Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med afseende pä nödwändigheten och rättwifan aken Löneförbättring för Rikets fleste Penninge-Löntagande Em, bets - 463 Den 14 April. bets- och Tjenstemän, hofwa Riksens Stander tagit den» na wigtiga angelägenhet under öfwerwägande och derwid funnit följande omständigheter förekomma: a:o Till hivad belopp en sadan Löne - förbättring mä kunna anfläs. s:o Hwilka Embeten och Tjenster samt Stater och Corpser deraf synas böra blifwa dclagtige» z:o Af hwad Fond den bör utgå, samt 4w Tidett dä den ställe kunna taga sin börja,n Hwad forsta omständigheten angär, anse Riksens Ständer ingen annan olikhet härutinnan emellan wiste grader af Embeten och Tjenster lämpljg än den, hwartill s,elfwa Lönernes belopp föranleda; sä att hwar och en mä njuta enahanda ProCents förhöjning i proportion af den Lön, som han pä Stat mnehafwer; och hafwa Riksens Ständer funttit billigt, att den för de fleste Penninge-Lvntagate under närwarande tids dyrhet oundgängeliga Löne-för» höjning ma utgå med 334 PreCent om äreti Widkommande dernäst till hwilka Stater och Werk ett sädan förmätt bör sträcka sig; sä hofwa Riksens Ständer ansett det böra blifwa Embets- och Tjenstemän nen samt Betjente wid de ä bilagde Förteckning uptagne Werk och Stater, som äga Löner pä Werkets Stat, tillika med Capitener wid Flotrorne, Stabs - Capitener, RegementsQwartermästare och SUbalterN - Officerare wid de Wärfwade Regementcrne och Flottorne, samt Civile Löntagare wid Armsens Flottas Escadre i Götheborg och Malmö; äfwensom alle sädane Embets - och Tjenstemän, hwilka äro ständigt tjenstgörande, mcn nu Njuta extra Löner pä Allmänna Indragnings-Ttaten till dest Ordinarie Lön pä Stat blifwer ledig och kan dem tillfalla.
Och om i öfrigt anlin» Den 14 April.. 46A antingen tvid härwarande Publique Werk och Stater eller ock ivid Stater»?
i Otterne flulle finnas nägre Penningen Löntagare Tjenstemän, hwilka kunna anses hehöfwa Lö? neförbättring, det Riksens Ständer, i brist af tjllräcklige uplysningar nu icke äro i tillfälle att kunna pröfwa, fsi Riksens Ständer till Eder Kongl. P?aj:t i underdänighet vfwcrlemna att i mon af tillgängarne densamma för wedcrbörande Corpser eller dertill hörande serffiltdte Tjenste, vianna-grader efter billighet och behof i Räder ansia.
Den Fond hwaraf denne
Löne - förbättring bör ytgä och bestridas, anse Riksens Stander kunna tagas af den besparing i Stats-Werkets nu päräknade aflönmgs-utgifter för de Pommerffe Regementerne, hwilken deste Rege^ mentens äterförande pä Pommerff Stat lemnar I afseende pä tiden när denna Löne s förbättring mä taga sin början, anställa Riksens Ständer, att till Eder Kongl. Majck Eget Nädiga wälbehsg i underdånighet fä Hfwerlemna, att täta detsamma till Radig werkstallighet befordra, eyär ey häremot swarande besparing genom osiwanberörde Regementens ofwersiyttande fränSwenffapä Pommerffa Stats-Werket , inträffar; och dä Eder KonglMajit uti Dest Nädiga Proposition af den 5 sistlidne Julik behagat fasta ?tt
Nädigt afseende pä nödwändigheten af bättre Lönade Embets - och Tjenstemän, hysa.
Stander det underdäniga hopp, att Eder Kongl. Maj:t xärcr med Nädigt walbehag se den tid förkortad, inom hwilken Eder Kongff Mast kan lemna Dest trogne Em. hets - och Tjenstemän ett sa öfwertygande prof af dest öm^ ma och Nädiga omwärdnad. Hwad Riksens Stander således i oswanberörde mätjo funnit nödigt, anse Riksens Ständer sig härmed börg hos Eder Kongl. Maj:t till Nådigt, bifall med deras under» - 470 .
