Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
247 föregående Riksdagar, alltsedan 1809, dertill bl ilvit ansedd af Statsverket berättigad, utan ock af StatsUtskottet vid denna Riksdag jern* väl blifvit till Arfvode uppförd.
Då alla dessa skäl ganska nogsamt äro kändaafsamtelige Ridderskapets och Adelös Led möter innom StatsUtskot tet ■, har jag ej kunnat undgå fästa så mycket mera uppmärksamhet vid Utskottets alvikelse från den öfverenskommelse , som träffades vid den redan åberopide Sammankomsten med Högvälborne Herr Grefven och LandtMarskalken samt de öfrige Talcmännerne och Utskottens Ordförande, som jag har mig bekant, d?t de tre ofri-: ge Respective MedStåndens Ledamöter innom StatsUtskottet ganska liberalt öfverlemnat frågans afgörande till Ridderskapets och Adelns derstädes varande Ledamöter.
Jag hade vid sådant förhållande föreställt mig, att den värde Ledamoten innom StatsUtskottet, som yrkade vid 1815 års Riksdag uti Ridderskapets och Adelns Plenum den 1.
Augusti, på sätt de tryckta Protocollerne uti sjette Delen Pag. 26 utvisar, det intet allenast RiddarhusFiscalens, utan äfven RiddsrhusCamererarens
Riksdags-arfvode borde bestridas på StatsVerkets bekostnad, hade, utanattserdeies bryta det, efter utseende, innom StatsUtskottet rådande prisvärda IndragningsSystemet, kunnat tillstyrka bifall till Högvälborne Herr Grefvens och LandtMarskalkens samt Talemännens och Utskottens Ordförande upprättade
Förslag i då jag nästan är förvissad 848 Den 1 Martil att de flesta af öfriga Ledamöterna innom Utskott et, derutf instämt.
Hvad åter angår det nedsatta Ärfvodet för Extra Ordinarie Cancellisterne vid RiksSanden, så tror jag mig kunna framställa den grundade förmodan ; Att deras göromål säkerligen äro af störare mängd och mera vidlyftighet , än hvad deras vederlikar vid Utskotten kunna äga , hvaraf följer, att de förra böra njuta åtminstone lika och ej mindre vedergällning , än Utskottens Extra Ordinarie Cancellister.
StatsUtskottet har likväl, med förbigåenr de af denna bil 1’ghetsgrund, nedsatt Ståndens Ex.ra Ordinarie Cancellisters arfvode från 3 R:dr till endast 2 R:dr, men likväl godkänt det för Utskottens Extra Ordinarie? föreslagna Arfvode af 2 Riksdaler 24 Sk. ehuru RiksStåndens Canceller äro fullkomligen i lika stort behof af s kick lige Extra Ordinariers biträde, sorn Utskotten.
Sluteligeo förekommer, i afseende på Tractamentets nedsättande för VaktBetjeningen , att utom det att Vaktmästaenes Tractamente, under en följd af flera Riksdagar, blifvit oförändradt bibehållit vid 1 R:dr 1 &
Banco, såsom Herrar Taleman det nu föreslagit, och hvarigenom detta belopp liksom vunnit häfd} så torde äfven böra ihogkommas, att tidernes dyrhet och daglöners 1 synnerhet, långt ifrån att min« Den 7 Mirtii. 249 skås, snarare stigit högre, sedan sista Riksdag, hvarigenom det belopp, sorn vid Riksdagen år J8J5 kunde anses vara rundeligen bestämdt, vid denna icke kan annorlunda än såsom jemt tillräckligt betragtas.
Dessutom hemställer jag, huruvida det är förenligt med en sann sparsamhet i sammanhang med Riksens Ständers egen värdighet, att genom förminskning i deras lägre Betjänings vedergällning för Statsverket åstadkomma en besparing af ett högst obetydligt belopp.
— Jag får af alla dessa förenade skäl anhålla om Betänkandets Återremiss till StaisUtskottet.
Herr Strussenfelt, Michael; Sorn- Grefve Posse redan förekommit mig, får jag till alia delar förena mig med honom, under tillägg , det jag icke tror att någon betydlig lucka i StatsCassan skall uppkomma, om man, på sätt Herr Grefven och LandtMarskalken samt Herrar Talemän föreslagit, beviljar Ståndens Extra Ordinarie Cancellister En Riksdaler samt Vaktmästarne 16 Sk. utöfver hvad StatsUtskottet dtm tillagt.
