till anda lupit, alla fina migtiga äliggauden fullgjort, Ridderffapet och Adeln behagade tilläta akt Herr Landt-Marskalken jenUe Herrar Talemännen singö hos Kongl. Majit om Riksdagens slutande, ä Riksens Ständers magnar, i underdånighet anhälta.
Utdrag af Protokollet, hället hos Högloft. Ridder. 74?
Den iZ Augusti, Ridderflaper^ och Adeln, tvid Urtima Riksdagen i Orebro den iZ Augusti 1812, S- D. Bestöt Ridderstapet och Adeln, efter uplasande af Constitutions-Ulstottets betänkande i anledning qf Kongl. Majsts nädiga proposition rörande nägra förändringar i Regeringsformen, ark, jemte öfwerlemnande at berörde ConstiNttions-vistokters betänkande i afskrift, ett sävant underdånigt swar till Kongi. Maj:t stntle afgä, hwari törklarades, att, sedan Riksens Ständer med underdånig wördirad emottagit Kongl. Majus proposition af den 7 dennes, rörande åtskilliga förändringar i flera Z Z af Regeringsformen, hade enligt samina lags 8i § Constitutions-Utjkottels utlåtande blifwit deröfwer fnfordradt, samt att alla sä wäl i Kongs. Majrts nådiga proposition upkagne, som i ofwannämnde betänkande såsom nya afhandlade frågor ledande til! ändring i Regeringsformens stadgande», blifwit i anledning ej mindre af denna grundlags förestrifter, än af Kongl. Majrt i dest nådiga proposition yttrade och bestämd» afsigt, lagde pä bordet, för alt wid framdeles infallande Riksdag till pröfning och afgörande af Riksens Ständer uptagas. lät supra.
Uplästes ett Protocolls-Urdrag frän det He» herwärda Bonde-Ständet, af denna dag, med tillkännagifmande af Ståndets bilats tilt Bewillnings-Utstoktets ofwanför i detta Protocvll intagne hemställan om anmodan kill Banco- och StatsUtflolken, akt. i Regtememerna för Fullmagtige i Banco- och Riksgäldswerken, iagttaga hwad Riksens - Den 'Z Augusti. 743 sens Stander, i afseende M öfwerstotl ä bewiltningen, stadgat.
Föredrogs etk Protocolls-Utdrag af denna dag frän det Wällofl. Borgare-Ständet, hwaruti förmäles at, wid justering af Expeditions-Utffottets project till underdånig skrifwelse angäenve Salpeter tillwerkningen, Ständet förklarat, att det ej wille frångå fitk meddelra bifall till Allmänna Beswärs- och Oeconomiä-Ukfkottets först afgifne Betänkande i ämnet, men art det ansäge detta bifall såsom en concesiion i Ståndets privilegier, och att denna concesiion ej kunde sträckas utöfwer det af Ständet gjorde begifwande, hwartill Expeditions, Utskottet dock tagit sig anledning af de öfrige Eländens godkännande utaf Oeconomiä-Ulskoktets sista ullätande; i anseende hwartill, Ständet ej kunde antaga det insände projectet, uran flullö anmoda Expedilions-Ulskottet att skrifwelsen till Kongl, Majtt i öfwerensstämmelse med Skändets bestui förändra: deruti respective med-Ständen skulle inbjudas art sig förena.
Utdrag af Protokollet, hältet hos Högloft Ridderskapet ^och Adeln, wid Urtima Riksdagen i Orebro den i Z Augusti 1812. S. D. Sedan Bewillnings-Utffotter genom ProlocollsUtdrag, hos Riksens Ständer sig förfrägat i afseende pä Riksens Ständers i sammanhang med Bewitlningen fattade beslut, art marke gangs - 744 Den 15 Augusti. gängssäktningarn: borde af Herrar Landshöfdingarne till Riksens Ständers Justitia - Ombudsman ärligen insändas/ hwilken borde i wänlig wäg deri söka möjeligeu nödig ändring, bestöt Högloft.
Ridderfkapct och Adeln, att genom underdånig skrif» weise detta beslut hos Ko.gl. Maj:t skulle anmälas, femte lika underdänig anhållan, det mätte Hans Maj:t såsom ett oeconomifft ärende taga detta mäl i öfwerwagande, i händelse Kongl. Majtt dertill täck» tes lemna sitt bifall, Kongl.