Den 14 April. derdaniga förord understödja, öfwertpgade att detta F§rftag ffall befordra ett förbättradt skick och en ökad drift i Allmänna Ärendernes behandling, samt en tacksam och nitisk ifwer hos Embetsmanna-Corpsen i dest pligters uppfyllande. Z sammanhang med detta ämne har a swen staga bliswit wäckt, huruwida de under sista kriget antagne Extra Lfficerare borde, i likhet med hwad ester förra kriget skett, fä njuta Extra Löner intill dest de kunde bliswa befordrade. -'
Detta hafwa Riksens Ständer funnit wara.med fullkomlig billighet vfwerensstämma: de, men i anseende till Stats-Werkets inffranfta ti.lgängar och mängsakdiga behof, icke trott sig kunna denna angelägenhet annorledes k unoerdänighet understödja, än att till Eder Kongl. Mast Lcnsamma öswerlemna, med underdånig anhållan, det täcktes Eder Kongl. M j:t wid sig yppande ledigheter, isräzawarande Extra officerare med en ester hwars och ens föitjenst läinplig befordran Nädigst ihugkomma.
Stäyder framhärda rc. Uplästes ett af Friherre R-ossnbsne, 8ab»iinZ inlemnadt Memorial sä lydande: ödmjukt Memorial!
Dä wid innewarande Riksdag en och annan gäng handt, att Högloft.
Ridderstapet och Adeln tilldelat ätffillige af Ständets wärda Ledamöter och de till Riddarhuset hörande Embets - och Tjenstemän gratificationer och arfwoden, utan att Högloft.
Riddarhus Utskottet, som lik wäl - Den 14 April. wäl närmast kanner Riddarhusets tillgängar och desi CasiaS beskaffenhet, deröfwcr blifwit hördt, får jag i ödmjukhet hemställa, om icke den Lag bör stadgas, att Högloft.
Ridderflapet och Adeln hädanefter aldrig i penninge-saker omedelbarligen fattar nägot beslut, utan att dä flikefrägor »väckas, de genast till Högloft.
Riddarhus- Utskottet warda remitterade.
Detta instämmer icke allenast med hittills manlig praxis, utan äfwen med det Riksdags-Ordningen förcffriswer.
Långt ifrän mig ar att wilja inskränka Högloft.
Riddcrffapets och Adelns ratt att disponera om sin Casia, men dä densammas förkofran alltid warit ett föremäl för min önskan, har jag nu sätt en förnyad anledning att pä allt satt förekomma Casians minskning sedan jag genom Högloft.
Riddcrffapets och Adelns förtroende sätt en annu närmare wärd om Riddarhusets medel.
Föga more jag ward den plats Högloft.
Ridderffapct och Adeln mig updragit, om jag icke wid alla tillfallen yrkade pä Lagars och Författningars noga iakttagande, utan trodde mig berättigad att efter omständigheter och conjuncture derifrån kunna afwika.
Att jag uptager Högloft.
Ridderffapcts och Adelns dyrbara tid med detta ödmjuka anförande torde benägit- ursäktas.
Stockholm den iz April igro. 8. ktorenbsne.
Uplästes ett annat Memorial af Friherre Hozenbsne, sä lydande: -bdinjukt Memorial!
Ehuru jag icke är den, sorn i närwarande stund, dä Niddarhus-Casian fär »vidkännas sä dryga utgifter, borde wäcka frägor vin nägra nya anordningar ä densamma, hwar"
Dm 14 ZlpM hwarigenom Riddarhusets Embets - och Tjenstemän kom^ me att pä en ännu längre tid se sig i saknad af den löneförbättring Högloft. Riodarhus-Utstottct föreslagit och Hög^ fyft.
Ridderskap et och Adeln sä' ädelmodigt bcwiljat,, wagg^ jag dock till Högloft.
Ridderstapets och Adelns uplysta beprofw. ande underställa en sak> som mch denna (Zasta, äger, någon g em en stäp.
Rrksdags-Ordningen förestrifryer afl Ståndens Prostoeoll, säledcs äfmen Niddersta-petS och Adelns, stola tryefas. Z anseende till Riksdagens längd hafwa Nlddcrstapets och Adelns Protokoll b!»fwi't sä widlyftiga, att dct wöjligtwiö kan befaras, att den förläggare,, med hwilkcn RiddarhLs-Seerctcrnrcn gm Tryckningen cvntraherat, de;- med ej utan förtnst kan fortfara.
