Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lagcomiteens förslag lill [Jlsökn.balk må varda antaget, eiler åtminstone 12 cap. 1 §:n deri, samt att i sistnämnda fall må utfärdas ej allenast förändrade föreskrifter , i afseende på liden för utmätningars verkställande och afgifvande af utmätningsmans slutredogörelse, utan ock det stadgande, att öfver-executorers utslag i utmätningsmål skola till de sökande ■ ■(skrifvas i den ordning, målen blifvit färdiga till afgörande, och, när de sökande sig anmäla och erbjuda lösen, lill deni genast utlemnas; Nto 101, i anledn. af väckt motion, att på magistrat i hvarje stad må öfverlåtas rättigheten att upplaga oell handlägga lagsöknings- och utmätningsmål mot deni, som lyda under stadens jin isdiction, lika med hvad för borgmästare och råd i Götheborg redan är stadgadt, och i följd deraf Konungens Bef:h:des befattning med lagsökningar mot stadernas innevånare upphöra; N:o 102, i anledn. af väckta motioner om rättighet för länsmän att, på eget ansvar och utan förutgångeu remiss från kronofogde, äfvensom för enskilda, på sockenstämma utsedda, personer, att verkställa utmätningar; N:o io3, i anledn. af vackt motion om ett förändrndt lagstadgande, i afseende på försäljning af utmätt gods:
Besvärs- och Ekon.Utskotten: N:o 6, i anledn. af väckta frågor 0111 disposition och fördelning af häradsallmänningarna, deras förvaltning samt jägeristaten® upphörande; JV;o 7, i anledn, af väckt fråga om ersättning till ledamöter i synerätt för verkställda syner å militie-boställen; N:o 8, i anledn. af väckt motion om förändrad grund för utgörande af brandstod och riksdagsmanna-arfvode.
Likaledes lades på bordet följande från Ridd.Utsk. ankomna Hörsamt Memorial:
I sammanhang med pröfningen hos R. o. Ad. af Ridd.- Utsk:s memar., i anledn. af Ridd.directms riksd.berättelse, hafva förslag blifvit väckta: i:o af Frih. Cederström, Gustaf Carl, attén und. anhållan må af R. o. Ad. hos K.
M. framställas om ett sådant tillägg tili K. circuläret den 4 Juli 1770, hvarigenom >48 De ii i5 Augusti e. m.
Domcapillen i Riket, som förut äro ålagda atl lill Ridd.directtn årligen insända förteckningar öfver födda, vigda oell döda af adel inom de särskilda församlingarna, jemväl malte tillförbindas att meddela uppgifter å al la inom församlingarna boende och bosatta adliga personer; samt 2:0 af Frill.
Bo ve, F redr., om anslående af elt visst arfvode åt den cancelliet, sorn liar befattning med upprättande af vissa anteckningar till cpmpleflerande af dg genenlogiska samlingarna, uti hvilket Hr Frih.
Boyes förslag
Hr von Hartmansdorff, Äng., instämt.
Då H R. o. Ad. öfver dessa förslag behagat infot dra Ridd.Utskjs utlåt, har Utsk. vid öfvervägande 1:0 af EJr Frih.
Cederströms framställning trott di-f lända till föga eller ingen upplysning vid complelternndet af Riddarhusets genealogiep att äga uppgift
P'”1 den ofta föränderliga bostaden R. o. Adts ledamöter kunna äga, hvarföre och då presterskapets uppgifter angtde födda, vigda och döda vanligen äro och alltid böra vara så fujlständjga, sitt de jemväl upplaga namnet på föräldrarna till de födda barnen, pcb, derest någon minderårig person dör, äfven namnet å dess föraldrar, så vidt de lefva, befarar Utsk., alt några ytterligare uppgifter för ett tabellariskt ändamål icke skäligen kunna af presterskapet fordras, hvarföre Utsk. af-tyrker den derom väckta ofvanupptagna motionen. 2:0 Hvad dernäst beträffar det Hr Frill.
