Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
De skall ersätta Kronan för den förlust som uppstått.
§ 16 Om leverantör nyttjat svek och bedrägeri mot kronan vid levererade varor eller tillverkade persedlar skall behörig kronoåklagare tilltala honom inför domstol och målet enligt lag och författningar avdömas.
§ 17 Skulle det inträffa att en vara inte helt överensstämmer med provet eller modellen, men ändå är fullgod till sin beskaffenhet, får besiktningsmännen inte godkänna.
De skall anmäla förhållandet hos Krigs Kollegium eller Förvaltningen för Sjöärenden som avgör om varan får mottas eller ej.
Om en leverantör, som tidigare gjort sig känd för att ha fullgjort sina åligganden, levererar persedlar eller varustycken som blivit kasserade, men lovar att inom 6 dagar byta ut dem mot fullgoda, får uppbördsmännen godta detta mot att ny besiktning äger rum § 18 Efter slutad förrättning överlämnas protokollet eller beviset till regementsbefälhavaren som ofördröjligen avger fullständig rapport till Krigs Kollegium eller Förvaltningen för Sjöärenden.
Om vara, sedan den blivit införd till Kronans förråd för besiktning, genom olyckshändelse blir förstörd, och behörig domstol avgör att ingen är vållande, skall Kronan och leverantören dela på förlusten.
§ 19 Om en vara blivit kasserad, åligger det leverantören att hämta den inom 48 timmar.
Finns utrymme i förrådet kan tiden förlängas till 8 dagar.
Hämtas inte varan anmäls det till stationschef, regementschef eller förrådschef, som begär skyndsam handräckning hos magistrat eller landshövding, att flytta varorna till särskilt förvaringsrum.
Leverantören blir skyldig betala hyran och omkostnaderna för flyttningen.
Hämtas varan inte inom 14 dagar påminns leverantören och får en frist på 30 dagar.
Därefter säljs varan på offentlig auktion till högstbjudande.
Blir varan hastigt försämrad säljs den så skyndsamt som möjligt.
Sedan alla omkostnader för försäljningen blivit borträknade nedsättes resten i lantränteriet för leverantörens räkning.
Skulle varan under tiden i förrådet genom olyckshändelse, som ingen är vållande till, bli förstörd, är det leverantörens förlust.
§ 20 De tjänstemän som förordnas till besiktningen får resekostnad och traktamente om förrättningen sker utom deras station.
Magistratspersoner får enligt vad som är stadgat i brev av den 29 januari 1824.
§ 21 De jäv som i lagen i 13 kapitlet 1 § Rättegångsbalken gäller för domare, gäller även för besiktningsmän.
§ 22 Den som är kallad till besiktning får inte utan laga förfall utebli.
En mans uteblivande får inte hindra besiktningen om tre besiktningsmän kan enas om varans antagande, annars skall ny besiktning ordnas.
§ 23 Blir en vara kasserad anses leverantören ha brutit sin leverans och det åligger honom att ersätta Kronan alla kostnader och det skadestånd som han enligt kontraktet orsakat.
Advokatsfiskalen vid det verk det gäller sköter indrivningen.
§ 24 Krigs Kollegium och Förvaltningen för Sjöärenden prövar om böter skall utgå.
Har Kronan inte lidit skada förfaller tilltalet.
§ 25 Krigs Kollegium ansvarar för att de godkända varorna sänds till det förråd där de hör och förordnar vad som skall iakttagas både vid avsändandet och emottagningen.
De varor som blivit upphandlade i Stockholm för Flottans behov emottas av materialförvaltaren vid Förvaltningen för Sjöärenden som ansvarar för vård, kvantitet och innehåll till dess avsändningen kan ske.
Allt skall förses med fastställd stämpel eller sigill.
§ 26 Skulle gods som godkänts vid besiktningen, vara otjänligt eller inte motsvara beställningen vid framkomsten, skall undersökning ske om felaktigheter uppstått under transporten eller under tiden i förvaringsrummet.
