Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af Herr Friherre Cederström, A.: ”Då Rikets Ständer af Stats-Utskottet fordrat ytterligare utredning, rörande tillkomsten och beskaffenheten af Cabinetts-Cassans brist eller skuld, så anser jag visserligen Stats-Utskottet varit skyldigt att, så vidt på detsamma berott, i detta fall gå Rikets Ständers fordringar till mötes, men jag kan för min enskildta del ingalunda derföre finna, att denna utredning, den må i öfrigt hafva kunnat blifva så fullständig som helst, i ringaste nion kunnat förändra sjelfva saken, eller att en dylik utredning bordt kunna föranleda något anslag till betäckande af skulder, hvilka aldrig i Grundlagsenlig väg kunna komma att gravera Statsverket.
Jag kan derföre ej förena mig i Utskottets skal till afstyr» kande af bifall till Kongl. Maj;ts Nådiga Skrifvelse, då dessa skäl synas grunda sig på bristande upplysningar i ämnet, utan anser jag dessa skäl endast böra inskränka sig till åberopande af 76 §.
Regerings-Formen, hvilken §. mer än tillräckligt motiverar representationens skyldighet att afslå allt anslag, hvilket skulle komma alt belasta landet för betäckande af en skuld, hvilken ej i Grundlagsenlig väg tillkommit.” Af Herr Doctor Björkman', ”Jag nödgas äfven denna gång reservera mig emot Höglofliga Utskottets ofullständiga besvarande af denna invecklade fråga, och åberopar derföre Herr Major Troils vid förra Betänkandet bifogade reservation, uti hvilken jag instämde.
Jag inser nemligen svårigheten för vederbörande
Departementschef att utan uppdrag af Rikets Ständer med Statens anslag fortfarande liqvidera ifrågavarande skuld eller brist, om desse Ständer nu offentligt förklara att densamma, tills vidare, icke af Staten erkännes; och jag hade derföre önskat, alt Stats-Utskottet uttalat sina åsigter, huruvida under tiden, tilldess ärendet blir fullt utredtoch någon lagligen erkänd betalningsskyldig förefinnes, för minskandet af denna skuld borde, med bidrag af Slats-Vtshottets Utlåtande, N:o 489. 19 Statens medel "enora möjliga tjenste-indragningar, gratifications-förminskningar och lönenedsättningar, såsom hittills de senare åren lärer skett, befrämjas.
Skulle åter Höglofliga Utskottet ansett, att ett sådant förminskande med det numera knappare anslaget icke kunde tillbörligen ifrågasättas eller vinnas, samt att icke eller någon ersättning för fordna ansvarige Cassaförvaltares mindre goda hushållning och mindre öppna förfarande genom ärendets pågående utredning vore så snart att förvänta, så synes det mig äfven icke hafva varit ur vägen alt genom någon serskildt försträckning af Statens medel, 3 å 400>00° R:dr, i förhand, likasom förskottsvis eller i låneväg underlätta inlösandet af de skulder, som för närvarande svårast tynga Cassan.
Dock detta under förutsättning, att redovisning för de försträckta medlens ändamålsenliga användande blefve kommande Rikets Ständer officielt meddelade.” Af Riksdags-fullmägligen Heurlin, som ansett Utlåtandet hafva bordt erhålla följande lydelse: ”Då samtlige Riks-Stånden återremitterat Utskottets förra Utlåtande, N:o 427> åligger det Utskottet att med förnyadt inkomma.
