Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Och med alla dessa besvärligheter, kostnader och vådor, skulle landt-- mannen vid Magasinet icke bekomma penningar, utan blott en attest, en panimeubel, hvarpå han genom Commissionairer, brefväxlingar och omgångar kan få ett lån, det han, med credit, fördelaktigare, och med mera bestämd tid, med mindre invecklade förhållanden, kunnat få i en Discont, utan att fastläsa sin vara , på ett sätt, som hindrade honom att be - 544 &en 6 Martil. gagna ögonblicket af en förmånlig, men lätt föränderlig conjunctur.
Må detta vara nog sagdt om en låneinrättning, hvarom vore mycket mer, att siga; men till hvars åhörande Höglofl.
Ridderskapet och Adeln saknar tid, och må händ# äfven tålamod.
Må det i stället tillåtas mig, att af Herr Lagerbjelros premisser, draga en annan conclusiott, och åberopa dem till stöd för den af mig vördsamt föreslagna Magazinsinrättnirig i våra sädesrikare provincer.
M:o 3.
Herr Rosenblad, Bernhard: Realisationsplan.
1:0 Sverige# lagliga mynt blifver Riktdalit silfver, efter samma mynttot som Norrska, Danska och Hamburger Riksdalems; samt Riksdaler Baneot hvars förhållande till den förra stadgas efter närvarande medelcurs, såsom till t.
För verkställigheten häraf och till rättesnöre vid alla liqvider utfärdas ett särskildt myntplacat.
(Se Allegat N:o l.) 2:0
Banken förbindes, att vid påfordran inlösa sina utgifne sedlar med Riksdaler silfver, efter i förra puncten stadgadt förhållande.
Denna skyldighet tager sin början 3 månader ' efter Den 6 Martti, efter att Kongl. Maj:t, på af Bancofullmägtige gjord underdånig anmälan, derom utfärdat nådig kungörelse.
Dock kän denna inlösningsékyIdighet ej uppskjutas längre än till den I April å S 2 5i så vida ej den i ö;te punkten om* närhnde händelse skulle inträffa. 3;o För Banken utfärdad nytt Privilegium,' sorn noggrannt bestämmer dess förhållanden såsom Insättnings- Vsxel- ochj Lätte Bank.
(Se Allegat.
N:o 2.) 4-0 Den i Januarii 1824 dels afskrifveit Banken; dels öfverlåter den på RiksgäldsConr toiret följande sina fordringar; 1:0
Statsverkets hela återstående skuld, deribland inbegripet Lånebiträdet åt TackjernsBergslagerne. 2:0 RiksgäldsContoirets
Discontskuld* 3:0 MagazinsDirectionens dito dito. 4:0
Dito för uppköp af Spannmål
Och myntbara metaller. 5;o Byggnadsbiträde åt Götha Canal* 6:0
Dito Dito åt Södertelje Canal. 7:0 Dito Dito åt Hjelmare slussverk, i Bil. till Ridd. 9.
II Band* 35 Dm 6 Martil.
S:o Hos Götheborgs Stad. 9-0 Manufactur-Discontens hela-' creditiveumma. Anw.
I händelse vid detta Öfverförande på RiksgäldsContoiret, större eller mindre del af ManufacturDiscontens och JernContoirets creditiver skulle vara obegagnad, så öfverföres den dessa verk till godo i deras med Banken löpande räkningar j men hela creditivsumman påföres dem såsom skuld till RiksgäldsContoiret.
Till ersättning för att ränta sedermera blef dem beräknad, ehvad behållning de af dessa summor kunde äga obegagnad, så torde räntan böra nedsättas från 3 proc. till 2 proc. 10:0 JernContoirets d:o d:o.
Af JernContoirets hittills aldrig fullt begsgnade creditiv, torde 100 å 150,000
R:dr 3B:co böra afdragas såsom understöd för Fahlu Bergslag och öfrige kopparverk i stället för deras förlorade rättighet att mot låg ränta få belåna sina effecter i Banken. 11!0 Odlingslånen, jemte anslag för delån, som innan den 31 December 1823 i laglig ordning blifvit sökte, men ej utgått.
