Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Krigs-kollegium, i betraktande af de olika bestyr, som tillhöra Kollegium, anser Komitéen icke hafva fästat behörigt afseende å vigten af den del af statsförvaltningen, som åt Krigs-kollegium såsom 2:dra instans blifvit anförtrodd, och således icke heller å de af Rikets Ständer för reorganisation af förvaltningsverken bestämda allmänna vilkor, dels att den säkerhet för ärendenas behöriga handläggning, som är afsedd derigenom, att denna handläggning är öfverlemnad åt embets- och tjenstemän, hvilka, sjelfständigt verkande, äro för sina åtgärder i laga ordning ansvarige, icke må äfvc-ntyras, dels att enahanda trygghet vid ärendenas handläggning, som med de nuvarande formerna är afsedt och hvarvid det allmänna tänkesättet fäster mycken vigt, må kunna bibehållas; hvadan och då, i Kollegii tanka, Komitéen saknat skälig anledning till det afgifna förslaget, Kollegium på grund häraf och med stöd af de skäl, som vidare anföras, afstvrker förslaget att Krigs-kollegium må såsom Rikets Kollegium upphöra.
Kollegium framställer äfven erinringar mot de föreslagna beställningarne för General-krigskommissarien och ett nytt Krigsråd; anmärker, att Kamereraren på i:de eller Aflönings-afdelningen får större myndighet än samtliga Krigsråden, enär han, men ej de, är Föredragande med rösträtt; att Mililär-ledamöterne icke hafva, i likhet med Civil-ledamöterne, rättighet att till protokollet anföra sina från Afdelnings-chefens beslut möjligen afvikande meningar; att, då Civil-ledamot har skyldighet att med yttranderätt öfvervara Militär-ledamots föredragning, Militärledamot blott vilkorligen har enahanda skyldighet vid Civil-ledamots föredragning, och, oaktadt således Militär-ledamots befogenhet är mer begränsad än Civil-ledamots, skulle likväl, efter Komitéens åsigt, Militär-ledamot, då Afdeinings-chefen är frånvarande, inträda i alla dennes rättigheter och alltså blifva Civil-ledamots förman; Kollegium gillar icke Komitéens förslag till bestämmande af pleni-mål och anser så väl detta som bestämmelserna för antagande m. m. af Verkmästare och Handtverkare vid Artilleriförråden böra förändras till likhet med nuvarande förhållanden.
— KolleBih. till R.
Prot. 1862 & 1863. 1 Sami. 1 Afd. 2 Band. 21 Haft. 2 10 Kongl.
Proposition M 105. gium afstyrker, på anförda skäl, de af Komitéen föreslagna indragningar och förändringar af beställningar, äfvensom den föreslagna förändringen af diarii-förandet från ett för hela Förvaltningsverket gemensamt till ett för hvarje Afdelning särskildt bestyr.
Kollegium anser de nuvarande Krigsråden, så framt de ej derpå vilja ingå, emot 36 § Regeringsformen icke kunna förflyttas och nedsättas till de af Komitéen föreslagna nya Krigsråds-embetena; att benämningen af Krigsråd för dessa beställningar är högst olämplig; att de heldre torde benämnas Krigs-kommissarier.
— Kollegium afstyrker, på det högsta, bifall till hvad Komitéen i afseende på frågorna om bokförings- och revisions- samt anordnings-bestyrets öfverflyttande till Boksluts- och Kontroll-kontoret, föreslagit, likasom den föreslagna förändringen i föreskrifterna om inventeringar och om en förberedande granskning i Boksluts- och Kontroll-kontoret af årsredogörelsen för 4:de Hufvudtitelns anslag.
Emot den föreslagna Aflönings-staten framställer Kollegium anmärkningar, visande att anslagssumman måste höjas till 114,200 R:dr, hvilken summa ytterligare komme att ökas med löner på indragningsstat och arfvoden, som af Kollegium anses erforderliga.