Boye och Hr von Hartmansdorff föreslagna arfvode af 200 rtdr till den canceljist, som upprättar ett årligt register öfvep de anteckningar, som verkställas å de i Ridd.cancelliets areldy befintliga stamtaflor; så erkänner Utsk. väl det för t jens tfn I— la nit, som af n. v, andre Ridd.cancellisfen Frih. Gustaf Cederström blifvit ådagalagdf genom upprättande af elt dylikt, tillförene ej befintligt, register, hvilket, särdeles genom hänvisning till källan, hvarifrån de genealogiska uppgifterna äro hemtade, onekligen leder till controllerande af deras riktighet samt ti|l ordning och redighet i sjelfva anteckningarna; men då den fördelning af gpromålen inom Ridd.cancelliet nu enligt instruetionen äger rum, att protocollsföringen åjiggey förste cancellisten ensam, hvaremot, enl. 62 §:n instruetionen, de båda canceljisterne skola samfäldt biträda den Ridd.directeur, som enj. 9 §:n äger de genealogiska handlingarna under sin vård, och sorn för deras complettering jemväl enl. sistnämnda § äger att äska biträde af Ridd.Secretln, torde alf den arbetskraft, sorn för det genealogiska fachet erfordras, vara af instruetiopen tillräckligt anvisad; och kan Utsk. destomindre finna behofvet af någon ökad utgift för ifrågavar. bestyr, som, i händelse ett särskildt arfvode dertijl ansloges, andre Ridd.cancellislens tjensteåligganden för hans innehafvande lön skulle alltför mycket minskas, enär, sedan, enl. R. o. Ad:s beslut vid 1834— l835 årens riksdag, Ridd.Secrettn och förste cancellislrn sig D c ii iä Augusti c. m. e me
I lii n fördelat andre cancellistens tjenstegöromål såsom förut varande secreterare oell notarie vid Wadstena adliga Jungfru-stift , lian salunda icke emellan riksdagarna äger någon annan bestämd tjenstebefattning vid Riddarliusel, än att biträda med genealogiernas completlei ing, byarvid äfven någon gång ej obetydliga sportlar, genom josén lör genealogisk!! utdrag, honom tillfalla.
På dessa skäl finnér Otsk. sig icjje kunna tillstyrka förslaget om eft särskildt aifvode lör befattningen med completteringen al
Riddarhusets geneajogiska handlingar, Tviinne ledamöters reservationer metjföjja.
Pä RiddarhusUlskoltets vägnnar: S. A. Sandels.
SV. F. Dalman.
Då Ridd.Utsk, vitsordat nyttan och nödvändigheten af dpi utaf andre Ridd.pgnpellis|en, Frill. G. Cederström, o yli? gen uppgjorda förljenstfulla register, tipp laga tide de a ottekil ingur, sorn verkställas å de i Ridd.cancelliets arch i v förva-» rade stamtaflor, såsom ett arbete, hvilket, efter Utskts förmenande, genom den hänvisning dpt Jemnar till källorna, hvarifrån de genealogiska uppgifterna äyo herntade, onekligen leder till controllei ande af uppgifternas riktighet, samt till ordning och redighet i sjelfva anteckningarna , hade Utsk, piil. mili tanke icke f>oll afslå Frih. Boyes och Hr von Hartmansdorlfs motioner, 0111 ett årligt arfvode af 200 r:dp jiteo åt den person, som ett dylikt register upprättar, helst Utskts ofvanberördp afslag hufvudsakligen stödjer sig på det förmenta skäl, att, i händelse särskildt arfvode för ofvanberörda ändamål ansloges, skulle, på sätt Utsk. påstår, andre Ridd.cancellistens Ijensteåligganfjen för hans innehafvande lön för mycket minskas, särdeles som andre Ridd.cancellisten, efter den till följe af R, o. Ad;s beslut, vid 1 ts34 °cb i8>§ årens riksdag, emellan Ridd.Secrettn och cancellisterne verkställda fördelning af hvarderas åligganden, icke vid Riddarhuset ägde någon annan bestämd befattning, än att biträda med genealogiernas completterandp.