§ 27 Denna undersökning kallas överbesiktning och skall utföras av 5 i Vår tjänst kunniga män, 3 militära och 2 civila, som innan besiktningen avlägger följande ed: " Jag N N lovar på min heder och tro, att efter samvete och bästa förstånd vid nu förestående besiktning avgiva mitt yttrande, så sant mig Gud hjälpe till liv och själ.
" § 28 Då artilleristycken, ammunition, gevär eller krut levereras gäller särskilda instruktioner.
Blir inte leverantören nöjd med förrättningens beslut, skall han genast med första postgång insända anhållan om överbesiktning hos Krigs Kollegium.
Då sammankallas skyndsamt 3 sakkunniga män som tillsamman med en magistratsperson utför den nya besiktningen.
Särskilda författningar gäller vid hastigt uppbrott eller under krigstid, då man inte kan iakttaga vad som är stadgat.
§ 29 Vid besiktningar av leverantörer för de rustandes räkning och besvär däröver, förhålles enligt Indelta Kavalleriets beklädnad, beväring och utredning av den 11 maj 1795.
Vid proviant och fourage persedlarnas besiktning gäller reglementet från 26 oktober 1815.
Reglemente varefter vederbörande vid Kronauktioner för Lant- och Sjöförsvaret hava sig hädanefter att i underdånighet rätta.
Stockholm den 20 december 1825 Artikel I Allmänna föreskrifter.
§ 1 Kronoauktioner anställs för Lant- och Sjöförsvarets behov i följande fall: 1: o Vid upphandling av erforderliga förnödenheter 2: o Entreprenad för nybyggnad eller reparation av Kronans hus, örlogs och andra fartyg, båtar och sjömärken eller andra arbeten som tillhöra Lant - och Sjöförsvaret.
3: o Bortarrenderande av militärboställen, Kronans hus och lägenheter, boställshemman som tillhör Lant - och Sjöförsvaret.
4: o Försäljning av fastigheter, fartyg eller persedlar, som inte längre är användbara eller behövs.
§ 2 Ämbetsman eller tjänsteman får inte anställa auktioner utan att ha fått befallning av Kongl Maj: t, Krigs Kollegiet eller Förvaltningen för Sjöärenden Vid militärboställens eller båtsmanshållets boställshemmans bortarrenderande, bör Krigs - Kammarkollegiets eller Förvaltningen för Sjöärenden förordnande erhållas.
§ 3 Vid kronans auktioner har alla rikets undersåtar, av vilket stånd, villkor och yrke de vara må rätt att göra anbud.
Dock får inte ämbets eller tjänstemän som har något med auktionen att göra inge anbud.
De får inte heller åtaga sig att vara leverantörens eller entreprenörens kommissionärer.
Den som bryter mot detta begår tjänstefel.
§ 4 Kronoauktioner anställs inför Krigskollegium eller Förvaltningen för Sjöärenden eller inför dem lydande verk.
Då auktioner hålls vid förråd är det tygmästaren eller den som har tillsyn över förråden, som också har tillsyn över auktionen.
Sker auktionen på andra platser ombesörjer befallningshavanden tillsynen.
§ 5 Utebliver utan laga förfall den inför vilken auktionen skall ske, begår han tjänstefel och står för därigenom uppkomna kostnader.
En suppleant bör alltid var utsedd, så att den utlysta auktionen kan ske på utsatt dag och timma.
Skulle den som har ansvaret för auktionen märka underslev av auktionisten, mindre redlighet vid uppbörden av auktionsmedlens eller räkenskaperna, äger han rätt att utse annan person och anmäla det inträffade till Krigskollegium eller Förvaltningen för Sjöärenden, som vidtar åtgärder.
§ 6 Uteblir auktionsprotokollet eller andra handlingar bötar den som varit vållande 6 riksdaler 32 skilling.
Uteblir influtna auktionsmedel betalar den som har tillsynen en per mille på beloppet för varje dag.