Allt efter som Odlings-lånen ingå, torde de böra användas till understöd helt och hållit af sådane större odlingsföretag,som öfverg Den 6 Mur/ii. 547 stiga denvanliga enskildt» förmågan.
Om större eller mindre del då blef obegagnad, borde den imeilertid göras Iruktbar, antingen genom inlösen af några RiksgäldsContoirets egna skulder, eller genom lån till Banken inot korrt uppsäg-, ning. 12:0 Hos Uddevalla Kyrka, Kalmar Gymi nasiutn ocb Skara Skola.
Skulle af dessa 3:ne sistnämnde fordringar, större eller mindre del af låntagarne vara outtagne, öfverflyttas återstoden på RiksgäldsContoirets löpande räkning, med skyldighet att bålla den låntagarne tillhanda, om de sig derom anmäla. 13:0 Hos Comitén för Strömrensningar.
Öfverskottet af Bankens vinst förar 1823, sedan anslagen till Götha Canal och Ström-; rensningen afgått, öfverlemnas till användan-t de för Götha Canal eller andra allmänt nyttiga företag.
Deremot ansvarar RiksgäldsContoiret för följande summor: 1:0
Ett capital af 800,000 R:dr Banco med 5 procents årlig ränta, som hvarje halfår erlägges, till Bankens förmån, infört bland Riks-' gäldsContoirets, å fordringsägarnes sida ouppsägbara skulder, och med rättighet för Banken att öfverlåta större eller mindre del af den - Den 6 Martil. na fordran på åhdra, och för RikägäldsConföi^ ret atf, efter 3 månaders uppsägelse, derå göra afbetalningar, för så vidt Banken fortfar att vara ägare deraf; kunnande de enskiltas andelar endast genom frivillig ömsesidig öfverenskommelse (uppköp eftet cours)* eller ef' ter ett års uppsägelse af hela capitalet, af RikagäldsContoiret inlösas.
Om RiksgäldsCöntoifet tilläts om-1 sätta återstoden af sina 5 pröcéntslån, antingen •&6om förut på 10 år, eller till permanenta, och i händelse nya anslag för fullbordandet af Götha Canal och Hjelmare Slussverk behofvas, äfven under samma villkor fick upptaga de dertill erforderliga summor, så erhölls utväg för dessa begge utgifter, utan ökade anslag, och RiksgäldsCöntoiret kom i ingen täflan itféd näringarnes allmänna lånerörelse, då eleisa lån, bärande lägre ränta än den vanliga, endast kunde sokas af sådane capitalister, som vilja uppoffra en dél af den ränta, de kunde erhålla, för att med mera beqvämlighet kunna uppbära den återstående, och då i alla fall RiksgäldsContoirets sammanräknade skuld till inhemske enskildté, äfven inberäknade de nya I&nen, ej kom att öfverstiga, hvad dén utgjorde 1818- Om tillåtelse lemnades att göra annuiteter (eller räntorne å de permanenta lånen) till fideikomiss, så erhöllo de en ny credit, och ett tillfälle vanns att skörda nyttan af fideiVommisser, utan att medföra det skadliga af listigheters oföränderliga satmuanhopmda i en anda hand.
Den 6 Martil. 549 2:0 Den Kongl.
Maj;t tillkommande ersättning för coursskillnad vid inlösen afFrécgiske lånet i Leipsig, hvilken summa Kongl. Majit också i nåder torde tillåta få förvandlas i ouppsägbart lån, pä samma vilkor, sQrn det i föregående punct omnämnda.
3:0 3,000,000
R:dr silfver, som i, af Kongl. Maj:t, utsatta terminer böra till Banken utbetalas Bankens skuld för Desposition mot intagne Piastrar afskrifves. hvaremot all skyldighet till återställande af dessa upphörer. 5:0 Riksens
Ständer uppdraga 1 underdånighet åt Hans Majit Konungen att anskaffa i föregående punct omnämnde 3,000,000 R:dr silfver, genom upptagande af ett utländskt lån på de fördelaktigaste vilkor, som kunna erhållas Till räntor och amorterande af den skuld, som sålunda uppkommer, anslå Riksens Ständer på RiksgäldsContoirets stat, en bestämd summa af 660,000 R;dr Blco (se'AUeg.