Som dctza Protoeoll i anseende till Riksdagens nara förestående flut,, icke undcrRidderflapets sch Adelns sammanmars kunna s
Tryckef strllbordas, fär jag i ödmjukhet hemställa om icke Ritzdar-l tzris-Directioncn kunde fä den fötestrift, att täta fortsatta Tryckningen pä Riddarhus-Catzans bekostnad, dock en->. d-ast i det fall, att Förläggaren billigen kunde afsäga sill. förlaget.
I öfrigt kz-nde Dirv.tionem up'dra;f.a.ss, att widq. taga de mätt och steg, som ä ena sidan upfylla det stsyf-r tade föremälet, Protycollernes Tryckning, och ä den andra icke tillskynda Caffan nägon känbar förlust.
Stocks, hylm den IZ April 1810,, 8. ldozendsns.
NemitteradeS till Riddarhus- Utskottet.
UplästcZ följande!
Utdrag af Protoeollet, hällit w!d Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Beswars - och Oeconomi^ AtstottS sammanträde, den ro Mars igro.
Den i4 Aprtk, 4?3 S. D. Föredrogos ds hos Hederwarda Do.ndcStändet den d
December ststledit är gjorde anmärks, ningar emot Utskottets den 24 förutgängn.e Octobcr afgifne Betänkande, angående rättighet för Allmogen, att hwar som hälst pä egna ägor, der lägenhet dertill funnes, fa inrätta Wäder - och Watten-gwarnar samt Sagar för dem till egit behof gagna, utan att derföre erlägga Skatt; hwarwid tillika af ankomne ProtocollsUtdrag inhämtades, att samma Betänkande blifwit af Högloft.
Nidderffapet och Adel» ogilladt; af Högwörs dige Prestc-Ständet upfljutit, intill dest tltlätande öf, iver Bonde-Ständets anmärkningar inkommit samt H-A Wallof^ Borgarc-Standet i samma ändamål hanlande.
Dä fälcdes Z-ne Respective Ständ sammanstamr uli äterremist af Lenna fräga, i anledning af BondeStandcts anmärkningar, ansäg Utskottet sig icke wars af Högloft.
Nrdderffapets och Adelns asflag hindradt, att till granskning företaga deste anmärkningar, hwftka blifwit wächte af följande Riksdagsmän; nemligen: L:o
Ion llon8Sl»n frän Blekingen: att sadans Qwarnar, hwilka blifwit Skattlagde till ett belopp swa-- raikde emot ett wistt
Hemmantal / icke borde i nägon händelse komma att utgöra nägon annan eller högre Skatt, an den som i och med den ständiga Hemmans-- rantan utgöres och att i allmänhet Allmogens Owar-, nar mätte i möjligaste mätts skonas frän pttnligars «fg-'fter, S:o Benett Anckersson frän Elfsborgs
Län: att för den Qwarn, som begagnades endvst till förmälning af egit behof, nägon afgift icke matte aga rum.
Z!o llonas Anckersson frän Wester Norrland: att Allmogen derstädes mätte oförkränkt bibehällas Aid deras - 4?
Den 14 April. ras rättighet, att emot skalig afgift fä upföra Husbehofs-qwarnar, hwar som hälst pä sina ägor samt att de föreflagne Owarn-Commisiionerne icke mätte fä sträcka sin ätgärd till andra Husbehofs-qwarnar, än dem som hädanefter kunna anläggas.
4:o llostsn ^Vessing fran Westmanland: att Qwarn - Commisiionerne icke mätte lemnäs rättighet, att yttra sig öfwer Allmogens ästundan, angäende Husbebofs-qwarnars anläggning och att nägon an, nan eller widsträcktare beskattning än Bewillningen icke ä Husbehofs-qwarnar mä äga rum.