När nu 62 §:n af iustruetionen för Ridd.directioncn och dp vid Riddarhuset anställde tjenstemän, bestämmer, att Ridd.cancellisterne 1 allmänhet skola förrätta hvad Ridd.Secrettn dem å embetels vägnar anbefaller, samt alt de böra samfäldt biträda den Ridd.directeur, hvilken fått sig uppdraget att vårda Riddarhusets arcliiv och genealogiska handlingarna, och att derjemte hvardera aflemna 5o renskrifna genealogiska tabeller; synes mig instruetipnen tydligen gifva vid handen , hvijka Ijensteåligganden andre cancellisten tillkomma, helst instruetionen i 64 §;n vidare ipnehåller, att andre cerice 11 is te n under riksdagarna näst Sécreteraren är närmaste föreståndaren för Ståndets cancelli; hvadan jag, äfven om, på sätt Utsk. an - i5o D c 11 i5 Augusti c. m. tagit, den fördelning af göromål cancellisterna emellan med secreterai ens begifvande ägt rum, att andre cancellisten, hvilken jemväl, enl. instructionen, tillkommer att vara secreterare vid föredragningen af adeliga Jungfruslifts-ärendena, från samma åliggande befriats, emot villkor att han ensam biträdde vid genealogiernas complettering, icke kan finna det med rättvisa och billighet enligt, att andre cancellistcn, hvars lönevillkor icke äro öfverdrifna, ålägges upprätta ifrågakomna register, hvilket ingalunda kan anses för någon genealogiernas complettering, utan tvertom, på sätt Utsk. vitsordat, är ett nytt arbete, hvilket tillförene icke blifvit upprättadt.
Af sådan anledn., och då jag icke heller kan finna att uttrycket i 9 §:n af förenämnda instruction, alt en ledamot af Ridd.directtn, med biträde af Secreterai en, skall hålla noggrann tillsyn öfver Ridd.archivet och de genealogiska tabellernes complettering, kan gifvas den tydning, som skulle samma directeur kunna åläggas upprätta förenämnda lilifo-r rene ej befintliga register, hade jag trott, alt Utsk., som vitsordat nyttan af merberörda register, bort, på sätt motionärerne yrkat, föreslå: H. R. o.
Ad. att tilldela ett årligt arfvode af 200 r:dr b:co, alt utgå till den person, som af Ridd.direcl:n uppdrages alt ett dylikt register upprätta.
T bure GedersIr ö m.
Uti denna reservation instämmer jag till alla delar.
S. M. T h a tn. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 1 1 om aftonen.
In fidem protocolli, F, O.
Silfverstolpe, Onsdagen den 19 Augusti i84o. Plenum kl. g f. m.
Justerades 1 prot.utdr. för den ii dennes f. m. och ia prot.utdr. för den i5 dennes e. m.
Justerades pleni-prot. för den 5 dennes f. m.
Hr Reutersvärd, Pehr Adara, uppläste följande:
Sedan Hr Rosenblads stratageme vid sista plenum, den i5 dennes, så förträffligen lyckats, och ehuru jag vid till— Den 19 Augusti f. m. fället yttrade mig emot beslutet of vidare uppskof med afgörande! af StatsUlsk:s betänk.
N:o 212 om mötes-passevoiancen, hvilket då redan innebar en slags reservation; får jag dock nu, efter att med mer köld hafva kunnat begrunda denna öfverrask ning, närmare utveckla mina tankar i ämnet.
Jag anser nemi., både det 3:dje uppskofvet vid det föregtde Onsdngs-plenum, proponeradt af Frih. Boye, L., hvilket af mig äfven bestreds genom den upplysning jag då meddelade, och ännu mer detta 4;de uppskof vara stridande emot 49 2 mom.
Riksd.Ordn., som bland annat ly der: .