N;o 4) att årligen utgå, till dess denna skuld är helt 0.ch hållit infriad.
Till stärkande af Statens kredit skulle tjena, om i Regeringsformen infördes en §. sorn försäkrade alla Statsborgenärer om ovillkorligt uppfyllande af alla Statens lagligen ingångna förbindelser.
Särskild räkning föres öfver detta lån. 6:0 Kongl.
Majit öfverlemna» rättighet 550 Den 6 Martu, att om trängande omständigheter skulle så påfordra, tills vidare inställa verkställigheten af Bankens inlösnings-skyldighet af sina sedlar, och af upptagandet af det utländska lånet, utan upphäfvande likväl af alla öfrige genom denna plan stadgade förhållanden och liqvider.
Så länge detta hinder för realisationens verkställande fortfar, utbetalar RiksgäldsContoirct hela sin årliga Realisations lånefond till Banken, sorn derföre uppköper myntbara metaller.
Till li ndring i följderna af detta uppskof vare under tiden Banken förpligtad uppköpa allt silfver, som erbjudes efter teo sk. cours, och att utlemna silfver efter en stadgad högre cours af 128 eller 132 sk.
Det är visserligen icke troligt, att sådana omständigheter skola inträffa, som förena realisationens verkställighet med större olägenheter (genom Låne-negociationerne) än dem , som endast derigenom kunna häfvas.
Men då framtiden ej ligger inom vår synkrets, är det nödvändigt att öfverlemna till Konungen förmågan att möta älven dessa händelser.
Jag upprepar likväl, att jag både hoppas och nästan är öfvertygad om, att Konungen ej behöfver begagna denna rättighet.
Allegat N.o ii För alpget Mynt Placat. t:o Sveriges Rikes lagliga mynt blifver
Riksdaler silfver efter 9^ R:dr per få?
Kohvisk
Den 6 Martn.
S5* fint silfver eller 528,-% Svenska Asg fint silfJ ver på Riksdalern; och Riksdaler Banco, hvaraf 2\ utgöra 1 R:dr Silfver.
Hittills utgifne
Riksgäldssedlar vare gångbara efter förut stadgadt förhållande till Bancomyntet; men hädanefter kunna inga Riksgäldssedlar, eller såsom mynt löpande Statsobligationer, utgifvas.
48 sk. utgöre 1 R;dr Banco, och 120 sk. 1 R:dr silfver. 12 r:st. utgöre 1 sk.
Motiver.
På detta sätt förändras ej hittills varande myntberäkning, och all villervalla vid verkställigheten förekommes.
Myntet endast erhåller stadgadt det silfvervärde, det nu verkeligen äger.
Genom förändringen i myntfoten af vår SilfverR:dr, i enlighet med hvad Konungen redan vid förra Riksdagen föreslagit, vinnes en likhet med den i Norrige och Danmark antagna} samt med den, som ligger till grund för den vid våra handelstratisactioner så vigtiga Hamburger-R:drn. 2:0 I fullhaltigt Silfver utmyntas stycken af 1 R;dr, f R:dr och 3 R:dr.
På dessa utsattes äfven deras värde i Bancomynt med 2§ R:dr, 1 R;dr och \
R;dr.
Särskilt
Förordning stadgar hvad vid myntningen iagttagas bör Mot.
Genom utsättandet på det gångbara Silfvermyntet af dess värde i Bancomynt, vinnes en lätthet vid begagnandet, af icke obetydlig förmån för en ovan allmänhet.
Den särskilta myntordningen torde myntcommissionen få uppdrag författa, med fästadt afseende på 55* Den 6 Alar t ii. hvad, som för myntets användbarhet, försvårandet af dess förfalskning och minskning
I dess nötning erfordras. 3:0 Så-om skiljemynt utmyntas, dels Underhaltigt Silfver, på sätt mymordningen stadgar, i stycken af ,Jr R:dr eller 16 sk-, TsR:dr eller 12 sk, tt?