5:o llostan Ericsson frän Upland: att QwarnCommisiioner stulle blifwa för Allmogen nog kostsamma och destomera umbärlig?, som samma ändamäl kun, de winnås om deras -förrättningar updrogos ät Häradshöfdingarne i hwarje Ort, med biträde af wanligt antal Nämndemän. 6:0 Olok Olsson frän Westmanland m. fl.: att anläggandet af Husbehofs-qwarnar borde för alla wara tillätit och fritt. 7:0 Illian lersson frän Jönköpings Läst m. fl.: att hwar och en Ldal-Qwarn-ägare, som genom nya QwarnarS anläggning led minskning i sin Skätt borde fä söka förmedling af desi ärliga ränta. 8:0 Hans Hansson frätt örebro Län: att OdalQwarn-ägare mätte fä afsäga sig all Skatt, och för, wandla sina Qwarnar, när de sä för godt funno till Husbehsfs-qwarnar.
Utskottet trodde sig härä böra lemna det utlätan, de: att, ester Utskottets tanka, sädane redan befintlige Hus - Den 14 April. 475 Husbehofs-qwarriar och Sqwaltor, hwilka förut deltaga i Noteringen eller Hemmanens Ordinarie Ranka, böra frän ny Skattläggning undantagas; kommandes likwäl sädant ingalunda gälla för dem, som hädanefter anläggas, emedan i samma mon flere dylika upbyggas, mälden wid Odal-qwarnarne minstas, hwadan det äfwen more högst obilligt om deste ej skulle fä söka och erhälla förmedling isin Skatt.
Dä denna äter derigenom blifwer mindre stall Kronan naturligtwiS förlora uti inkomst om henne icke lemnäs rättighet att af nya Husbehofs-qwarnar erhälla hwad som fran de gamla Odal qwarnarne icke widare kan utgä: att Utffottet i Betänkandet tillstyrkt det hwar och en fritt mätte fä anlägga M§jl och Säg-qwarnar, till Husbehof samt r följd deraf icke haft för afsigt, att under Owarn-Comrnistionernes ompröfwande draga frägan om och när Husbehofs-qwarnar stola fä inrättas, utan endast hwad för hwar och en borde betalas; att deste Commistioners befattning äfwen skulle blifwa att upptaga och pröfiva Odal - Qwarn - ägares ansökningar om förmedling af gamla Qwarn - räntan, eller om QwarnarneS sörwandling till Husbehofs: och fluteligen, att Utffottet nu, till lättnad för Allmogen, trott sig böra föresiä, att deste Qwarn ?
Ctinmistoners
Ledamöters arfwodeir mätte tagas pä Kronans, icke pä enskildt» Parters kostnad. 17c supra.
Lx Urotocollo I>. dletr.el, Lades pä bordet.
Ulästes söliande: Riksens Högloft.
Ständers Allmänna BeswärSoch Oeconomie-Utstotts
Betänkande i anledning ' , 47tz Den 14 April. sf ett fran Högloft.
Ridderftapet och Adeln sA wal till detta som Riksens Högloft.
Ständers Lag-Utskott remitterade, men wid öfwerwägande i sammanhang med ftcre andre Menio/, rialer , rörande uphäfwandet af Lagens stad» gande i tz Cap. Handels-Balken, af ve gemensamma Utskotten till Allmänna Beswärs - och Leconomie - UtstottetZ enstjlta utlätande öfwer» lemnadt Memorial af Herr Commerce - Rådet iksul n?rrntssköiu, hmaruti, jemte en Historist yfwerfigt af de medel, som förr blifwit wids tagne och efter Herr Commerce - Nädets tanka bidragit kill Färakwelns och Ullhandteringens s Riket ppmuntrande, finnes föreflagit: i:s Att Swenfle Jordbrukare i Allmänhet äter piätte genom 12 ProCents Ullpremier, i likhet med hwad Kongl. Commerce - Collegii Kungörelse den 19 April 1786 stadgade, warda upmunsrade till widtagans «f Schaffer! - handleringen och deraf följande inhamska Ullförradernes förökande» 2:o
Att tillgäng för sädane prämier mä hämtaS genom för^d Tullafgift pä Utrikes ifrän kommande Ullz och 3:o Att Lagens förbud uti 6 Cap. 1 §.
HandelsDalken emot Landthandel mä i alla fall warda uphaft wit k afseende pä nphandling af Inrikes fallen
Ull samt en fri handel dermed tiLätas Utskottet har i behörigt öfwerwägande tagit betta.
Linne, hwars wigt för de inhemske Fabrikernes nxkomstLr påtaglig, och will först i frägan om Le xro/ecterais»s Ullpramier pttra sina Lankar.