. ’’men då saken 3:dje gången förekommer, skall den till afgörande företagas.”
Uti samma § förekommer intet undantag; utom dess hade ifrågavar. betänk, nu så mycket mer bort till afgörande företagas, sorn vid omnämnda föreg:de plenum beslöts: att det skulle förekomma näst efter statsreglertn.
Det stod nu ock främst på föredraga.listan.
Det sednare beslutet var således ett upprifvande af föreg:de, följaktligen en t va fa 1 ld ig olaglighet.
Om deremot Hr Rosenblads propos. skall anses såsom en motion, hade den i grundlagsenlig lönn bort bordläggas.
För icke rätt långt tillbaka begärde Hr von Hartmansdorff ett betänk, ytterligare hvilanda, som då nekades af det skäl, att det 2:ne gånger förut varit bordlagd!; och det förundrar mig så mycket mer, att detta nu icke äfven skedde, som Hr Frih. o. Landtm., efter hvad jag har anledn. förmoda, icke var oberedd på Hr Rosenblads propos., hvilket säkerligen var fallet med de flesta af Riddarhusets då närvar, ledamöter, helst Hr Rosenblad, innan Lördagens plenum börjades, inom skrankel, i min åsyn hade ett längre samtal med Hr Landtm., då han äfven förevisade ett papper, hvars innehåll jag då icke kunde ann.
Jag anmälde mig härefter hos Hr Landtm., med anhållan alt aldraförst blifva uppropad, när passevolancefrågan skulle förekomma, då jag hade ämnat föreslå R. o.
Ad. alt sig i enahanda beslut med BorgareSt. förena.
Hvad åter sjelfva saken angår, så vågar jag tro, ehvad Hr Rosenblad än åsyftade med detta uppskof, alt han gjort dem, som önska att bibehålla mötespassevolancen på längre eller kortare tid, i sitt nuvar. skick, en ganska stor otjenst härmed.
Det Stånd, som denna skatt närmast rör, och som vid delta riksmöte i allmänhet visat sig mera gramse, och vid frågor om gamla skatters bibehållande och nya anslag visat sig mer ovilligt än någonsin tillförene, skall genom denna Hr Rosenblads manöver troligen blifva det ännu mer.
Det, nemi. uppskofvet, skall utan tvifvel uppreta och förbittra sinnena; ty de förmena, som ordspråket lyder: att härunder ”ligger en hund begrafven.”
Detta förutsåg troligen icke Hr Rosenblad, som förmodligen tänkte: ”den sorn vinner lid, han vinner allt.’’ Men hvad kan nu vinnas, sedan PresleSt. förenat sig med BorgareSt. i samma beslut?
Den 19 Augusti f. in.
På grund af livad jag nu haft äran anföra, får jag på »lat kraftigaste protestera och reservera mig mot den, vid sista plenum upptagna, af Hr Rosenblad väckta uppskofsmotion och det derefter fattade beslut, såsom i min tanke grundlagsvidrigt, samt vördsammast föreslå, att då dét elia skett, bor afven ett annat kunna ske, nemi. beslutets uppgifvande, och att StatsUlskis betänk.
N:o 2 1 2 om möiés-passevolancen nu lill omedelbar öfverläggning må förekomma.
Jag löranledes så mycket mer härtill, sorn, enligt hvad ryktet förmäler, BorgareSt. i dag lärer anina ingå med en inbjudning till BondeSt., att sig med Borgare- och PresteSltri förena i denna fråga, för alt dymedelst, så till Éägdude; göra R o. Ad. ’’s c Ii a c k 111 a I t.” Jag anhåller vördsamt 0111 proposition.
Mörner, Axel
Jag förenar mig med deli värda ledamöten,' söm nyss yttrade sig, uti hans reservation emöt öformlighelen af det beslut, som i sista plenum fattades uti passevolänce-frågan samt anhåller att till prof. tå anföra, alt jag beklagar, att tillfälle bétögs mig att utveckla de skäl öeli grunder, på hvilka jag skulle öiiskat ätt R. ci.