Vid en allmän öfversigt likväl af de med ålerremissen Utskottet tillhandakomne anmärkningar, befinnas åsigterna vara så väsendtligen sins emellan stridiga, att, under det åtskillige tillstyrkt bifall lill det slut, livan Utskottet stadnat, under ogillande blolt af motiven, andre deremot ansett Utskottet hafva bordt tillstyrka Rikets Ständer att bevilja det af Kongl. Maj:t äskade ytterligare anslag till Minisler-Cassan; och då en tiel velat finna de af Utskottet, i dess förra Utlåtande, lemnade upplysningar ofullständiga, i afseende på anledningen, uppkomsten och beskaffenheten af denna Cassas brist, hafva andre åter anmärkt
Utskottets obehörighet att inlåta sig i granskning af handlingar och räkenskaper, hvilka icke till hela deras vidd blifvit för Rikets Ständer tillgängliga, hvarjemte en lill antalet öfvervägande del af anmärkningarne egentligen gått derpå ul, alt närmare utredning, äfvensom hvarjehanda speciella upplysningar, endast för så vidt ytterligare äskades, som det kunde ifrågasättas, om och huruvida den i Minister-Cassan uppgifne brist Grundlagsenligen borde anses för en, utan Rikets Ständers samtycke, uppkommen gäld, för hvilken Svenska Statsverket dock i ett eller annat afseende häftade; hvaremot en och annan trott, såväl Statens värdighet, som frågans grannlaga natur, förbjuda all vidare utredning, såsom både olämplig och onödig.
Utskottet, som i första rummet ansett sig böra få afgjordt, huru - 20 Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o -180. vida det var med Kongl. Maj:ts
Nådiga afsigter öfverensstämmande, att delaktighet af räkenskaper och öfrige handlingar i ämnet, i vidsträcktare nion, än som redan egt rum, lemnades Utskottet och Bikels Ständer, har, till svar å derom gjord förfrågan från Herr t. f. Stats-Ministern, i skrifvelse af den r7 sistlidne Mars, erhållit det besked: ”att de af Stats-Ut”skottet begärda diplomatiska räkenskaper och handlingar äro dels af den, ”i alla Stater erkända, hemliga beskaffenhet, att de i intet land, i ingen ”tidpunkt, under inga förhållanden torde hafva varit föremål för en vidsträcktare granskning, dels ock af den i politiskt afseende grannlaga e”genskap, att de, om äfven egnade åt ett begränsadt meddelande, dock ”aldrig blifvit öfverlemnade åt offentligheten.
Då Stats-Utskottet likväl ”ansett sig böra utsätta detta senare villkor för emottagande af alla de ”äskade handlingarne, äfvensom för begagnandet af de redan delgifne rä"kenskaps-sammandragen, har Utskottet sjelft förorsakat det hinder, som 'nu deremot uppstår.” Rikets Ständer torde häraf finna, att Utskottet, intill tidpunkten af närvarande Utlåtande, icke egt några ytterligare facta eller uppgifter att åberopa, än dem, som förut af Rikets Ständer äro kände, eller som af enskilde ledamöters yttranden inom Riks-Stånden kunnat uppbemlas; och Utskottet har på delta förhållande grundat sin förmodan, att det skulle vara både otjenligt och ändamålslöst att specifikt upptaga till besvarande en och annan eller flere af de inom Riks-Stånden gjorde anmärkningarne, enär Utskottet icke anser sig ega rätt att afgöra, hvilka deribland som ega anspråk, företrädesvis framför de öfrige, på sådan serskild uppmärksamhet.
I dess ställe har
Utskottet ansett det åligga sig att bestämdt uppfatta frågans verkliga ställning i sin helhet, sådan den efter dess serskilda behandling intill denna tidpunkt nu framstår, samt alt, efter denna uppfattning, till ledning för Rikets Ständer, lemna Utskottets lika bestämda omdöme deröfver i öfverensstämmelse med den öfvertygelse, som både inom Riks-Stånden och Utskottet under tiden sig utbildat.
Ifrån sådan synpunkt betragtade, får Utskottet vördsamt förklara såsom i dess tanka nuvarande enda föremål för pröfning, frågorne: dels huruvida någon laggild anledning förefinnes alt anse
Riket vara belasladt med in- eller utrikes gjord gäld?
Dels ock huruvida andre omständigheter förekommit, på grund af hvilka Rikets Ständer borde bevilja det af Kongl. Maj:t för Minister-Cassan äskade ytterligare anslag af 770,966 R:dr 3a sk.
Banco?