R dr eller 8 sk., /-R:dr eller 6 sk., och -/0
R:dr eller 4 sk,; dels af Koppar i hela, halfva och fjerdedels sk., af den vigt , alt i Skepp utmyntas till lööf R:dr B:co.
Med undantag af Riksens Ständers Bank vare ingen 6kyldig i skiljemynt emottaga större summa än 1 R dr B:co.
Riksens Ständers Bank hålle alltid allmänheten tillhanda nödig tillgång på skiljemynt.
Derigenom att skiljemyntets lagliga gångbarhet inskränkes till sådana liqvider, der det är oumbärligt, förekommes, att dess omlopp jemte det bättre myntet ej medför någon menlig verkan på detta senares värde»
Då detta skiljemynts underhaltighet inskränkes till hvad, som erfordras för myntkostnaden och förekommandet af Kopparmyntets förvandlande till handelsvara, betages all farhåga för eftergörning; under det att å en sida allmänheten försäkras om en gifven tillgång för sina behof och afgång för sitt öfverflöd deraf, och, å en annan, Banken tryggas emot alla förluster i och för sin befattning dermed, derigenom att •lia myntkostnadcrne inberäkna i det åsätta värdet.
Den 6 Martii. 553 4:0 Svenska
Ducater slås efter förr vanligt skrot och korn StataContoiret eller det Embetsverk, sorn öfver Statsverkets inkomster äger styrelsen, stadge vid hvarje års början en cours, hvarefter Svenskt Guldmynt i alla Statsverkets uppbörder emottages.
Mot, Den föränderlighet i värde, i förhållande till hvarandra, Guld och Silfver äro underkastade, gör hvarje för alltid bestämdt föfhållande emellan Guld- och Sdfvermynt omöjligt, på annat sätt än att det myntet, som förlorat i värde, drifver det andra ur rörelsen.
På sätt här är föreslaget, göres likväkSvenskt
Guldmynt andvändbart i publika liqvider, titan nämnde olägenhet. 5:0 Statsverkets och alla offentliga inrätta ningars räkenskaper, äfvensom alla vitsordägande böcker vare ovilkorligt ställde i R:dr Banco.
Härigenom sker ingen rubbning i det nu varande förhållandet. 6:0
Alla hädanefter ingående förbindelser vare endast betalbare i det mynt hvari de äro ställde.
Dock kunna alla utbetalningar till Statsverket, RiksgäjdsContoiret samt alla Publika verk och cassör , efter betalafens förgodtfinnande erläggas, antingen i R.-dr Silfven eller R:dr B:co, efter förut stadgadt agio.
Genom detta, stadgande både lera - 554 Den 6 Martil, nas ali helgd åt kraften af enskildta lagliga öfverenskommelse?, och tillika förekommes all misscredit å Bancomyntet eller sedlarne, så länge Banken ej brister i sin inlpsningsskyli dighet. 7:0 Alla hittills ingångna skuldförbindelser, ställde i R:dr Specie eller R:dr B:co, vare betalbare i R:dr B:co, Riksdaler för Riksdaler.
Från detta stadgande vare undantagna: 1:0
De förbindelser, hvarest uttryckligt förbehåll är gjordt om liqvid i annat mynt eller efter annan beräkning, hvilka förbindelser böra efter ordalydelsen infrias} 2:0.
Fromma Stiftelsers före år 1809 i Banken insatte och der qvarstående medel: och 3:0 enskiltas hos Staten ägande fordringar af den beskaffenhet, att de efter år 1808 ej kunnat göras användbara.
Sistnämde begge slag af fordringar, godtgöras efter cursförhållande till det myntvärde, hvarefter de blifvit uppburnc.
Formen Specie har nu mera blifvit alldeles enstämmig med formen Banco.
Också begagnas ej den förra i detta förslag att beteckna klingande mynt, — Den minskning i sina fordringars ursprungliga belopp, innehafvarne af låneförbindelser utgifne under cn fördelagtigare cours härigenom vidkännes, hafva de redan lidit i följd af vårt vacklande myntvärde.