— Kollegium tillägger, att den af Komitéen gjorda hemställan om åliggande för embets- och tjenstemän, som tillträdt af Rikets Ständer beviljad löneförhöjning, att vara underkastade den vidsträcktare tjenstgörings-skyldighet eller jemkning i åligganden, som vid embetsverkets förändrade organisation varder stadgad, icke kan af Kollegium tillstyrkas, för så vidt en sådan förbindelse skulle sträcka sig utöfver den då varande statsregleringsperioden eller 1860 års utgång.
— Slutligen anser Kollegium, i motsats till hvad Komitéen antagit, den minskning i antalet ledamöter, Riksrätten skulle tillskyndas genom Kollega förvandlande till Förvaltande verk, vara betänklig och utgöra ett bland hindren för genomförande af Komitéens organisationsförslag.
1861 års eller den så kallade Landtförsvars-homiléen.
Efter afgifven historik om Krigs-kollegium, jemte de äldre förslagen till dess ombildning, öfvergår denna Komitée till framläggandet af sina egna tankar i ofvan vidrörda ämne.
Efter granskning och öfvervägande af hvad i fråga om krigsförvaltningen, dess sammansättning och verksamhet blifvit, af i ämnet hörda myndigheter, anfördt, anse
Komiterade denna vigtiga angelägenhet lämpligt kunna utredas genom besvarande af följande hufvudfrågor: Uppfyller Krigs-kollegium, i sitt nuvarande skick, till alla delar sitt ändamål, att vara ett centralt förvaltningsverk för rikets försvar till lands, eller kan detta ändamål bättre ernås genom Kollegii ombildning, medelst en i vissa delar förändrad orga nisation; och bör i sådant fall det nuvarande Presidents-embetet bibehållas? samt Hvilka äro fördelarne, eller de möjliga olägenheterna deraf, att ärendena, uppå Kongl. Maj:ts Nåd.
11 fristående afdelningar beredda och föredragna, i vissa fall af Afdelnings-chefen allena afgöras?
Komiterade, sora i vissa fall dela de af 1858 års Komité, så vidt Krigs-kollegium angår, inför Eders Kongl. Majit framlagda åsigter, hafva ansett sig böra ingå i granskning af åtskilliga inkast och betänkligheter, som Krigs-kollegium mot förenämnda 1858 års
Komitées betänkande framställt, för såvidt de äfven stå i strid med Komilerades egna åsigter i ämnet och med det organisationsförslag lill Krigs-kollegii ombildning, som af Komitéen framställes.
Sedan Komitéen, för besvarande af de uppställda frågorna, redogjort för det olika inflytande, Kollegii President tid efter annan halt på ärendenas behandling, och jemfört behofvet af den kollegiala organisationen för målens utredning inom detta och andra Kollegier, kommer Komitéen till den åsigt, att:
Krigs-kollegium bör såsom Riks-kollegium upphöra och ombildas till: en I{r i g s-för v alin ing, inom hvilken ärendena, efter sin olika art, pröfvas och afgöras utaf särskilda, af hvarandra oberoende Afdelningar eller Embeten, under hvar sin ansvarige Chef, i vissa mål allena beslutande, i vissa mål samfäldt med embetsledamöter.
Dessa embeten äro: 1 :o. General-Fält-tygmäslare-embelet (Artilleri-afdelningen); 2:0. General-Ingeniörs-enibetet (Fortifikations-afdelningen); 3:0.
General-lntendents-embeiet
(Intendents- och Aflönings-afdelningarne).
Dessa embeten skola likväl, ej mindre med hvarandra, än med rikets allmänna departemental-styrelse för Landtförsvaret, ega det samband, som för ärendenas behöriga och skyndsamma behandling erfordras.