I Ståls-Utskottets Utlåtande, N:o 489. 21 Och alldenstund i förra hänseendet icke förekommit någon anledning, det under de transactioner, hvarigenom Minister-Cassans uppkomna brist tid efter annan blifvit betäckt eller omsatt, skuldsättning för Svenska Statsverket egt rum, med iakttagande af någon bland de former, Grundlagen för en sådan skuldsättning såsom oundgänglige föreskrifvit, samt det så väl af Kongl. Mapts Kådiga Skiifvelser till Rikets Ständer och deras Siats-Utskott, som af f. d. Utrike^ Stats-Ministerns, Hans Exc. Friherre St.jcrenlds och nu tjenstförrättande Ministern^ Herr Stats-Rådet Ihres skriftliga yttranden är att inhemta, det Minister-Cassans brist icke såsom dylik Statsverkets skuld varit ansedd; alltså kommer Utskottet otvunget till den slutsats:
— Det någon Rikets Ständers åtgärd, till reglerande eller infriande af gjord Statsskuld, icke i ringaste måtto finnes påkallad.
Och som, beträffande den senare frågan, Utskottet, oagtadt nogaste öfvervägande af alla de skäl, som blifvit anförda för lämpligheten af att under ett eller annat afseende undantagsvis med Statens medel fylla den brist, som Minister-Cassans förvaltning iråkat, icke funnit sin förut i ämnet yttrade öfvertygelse rubbad, utan fastmer än ytterligare stadgad, får Utskottet vördsamt tillstyrka Rikets Ständer : att anse de i denna sak ådagalagde förhållanden icke medgifva beviljandet af den ifrågasatta utgiften.” Bih. till R.
Prol. 18J0 och i84t< 4 Sami. t Jfd. 3 Rand. ty Haft. 4 STOCKHOLM, Elmuns och Granbergs Tryckeri. Stats-Utshottets Memorial} IV:o 4 y o. i N:o 4G0.
Anli. till Exp.-Utsk. den i3 April 1841» kl. I e-, m.
Memorial, med för slagtill sammanjemkning eller votering, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, angående Extra Stat s-regler ingen, (U. A.) Sedan Piikets Ständer numera fattat Beslut, i anledning af StatsUtskottets Utlåtanden N:ris 354 oc^ 4^5, angående Extra Stats-regleringen; så får, jemte anmälan, att livad uti sistnämnde Utlåtande pag, 14 och i5 är vordet föreslaget, rörande dels åtskillige generella bestämmelser, i afseende å de extra stats-anslagen, dels de till Extra Stats-regleringen hörande tillgångars fruktbargörande och en för detta ändamål nödig ansedd underdånig anhållan hos Kongl. Maj:t, blifvit, dels af samtlige, dels af 3;ne Riks-Stånd, bifallet, hvarvid likväl Ridderskapet och Adeln ännu icke meddelat yttrande om medlens utlåning, Utskottet härmed afgifva de förslag till sammanjemkning eller votering, hvartill skiljaktigheterne i besluten öfver de serskilda bilagorne tili ofvannämnde Utlåtanden kunna föranleda.
A, I :o.
I anledning af Utskottets uti 3:djo punctcn af ofvannämnde bilaga till N:o 435 gjorda tillstyrkan a? ett anslag för gevärstillverkningen af 62,5oo R:dr årligen, att under 4 år utgå med a5o,ooo R:c!>, hrr blifvit beslutadt: af Ridderskapet och Adeln, att 84>ooo R:c5r ärligen beviljas för 5 år, med tillhopa 420>ooo R;dr; af P reste-Ständ A, att lika summa för året anvisas, att utg.å i 4 är; af Bergarc-Standei3 mgd bifall till Utskottets hemställan, samt af Bonde-Ståndet, att anslaget skulle nedsättas till 5o,ooo R:dr årligen i 4 år.
Då 3 Stånd således äro ense derom, att anslag till gevärstillveikningen endast för 4 år skall utgå, anser Utskottet Ridderskapets och Adelns /lik. till R.
Prot, 1840 och 1841. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 18 Häftet.