Dm 14 April» 477 En bättre Färafwel infördes först i Swerige ge» Liom den Patriotiske Httströmsrg nitissa bemödande och genom de pä desi Förstager af Riksens Ständer widtagne Författningar.
Den förbättrades ytterligare vch tillwäxte; och härtill bidrog wisierligen i början de utfallande prämier.
Färasweln fastades sedermera egenteligen, wid den Spanska, men utblandades snart, sä ätt den Ull som frän Landsorterne till prämiers erhäls lande inkom till Ull-Magazinerne i Stockholm, mästadelS war Swenff-Spanst Ull, Länge upsändcs den till dcsie Magaziner, dels för att erhälla prämier, dels af ben orsak, att de mästa Klädes - Fabriker moro anlagbe i Stockholm, och sälcdes afsättningcn derstädes jemnare än ä nägot annat ställe.
Men smäningom anlädes ä flere andra ställen dylikr Fabriker, hwilka ej allenast källode med de förra, utan äfwen wida öfwertbäffade dem.
Härigenom blef cfterfrägan pä
Ull delad, priserna derpä stego och följden blef, att de, somt hade Ull att sälja, häldre asykttade beti för en säker winst pä närmare häll, än afsända den till Ull - Magazinet wid Stockholms Hall-Ratt, der, först efter en längre tids utdrägt, det pramium utföll, som wida öf-> werwägdes af ben förlust som blef ägarens lott, derigenom att Ullen under mellantiden genom torkning förlorade gansta mycket sin wigt, Pä dcsie af erfarenhet hämtade stal grundar
Uts stottet sin öfwertygelse om Ullprämiernes mindre wäsenteliga wigt för UIIhanteringens upmuntran och.fortkomst i märt Fädernesland, der desiukom fä mänga hinder deremot sig förete, härrörande dels af sjelfw» crimalet, dels deraf art Landtbrukaren, pä det hela af betta Land betraktad , genom mänga andra hushällsp speciilationer kan rakna pä en wida större och säkrare winst än den han stulls kunna hämta af en till ut - 478 Den 14 AprN. gängen ofta gansta osäker Färafwel, afwen med beräkning af Len hie!p, utfallande prämier kunde förskaffa, att Utstottet icke anser sig böra tillstyrka bifall till Herr 1?riritr:slc6Icls Förstag i denna del, widare, an att detta mäl i hela dest widd till Kongl. Majit , unLerdänighetöfwerlemnas, samt att Riksens Högloft.
Ständer tillika i underdånighet updraga Kongl. Majit att, såsom upmuntran och distinction, med någon belöning hugna dem som genom en wissträsk och updrifwen Färafwel gjort sig af det allmänna wäl förnente; i sammanhang hwarmed Utstottet tros kunna framföras den underdäniga anhällan, att Kongl. Majit i Räder mätte widtaga nödige anstalter att ifrän England eller Tpskland införstrifwa Fär, sä wäl Gumsar som Tackor nf en god gröfre Kard-ullart, samt läka dem i Riket pä tjenlige ställen af hwilka i synnerhet i södra proistncerne ej är brist, utdela; emedan Utstottet anser denna sort Ullproduktion för Riket i synnerhet wara af wigt och fordra upmuntran.
Hwad dernäst angär frägan, att en fri handel med Ull mätte, utan hinder af LsgenS fSrbud emot Landsköp i 6 Cap. 1 §.
Handels-Balken warda tilläten, sä ehuru i hufwudfrägan om uphäfwande r hela sin wid af Lagens förenämde stadgande, uti detta samt Högloft.
Lag-Utstottet gemensamt, Wällofl. Borgare - Ständeks Ledamöter förklarat frägan wara stridande emöt StänLets Privilegier och yrkat, att densamma borde till Borgare-Ständers egit utlätande öfwerlemnas samt. flere Utskottens Medlemmar äfwen i följe deraf ansett Borgare-Ständets beslut böra afwaktas ; dock emedan, hwad Ullhandeln beträffar, den serskilt» och bewekande omständighet sig derwid företer, att densamma i nägot afseende stulle kunna lätta och upmuntra Färstötseln samt i sä mätto genom en förökad Inrikes tillgäng Pä
Ull bidrag» till en mindre införskrifning deraf
Ut ' rikes Den 14 Aprk!. 479 rikes ifrän; hwilket stett och annu ster tiss Rikets icke ringa förlust och underwigt pä Handclswägen, samt i öfrigt denna Handel, dä den endast instränkes till nyköp och afytrring af Inrikes falle», Ull , icke synes egenteligen kunna förfördela Städernes Handlande, hwilka, om de någon gäng gjort denna wara »ill ett söremäl för sina Handels-Spcculationer, »visierligen dsrwid begagnat sig af Utländsk
Ull i större partier, wik!