Till General-Fält-tygmästare-embetet hänföres de ärenden, som nu tillhöra Artilleri-afdelningen; till General-Ingeniörs-embetet' de ärenden, som nu tillhöra Fortifikations-afdelningen; och General-Intendents-embetet bör omfatta handläggningen af alla de angelägenheter, som nu besörjas af Intendents- och Aflönings-afdelningarne, men hvilka ärenden, äfven inom General-Intendents-embetet behandlas och afgöras på två särskilda afdelningar under samma benämningar.
Komitéen instämmer i den af Krigs-kollegium mot 1858 års Komiterade yttrade mening: att behandlingen af de frågor, rörande indelta Arméens boställen m. m, Krigs-kollegium nu åligga, fortfarande bör af Krigsförvaltningen utöfvas och således icke, enligt desse Komiterades förslag, till Kammar-kollegium öfverflyttas.
Till de särskilda embetena borde för öfrigt höra alla sådana, af Krigs-kollegium nu in pleno behandlade mål, hvilka icke till sitt innehåll verkligen äro af gemensam beskaffenhet, utan endast beröra ett visst embetes förvaltningsområde; •— dock med undanlag af utfärdandet af de kungörelser och cirkulär, hvilka skola i Svensk Författningssamling intagas. 12 Kongl.
Huruvida någon jemkning i den allmänna arbetsfördelningen, embetena emellan, kan finnas lämplig, borde få ankomma på embetenas egen gemensamma pröfning.
Krigs-förvallningen skulle i afseende å rang och värdighet bland rikets styrelreoch förvaltningsverk intaga den plats, som Krigs-kollegium nu innehar.
Till vinnande af närmare samband inom Armée-administralionen i allmänhet, har Komitéen föreslagit: att Cheferne för Krigs-förvaltningens särskilda embeten ina till öfverläggning i förekommande frågor kunna sammankallas af Chefen för Landtförsvarsdepartementet, i närvaro jemväl af endera eller begge Expeditions-cheferne inom Departementet; samt att det inbördes förhållandet emellan ifrågavarande Styrelseorganer må, så litet som möjligt, blifva bundet af formela iakttagelser och föreskrifter.
G eneval- Fält-iygmästare-embetet skulle hafva: tili Chef: General-fält-tygmästaren, » Ledamöter:
Fält-lygmästaren ooh ett Krigsråd; General-lngeniörs-embetet: till Chef:
Chefen för Ingeniörs-korpsen, » Ledamöter:
Öfversten vid samma korps och ett Krigsråd (samma som i Generalfält-tygmästare-em betet); G eneral-lnlendents-embelet: till
Chef: General-intendenten (med General-majors rang), » Ledamöter: å Intendenls-afdelningen:
Intendenten (med Öfverste-löjtnants rang), Ett Krigsråd; å Aflönings-afdelningen:
Ett Krigsråd; hvarjemte Krigsrådet på Intendents-afdelningen skulle å Aflönings-afdelningen deltaga i sådana beslut, som fattas genom omröstning.
Vid gemensamma öfverläggningar emellan Krigsförvaltningens alla embeten i gemensamma angelägenheter, föres ordet af äldste Embets-chefen; — och ledamöter äro då de öfrige Embets-cheferne och samtlige Krigsråden, — Föredragande härvid är Krigsrådet på den afdelning, till hvilken målet hörer.
— Uti mål, som ej tillhöra viss afdelning, är Krigsrådet vid General-fält-tygmästare- och General-ingeniörsembetena föredragande.
I händelse af hinder eller förfall för någon af Embets-cheferne att sina åligganden utöfva, föres styrelsen inom embetet af dess tvänne ledamöter, som föredraga ärendena inför hvarandra, såsom vid Landshöfdinge-embetena tillgår.
— Uppstå olika meningar, galle den, som af föredraganden uttalas.
Då två af Krigs förvaltningens särskilda embeten sammanträda i gemensamma ärenden, föres ordet af den Embets-chef, till hvars förvaltning målet egentligen hörer, eller, om ovisshet härom uppstår, af äldste Embets-chefen.
I begge Embets-chefer - Kongl. Maj:ts Nåd.
13 nes frånvaro är äldste ledamoten ordförande.