Dessa förbindelser äga för det närvarande ej högre värde än den summa i Bancomynt, hvarå de lyda, och alla försök att afhjelpa denna redan begångna orättvisa, Den 6 Martti' skulle blott åstadkomma en ny, emedan under en tid z( 13 år, under hvilken de varit betalbare i gångbart Bancomynt, så många förändringar i förhållanderne måste uppkommit emellan fordringsägare och gäldenärer, att ganska få befinnas nu alldeles de samma som då.
Hvarje annat liqvideringssätt skulle ofta förorsaka samma personer nya förluster, som redan lidit genom myntförsämringen, och deremot bereda ny vinst just åt dem, som genom denna blifvit riktade.
Undantag från detta förhållande göra; 1 ;o.
Sädane skuldförbindelser, buared uttryckligt förbehåll är gjordt af liqvid i silfver eller något annat mynt än Bancosedlar.
Dessa fordringar hafva hela tiden endast varit betalbare efter ordalydelsen och således ej kunnat komma att gravera någon ny gäldenär, utan att han till fullo blifvit godtgjord deras belopp. 2,0.
Fromma stiftelsers-, hos Banken ägande fordringar.
I afseende på dem äro båda gäldenär och borgenär de samma nu som 1S08, och denne senare har dessutom oftast, i kraft af framlidne gifvares föreskrifter, ej kunnat uppsäga och på de fördelagtigare sätt använda sin fordran. 310, Sädane hos Staten varande enskilt es fordringar, sorn utan fordringsägarens förvållande blifvit satte i den fällning, att han ej kunnat använda deni.
Mig vetterligt finnas inga sådana mer än de små återstoderne af contanta fordringar i bytesmål, hvilka genom Kongl.
Förordningen af den 8 December J747 blifvit uppskjutne till liqvid, till dess Kronans fordringar i bytesväg blifvit godtr gjorde.
Den 6 Martil, 8:0.
Alla före ar 1809 ingångrse, i pen-» singar stadgade, afgifter, »om årligen af fastigheter utgå, eller såsom arrenden erläggas, utgå i Bancomynt till och med 1838 års slut Rdr för R:dr, men sedermera efter förvandling i förhållande till deras ursprungliga mynts värde.
Med dessa afgifter är det serskilta förhållande, att innejhatvarne ej kunnat uppsäga capitalet för att ftå fördelagtigare sätt använda det
Den drygare köpeskilling möjligen, i afseende pl deras förminskning i verkligt värde, kunnat erläggas för en dermed onererad fastighet, ersättes genom den långa tid, som är utsatt innan ett ändradt betalningssätt inträder.
Innan denna tid äro också förmodeligen de flesta arrenden, under detta förhållande, tiliändaliipne. 9:0.
Fri In- och Utförsel af myntadt Guld och Silfver vare tillåten, utan erläggan-. de af någon tullafgift.
Mot, Härigenom förekommes ali högre coursskillnad emellan ett fremmande och vårt mynt, än hvad transport och assuraocekostpader utgöra, och underlättas, för den enskilda omtankan, förmågan att rätta inhemska till? gången af klingande mynt efter behofvet.
Alkgat N:o a.
Fot slog till privilegium för Riksens Ständers Bank, no. Den i Stockholm; upprättade Riksens, Den 6 Mitrtli. 557 Ständer tillhörige Bank oktrojeras, att under en tid af 30 år, räknad från och med den i;sta Jahuarii 1824 fortfara, såsom InsättningsIVexel- och LåneBank.
Under denna tid vare ej i Sverige tillåtit upprätta någon annan Bank, dock oförkränkt den, ersk illa Bolag och personer * i torde punkten af detta privilegium förbehållne rätt, att under vissa vilkor, utgifva löpande förbindelser (sedlar) och anvisningar (assignationer).
Nödvändigheten att ej binda en franttid, må hända ägande större upplysning och andra behof, än vi, torde fordra denna inskränkning i tiden för Bankens oktroj. 2*o Riksens Ständer äga, i enlighet med ?2 §•
Regeringsformen, högsta styrelsen och vården öfver denna Bank De garantera, att alla föreskrifter* detta privilegium
Och särskilt titfärdadt Reglemente stadga, skola ovilkorligt blifva iakttagiie.