Ad. hade bifallit SlatsOtskrs betänk, i nämnda fråga; men då ingen discussion nu kan uppstå öfver saken, anhåller jag blott, att delta korta’ yttrande måtte fä ett ruin i protöcollel .■ Hr af Dalström, Gustaf Jac.:
Som jag i Lördags deltog uti R. o. Ad:s då fattade beslut rörtde passevolancefrågän och Sedermera hört de oblida omdömen, som deröfver blifvit fällda, anser jag mig böra förklara, att jag var långt ifrån att hysa den tanke, att den vidtagna åtgärden skulle förespegla någon obenägenhet att mola BondeSRs önskan i denna fråga, så mycket mindre som den person, hvilken väckte motionen 0111 uppskof, önskar alt i sin helhet öfverflytta pässevolancen på bevillningen, och jag sjelf är öfveltygad, att de röterihgsskyldige behöfva någon lättnad.
Toll, G u s t a f P h i I i p:
Då jäg förutser omöjligheten för mig ali här vara tillstädes, då denna fråga förekomfiier till slutligt afgörande; så anhåller jäg alt reservationsvis till prot. få anmäla, att jag önskar bifall till StatsUtsk:s betänk, angide passevolancen; och hembär jag Ulsk. min tacksamhet för den nationalitet Utsk. dermed velat åstadkomma.
Frih. Boye, Ludv., uppläste följande anförande:
Jag anhåller vördsamt att lå i prot. intagen min reservation emot det beslut, som Ståndet i sisth pleno, genom" omröstning fattade,' lill bifall för lagförslagets betänk.
N:o 80, som föreslår den fö, ändring i 4 cäp. 4 §m Jordä-bin, att då man genom"
2:ne köp försäljer till 2:né särskilda köpare - Den i() Augusti f. m. pare en och samma fisliylieI, skulle del köpebref, som först anmäldes lill lagfart, blifva det gällande.
Jag bar alltid troll, att oin lagstiftaren någonsin skulle åt en bedräglig handling gifva den gällande kraft, sorn endast tillhör den ärliga; så skulle han derigenom öppna dörren för bedrägeriet, lill flitt spel; och lian skulle, Inad värre vore, hos liela den allmänhet, hvars förnuft eller rättskänsla dermed icke öfverensstämde, ingifva det förakt för alla lagar, sorn undergräfver sjelfva samhällsbandet.
Sunda förnuftet säger, att ifrån den stund, då fastighetsägaren utfärdat första köpebrefvet, hvarigenom han sig afhändt och på köparen öfverlåtit äganderätten till fastigheten, bar denna äganderätt också öfvergått ifrån säljaren till köparen, emedan det är köpebrefvet, men icke lagfarten, som bestämmer ägandet ättens öfvergång: och då sunda förnuftet tillika säger, att man icke kan på samina gång både icke vara, och ändock vara ägare; så följer också deraf, att då säljaren utfärdar eli sednare köpebref till annor man, så säljer han hvad han icke mera rår om, och begår alltså en bedräglig handling, som icke i moraliskt afseende kan inverka på den förra köparens rätt.
Man invänder deremot, att den sednare köparen kan hafva varit i god tro, hvilket är oförnekeligt; men man glömmer den skyldighet, som man * i första rummet bar, att erkänna det första köpets egenskap af ärlig handling, intilldess alt motsatsen varder lagligen bevisad, saint följaktligen att också i första rummet antaga, att den första köparen äfven varit i god tro; vid hvilket förhållande man icke är berättigad att ställa sjelfva rättsfrågan, innefattande äganderättens helgd, linder beroende af en för densamma i moraliskt afseende så alldeles likgilltig omständighet, som den, om den enda lagliga köpehandlingen blifvit förr eller sednare ingifven till lagfart.