Uti dylikj ärender deltaga begge ledamöterne inom hvartdera embetet Föredragningen sker af den ledamot, som ärendet närmast vidkommer, eller, om sådant icke kan bestämmas, af yngste ledamoten.
Å General-Intendents-erabetets aflönings-afdelning deltager, då Embets-chefen är frånvande, Intendenten å Inlendens-afdelningen i beslutets fattande; dervid föredragande Krigsrådet eger afgöranderätt, om skiljaktiga meningar dem emellan uppstå.
1 mål, som förekomma inom de särskilds embetena under Cbefernes frånvaro och hvilka böra genom samfäld omröstning afgöras, inträder för tillfället, såsom ledamot, Krigsråd inom annat embete, som målet närmast angår, eller, vid ovisshet härom, den yngste af öfrige Krigsråd.
I sammanträden emellan tvänne embeten, under endera Embets-chefens frånvaro, deltager ej, till förekommande af mindre lämplig röstöfvervigt å det ena embetets sida, Militär-ledamoten inom det embete, hvars Chef vid sammanträdet är närvarande.
Då embete inom Krigs-förvaltningen, under Embets-chefens frånvaro, sammanträder med annat verk, deltager i öfveriäggningen, såsom tredje medlem å embetets sida, Krigråd från annat embete, hvilket frågan företrädesvis angår, eller, när osäkerhet härom eger rum, den yngste af öfrige Krigsråd.
När ledamot är hindrad att sin tjenst förrätta, uppdrager Embets-chefen densamma åt den tjensteman inom embetet, han dertill anser mest lämplig, i afvaktan på Kongl Majlis nådiga bestämmande, huru härmed bör förfaras.
I begge nu oraförmälda fall, skall anmälan derom genast ske hos Chefen för Landtförvaras-departement, samt, om hindret fortfar mer än två veckor, förhållandet hos Kongl Majit tillkännagifvas, med hemställan och förslag i afseende å den fortsatta utöfningen af ledamotens befattning.
Embets-chefernes och ledamölernes olika myndighet, föreslår Komi téen:
Ertibets-chef hvar inom sin förvaltning, må, efter föredragning af och öfverläggning med vederbörande ledamöter på en gång närvarande, ensam besluta; — dock med undantag af följande mål, som inom de särskilda embetena afgöras genom samfäld omröstning, nemligen: a) Frågor om underdåniga förslag till allmänna författningar, ändring deruti, samt om tolkning och tillämpning deraf; b) Mål angående Indelnings-verket; c) Afskrifningsfrågor; och d) Fondförvaltninrrs-ärenden j O Embets-chefen allena tillkommer deremot: a) Att till Kongl. Majit afgifva förslag till besätlaude af ledig ledamots-befattning; b)
Att afgifva underdåniga förslag till besättande af lediga Kamererare- och Sekre - 14 Kongl. Maj-.ts Nåd.
Proposition M 105. terare-tjenster, hvarvid förfares på samma sätt, som då Landshöfding föreslår till tjenster, som af Kongl. Maj:t tillsättas; c) Att på samma sätt föreslå förordnanden till dessa tjensters tillfälliga bestridande; d) Tillsättande af öfriga tjenster, jemte förordnanden, inom de särskilda embetena; beviljande af transport, tjenstledighet och afsked till och ifrån dylika befattningar; antagning af extra ordinarie tjenstemän och vaktbetjening; e) Utnämning, permittering eller entledigande, olika inom olika embeten, af underlydande vid tyg-, ammunitions-, gevärs-, befästnings- och utrednings- m. fl förråd samt verkstäder, m m., anställde tjenstemän, som nu i Krigs-kollegium tillsättas; f)
Att upptaga frågor om ansvar för fel och försummelser i embetets tjenst.
Em betets ledamöter skola vid målets föredragning uttala sina åsigter och till protokollet anföra, hvar för sig, sin mening, då denna är afvikande från det af Embets-ehefen fattade beslutet.