Utskottet hafwa till Riksens Högiost.
Eget afgörande wördsam»neligen hemstäldt, om icke handeln med Inrikes fallen Ull mätte utan hinher af LagenS stadgande i 6 Cap. Handels-Balken warda för fri förklarad.
Egen uplysia granstning underställas dock allt detta »vördsammeligen.
Stockholm den 1 April islO.
Nidderstapets och Adelns magnar stok». 6.
Pä Högwvrdige Preste-Ständcts »vägnar stok. c. Nu it.
Borgare - Ständets magnar L. st. 8 c k ö n k s r r.
Pä Hederwärda Bonde - StändetS magnar L.
Ericsson. k. st. dlstrel.
Up, 43v Den i4 Aprik.
Uplästcs följande frän Stats - Utskottet inlemnade l Wördsamt Memorial!
. O ^ Sedan hos Riksens Högloft.
Stander - Högloft» Bcwillnigs-Utstottet uti ProtocollS-Utdrag af den ZL ststledr.e Januari,, som till Banco- och Stats-Utstöts ten blifmit remitterade» ibland annat» som ansetts bidraga till närmare Controll wid Upbörder och Inkomsten af Charthä Sigilatä afgiftcn , förcflagit, att deli sä kallade hwitsiampeln flulle pasättas uti RiksgäldsCsntoirets Sepositions-Contoir, hwilket» enligt den underrättelse, som Högloft. Bewillnings - Utskottet blifwit meddelad» stulle hafwa ledighet och för en dylik Inrättning beqmämligaste tillfället; Sä har Stäts-Utstottet uri dest häröfwer den 5 nästl.
Mars afgifne »vördsam ma utlätande uplyst, att nägon hwitstampling äf Chartor wal icke kan werkställas uti Depositions-Cons toiret, men att annan tjenlig local uti Riksgälds-Contoirets Egendom finnes, ber ett Stämpel - Werk skulle kunna inrättas» om Riksens Högloft.
Ständer täckas anordna nödige medel till bestridande as de härtill erforderliga kostnader; äfnien som att Riksgälds-Contoirct icke har nägot egir Pregel-Werk, utan har hwikstämplirigen af de nu bruklige Credit-Sedlär alltid stedt uti Riksens Ständers Banque» Beträffande Eontrollcn wid hwitstämelingen , sä ?)ade Stats - Utstottct, i afseende hära yttrat den tanka , att om RikSgaldS e Eontoiret stulle updragas nägon befattning med berörde Stämpling, Controllen i allmänhet bör sökas deruti, att Stämplarne noga och säkert wärdaö, och att Stämplingen förrättas under jemn och oafbruten tillsyn af nägon Tjenstemän wid Riksgälds-Conioirck, Och derest» enligt Högloft. Bcwill-- nings - Den 14 April. 48r nings-Utffottets Förslag, serskildt Papper till Chartor skulle komma att tillwerkas wid Banquens Bruk, bör detta pap, per af Riksgälds-Contoiret emottagas och till hwarse ark redov isa?, pä kika satt, som nu sker med det papper, hwilkct nyttjas till Credit-Sedlar och wid Banquens Bruk förfärdigas.
Hwad Stats - Utffottet salunda yttrat och föreslagit har Högloft.
Nidderffapet och Adeln under den 22 Mars gedkännt, med den förändring, att ät Riksgälds - Conto!» rets Fullmägtige ffall updragas, att i samräd med Kongl.
Kammar-Collegium, widtaga atta nödiga mätt och steg tift säkerhet och Controll wid Chartornes förseende med de föreskrifne swart - och hwit-stämplar; Hwaremot Högwördige Preste-Ständet och Walloft.