Jag misskänner derföre icke motionärens ändamål, som icke sträckte sig längre, än att vinna en rätlsenligare bestämmelse af gränsen för köparens rätt emot säljarens creditorer; ett ändamål, som lätteligen och utan alt ingripa i äganderättens helgd kunnat vinnas, blott genom den ändring i i3 §:n af 1800 års förordning, alt gifva ett stadgande, som föreläde köparen det äfventyr, att derest han underlåta att vid nästa ting efter det köpebrefvet utfärdades detsamma till lagfart vid domstolen ingifva, säljarens creditorer ägde att för sina fordringar bos säljaren i den försålda fastigheten erhålla inteckning.
Man säger mig alt detta betänk, är vid denna riksdag af 2:ne RiksSt. afslaget; och jag gläder mig deråt, emedan deraf följer, att den juridiska förvillelse, som har ingenting annat för sig, än blott alt den är hemtad ifrån nya lagförslaget, dock icke vid denna riksdag blir lag för Svenska folket. 12 H. 20 154 Den i<) Augusti I. 111.
Hr Möllerhjelm, Axel: Finn var. då Ii. o. Ad. fatlade sitt beslut öfver Bevilln.Utskis utlåt.
Nio 21, som blifvit ålerremitteradt, anhåller jag alt vid remissen till Utsk. få bifoga några anmärknlr röride det af Ulsk. anförda förhållande alt Öfverslåth.embelet i Slockholm dröjt med upplysningars inlemnande i afseende på lolagsf rågan.
Förhållandet är i korthet sådant.
Hr Möllerhjelm uppläste derefter följande:
I anleda, af Bevilln.Utskis betänk.
Nio 21, deruti omförmäles, alt Commerce-colllm uti lind. skrifvelse den 13 Januari detta år hos K.
IM. anmält, att collini saknade uppgifter i afseende på en föreslagen ny reglering af stapelstädernes tolag från Öfverståth.embetet härstädes, hvad anginge Stockholms stad, och att collini af sådan orsak icke kunnat fullgöra hvad K.
M. rör:de denna reglering anbefallt; har jag, med afseende tillika på Hr af Harmens’s vid discus sionen öfver nämnda betänk, till H.
It. o. Adis prot. nfgif 11a Yttrande, trott mig böra, vid protls justering, lemna den na framställning, hvaraf förhållandet, i hvad det kunnat på mig ankomma, upplyses.
Sedan i anleda, af Coinmerce-collegii den 3i Dec. 1838 till K.
M. algi Ina und. betänk., i fråga 0111 en förnyad reglering af stapelstädernes tolag och andra der utgående algifter af handeln oell sjöfarten, K. M. i nåder förordnat, att de af collini uti berörde betänk, uppgifna grunder borde genom collegii försorg meddelas Öfverståth.embetet, för vidtagande af de förberedande åtgärder i och för frågans fullständiga utredning, som collini tillika i und. föreslagit, så har Commerce-collim tili skrifvelse den 12 Sept. sisth år, sorn den 21 i samma månad kommit Öfverståth.embetet tillhanda, jemte öfverlemnande af transumt af collegii ofvanberörde und. betänk , anmodat Öfverståth.embetet att genast föranstalta om infordrande af de i berörde betänk, antydda tabellariska uppgifter, och tillse att desamma med all möjlig noggrannhet meddelades, och så tidigt till Öfverståth.- embetet afleinnades, att Öfverståth.embetet blefve i tillfälle, att, jemte de i betänk, oinfönnälde deputerade af magistraten och borgerskapet, upprätta den i slutet af betänk, för hvarje stad föreslagna general-tabell, och dermed, tillika med borgerskapets utlåt, om öfverlåtelse!! lill
Staten af packhus och boställshus för tullbetjeningen, inkomma inom den 1 påföljde December.
Till fullgörande häraf infordrade Öfverståth.embetet i skrifvelse den 3o i samma September månad af magistraten de föreskrifna tabellerna, samt anmodade magistraten dels inom sig utse deputerade, dels föranstalta att deputerade af borgerskapet blefvo valde, dels ock att infordra utlåt, om öfverlåtelse till Staten af härvar. packhus och boställshus för tullbetjeningen.