Drar inbetalningen ut på tiden i mer än 14 dagar, vidtager Krigskollegium och Förvaltningen för Sjöärendena kraftiga åtgärder för kronans säkerhet.
§ 7 Vid auktioner som hålls inför Krigskollegium eller Förvaltningen för Sjöärenden utses en av verkets tjänstemän att förrätta den.
Vid auktioner under landshövdingens, regementschefen eller Flottans Stationsbefäl utser de själva någon lämplig person.
Ersättning utgår beroende på förrättningens vikt och besvärlighet från 2 - 10 riksdaler per dag samt skjuts och traktamente om personen är från annan ort.
Vid försäljningsauktioner får auktionisten 1 % av auktionsbeloppet, utom vid försäljning av krut, fastigheter, skepp, som i ett klubbslag bortslås till 1000 riksdalers värde eller däröver.
Då blir arvodet ½ %.
§ 8 Upphandlings-, entreprenad- och försäljningsauktioner skall kungöras tre gånger, första gången sex veckor före auktionstillfället.
Den tiden kan förkortas, om omständigheterna så kräver.
Gäller också varor som försämras eller förminskas vid längre tids förvaring.
§ 9 Auktionerna skall kungöras i tidningar och från predikstolen.
§ 10 Auktionskungörelsen skall innehålla föremålen, tiden då auktionen börjar, platsen där den hålls, var nödvändiga handlingar, ritningar, modeller och prov finns att se, de skall ställas ut 14 dagar före auktionen, hur borgen för inropen är beskaffad.
Vid upphandlingsauktioner skall kungörelserna innehålla persedlarnas mängd och beskaffenhet, om de kostnadsfritt skall levereras till Kronan, tiden inom vilken leveransens skall ske, betalningsvillkor, förskottsbeloppet, om förseglade anbud skall ingivas innan auktionen.
Vid fastighetsauktioner skall läge i staden anges och på landet län, härad och socken, tiden för tillträdet.
Och andra upplysningar, som kan vara viktiga.
§ 11 Innan auktionen börjar skall auktionskungörelsen uppläsas samt meddelas vilken myntsort som kommer att gälla, visning av handlingar, modeller och prov.
Vid upphandlings- och entreprenadsauktioner och då betydande effekter avyttras i ett klubbslag må förseglade anbud ingivas.
De är giltiga endast om de innehåller ett bud och endast för en persedel, som alltid skall vara skriven på omslaget.
De skall vara avlämnade innan auktionens början och öppnas så snart klubblaget fallit.
§ 12 De böter, som stadgas i denna författning tillfaller Vadstena Krigsmanshus om auktionen hålls för Lantförsvarets behov och till Amiralitets krigsmans kassan om den hålls för Sjöförsvaret.
§ 13 Lant- och Sjöförsvarets förnödenheter skall vara inhemska och således får inga utrikes upphandlingar ske utan Kongl Maj: ts tillstånd.
Förvaltningen för Sjöärenden har tillåtelse att sluta kontrakt om utländskt virke och andra för Flottan behövliga effekter.
Tillstånd kan ges av Kongl Maj: t för upphandling av större partier effekter från utrikes orter.
När trupper eller fartyg är utomlands skaffas deras förnödenheter på de orter in- eller utomlands, där minsta kostnad erbjuds och där affären kan ske med minsta fara.
§ 14 För att undvika landets betungande med kronoskjutsar, skall alla leveranser om möjligt ske så att det kostnadsfritt levereras till förbrukningsstället.
§ 15 Alla anskaffningar skall ske genom allmän auktion på det ställe där varan skall användas eller där största tillgången finns.
§ 16 Då upphandling skall ske, åligger det dem som har inseendet vid auktionerna, att inhämta underrättelser om det billigaste pris och om transport kostnadsfritt till förbrukningsstället kan ske.
De meddelar auktionisten som ropar ut detta pris.
Den leverantör som lämnar lägre bud vinner.