1 St Ståts-Utskottets Memorial, JS-o 4 g0, beslut, i hvad det rörer samma anslags anvisande för 5 år, hafva förfallit, likasom och då, i följd af 3:ne Stånds beslut, anslaget skall utgöra minst 6a,5oo R:dr, Bonde-Ståndets beslut, i afseende å anslagets nedsättande till 5o,ooo R:dr, förfallit.
Så framt icke Borgare-Ståndet skulle finna lämpligt instämma med Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, lärer, för summans bestämmande, få anställas följande votering:
Den, som bifaller Stats-Utskottets tillstyrkan, att extra stats-anslaget för gevärstillverkningen bestämmes till 6a,5oo
R:dr årligen, att under 4 år utgå med 25o,ooo R:dr, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, bestämmes berörde anslag till 84,000 R:dr årligen, alt i 4 år utgå med tillhopa 336,000 R:dr. 2:o.
Utskottets hemställan i /\:de puncten, att till befästnings-arbeten å Waxholm och uti Stockholms skärgård må anvisas 100,000 R:dr årligen i 4 år, med tillhopa 400,000 R:dr, har blifvit bifallen af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndetr hvaremot Borgare- och Bonde-Stånden bestämt anslaget till 5o,ooo R:dr årligen , eller tillsammans 200,000 R:dr.
För afgörande af denna skiljaktighet föreslås följande votering:
Den, som vill, att, på sätt Utskottet föreslagit, till befästning å AV axholm och uti Stockholms skärgård anvisas 100,000 R:dr årligen i 4 år eller tillsammans 4°°>ooo R:dr, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, bestämmes anslaget till 5o,ooo R:dr årligen i 4 år, med tillsammans 200,000 R:dr. Stats-Utslcotlets Memorial, IV:o 4go.' 3 3:o. Sedan Utskottet uti 8:de punclen afstyrkt det af Kongl. Maj:t äskade anslag till Instruclions-compagnier, har detta Utskottets yttrande blifvit bifallet af Borgare- och Bonde-Stånden, hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet beviljat berörde anslag med 3i,ooo R:dr årligen, eller för [\ år 124,000 R:dr.
Med anledning häraf föreslår Utskottet följande voterings-proposition:
Den, som, i likhet med hvad Stats-Utskottet yttrat, anser det af Kongl. Majst äskade anslag till Inslructions-compagnier af 3i,ooo R:dr årligen icke bora bifallas, voterar Jti j den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, beviljas till Instructions-compagnier 3i,ooo R:dr årligen i 4 år, eller tillhopa 124,000 R:dr.
Utskottets yttranden uti öfriga puncter af Utlåtandet N:o 435, Litt. A., nemligen: 1:0 angående anslag till rid- och anspanns-persedlar; 2:0 med afstyrkande af anslag lill klädes-byxor för beväringsmanskapet samt tillstyrkan af ersättning för ifrån reserv-förrådet ultagne persedlar och anslag till samma förråds förökande med beklädnad för ytterligare 5oo man; 3:o i fråga om de till nybyggnader vid Carl Gustafs Stads factori använde 32,(56 R:dr 43 sk. 1 1-.; ökad beställning vid Husqvarna factori; samt nedläggande af Norrtelje factori. 5:o angående anslag till Carlsborgs fästning; 6:0 angående dito till Carlstens fästning och Marstrands hamnförsvar samt befästande af inloppet till Carlskrona; 7:0 i fråga om anslag till anskaffande af telegraf-persedlar; 8:0 i hvad den rörer Herr Stjerngranats motion om ökadt anslag för exercis-esqvadroner; samt 4 Stats-UIskottets Memorial, N:o 4go. g:o om anslag för Armeens vapenofningar äro dels af alla, dels af 3:ne Riks-Slånd bifallne; varande i Öfrigt derigenom, att Ridderskapet oell Adeln samt Bonde-Ståndet instämt uti Borgare-Ståndets beslut, afgjordt, att bos Kongl. Maj:t bör göras underdånig hemställan om Nådig föreskrift, det correctionisler och arbets-fångar samt arbetslöse personer skola företrädesvis användas till de befästningsarbeten, hvartill anslag blifvit anvisade.