— Protokollen skola härefter åtfölja de till Kongl. Majit ingående expeditionerna.
— Har ledamot ej särskild mening till protokollet anfört, anses han hafva instämt i beslutet.
Vid gemensamma öfverläggningar emellan två eller alla Krigsförvaltningens embeten, skall beslut alltid fattas genom allmän omröstning.
Om dervid lika röster stadna mot lika, gälle ordförandens.
— Till gemensamma öfverläggningar sker kallelse af den Embets-cbef eller ledamot, som åligger föra ordet.
Komitéen anför härefter, hvilka Kanslier och Kontor erfordras för besörjande af de speciela göromålen hos Krigsförvaltningen; — hvilket inhemtas af Bilagan J\S. 2.
Till hela Krigsförvaltningens gemensamma öfverläggning hörer, utom de mål, som röra de tre gemensamma Kontoren (Advokat-fiskals-, Kassa- och Hufvudbokskontoren), följande: a) Allt hvad sorn angående Krigsförvaltningen bör i Svensk Författnings-samImg införas; b) Underdåniga förslag till förändring i gällande författningar, rörande
Krigsförvaltningens organisation eller i den af Kongl. Majit för Verket fastställda instruktion; c) Kongl, remisser, som icke till någon viss afdelning af Krigsförvaltningen äro ställda; d) Underdåniga arbets-berätlelser efter hvarje års utgång; e) Alla Kongl, bref och general-ordres, som till ett embete ankommit, hvilka af Sekreteraren blott till sina rubriker anmälas; /) Krigsförvaltningens arbets-ordning, så att i lika fall ett lika iakttagande eger rum på samtliga afdelningarne.
I enlighet med den grundsats, att de särskilda Förvaltnmgs-embetena skola vara fullständiga inom sig sjelfva för förvaltningen af dem åliggande göromål, bör all revision och speciel räkenskaps/öring verkställas på embetenas enskilda kontor.
Proposition JV! 105. 15 Komitéen har väl, på anförda skäl, ansett det vara för Krigs-förvaltningen fördelaktigt att öfvertaga åtskilliga revisionsbestyr i afseende å Arméens årsredogörelser, hvilka nu åligga Kammar-rätten; men huru vigtiga de skäl än äro, som tala för införandet af en utsträcktare revision i Krigsförvaltningen, och oaktadt de fördelar, som dermed skulle kunna vinnas, torde dock en sådan revision, då den skulle synas komma att stå i strid med hvad i detta afseende inom rikets öfriga förvaltningsverk är gällande, samt då dermed skulle vara förenad en årlig kostnad af omkring 10,000 R:dr såsom löner för dertill anställde tjenstemän, vågar Komitéen icke detta föreslå, till införande ensamt i Krigsförvaltningen.
Till vinnande af förenkling i bokföringen föreslår Komitéen: att i Krigsförvaltningens gemensamma Hnfvudboks-konlor icke någon annan bokföring må ega rum, än hvad som består dels i sammanfattningen af en hufvudbok för hela Krigsförvaltningen af de särskilda Afdelningarnes special-redovisningar, dels i räkningars förande med Stats-kontoret och Riks-banken, samt dels, om sådant anses nödigt, ett summariskt uppbörds-sammandrag för kassans kontrollerande, öfver de assignationer på Banken, hvilka Afdelningarne utfärda, och de Banko-attester, som till dem ingå, hvilka sedermera, i sådant fall, böra samlas på Hufvudooks-kontoret.
— De sålunda in skränkta göromålen å kontoret anser Komitéen kunna väl medhinnas af en person, benämnd Hufvudbokhållare, med skyldighet tillika att utöfva den speciela kontroll öfver Krigs-kassören, sorn Krigsförvaltningen funne skäligt föreskrifva.
— Till följd häraf kunna kamererare- och kammarskrifvare-ljenslerna i Krigs-kollegii Boksiutskontor indragas.