Alla hittils för Banken gällande ordningar, stadgar och föreskrifter vare upphäfne, med undantag af dem, som bestämma Bankens samt dess redan befintlige borgenärers och?gäldenärers ömsesidiga förhållanden och rättigheter.
Genom det tillfälle> sorn är öppet att medelst tillägg i 72 §•
Regeringsformen, kunna vid nästa Riksdag gifVa detta privilegium grundlagshelgd, kan den starkaste gatanti Smet afsteg från; privilegi-löreskrifter 558 Den 6 Martil.
! vinnas, som är möjlig i ett constitutionelt Land. 3:0.
Riksens Ständers styrelse öfver Banken utöfvas af Fullmäktige, Riksens Ständer i öfverensstämmelse med 66 §.
Riksdags - ordningen dertill utse.
Desse
Fullmägtige ställe sig till ovilkorlig efterrättelse, och under det ansvar, som serskilt derom utfärdad
Lag stadgar, de föreskrifter detta privilegium och det särskilta Reglemente innehålla.
Mot, Genom ändring i 66 §.
Riksdagsordningen skulle, utan skada för verket, Fullmäktiges antal framdeles kunna minskas till 8, då också särskilt 4 Suppleanter kunde utses att inträda i möjligen afgåendes ställe.
4;o- Såsom Insättnings Bank emottage Bani ken till insättning på löpande räkning hvarje summa i Svenskt guld- och silfvermynt eller i Bankens egna sedlar, som till den blifver inlemnad. 5:0.
Särskild räkning föres öfver i Ducater eller i Riksdaler Banco, insatte penningar, tinder den senare räkningen införes alla i Riksdaler silfver insatte summor, förvandlade till Riksdaler Banco efter det i Myntplakatet stadgade förhållande. 6:0.
Hvarje innehafvare af i Banken insatte summor äge rätt att, när som helst, utassignera eller uttaga större eller mindre del Den 6 i\lartii.
559 af sin der ägande behållning; Dock må ingen enskilt utgifva assignation på mindre summa än 4 Ducater eller 20 R:dr Banco, så vida denna assignation ej utgör återstoden af någon behållning. 7:0.
Alla för Räntekammarens, Riksgäldscontoirets eller något under Statens styrelse stående och i Stockholms befintligt verks räkning inflytande penningar skola i Banken insättas för det verks räkning, de tillhöra.
De i denna punkt nämde verk, äfven som de, hvilka enligt särskilta instructioner äro skyldige i Banken insätta sina penningebehållningar, åge rätt utgifva assignationer på dessa behållningar å hvad summa, de för godt finna.
Härigenom förblifver
Banken såsom hittills en gemensam cas6a för alla i hufvudstaden varande publika verk, hvarigenom dessa vinna både mera säkerhet för förvarandet af sina penningar och minskning i eljest derföre oundgänglige kostnader. 8‘.o. Såsom VexelBcink äger Banken rättighet utgifva sedlar, lydande å Ducater eller R:dr Banco, men med iakttagande af de skyldigheter, nästa punkt föreskrifver.
Hvad sedlarnes beskaffenhet, storlek och öfriga förhållanden beträffar, derom stadgar det serskilta Reglementet.
Beträffande sedlarnes beskaffenhet 56o Den 6 Martu, och storlek^ anssr jag för min del, att småsedlarne böra efter dand afskaffas, såsom både vid begagnandet kostsammare än klingande mynt, (troligen utgör nötningen af i million R:dr i klingande mynt under loppet af 50 år vida mindre värde, än kostnaden för underhållandet af en lika summa småsedlar), och tillika af den för Bankens credit farliga egenskap, att genom dem införes i rörelsen sedlar vid tillfällen, då de ej kunna begagnas med mera beqvämlighet ån det klingande myntet, hvilken större beqvämlighet just utgör stödet för Bankens visshet att kunna påräkna sina sedlars omlopp.