Herr af Sillén, C. W.,s anförde skrifteligen : Högvälborne Herr Grefve och LandtMarskalk, Höglofiige Ridderskap och Adel!
Jag anhåller ödmjukast om några ögonblick, för att i möjligaste korrt het yttra mina tankar, i anledning af det ifrån Höglofiige StatsUtskottet till RiksStånden inkomne Betänkan - 253 jOen 7 Martil. de rörande Arfvoden och Tractamenten, som för nu påstående Urtima Riksdag föreslås för Urtima Riksdag för Ståndens och Utskottens Secreterare, Notarier, Cancellister, Extra Canceilister och Vaktmästare, med flere.
Då Riksdagsordningens 24.
§• föreskrifver, att alle desse Tjenstemän och Betjente af StatsMedlen skola erhålla en efter göromålens vigt och mängd lämpad vedergällning; kan nu icke fråga bli om deras rättighet härtill.
Så onekeligt som detta då är, så obestrideligt synes mig dock vara, att vid dessa Arfvodens och Tractamentens beräknande, någon billig grund derföre bör sökas och följas.
Högloflige StatsUtskottet uti sitt Betänkande har tillstyrkt de af Högvälborne Herr Grefven och LandtMarskalken samt öfriga Ståndens Taleman föreslagne Arfvoden och Tractamenten, utan annan förändring, än att samtelige Vaktmästarnes Ttactamenten blifvit nedsatte till 1 R:dr i stället för 1 R
Banco per dag, som Projectet innehåller.
Enligt detsamma skola RiddarhusSecreteraren samt Preste_ och BorgareStåndens Secreterare i Arfvode erhålla 300 R.dr hvardera; BondeStåndets Secreterare 400 R:dr, StatsUtskottets Secreterare .200 R:dr , och de öfrige Utskottens Secreterare hvardera 16» R:dr 32 Sk.
Banco i Månaden; Ståndens och Utskottens Notarier och Riddarhusets tvänne äldsta Cancellister 3 R:dr 24 Sk.; öfrige Ordinarie och Extra Ordinarie Cancellister, så väl i Stånden som Ut - Den 7 Martil.
251 skotten, hvardera 3 R:dr, och Vaktmästarne 1 R dr Banco hvardera i Tractamente om dagen j ViceSecreteraren och tvänne Notarier i BondeStåndet skola, enligt samma Project, erhålla 4 R:dr hvardera om dagen i Tractamente, med flere olikheter härutinnan, dem jag, till tidens vinnande , förbigår att här upprepa.
Grunderne för alla dessa Arfvodens och Tractamentens beräknande har jag icke kunnat inse ; oin ej den af föregående Riksdagars praejudicat, hvilket jag för min del icke kan antaga:
Jag får derjemte förklara, att jag finner dem alla alltför högt beräknade, och tror att de kunna och böra betydligen nedsättas eller minskas Grunden för Arfvodens och Tractamem tens beräknande, anser jag vara Tjenstemannens rang och Tjenste-belattningens vigt och ansvarighet.
För att finna ifrågavarande Tjenstemäns rang, lärer mig vetterligen ingen annan måttståck vara att tillgå, än RangOrdningen, som till det mästa stöder sig på Militaira Grade benämningen.
Ståndens och Utskottens Secreterare och öfrige Tjenstemän och betjente, torde derföre kunna och böra jemnföras med Militaira Personer.
Etter dtm blir det således icke svårt att bestämma beloppet af hvars och ens Arfvode eller Tractamente , då vi dertill äga tvänne gpdkända hjelpredor, FaltAjloningsStaten och Rese Reglementet.
252 Den 7 Martil.
Då LandtMarskalken och Talemännen äro Statens närvarande högste Embetsman,lära Ståndens Secreterate icke kunna till rangen tagas mindre än StatsSecreteiare, hvilka enligt RangOrdningen lära beräknas lika med Generaler, GeneralLieutenanter eiler GeneralMajorer.