I afseende å nuvarande Krigsmanshus-kontor föreslås, dels att kammarskrifvareIjensten derstädes må indragas, genom dess förening med revisorstjensten, och dels att
Kamereraren må öfvertaga köntorshandläggningen af alla fondförvaltningsfrågor inom Krigsförvaltningen, såsom låns beviljande, försäkrande och uppsägning m. m.
Derigenom skulle alla lånefrågor inom
Krigsförvaltningen komma att tillhöra ett och samma kontor.
— Något hinder mot fondernas och lånens fortsatta räkenskapsföring på öfriga kontor, som hade befattning med de olika föremål, hvartill fonderna vore afsedda. anser Komitéen icke kunna uppstå af här framställda förslag.
Benämningen:
Krigsmanshus-konlor skulle utbytas mot Pensions- och Fond/örvallnings-kontor.
I sammanhang härmed tillstyrkes indragning af förenade ombudsmans- och kamererare-tjensterna för den under Krigs-kollegii aflönings-afdelning ställda lnvalidhus-fonden samt tjenstegöromålens fördelning emellan Advokat fiskals-kontoret och General-intendents-embetets Pensions- och Fondförvaltnings-kontor, att så fort ske kan ega rum.
Krigsförvaltningens tjenslemannapersonal skulle, på grund häraf, blifva den, som Bilagan M 2 utvisar. 16 Kongl. Majus Nåd.
Proposition JVS 105.
Särskildt föreslås, i sammanhang med organisationsplanen, följande: 1.
Befordringar och transporter från en till annan af Krigsförvaltningens afdelningar få af tjenstemännen sökas, med tillgodonjutande af de meriter, de inom de särskilda embetena förvärfva). 2.
I sammanhang härmed borde, på sätt '1858 års Komiterade äfven föreslagit, examen för inträde i de administrativa embetsverken så ordnas vid Universiteten, att derigenom vägen blefve öppen för ernående af hvilken plats som helst inom dessa Verk.
Den embets-ed, som det nu åligger Regements- och Korps-chefer att inför Krigs-kollegium aflägga, kunde hädanefter upphöra. 4.
Begementsslcrifvare utnämnas icke af Krigsförvaltningen. 5.
Öfver-intendents-embelets nuvarande skyldighet att afgifva yttrande i byggnadsfrågor, angående indelta Arméens boställen, borde upphöra; •— samt Krigsförvaltningen, för ombesörjandet af såväl detta bestyr, som upprättande eller granskning af nybyggnads- och reparationsförslag. angående Arméens hus och byggningar i allmänhet, jemte ritningar deröfver, ega alt disponera, utaf de fonder eller anslag, från hvilka byggnadskostnaderna böra utgå, erforderliga arfvoden för en sakkunnig person, åt hvilken nämnda arbeten borde uppdragas, på sätt i vissa fall redan nu till en del förfares.
Komitéen föreslår härefter Aflönings-slat för Krigsförvaltningen, hvilken stat slutar å 102,000 R:dr, då Krigs-kollegii nuvarande stat uppgår till 107,750 R:dr.
— En besparing skulle sålunda uppstå i aflöningen med 5,750 Rd:r, hvartill komme det jemväl besparade Presidents-arfvodet, med 3,000 » Summa besparing 8,750 R:dr.
Hvad Komitéen föreslår om lönetillökning för en del af tjenstepersonalen vid Stockholms och Göteborgs Utredningsförråd, föranleder icke till någon åtgärd, enär Kongl. Majit hos Rikets Ständer gjort framställning i ämnet.
Genom indragning af kamererare- och ombudsmans-tjensten vid Invalidhusfonden, skulle denna fond beredas en besparing af 1,200 R:dr.
Komitéen, sorn ansett sig icke tillkomma att för den nu föreslagna Krigsförvaltningen försöka uppgöra förslag till fullständig arbetsordning, finner sig dock böra ådagalägga, hvilka hufvudsakliga förenklingar i Krigs-kollegii nuvarande arbetsordning kunna genom den nya organisationen låta verkställa sig.