Jag tror också, att mycken besparing i Bankens kostnadsräkning skulle vinnas , utan olägenhet för allmänheten, om på sätt hittills förfarits med 2 och 3 R:drs sedlar, helt och hållit tryckta eller graverade sedlarne utan tränsportering utgåfvos å 2 R:dr, 3 R:dr, 3 R:dr 16 sk., 5 Ridr, 6 R:dr 32 sk- 10 R;dr, i3 R:dr 16 sk. 16 Rdr 32 sk., 25 R:dr, 33 R:dr 16 sk., 50 R:dr, 56 R;dr 32 sk., 100 R:dr.
Hvarje af dessa olika valeurer kunde förses med olika stämpel och format, hvarigenom förfalskning åtminstone försvårades.
Om de starre af dessa sedlar utgåfvos directe från vexelbanken, så vanns samma säkerhet som nu
Med sedlar å större summor än ioo R:dr torde böra förhållas sorn hittills.
Detta allt, såsom tillhörande den reglementariska detaljen, är här endast yttradt reflexionsvis. 9:0, Bad,' Den 6 Martil, 9:0.
Banken vare ikyldig utgifva till hvarje, som sig derom anmäler, mot Svenska Ducater, Sedlar lydande å lika antal Ducater, äfvensom mot Svenskt Siifvermynt, sedlar lydande å motsvarande ftntal R:dr Banco efter stadgadt förhållande.
Banken vare äfven förpligtad att vid påfordran ovilkorligen inlösa sina utgifne sedlar med full ålydande valuta i guld eller silfver, äfvensom att, om så åstundas, utbyta dem mot lika summa stäld i andra för sedelhafvaren beqvämligare sedlar, af sådane valeurer, som Banken enligt det stadgade Reglementet äger rättighet utgifva.
Mot, Så snart Bankens Lånerörelse blif. ver inskränkt till sådane lån, som inom kortare tid förfalla och endpst användas för någon industris eller consuments löpande penningebehof, till dess den förras producter hinna afsättas, och den senares påräknade inkom* ster inflyta, kan Banken med trygghet motse återtagandet af den för dess restauration så oundgängliga inlösningsskyldigheten af desg sedlar.
Om en öfverflödig penningestock eller behofvet af en utländsk liqvid , som med mindre kostnad kunde bestridas med klingande mynt än med varor, skulle föranleda en betydlig uttagning ur Bankens réela fond, till utförsel, så minskades härigenom inhemska penningestocken med den summa i Bancosed. lar, som blifvit inlöst och hvarför valutan blif. vit utförd, samt måste således, med lika be - Bil, till Ridd. e. Ad, Pr. II Band. 36
Den 6 Martii, hof efterfrågan af den återstående pettningestocken ökas, hvarigenom ali vidare utförsel upphörde att vara lönande.
För inhemskt begagnande kan det sällan blifva lönande uttaga klingande mynt mot Bankens sedlar, så vidt desse senare äro i rörelsen beqvämligare, (hvil. ket är förhållandet med de större sedlarne) och de tillika medföra samma säkerhet som det klingande myntet, genom vissheten att innehafvaren, när han behagar, kan erhålla full åtlydande valuta i klingande mynt.
Också har man sett Engelska Banken, då dess Lånerörelse inskränktes till naturenlig verksamhet, ofta med en réel fond knappt utgörande Vö-del af dess sedelstock, upprätthålla sin credit; då den deremot vid andra tillfällen med en réel fond till fdelar af dess sedelstock eaknat denna förmåga, emedan dess lånerörek se hufvudsakligen var upptagen af icke realisibla försträckningar till Regeringen. io:o.
Enskilta Bolag och Personer åge rättighet utgifva löpande förbindelser till Se-* delhafvaren, att vid påfordran inlösas, äfvensom anvisningar på viss man, också ställde att vid uppvisandet infrias.
Dessa sedlar kung na ej ställas i annat mynt än R:dr Banco, eller å mindre summa än 20 R;dr Banco.
Ej heller kunna de i någon under Statens styrelse stående cassa emottagas.
Utgifvarne vare för deras inlösning underkastade samma ansvar, som Vexelstadgan ålägger trassenter, acceptanter och endoseurer af vexlar.