Man jämför med de förseglade anbuden och om auktioner hålls på flera platser samtidigt.
Skulle man inte haft möjlighet att undersöka gällande priser på varan, kan verket förbehålla sig rätten att pröva om de lägsta anbuden är godtagbara eller inte.
Prövningstiden får inte överskrida 8 dagar.
Förhållandet skall ljudligen tillkännagivas vid auktionens början.
Skall stora kvantiteter av en vara upphandlas får man fördela dem i mindre partier, så att även mindre bemedlade kan delta.
§ 17 Då flera personer lagt samma bud, utropas dem emellan för att se vem som antar det lägsta budet.
Kommer man inte överens kan partiet delas mellan de lägsta buden.
§ 18 Protokollet skall efter auktionens slut i närvaro av anbjudarna uppläsas och justeras.
Protokollet underskrivs av auktionisten och sänds till Krigskollegium och Förvaltningen för Sjöärenden.
§ 19 Då auktion verkställs både i Stockholm och landsorten och protokollen insänds till förvaltningarna jämförs anbuden och det lägsta vinner.
Vid lika anbud går leveransen till den som finns i orten, där varan skall användas.
Inom en månad skall leverantörerna veta om de vunnit.
Under den tiden får de inte avsäga sig leveransen vid 6 % vite av auktionsvärdet.
§ 20 Sedan anbudet blivit antaget, skall ett kontrakt upprättas, där leverantörens skyldigheter står.
Kasserad vara betraktas som underlåten leverans.
Då så anses nödvändigt skall leverantören ställa godkänd borgen för sitt åtagande.
§ 21 Antaget anbud får inte återkallas och godkänt kontrakt överlåtas.
§ 22 Så snart leveransen är fullgjord skall den besiktigas och leverantören lyfta sin betalning, allt enligt kontraktet.
§ 23 Förskott kan beviljas, om leverantören ställer två mäns borgen, som för egen skuld.
Artikel III Om entreprenadauktioner § 24 När lantförsvaret behöver nybyggnad eller reparation på Kronans hus, som inte är delar av Fästningsverken, bör allmän auktion till entreprenaden utbjudas.
Riksdagen skall förordna två för lagkunskap och utmärkt redlighet kända medborgare, den ene såsom justitieombudsman och den andre såsom militieombudsman, att i egenskap av riksdagens ombud, efter den instruktion riksdagen för vardera utfärdat, hava tillsyn över lagars och författningars efterlevnad, militieombudsmannen i vad de skola tillämpas vid krigsdomstolarna samt av ämbets- och tjänstemän med avlöning från de till försvarsväsendet anslagna medel och justitieombudsmannen i vad de eljest skola vid domstolarna samt av ämbets- och tjänstemän tillämpas, ävensom att enligt den fördelning nu är sagd vid vederbörliga domstolar i laga ordning tilltala dem, som uti sina ämbetens utövning av väld, mannamån eller annan orsak någon olaglighet begått eller underlåtit att sina ämbetsplikter behörigen fullgöra.
Förordnande härom meddelas antingen av den i 50 § riksdagsordningen omförmälda talmanskonferensen, där så kan ske efter samråd med statsministern, eller ock av Konungen, om talmanskonferensen på grund av krigsförhållandena icke kan sammanträda.
Krigsdelegationen kan även, om statsministern och minst två tredjedelar av talmanskonferensens ledamöter äro ense därom, träda i riksdagens ställe, om riket hotas av omedelbar krigsfara.
Landtmarskalk och Talmän för Borgare- och Bonde-Stånden utnämne Konungen.
Ärke-Biskop ware alltid Talman för Preste-Ståndet.
Dessutom böra, för oförsedda händelser, tvenne särskilda tillräckliga summor anslås och till utbetalning å Riksgäldskontoret anvisas; den ena att vara tillgänglig, då Konungen, till rikets försvar eller andra högst vigtiga och angelägna ändamål, sedan hela Statsrådets tankar deröfver blifvit inhemtade, finner den vara oundvikligen nödig; den andra att, vid infallande krig, af Konungen lyftas, sedan Han Statsrådet in pleno hört och Riksdagen sammankallat.