Efter Fält-Aflönings-Staten erhåller en General eller General - Lieutenant, som commenderar en Corps d’Armée af från och med Booo till inemot 20,000 Man, 66 För* tioner och 16 Rationer, som i penningar förvandlade, enligt GeneralOrdres af den 24 Febrmrii 1813, Portionen å 8 Sk. och Rationel! 16 Sk.
Banco, gör i FältTractamente 16 R dr 16 Sk. om dagen, och således på 30 dagars Månad 490 R:dr; hvarmed honom likväl åligger att föda och underhålla erforderligt antal Drängar , Hästar och Sadelmunderingar, samt, som jag menar, hålla Taffel för sine Adjutanter.
RiksStåndens Secreterare, med 3 å itoo R:dr Banco i Månadteligt Arfvode, behöfva deremot i och för denna deras Tjenstebefattning, icke bålla sig någon MunderingsPersedel, Drängar eller Hästar.
Efter ReseReglementet åter, erhålla Rikets Herrar, vid dem uppdragne Förrättningar, endast 3 R:dr 16 Sk. i Tractamente om dagen samt Skjuts för 12 Hästar för Resan till och ifrån Förrättningen , och Generaler, GeneralLieutenanter, GeneralMajorer samt StatsSecreterare njuta blott 2 R.‘dr Banco om dagen och Skjuts för 7 Hästar , och Ståndens Secreterares Arfvoden enligt Betänkandet göra dock från lo till 13j Den * Martti.
253 R:dr Banco på dagen — hvilken betydlig olikhet i betalning!
Tjenstebefattningens vigt och ansvarighet, lärer ingen vara, sorn icke tydligen finner den ofantliga skillnaden emellan en Commenderande Generals och StåndsSesreterares , så att derom icke kan behöfva mycket ordas, jag tror ock, att detta, exem* plet skall vara tillräckeligt för att icke behof, va här upprepa jemnförelser emellan Utskottens Secreterare samt Ståndens och Utskottens öfriga Betjening och motsvarande Militaira Personers Tractamenten och Fält-aflöning.
I anledning af hvad jag nu haft äran anföra, anser jag att alla de projecterade Arfvoden och Tractamenten kunna och bora nedsättas till hälften af hvad Utskottets Betänkande tillstyrker, nemligen för de 3ine Ståndens Secreterare till 150 R:dr, och BondeStåndets Secreterare till 200 P.idr Banco samt alla de öfriges Tractamenten i samma förhållande.
I förbigående må det tillåtas mig nämna, utan att deri yrka ändring, det jag icke heller kan inse orsaken, hvarföre BondeStåndets
Secreterare och några dess Tjenstemän skall tilldelas högre Tractamente, än deras vederlikar i de öfriga Stånden.
Jag inser ock -ganska väl, att mången lärer finna dessa mina anmärkningar Utskottets Betänkande och föieslagiie nedsättning af Arf: 254 Den 7 Martn. voden och Tractamenten, till hälften emot de föreslagne, alltför stränga och deremot lära göra flera invändningar ; men må det tillåtas mig deremot förklara , att i jemnförelse med Tractamenten, som enligt Fältstat och Rese» Reglementet bestås de Personer, som med Ståndens och Utskottens Secreterare och öfriga Tjenstemän samt Betjente kunna jemnföras , är denna hällten ändå i min tanka ganska beskedligt , om ej genereust tilltagen.
RiddarhusSecreteraren är dessutom , efter 1815 års RiksdagsFörändring, med de honom tillfallande Afgifter vid Upphöjningar till Adelig, Friherrelig eller Greflig värdighet, tämligen väl lönt; tyda ej Urtima Riksdagar inträffa , är hans Tjenstebefattning icke trägen mer än högst 5 Månader af 60 eller på 5 år, då Lagtima Riksdagar hållas.
Sluteligen får jag ödmjukast anhålla , att StatsUtskottets ifrågavarande Betänkande måtte återremitteras, och detta mitt vördsamma Anförande dit åtfölja d tsamma, samt med de öfrige RiksStånden blifva communieeradt.