D c a 19 Augusti f. m. i55
Tnnan svar liiirå hann ankomma, öfversände Coinmercecollun, af det en och annan af Konungens Cef:h:de framställt behofvet för sig att erhålla del af motiverna för Commrrce-collegii tillstyrkanden i denna fråga, i skrifvelse den 1 1 Oclober samma år, ett ytterligare transumt af sitt unil. betänk., hvilket transumt äfvenledes ö'fverlemnades till magistraten, och af magistraten lill borgerskapets äldste.
Desse ansågo sig dock af de erhållna Iransnmterna ej äga tillräcklig ledning för deras omdöme i frågan, utan önskade bekomma en fullständig afskrift af liela Comineicecollegii und. betänk.; i följd hvaraf Öfverslåth.embete!, pä anmodan af magistraten, i skrifvelse den 1 Nov. samina år till Gömmel ce-collim, begärde att erhålla afskrift alden del af betänk., som ej blifvit upptagen i de med collegii skrifvelse!' den 12 September och 1 1 Oclober föl ja k t i ya transnmter.
Till svar härå meddelade Cornmerce-colllm i skrifvelse den 6 i ofvannämnde November månad, alt, då K. M. i nåder förordnat, det frågan bort med skyndsamhet behandlas, collini, till undvikande af den tidsutdrägt, som vid afskrifvandet af ifrågavar. vidlyftiga betänk, blefve oundviklig, underrättat secreteraren hos borgerskapets äldste, alt collegii betänk, vore att tillgå för borgerskapets äldste då sådant erfordrades.
Med anmälan att en längre lid varit behöflig för uppgörande af tabellerna öfver stadens inkomster och utgifter under de sista fem åren, inkom magistraten den 10 Dee. 18 >9 med dylika tabeller, samt lillkännagnf, att deputerade blifvit valde inom magistraten och af borgerskapets äldste, lör att biträda Öfverståth.embetet vid upprättande af general-tabellerna för Stockholms stad; hvarförutan magistraten anmälde, att borgerskapets äldste förbehållit sig, att sedan berörde general-tabell blifvit uppgjord, af densamma få del, till den åtgärd, som kunde linnas böra äga rum, hvaremedlertid borgerskapets äldste uppskjutit med utlåt, i frågan om öfverlemnande till Staten af äganderätten till packhus och boställshus lill tulltjenslemännen.
Emedlertid erinrade Commerce-colllm i skrifvelse den 4 Dee.
Öfverståth.embetet att inom årets utgång verkställa innehållet af collegii skrifvelse den 12 förutgångne Sept., till svar hvarå Öfverståth.embetet den 3o i förstnämnda månad meddelade hvad magistraten i dess förutnämnda skrifvelse anmält, med tillkännagifvande, att hvad i collegii ofvanåberopade skrifvelse den 12 Sept. sistl. år vore till verkställighet förordnad!, omöjligen kunde hinna blifva Tillgjordt förlän 2 å 3 månader derefter.
Af delta allt synes ej mindre att den utsatta tiden för tabellers och uppgifters införskaffande för Stockholms stad varit, med afseende på deras vidlyftighet, obestridligen allt - i56 Deli ly Augusti f. 111. för knapp och otillräcklig, an äfven särskildt, alt Commercé-colhm ingalunda genom sluifvelserna den 12 Sept. och 11 Oct , utan först den 6 Nov. salt vederbör, i tillfälle att undfå den fullständiga kännedom om della ämne, till hvilken de varit lagligen berättigade.
Förbemälde af magistratens och borgerskapets äldste valde deputerade sammanträdde hos mig den 3o Dec. sisth aloch den 3 påföljde Januari, hvarvid de, efter af handlingarna tagen kännedom, anmärkte, att då, genom nåd. bref af den 23 Febr. 1838, K.