Stats-Ministern för Utrikes Ärenderna, Stats-Råden, Presidenterne i Collegierne, Öfwer-Ståthållaren, Under-Ståthållaren och Politie-Mästaren i Hufwud-Staden, Hof-Cancelleren, Justitiä-Cancelleren, Stats-Secreterare, Landshöfdingar och Ståthållare i Landet, Fältmarskalkar, Generaler och Amiraler af alla Grader, General-Adjutanter, Öfwer-Adjutanter, Stabs-Adjutanter, Commendanter i Fästningarne, Capitaine-Lieutenanter och Officerare wid Lif-Drabanterne, Öfwerstar för Regementerne, Second-Cheferne för Gardes-Regementerne till Häst och Fot samt Öfwerste-Lieutenanter wid Lif-Regements-Brigaden, Cheferne för Artilleriet, Fortifications- Fältmätnings- och Sjömätnings-wäsendet, Ministrar, Sändebud och Agenter för Handeln hos fremmande Magter, samt de Embets- och Tjenstemän, som uti Konungens Cabinett för Utrikes Brefwäxlingen och wid Beskickningarne nyttjas, hafwa förtroende-syslor, hwarifrån Konungen må dem endtlediga, när Han pröfwar Rikets tjenst det fordra.
Konungen äger att i den ordning och under de villkor, som bestämmas genom särskild lag, stiftad i den ordning 87 § 1 mom. stadgar, genom naturalisation till svensk medborgare upptaga utländsk man eller kvinna.
1809: Konungen äger at i brottmål göra nåd, mildra lifsstraff samt återgifwa ära och til Kronan förwerkadt gods; dock må öfwer Ansökningar derom Högsta Domstolen höras och Konungen sina beslut uti Stats-Rådet fatta.
Sedan statsverkets behov blivit av riksdagen prövade, ankommer det på riksdagen att en däremot svarande bevillning sig åtaga samt att tillika fastställa, huru särskilda summor därav skola till särskilda ändamål användas, och dessa summor under bestämda huvudtitlar uti riksstaten anslå.
Dessutom böra, för oförsedda händelser, twänne särskilda tillräckliga summor anslås, och till utbetalning å Riksgälds-Contoret anwisas; den ena att wara tillgänglig, då Konungen, till Rikets förswar eller andra högst wigtiga och angelägna ändamål, sedan hela Stats-Rådets tankar deröfwer blifwit inhemtade, finner den wara oundwikligen nödig; den andra, att, wid infallande krig, af Konungen lyftas, sedan Han Stats-Rådet in pleno hört och Riksdagen sammankallat.
§ 82.
1809: Alla ifrån Konungen utgående Expeditioner och befallningar, utom i Commando-mål, skola, för at blifwa gällande, contrasigneras af den Föredragande, som ware answarig, at de instämma med deröfwer förda Protocoll.
Skulle den föredragande finna något Konungens beslut wara stridande emot denna Regerings-Form, göre han i Stats-Rådet derom föreställning; Yrkar Konungen ändock, at et sådant Beslut skal utfärdas, ware det då den Föredragandes rättighet och pligt, at sin Contrasignation derå wägra, samt nedlägge han i följd deraf sit Embete, hwilket han icke må återtaga förr, än Riksens Ständer hans förhållande pröfwat och gillat.
Elektorerne böra, wid samma tillfälle, då de Justitie-Ombudsmannen utse, och på enahanda sätt, wälja en man af de egenskaper, som hos denna embetsman erfordras, att honom efterträda, i fall han, innan den nästföljande Riksdagen, skulle med döden afgå, samt att utöfwa embetet under den tid Justitie-Ombudsmannen kan wara af swår sjukdom eller annat laga förfall derifrån hindrad.