Maj:t mätte tlll stna Befallningshaswande derom nådig befallning afgifwa, samr detta Riksens Sränders beslut Justitia» Ombudsmannen i näder meddela, pir supra.
S» D. I anledning af Riddarhus-Ulskottets, i memorial af den n:ke dennes asgisne utlåtande öfwer Ridderstaper och Adelns remist af deu 8:de nästföregående, bestöt Högloft.
Ridderffapet och Adeln, at af Riddarhus-cast ms medel ansta i Riksdagsarfwoden för denna Riksdag ät Riddarhus-Fi» scalen, samt Riddarhusets 2:ne Ordinarie Cantzlister h,vardera zoo R:d B:o z och hwad angar frä» gan om bestämmande af beloppet af sadane arfwoden för dem wid tillkommande Riksdagar, till likhet med dem, som Riksdags-Cantzlisterne af Statswerkel tilldelas; ansäg Ridderftapec och Adeln densamma kunna serskilt pä pröfning ivid början af nasta Riksdag afkomma, bär supra.
Utlästes Prolvcolls-Utdrag ankomne frän det Högwördige Presle-Ständetaf d. 9.de Julii, innefattande: Äter - Den i z Augusti- 745
Ä erremisi af Allmänna Beswärs- och Oeco» uomiä-Utskottets betänkande rörande inrättandet af e» practisk Bergs-Schola i Fahlun.
Af den A.-ke Augusti.
Bifall till Bewillnings-Utskottets förnyade uklätande angående Chartä-Sigillatä Förordningen.
Bifall till Stats-Utskoltets betänkande angående antalet af de revisioner som före nästa Riksdag böra anställas öfwer Stats-, Banco- och Riksgälds, mertens tillständ och förwallning.
Af den 8 Augusti.
Gillande af Banco-Utskottets i sednast omrörde ämne afqifne memorial.
Remiff till Constitulions - Utstottek af Kongs. Maj:ts nädiga proposition, om åtskilliga andrin, gar i Regeringsformen och Riksdags-ordningen.
Bifall till Stars- och Banco - Utskottens serstildte betankanden, rörande de a:ne Crediliven.
Bifall till Stats- samt Banco-Ukskottens utlåtande, i anledning af Konungens nådiga flrifwelse, om uptagande af inhemska län för extraordinarie behof.
Gillande af Allmänna Beswärs- och Oecono. miä-Utskottets afgifne ullätande, öfwer de inom Preste-Sländet gjorde anmärkningar tvid Utskottets betänkande, i frägan om inrättande af en practisk Bergs-schola i staden Fahlun, sä midt detsamma rörer hemställan huruwida Riksens Ständer anse nyttigt, det Kongl. Maj:t nädigst täckies pröfwa detta ämne, jemte nllräckeligheten af de dertill förestagne medel och widtaga den författning derulinlian, som saken och ändamälet lunde förtjena.
In - 746 Den 15 Augusti.
Instämmande i Ridderffapet och Adelns beflut, att utsatta tiden till nasta lagtima Riksdag till den !Z September 1817.
Af den iO Augusti.
Bifall till Stats, Nlstottcks betänkande, angående: 1:0 Riksens Ständers för deltagande i öfwer-reviston af krigsrakenstaperna utsedde
Deputerades berättelse, rörande krigsredogörelsen och Re, visions-werket, samt 2:0 tillökning i arfivohet för nämnde Deputerade.
Gillande, med wista undantag, af hwad Bewillnings - Vtfkotlet, i swaret pä anmärkningarne tvid dest betänkande om tullafgiften, förestagit.
Instämmande i Borgare-Ständeks bestut, att anmoda Bewillnings-Utstottet, att, i fal! stiljag. tigheter mellan Ständen i frägan rörande allmänna bewillningen m. m. stulle vppas, de stridiga meningarne sammanjemka och med förslaget dertill 0- fördröjeligen inkomma.
Bifall till Bewillnings-Utstokkers, rörande afgLfterne för branwins-killwerkningen, afgifne betänkande med de ändringar Utstoltet, till sölje af gjorde anmärkningar, i dest fednaste utlåtande föreslagit.