>— Dessa äro följande: 1:0 Kongl, bref, general-ordres och remisser, som till de särskilda Förvaitnings-embetena ankomma, brytas af Embets-chefen eller, i hans frånvaro, af äldste ledamoten.
— Alla öfriga bref öppnas af Sekreteraren, med undantag af rekommenderade, hvarmed förfares hufvudsakligen som hittills. 2:o Särskildt diarium föres å hvarje Afdelning, hvilket diarium så uppställes, att Kongl.
17 att behandlingen och afgörandet af hvarje mål eller Inlaga kan der omförmälas under ursprungliga ordningsnummern.
Hänvisning kan dock ske till koncept-expedition eller protokoll, då sådana förefinnas. 3:o Efter skedd anteckning i diarium fördelar Förvaltnings-chefen emellan ledamöterne de inkomna målen, efter deras olika beskaffenhet
I Chefens frånvaro sker fördelningen genom äldste ledamoten. 4:0
Mål, som fordra utredning, granskning m. m., innan de kunna till afgörande företagas, öfverlemnas af föredragande ledamoten till vederbörande Kontor att deröfver sig yttra; — men remitteras ej formligen i annat fall än alt Kontorets handläggning af målet icke kan medhinnas till först inträffande ordinarie sammankomst för ärendens afgörande inom Förvaltningen eller den afdelning deraf målet tillhör. 5:0 Krigs-kollegii nuvarande Registrators-kontor indrages, såsom öfverflödigt 6:0
Målens beredning å vederbörande Kontor bör verkställas grundligt, men utan onödig vidlyftighet.
— Yttranden i mindre omfattande ämnen må kunna afgifvas i form af »Promemorior», eller mundtligen före eller vid ärendenas föredragning.
— Vederbörande tjenstemän må ega rättighet att sig med föredragande ledamot rådföra i remitterade frågor. 7.0
Målens föredragning och afgörande vid ordinarie sammanträde sker minst en gång i hvarje vecka; — men alltid oftare för de mål, som antingen genast kunna afgöras utan föregående beredning, eller ock äro af angelägnare beskaffenhet. 8:o
Enär det å hvarje Förvaltning inrättade diarium skall fullständigt utvisa målens behandling och afgörande, när sådant kan ske; behöfver särskild protokollsföring endast ega rum i sådana mål, hvilka antingen till följd af sin beskaffenhet icke lämpligen kunna i diarium beskrifvas eller undergått en vidlyftigare behandling än expeditions-skriften i målet kan angifva, eller och framkallat olika meningar vid afgörandet.
— Sålunda bör protokoll föras i frågor om förslag till tjenster, utnämningar, förordnanden, fondförvaltningsärenden, öfver auktioner, m. m. dylikt.
— Till bestyrkande deraf, att alla mål, som ej protokollföras, blifvit afgjorda i vederbörande ledamots eller ledamöters närvaro, bör egenhändigt intyg derom af ledamot tecknas på sjelfva målet, eller i diarium. 9:o Delgifvande af Kontorens anmärkningar eller erinringar uti redogörelse-el - ler förvaltnings-frågor bör lämpligen ske genom expedierande af en afskrift utaf vederbörande Kontors memorial eller utlåtande, — så vida formlig anmärkningsakt i frågan icke erfordras, — med tillkännagivande från embetet allenast af den åtgärd, som för det närvarande påkallats af det anmärkta förhållandet. 10:o
Med billigt förtroende till vederbörande myndigheters insigt och omtanka, — när motsatt anledning icke är för handen, •— må verkställigheten, vid regementen, i garnisonsorter m. m., af sådana åtgärder, som äro att hänföra til årliga mindre behof och hvilka på dervarande myndigheter i första hand bero, kunna Bih. till R.
1 Sam. 1 Afd. 2 Band. 21 Baft. 3 18 Kongl.