Friherre deGeer, Carl:
Som jag till alla delar instämt uti StatsUtskottets ifrågavarande beslut, vill jag icke deruti nu göra någon förändring, utan endast fästa mig vid ett af Grefve Posse nyttjadt uttryck , att jag, vid den af Herr Grefven och LandtMarskalken samt Herrar Taleman och Utskotts Ordförande uti förevarande ämne hållna Sammankomst, skall va - Den i Marti', 255 rit närvarande i egenskap af Representant för StatsUtskottet.
Denna rättighet tror jag mig ingalunda kunna äga. 24. §. i Riksdagsordningen stadgar, att Riksdags-vedergällningarne skola af StatsUtskottet, efter öfverläggning med LanckMarskalken och Talemännen, föreslås.
I följd häraf, och sedan det af Herr Grefven och LandtMarskalken samt Herrar Taleman och Utskottens Ordförande upprättade Förslag till Riksdags vedergällningen blifvit uti StatsUtskottet uppläst och pröfvadt, har StatsUtskottet , hvilket vid detta, likasom vid alla andra tillfällen, trott sig böra iakttaga billighetens fordringar, dervid gjort några smärre förändringar och nedsättningar , hvilka visserligen för öfrigt icke äro af någon särdeles betydenhet eller vinst för Staten.
Grefve von Schwerin , Fredric Bogislaus:
Utan att dermed åsyfta någon nedsättning för denna gång uti de Tractamenten , sorn för Ståndens och Utskottens Tjenstemän blifvit föreslagna, kan jag dock icke lemna tilllället obegagnadt, att till Ridderskapets och Adelns Protocoll iörklara mitt ogillande af den så kallade liberalitet, som Riksens Stärder och deras Ombud, allt sedan 1809, ådagalagt vid bestämmandet af Arfvoden åt de Tjenstemän, som biträdt dem vid deras Förrättningar , en liberalitet, som nog staVkt contrasterar mot den sparsamhet, med hvilken Statens Fivbets. män aflöna*. 256 Den 7 Martil.
Jag har, såsom Medlem af sist förrattäds Revision, sett några få dagars arbete godtgöras med 2, 3 till 400 R dr. jag vet att Banco.
Fullmägtige till2gt sitt Ombud vid Malmö Discont ett Arfvode af 3 o Rldr i Månaden , utöfver den Lön han , såsom Banquens Tjensteman, åtnjöt.
BancoUtskotten hafva vid Riksdagar tillagt sina Secreterare Arfvoden af 700 till 1000 R:dr.
En sådan liberalitet på Nationens bekostnad är för långt sträckt.
Riksdags-kostnaderne blifva derigenom onödigt förstorade^
Det medför äfven den skadliga verkan, att en mängd af Ynglingar från Landsoiterne, (oljande i spåren på Riksdagsmännen, söker sysselsättning i Stånden och Utskotten, och utestänger de ämnen, som kunde finnas att tillgå i Coilegierne, med hvilka Utskotten ofta kunde vara bättre belåtna.
Benägenheten att hjelpa Persone.
, som man gynnar, torde väl ock någon gång föranleda att man utsträcker antalet af de Tjenstgörande utöfver verkliga arbets-beholvet.
Arfvoden och Tracfamenten torde under denna Riksdag gå till 30,000 R:dr.
De Arfvoden, som Ständerne och deras Ombud bevilja, böra ej få vara alltför olika mot de Arfvoden , som Staten består.
Nu likväl har en StåndsSecieterare i DagTractamente
Den 7 Martil* 257 fyra gånger det Arfvode , som bestås en Rikets Herre, när han förrättar RiddareSyn.
Grefve Posse, Claes fredric:
I anledning af hvad Friherre deGter nyss anfört, torde mig tillåtas upplysa, att då 24. §.
Riksdagsordningen innehåller, att öfverläggning emellan Herr Gvefven och LandtMarskalken j mte Herrar Taleman samt StatsLtskottet, angående Riksdags-v. dergälningarne, skall äga rum, jag icke annat bordt eller kunnat förmoda, än att Friherre deGeer, vid den i detta afseende hållna Sammankomst, varit å StatsUtskottets vägnar närvarande.