Men Bonde-Ståndets tillika, i sammanhang med frågan om anslaget till befästnings-aibeten å Waxholm och uti Stockholms Skärgård, fattade beslut om underdånig anhållan, det Kongl. Maj:t täcktes i Nåder tillse, att, genom en fullständigt ordnad plan för befästnings-arbetets utförande, de anslagne medlen varda så använde, att det med anslaget åsyftade ändamål må vinnas, har, såsom icke af de öfrige Riks-Stånden biträdt, förfallit.
Litt■ B. 4:o Utskottets afstyrkan uti i:a puncten af det anslag, stort 100,000 R:dr, som Kongl. Maj:t äskat lill fullbordande af ett under byggnad varande ångfartyg af 200 hästars kraft, har blifvit gillad af Borgare- och Bonde-Slånden, hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-Stundet berörde anslag beviljat.
I följd häraf föreslås följande votering:
Den, som gillar Stats-Utskottets afstyrkan af bifall till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om ett anslag af 100,000
R:dr till fullbordande af ett under byggnad varande ångfartyg af 200 hästars kraft, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej.
Tinner
Nej, varder ofvannämnde anslag af 100,000 R:dr beviljadt. 5:o.
Sedan, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om ett anslag af 63,333 R:dr 16 sk. till 72-pundige bomb-kanoner med projectiler för linieskepp, fregatter och kanonslupar, Utskottet tillstyrkt, att endast för fregatters och kanonslupars armering med dylike kanoner, anvisa ett Stats-TJtslcottets Memorial, JS:o 490. 5 anslag af 4o>ooo R:dr aLt disponeras, i den nion behofvet det fordrar, har detta blifvit bifallet af Borgare- och Bonde-Stånden, hvaremot Ridderskapel och Adeln samt Preste-Ståndet förklarat, att det af Utskottet tillstyrkta anslag skall ’’lill bomb-kanoners anskajjanele användas.”
Då således skiljaglighet förefinnes i fråga derom, huruvida anslaget endast skall beviljas för de ändamål, Utskottet tillstyrkt, eller en sådan inskränkning icke eger ruin; så, och i händelse Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet icke skulle vilja instämma med de öfrige Stånden i antagande af Utskottets förslag, lärer följande votering få företagas:
Den, som anser, ali det till bomb-kanoner beviljade anslag, på sätt Stats-Utskottet föreslagit, skall anvisas endast till fregatters och kanonslupars armering med dylike kanoner, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, kommer anslaget, utan berörde inskränkning, att till bomb-kanoners anskaffande användas. 6:0.
Uti 5:te puncten af ofvannämnde bilaga till N:o 4^5, hade Utskottet för Dockbyggnaden i Carlskrona tillstyrkt ett anslag af 133,333 R:dr 16 sk., att med 33,333 R:dr 16 sk. årligen, under loppet af 4 år, utgå.
Detta är vordet bifallet af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, hvaremot Borgare-Ståndet för berörde ändamål endast beviljat 66,666 R:dr 32 sk., att utgå med 16,666 R:dr 32 sk. årligen, samt Bonde-Ståndet, som förut bifallit Utskottets första yttrande, hvaruti allt anslag afstyrktes, detta beslut vidhållit.
Om Borgare-Ståndet icke skulle finna skäligt instämma med Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, lärer således votering få verkställas, enligt följande proposition:
Den, som bifaller Stats-Utskoltels hemställan, att för Dockbyggnaden i Carlskrona anvisas ett extra anslag af 133,333 R:dr 16 sk., atl med 33,333 R:dr 16 sk. årligen utgå under loppet af 4 år, voterar Ja; 6 Stats-Utslotlets Memorial, A7:o 490. den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, bestämmes anslaget till 66,666 R:dr32sk., eller 16,666 R:dr 3a sk. årligen.