Borgare - Ständet under den 8 och 9 Mars gillat Stats-UtffottetS yttrande pä det sätt, att den såkallade hwitstämplingen af Chartor mä werk» flällas genom Riksgälds-ContorretS försorg och under desi answar, samt dcn derwid erforderliga kostnad af Charta Sigillatä medlen bestridas; och har det Hedcrwärda Bon, de-Ständet äfwcn lemnat sitt bifall till Stats - Utskottets ;f> ägawarangc utlätande, och att den sä kallade hwikstämp» lingen werkställes genom Riksgalds-Contoirets försorg.
Och som Herrar Fullmägtige uti Riksgälds-Contoiret genom Stats - Utffottet torde böra erhålla del af hwatz Riksens Högloft.
Ständer, i afseende pä Riksgälds-Contoi» rets befattning med Charta Sigftatä Werket behagat förordna; sä har Stats-Utffottet, enär samtelige Respective Riks-Ständen wäl tyckas deruti instämma, att hwitstämplingen af Chartor bör werkställas genom Riksgälds - Contoirets försorg och under dest answar, men i afseende pä wista hithörande omständigheter, serffilde tillägg och förändringar pä sätt ofwan anfördt är, uti ett och annat Ständ ridd. och Ad.prok. 6-te Land. s:dra Afd. rr.-s zr. 482 Leir Apcik.
Ständ bliswit gjorde, ansett sig böra Nirs lis Hvgloff.
Ständer wördsammelkgen underställa, om icke med samte' lige Respective Riks - Ständcns mening skulle kunna för' enås, att Herrar Zullmägtige uti Niksgälds-Contoirek genom Stats-Utskvltet erhälla den underrättelse: att den sä kallade hwitstamplingen af Chartor ksmmcr attwerkstallas genom Riksgalds-Contoirets försorg och under dess answar samtden derwid erforderliga kostnad afChartäSigillatäMedlen bestridas; och akt Herrar Fullmägtige säledcs i samräd med Kongl. Kammar«Collegium, böra widtaga de mätt och steg hwarigenom den med berörde anstalt ässtftade Controll och säkerhet med minsta kostnad mä kunna be' främjas.
Stockholm den l2 April i8io.
Ridderjkapcts och Adelns Ledamöters magnar Lines Elemin Pä Högwördige Preste - Ståndets Ledamöters magnar 18. W e i cl m n n.
Pä Wallost.
Borgare-Ständets Ledamöters wägnar ^ on Lillberg.
Pä Hcderwarda Bonde - Ständets Ledamöters magnar Anäers vilsson. ldl. kiLäelius. rades pä bordet.
Före - Den 14 April. 483 Föredrogs ä nyo Expeditions-Utstotkets förledne gäcdng upläste Protocolls-Utdrag med anmälan as Sex Bcwillnings-puncter.
Första -Puncten hänwifades till Stats - Utskottets Nämnd Wid andra puncten rörande de bifallne Compromis, ser yttrade sig: Grefwe Oe la 6srclie:
Dä Bewillnings-Utstottets första project titt Bcwillnings-Förordning aflemnades, utgjor, de redan Förslaget om compromisterna en hufwudsaklig punct derutaf.
Det Högwördige Preste-Ständet erindrade dä, att det syntes wara mot princip, att undersätare icke skulle fä inför Thronen, om de det ästundade, anföra stne Beswär; men dä projectet andra gängen inkom biföll det Högwördige Prcste-Ständet hwad Bewillnings-Ut, skottet häruti hade föreslagit, säledes ar sakens stick för det närwarande sädant, att alla fyra Riks-Ständen bifallit puncten angäende compromisterna, utan wädjande ti!!
Konungen: och i sig sjelf synes ändamälet med compromisternas inrättande wara helt och hällit förfeladt, om man der! frän skulle gä den manliga wägen först till Kammar^ Collegium och sedan till Kongl. Maj:t.
Jag anser säledes, för min del, dct endy som härlind för det närwarande kan widgöras, wara, att Högloft.
Riddeastapet och Adeln ge, nom Protocvlls-Utdrag gifwer det Högwördige Preste-Stän^ det tillkänna, det Ridderstapct och Adeln fattat, att Prestc-Ständet redan när Bcwillnings-Förordningen till slutelig profning förewar, bestämdt bifallit wadet till conn» promist-Rätter, hwarföre denna fraga efter Ridderstapets och Adelns tanka, ei kunde till Nämndens afgörande hänskjuta?.