I händelse Justitie-Ombudsmannen wid samma Riksdag, under hwilken han blifwit wald, afsäger sig det erhållna förtroendet, eller med döden afgår, skola Riksens Ständer i Embetet genast insätta den man, som de till hans efterträdare utsett.
Skulle Justitie-Ombudsmannens utsedde efterträdare, under påstående Riksdag, afsäga sig det erhållna förtroendet, eller i Justitie-Ombudsmans-Embetet insättas, eller med döden afgå, utwäljes, på ofwan stadgade sätt, en annan behörig man i hans ställe.
Lagtima riksdag skall vart fjärde år, på sätt i riksdagsordningen sägs, förordna sex för kunskaper och lärdom kände män att jämte justitieombudsmannen, som bland dem förer ordet, utöva vård över tryckfriheten.
§ 87.
1809: Riksens Ständer äga gemensamt med Konungen magt at stifta allmän Civil- och Criminal- samt Kyrko-Lag och at sådan förut stiftad Lag förändra och uphäfwa.
Ej må Konungen utan Riksens Ständers samtycke, och icke Ständerne utan Konungens, någon ny Lag göra eller gammal afskaffa.
Frågor härom må i Ståndens Plena kunna wäckas och skola, sedan Lag-Utskottet deröfwer, efter den ordning 56.
i allmänhet stadgar, blifwit hördt, af Riksens Ständer afgöras.
Öfwerenskomma Riksens Ständer om någon ny Lag eller om gammal Lags uphäfwande eller förändring, aflemna de Förslag derom genom Talemännen til Konungen, som inhemte Stats-Rådets och Högsta Domstolens tanka deröfwer, och, sedan Han sit Beslut fattat, kalle Riksens Ständer på Rikssalen at antingen emottaga Des samtycke til deras åstundan eller afhöra Des skäl at det wägra.
Finner Konungen godt någon Lagfråga för Riksens Ständer framställa, äske Han Stats-Rådets och Högsta Domstolens yttranden deröfwer, samt meddele Riksens Ständer sin Proposition tillika med berörde yttranden.
Riksens Ständer infordre Lag-Utskottets utlåtande häröfwer, beslute sedan och öfwerlemne Konungen deras swar uppå Rikssalen, om de bifallit Konungens Proposition, och skrifteligen genom Talemännen, om de densamma afslagit.
§ 81.
1809: Denna Regerings-Form samt Rikets öfrige Grundlagar kunna icke ändras eller uphäfwas, utan genom Konungens och alla Riks-Ståndens sammanstämmande Beslut.
Ej må frågor derom uti Ståndens Plena wäckas, utan anmäles de hos Riksens Ständers wid hwarje Riksdag walda Constitutions-Utskott.
Detta Utskott, hwars pligt det wara skal at Grundlagarne granska, äger rätt at hos Riksens Ständer föreslå de ändringar deruti, som det anser högst nödige eller nyttige och möjlige at werkställa.
Riksens Ständer må icke å den Riksdag, då Utskottet någon sådan ändring föreslår, utan först å den nästföljande derom besluta.
Blifwa då alla Riks-Stånden om ändringen ense, öfwerlemne de Förslaget derom til Konungen, genom deras Talemän, med begäran, at Konungen wille sit bifall dertil gifwa.
Konungen inhemte hela Stats-Rådets tankar deröfwer, tage sedan sit Beslut och meddele Riksens Ständer å Rikssalen sit samtycke, eller ock de orsaker, för hwilka Han icke samtycker til deras åstundan.
Wil Konungen hos Riksens Ständer föreslå någon ändring i Grundlagarne, höre Han Stats-Rådet och öfwerlemne sedan sin Proposition, jemte Stats-Rådets tankar deröfwer, til Riksens Ständer, som genast, utan at om denna Proposition förut öfwerlägga, updrage Constitutions-Utskottet, at sit utlåtande derom til Riksens Ständer afgifwa.
Tilstyrker Utskottet hwad Konungen föreslagit, hwile frågan til nästa Riksdag, då Riksens Ständer skola sit Beslut derom fatta.