I anledning aF livad Utskottet uti 6;te punden af ofvannämnde bilaga till Utlåtandet N:o 435 föreslagit, i fråga om vattenledning till Carlskrona, har Ridderskapet och Adeln beslutat, att den föreslagna framställningen till Kongl.
Maj:t skulle inskränkas till hvad som afsåg undersökning, angående arbetets utförbarhet och kostnad samt Carlskrona stads invånares hörande, angående deras bidrag, hvaremot de öfrige Stånden gillat Utskottets förslag, endast med den förändring af Borgare-Ståndet, att, i afseende å ifrågaställd försäljning af jernrören, efter ordet "öf vergifvas" bör inflyta ”och sedan utrönt blifvit, att de till vattenledningen redan upp”köpta jernrören ej kunna till allmänna byggnader användas’’.
Vid berörde förhållande hemställer Utskottet, huruvida icke Borgare-Ståndet skulle finna lämpligt frånträda nyssberörde tillägg, i hvilket fall Utskottets hemställan är af 3me Stånd i sin helhet godkänd.
Anlages icke denna inbjudning, föreslår Utskottet, att, till afgörande af skiljaktigheten emellan Utskottets af Preste- och Bonde-Stånden godkände förslag, samt BorgareStåndels beslut, följande votering må anställas:
Den, som vill, alt, i fråga om vattenledningen i Carlskrona, den beslutade underdåniga hemställan till Kongl. Maj:t expedieras, i enlighet med Stals-Utskottels förslag uti 6:te puncten af Bilagan Litt. B. till Utlåtandet N:o 435, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, kommer den förändring uti berörde förslag att ega rum, att, i afseende å jernrörens försäljning, näst efter ordet ”öfvergifvas,” tillägges: ’’och sedan utrönt blifvit, att de till vattenledningen redan upp”köpte jernrören ej kunna till allmänna byggnader användas.
- Uts hotti Is Memorial, N:o 4 90.
7 Hvad Ulskoltet i öfrigt hemställt uti Bilagan, Litt. B., nemligen: 2:a puncten, angående äskadt anslag lill ett nytt ångfartyg al 3oo hästars kraft; 4:de dito om anslag lill fyr- och båkväsendet oell underdånig hemställan till Kongl Maj:t, i afseende å sjömärken; samt 7:' 1e d:o om anslag till inventering af ekvirkes-förräden i Carlskrona, är dels af alla, dels af 3:ne Riks-Stånd bifallet.
Vid /pde puncten har Borgare-Ståndet beslutat det tillägg, att Rikets Ständer skola i underdånighet anhålla, att hvad utöfver den bestämda summan kunde erfordras till fyrars, båkars och sjömärkens inrättande och förbättring, måtte framför alla andra, ifrån Handels- och Sjöfarts-fonden utgående, kostnader, bestridas af denna Fonds tillgångar; hvilket beslut, uppå inbjudning, blifvit biträdt af Ridderskapet och Adeln samt PresteStåndet, men inbjudningen afslagen af Bonde-Ståndet; kommande således berörde hemställan att ega rum.
Litt, C. 8:0.
Sedan Kongl. Majit, till aflöning för en Styrelse för allmänna arbeten med under densamma lydande District-Chefer, äskat ett anslag af <9,76)6 R:dr 3a sk., hade Utskottet uti ofvannämnde bilaga till Utlåtandet N:o 435, tillstyrkt bifall på det sätt, att, efter det dertill först blifvit använde i,35o R:dr, som ansågos vara å 4;de och 9-’de Hufvud-litlarne för detta behof disponibla, fyllnaden 8,5i6
R:dr 32 sk. årligen, eller tillhopa för 4 år 34,066 Rdr 3a sk., måtte anvisas.