Otn jag deruti misstagit mig, torde sådant vara så mycket mera förlåtligt, som jag ej känner eller tror, att någon annan öfverläggning emellan Herr Grefven och LandtMarskalken jemte Herrar Talemän samt Stafse Utskottet i detta ämne ägt rum
I öfrigt skulle jag för min del anse , att man vid denna Riksdag snarare borde bestämma Aflöningarne för näst blifvande Riksdag , till behörig underrättelse för dem, hvilka då åstunda att såsom tjenstgörande antagas ; än att, såsom nu skett, sedan trenne Månader af Riksdagen redan förflutit, nedsätta, hvad ej mindre vid sista Riksdag varit förunnadt, utan ock af Herr Grefven och LandtMarskalken samt Herrar Talemän nu blifvit , efter föregången behörig öfverläggning , föreslagit, hvilket icke synes mig öfverensstämma med rättvisans eller billighetens fordringar.
Ridd. 0, Ad, Fröt.
IV, B. I.
Afd. 33, 34.
258 Den 7 Martil.
Herr Grefven och Dan dtMar svalken herti.
Ställde, om icke Ridderskapet och Adeln ansåg de vid StatsUtskottets Utlåtande gjorda Anmärkningar hindra detsammas antagande, samt på sådan grund behagade Utlåtandet, jemte Anmärkningarne, tili Utskottet återremittera.
Ja och Nej! Hvarefter Herr Grefven och Landt Mar.- skalkeri å nyo föreslog, att som
Utlåtandet nu första gången jore under pröfning, samt Anmärkningar dervid blifvit framställde, detsamma, af sådan anledning, måtte, jemte Anmärkningarne, till Utskottet återförvisas; hvilket bifölls.
Föredrogs å nyo och bifölls följande Allmänna Besvärs- och OeconomiseUtskottets den 10 sistledne Februarii aflåtne samt den 2 dennes, eftermiddagen, på bordet lagde Betänkande, rörande en förbättrad Posternes Reglering på åtskillige Orter i Riket, samt vissa öfverkhgade olägenheter vid Postföringen emellan Norrige och Dannemark.
Föredrogs å nyo Allmänna Besvärs- Och OeconomiceUtskottets den ig sistledne Februarii afgifne samt den 2 dennes, eftermiddagen, på bordet lagde Betänkande , i anledning af väckte Frågor, så väl om upphörande af Frikallelsen för Höglofl.
Ridderskapet och Adeln frän deltagande med Borgerskapet uti kostna» #
Deli 7 Martil 2 50 derne för clefas
Hus och Tomter i Staderne lill Kyrko-, Prest-, Scholae joch RectorsBoställs*
Byggnader samt öfrige StadsEgendomar ålagde skyldigheter, som ock derom, att de.Onera, hvilka tillhöra Gårdsägare bland Städernee Borgerskap, måtte Utsträckas till alla Fastighetsägare i Städerne , utan undantag* Herr Silverstolpe, Gustaf Abraham:
Det ämne, som nu blifvit föredragit, innehållande en inbjudning ifrån det Vällofl.
BorgareStändet till Riddefskapet och Adeln samt PresteStåndet, att göra Concession af en rättighet, som genom deras Privilegier är sanctionerad*
För min egen del, tror jag val, att den begärda Concessionen af många skäl latt kunde be* Viljas3 men jag tror tillika, att då sådant beror af de bägge concederande Ståndens välvilja, frågan är så vigtig och eftertänklig,-att den ej i ögonblicket kan besvaras.
Ett bifall dertill kan sannolikt komma att bero al de bevekande skäl till eftergift , sOm möjligen framdeles under Riksdagens lopp kun le utvecklas, om en inbördes villighet skulle komma att motivera en sådan välvilja:
Och af denna grund anhåller jag, att detta Allmänna Besvärs* och OeconomiseUtskottets Betänkande lills vidare måtte få hvila på bordet.
Hvilken hemställan, uppå af Herr Grefven och LandtMarskalkeri gjord Proposition, *f Ridderskapet och Adeln bifölls. 209 Den 7 Martill Upplästes följande från de andre Respective RiksStånden ankomne protocollsUtdrag:
Fran Högvordige PresteStåndet:
Af den 17 sistledne Februarii: innehållande, att PresteStåndet afslagit ExpeditionsUtskottets hemställan, att hädanefter endast få ut-’ skrifva ett OriginalExemplar af Utskottets Förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrif» velser till Kongl. Maj:t.
Af den 2 dennes: om Återremiss af StatsUt6kottets Betänkande, angående Aflöning för RiksStåndens och Utskottens Secreterare, Canceller och VaktBetjening.
Om Bifall till följande Utskotts Betänkanden, nemligen: Från Stats Utskottet: 1:0
Om yrkad lindring i allmänhet i Inqvar» teringsBesväret för de Städer, der ständiga Garnizont-r äro förlagde samt serskilt för Malmö och Ystads Städer. 2^0 Om Pension för Hans Kongl.
Höghet Kronprinsens f. d. Lärare. 3:0
Om medel till Södertelje Canal-Inrättnings fullbordande. 4:0 Om Förvaltningen af Kronan» Upplags» Magasin, ra. ra.
Den 7 Martu. s 61 Frän Dctg Utskottet : 1:0 Angående Förslag, att Skogs-åverkan må anses och straffas lika med stöld. 2:0 Om Ägares af BergsmansHemmans skyldighet att fullgöra samma Hemmans Onera. 3:0 Angående Odlares rättighet till Grannars biträde vid Dikning, m. m.
Fran Dag- samt Allmanna Besvärs- och OeconomiceUtskotten : J:o Angående yrkad Rättighet att emellan Riks; dagarne till Regeringen inlemna Förslag till ändringar i Författningarne, m« m. 2:0 Om Brandstads erläggande efter förmedladt Mantal.
Angående Återremiss af följande Statsutskottets Betänkanden, rörande: 1:0 Medels anslående i och för Isländska Handskrifters Öfversättande, och 2:o sökt Lånerättighet i ManufacturDiscorsten för SkeppshvarfsÄgare:
Om Återremiss af Dag_ samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens gemensamma Utlåtande, angående allmänna Vägars underhållande vintertiden i afseende på Inrättningen af Ploglag: 26? 7?f» 7 Martil, Om bifall till följande Betänkanden, nemligen; Ifrån Lag- sam?
Allmänna Besvärs- och OeconpmieUtskotten, angående 1:0
Förändring i tiden för Vägsyners förrät’ tande. 42:0 Föreslagen Indelning af Byevägar. 3:0 Yrkadt Förbud mot ali Uiborgning af Bränvin. 4:0 KronoSkjutsskyldiges rättighet, att vid Hä* radsTingen välja
Deputerade till granskning af Kronoskjuts-langdern? £.0
Skyldigheten att bygga Tingshus och Fre* gtegårdar, m. m.
Ifrån StatsUtslottef, angående: 1*0 Föreslagne grunder för Liqviderandet af Undsättning6Spannmål. 2 o Förbud för MagazinsDirectionen> att in«i förskrifva utländsk Spannmål.
Brån AklmAnna Besvärs- och QeconomieUtskottet, angående : r:o Förbud emot införandet af utländskt spun* nit Bomullsgarn. 2:0 Åtskilliga väckta Frågor, rörande Marke» pngssättningcq.
Ben 7 Martti. 263 310 Boskaps afvelns uppmuntrande i Blekinge. 4'o
En fri Tackjernshandel. 5:0 Gjordt Yrkande, att Förlänings- och Löningshenimanen i Halland må tilläggas samma Förmåner, som KronoHemman i allmänhet eller ock få lösas till Skatte, 6:0 Väckt Fråga om KronoUppbördens öfverlemnande till KyrkoRådet i hvarje Församling. 7:0 Yrkad jemnkning i Transport skyldigheten af Tionde- och Afradsspannmål. 8:0
En jemnare fördelning af Väghåilningsskyldigheten vid och omkring Norbergs Gruf. vorj hvarförutan Ståndet låtit bero vid Alimanna Besvärs och OeconomiaeUtskottets Yttrande, i anledning af Prosten Fornanders Me. morial, om Undersökning efter Stenkol på ejland.
Fran Vallöf.
BorgarcStdndet:
Af den 2 i denna Manad:
Om Bifall till föl* jande Utskotts Betänkanden, nemligen:
Från StatsUtskottet, angående; 1:0 Ytterligare Bidrag af StatsMedel för Södertelje Canal-Inrättnings fullbordande. 2:0 Förvaltning af Kronans UppbördsMagazius m. m. 3:0 Förbättring i Aflöningen för KrgsRevisionsBetjeningen, 4:o De innom Södermanlands
Län befintelige, så kallade Jagbackar. 5.0 Liqviderandet af UndsättningsSpannmålen.
Från Lagutskottet, angående: 1:0 Ägares af BergsmansHemman åliggande, att fullgöra samma Hemmans Onera. 2:0 Föreslagne Rättigheter för Odlare till biträde af sina Grannar vid Dikning, m. m. 3:0 Att Skogs-åverkan måtte anses och straffas lika med stöld. 4:0 Tiden för Kungörelsers uppläsande i Kyrkorne. 5:0 FörlikningsDomstolars inrättande.
Från Lag~ och OeconomiceUtskotten, angående: j:o Förbud emot utborgning af Bränvin. 2:0 Yrkad rättighet för KronoSkjutsskyldige, att vid HäradsTingen välja Deputerade till Skjutsnings-längdernes öfverseende. 3:0 Allmänt deltagande i Tingshus- och Preste* gårds byggnad. 4:0 Tiden för Vägsyners förrättande. 5:0 Föreslagen Indelning af Byevägar. 6:0
Brandstads erläggande efter förmedladt eller oförmedladt Hemmantal.
Den 7 Martu. 265 7:0 Rättighet att till Regeringen inlemna För. slag till Ändringar uti Författningarna, m. m 8 0 Allmänna vägars underhållande vintertiden.
Angående att BorgareStåndet instämt uti Rid-’ derskapets och Adelns den 17 Februarii fatta* de B ''lut, rörande åtskilliga omständigheter, hvilka af Riksens Ständers Utskott borde iakttagas, till beredande af en hastigare tryckning af de från Utskotten utgående Handlingar och Expeditioner: Angående Bifall till det af StatsUtskottet föreslagne senare Alternativ, rörande Medels anslående i och för Isländska Handskrifters Öfversättande: Om Bifall till StatsUtslzoitets Yttrande, angående införskrifning af Utländsk Spannmål} hvarjemte BorgareStåndet uppdragit åtg dess Enskildta Besvärs-Utskott, att föreslå en underdånig Ansökning- till Kongl. Maj:t, om upphäfvande af den Författning , hvarigenom Handlande i Städerne blifvit vid ansvar ålagde, att hålla Städernes och Landets Innevånare Ut. ländsk Spannmål tillhanda.
Från Heder vår da BondeStandet:
Om Bifall till StatsUtshot. tets Betänkande, angående liqviderandet af UndsättningsSpannmål.
Om Godkännande af ExpeditionsUtskottets För. slag till underdånig Skrifvelse till Kgl. Maj:t, angående Lån af Allmänna Medel för fullboj^ dandet af Hamnbyggnaden i Malmö:
Om Rembs till det Serskildta Utskottet af ett Memorial af Riksdagsmannen Anders Sandsten, från Jönköpings
Om Godkännande af ExpeditionsUtskottets Förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelser till Kongl. Maj:t uti 25 serskildta Mål; Om Bifall till följande Utskotts Utlåtanden: Uran StatsUtskottet, angående; 1:0 Förvaltning af Kronans UpplagsMagazin. 2:0 Lånerättighet j ManufacturDisconten för SkeppshvarfsÄgare. 3:0
Förbud mot införskrifning af Utländsk Spannmål.
Från Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomi^ Utskotten, angående: 1:0
Förändring af tiden för Vägsyners hållande, 2;o Byevägars Indelning. 3:0 KronoSkjutsskyldiges rättighet, att vid Hä* radsTingen välja de i Kongl. Förordningen den 28 Junii 1809 omförmälte Deputerade. 4:0 Förbud mot Utborgning af Bränvin. 5’0 Brandstads erläggande efter förmedladt eller oförmedladt Hemmantal.
T>en 7 Martn. 267 6:0
Rättighet att till Regeringen få inlemna Förslag till ändring i Författningarne, m. m.
Frän Lagutskottet, angående:
Ägares af BergsmansHemman åliggande, att fullgöra sina HemmansOnera Ifrån Allmänna Besvärs- och Oeconomiat.