Afstyrker Utskottet Konungens Proposition, då må Riksens Ständer genast kunna antingen denna Proposition afslå eller ock afgöra, at de wilja öfwer densamma å nästföljande Riksdag besluta; Gällande i detta fall tre Stånds mening, och, om twå Stånd stanna emot twå, deras som Beslutet upskjutit.
Men icke må under någon förewändning Riksens Ständer förr än å nästa Riksdag Propositionen til bifall uptaga.
§ 44.
1809: Ingen Prins af det Konungsliga Huset, det ware sig Kron-Prins, Arf-Furste eller Furste, må gifta sig utan Konungens wetskap och samtycke.
Svensk författningssamling för 1803
Kungörelse angående anstalter till finsmidets uppmuntran; Stockholm den 15 januari 1803.
Saknad av avsättning har varit det största hindret för upphjälpandet av finsmidet, som är en nyttig hantering för landet.
Personer som ordnat utskeppning av förädlade järnprodukter får ekonomisk vinning därav.
Stockholm den 15 januari 1803 J LILJENCRANTS
Stadga och reglemente för en diskontoinrättning med banko specie i staden Malmö, på 15 års tid, med fond av enskilda delägare; Stockholm den 15 februari 1803.
Handelssocieteten i Malmö ansöker på grund av sitt avlägsna läge men folkrikhet och betydliga spannmålshandel och fabriker att få inrätta en Diskontoinrättning med Banco Specie.
Fonden kommer att bestå av 100.000 riksdaler bancomynt i verksilver, utländskt silvermynt och svenska silvermyntsorter.
Aktierna ställs ut på 50 riksdaler.
Förvaltningen av kontoret ställs under tre i Malmö stad boende redliga män, vilka aktieägarna med slutna sedlar valt.
De kommer att njuta arvode.
De äger rätt att uppta lån för banken med lindrig ränta.
De får också låna ut pengar under sex månader.
Är lånet inte betalt då, skall lånaren lagföras.
Huvudboken skall föras efter bancostil och revisionen ske 1 februari varje år.
Bolagsstämma hålls i Malmö den 14 februari.
Aktieutdelningen verkställs genast efter slutad bolagsstämma.
Stockholm slott den 15 februari 1803.
Kungörelse angående jord- eller hemmansägares ansvarighet hädanefter för de å deras ägor boende katsehusmäns, inhyseshjons, samt flera sådana personers kronoutlagor; Stockholm den 17 februari 1803.
Många slår sig ned både på byars samfällighet och på enskilda hemmans ägor, där de bygger sig katsestugor och backstugor.
Hela familjer kan bo så och inte betala sin skatt, vilket är ett avbräck för landet.
Vår förordning gäller nu, att alla som på sina ägor har katsemän, inhyseshjon och torpare är skyldig att betala deras skatt.
Han äger rätt att kräva den tillbaka av dem genom arbete.
Undantagna är de som genom lång sjukdom, kroppsbräcklighet och ålder inte förmår arbeta.
Präst och läkare skall styrka att personerna är arbetsoförmögna.
Stockholms slott den 17 februari 1803 GUSTAF ADOLPH
Kungörelse angående de skyldigheter, vilka vederbörande ha att iaktta vid de ansöknings- och besvärsmål, som i Kongl Kammarkollegio göras anhängiga; Stockholm den 25 februari 1803.
Personer som inger ansökningar eller besvärsskrivelser är skyldiga att själva medsända kommunikationer, remisser och dylikt.
Annars har de sig själva att skylla om deras ärende inte avgörs.
Undantagna är allmogen, fattiga och de som för kyrkors, hospitals samt omyndiga barns talan.
Stockholm den 25 februari 1803 SAMUEL af UGGLAS
Kungörelse angående ombyte av bankens transportsedlar på tio riksdaler och däröver, vilka till och med den 31 december 1802 kunna vara av banken utfärdade; Stockholm 8 mars 1803.