Vid pröfning häraf, hafva R dderskapet och Adeln, utan att taga förut omförmälde i,25o R:dr i betraktande, beviljat anslag
Lill hela det uppgifna beloppet eller 9,766 R:dr 3a sk. årligen, att utgå i 4 år; Preste-Ståndet för lika tid beviljat 8,000
R:dr årligen, under förklarande, alt i denna summa icke kommeatt ingå förrherörde [,a5o R:dr, hvilka borde på 4:de och 9:<le Hufvud-titlarne qvarstå; samt Borgare-Ståndet likaledes bifallit ett anslag af B.ooo' R;dr årligen i 4 år, att ställas Lill Kongl. Majits disposition, för att, såsom arfvoden, användas till dem, som med allmänna arbeten få befattning, med uttryckligt förklarande, att härvid afses, att något nytt Embetsverk ej må för ändamålet inrättas; hvaremot Bonde-Ståndet icke för ifrågavarande behof något anslag beviljat. 3 Stats-UisTcottets Memorial, N'o 4go.
Då de 3:11 e Riks-Stånd, hvilka för ifrågavarande ändamål anvisat anslag, bestämt detsamma utan beräkning af de tillgångar å 4;de och 9;de Hufvud-litlarne, sorn Utskottet tagit i betragtande, anser Utskottet Ridderskapets och Adelns beslut, hvarigenom bela det äskade anslags-beloppet blifvit anvisadt, närmast instämma med Utskottets förslag, hvilket grundats derpå, att bela njrssnämnde belopp borde vara disponibelt, hvadan nämnde beslut bör innefatta ja-propositionen vid blifvande votering; men, då Preste-och Borgare-Ståndens beslut, ehuru lika, i fråga om anslagssumman, i öfrigt äro skiljaktiga, torde, för bestämmande af contra-propositionen, först få anställas följande votering:
Den, som vill, att till contra-propositionen vid blifvande votering, i fråga om äskadt anslag till aflöning åt en Styrelse för allmänna arbeten, skall antagas Preste-Slåndets beslut, att till aflöning för en dylik Styrelse beviljas ett extra anslag intill nästa Riksdag af 8,ooo R:dr årligen, elier för 4 år 32,ooo R:dr, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, antages till contra-proposition Borgare-Ståndets beslut, hvarigenom beviljas ett anslag af 8,ooo R:dr årligen under 4 år, att ställas lill Kongl. Maj:ts disposition, för att, såsom arfvoden, användas till dem, som med allmänna arbeten få befattning, med uttryckligt förklarande, att härvid afses, att något nytt Embetsverk ej må för ändamålet inrättas.
Derefter torde i hufvudsaken få anställas följande votering:
Den, som bifaller/att till aflöning för en ny Styrelse för allmänna arbeten med derunder lydande District-Chefer, beviljas ett extra anslag af 9.7Ö6 R:dr 32 sk. årligen, att utgå i 4 år, voterar Ja; den, det ej vill, voterar
Nej; Vinner Nej, (d:a alternativet) antages Preste-Slåndets beslut ([se här ofvan).
(2:a alternativet) antages Borgare-Ståndets beslut (se likaledes bär ofvan). 9:0 Stats-Utskottets Memorial, N\0 4 9 o. 9:o. 9 / Till rese- och undersöknings-kostnader samt expenser vid den ifrågakomne nya Styrelsen för allmänna arheten hade Utskottet föreslagit, att en summa af 6,666 R:dr 3a sk.
E:co årligen intill nästa Riksdag, eller för 4 år 26,666 R:dr 62 sk.
B:co, måtte ställas till Kongl. Majits disposition.
Detta har blifvit bifallet af Ridderskapet och Adeln samt PresteStåndet, hvaremot Borgare-Ståndet beslutat, att för rese- och undersöknings-kostnader samt expenser, i följd af allmänna arbeten, ställes till Kongl. Maj:ts disposition en summa af 6000 R:dr årligen under 4 år, eller tillsammans 24,000 R:dr; men Bonde-Ståndet har icke beviljat något anslag för ifrågavarande behof.
Jemte det Utskottet hemställer, huruvida icke Borgare-Ståndet skulle vilja med Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet instämma uti bifall till Utskottets förslag, som då blefve fastsläldt, får Utskottet, för motsatt fall, föreslå, alt votering anställes, enligt så lydande proposition: