Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Friherre ^äellvärä wille ej akt öfwer denna sak stalie voteras, utan begärde tili ben ändan af Herr Grefwe» och Lanbtmarffalken proposition, att walet om Mändag ätta dagar till mätte anställas.
Lisol von k^oiksin instämde häri om ock en nägot tängre termin stulle mfättgS.
Herr Lilverkolpe, 6ulisk ^krrsksm:
Det strider alldeles emot min önstan att öfwer denna sräga det blefwe wotering; men dä den af en Ledamot är begärd, kan den ej utan hans begtfwande undwikaS.
Jag anser täledes wäi i sin ordning, om Herr Grefwe» och LandtMarikaikm täcktes söka förmå Herr c^iienlvska akt strän sia begäran asstä: men jag tror ej art någon ny proposition kan af Herr Grefwrn och LandtMsrstalken göras, innan den, öfwer hwtlken moterius blif - is66
Den 27 Janrrarit. blifwit yrkad, pä ett eller annat sätt blifwit bestämd beswarad Friherre Stjernstedt, (.'ari 6ustgs, Föteflog, akt dä detta nial först i dag hade lill öiweriaggning blifwir upptagit, del samma nu watte fä hwila pä bordet.
Friherre Lehrström, ^7.cod. Jag wet ei huru en Motion kan göras, att en sak skulle hwrla pä bordet, som redan blifwit wenkilerad och proposition derä gjord.
Deremot om Herr Grefwen och LavdtMarskalken täcktes anmoda RiLderffopet och Adeln att sig i ett Beslut förena, torde wäl Herr (Hllenlväkn jflän sitt yrkande behaga afsta.
Friherre Swal von wolstein begynde att tala öfwer den frägan, huru wida Riksgälds, Contoirets Fullmäqtige genom Ridderssapet och Adelns Beslut kunde anses förtroendet förlustige, men afbrötö af flera rop, akt detta nu icke hörds till saken.
Sedan bullret nägvk sagtat sig, yttrade Grefwe von I^sminZshausen att pluralitetens tanka tycktes wara det nytt wol borde ike, men att memngarue allenast moro stridiga rörande dagen dertill.
Herr klingsporr, 6cr6t, instämde deri att nytt wal borde ske. Herr Grefwen och LandtMarfkalken frössve
Herr ^ilenl^sbn om han ej rfrän sin begäran om votering wille asstä; men Herr Den 27 Januarit. 1267 Serr 6^UenlvsKn förklarade sig an ytterligare yrka denfamma. ^err käblmgn.
Sedan den gjorda propositionen bllfwit med Ja och Nej beswarad, votering begärd, och den Ledamoten som den yrkadt derifrån icke will afstä, lärer bästa sältet att undwrka en onödig tidö utdrägt wara att genast strida tili voteringen.
Grefwe I)s la 6sr6is anhöll att Herr Grefwen och LandtMarstaiken till »vinnande as förening wille söra propsition, att walet om Mändag ätta dagar lill mätte förrättas.
Serr Grefwen ock) LandrMarflalken lät derefter uppsatta voterings'propositionen, hwilken'ester någon jemnkning gtllgdeö, lydande som föher:
Den som bifaller atr walet af Fullmägtige i Riksgälds - Contviret förrättas nästkommande Mändad eftermiddag strifwer Ja
Den det ej will strifwer Nej Winner Rej uppstjukes wastt till desi Jm struckionen oä> - x^gen för berörde Werkö Fullmägtige blifwa uppgifna och faststäide.
Friherre 8tjLrnlle6t trodde att propositionen hade bordt sä ställas, att den hwilken aniäg sä« lvm en följd af Rtdderstaptt -ch Adelns beflut ark io68 Den 27 Januam. att
Fullmägtige wore förtroendet förlustige skrefwr Ja o. l. w- men Herr Grefwe» och LandtMarfkalken sivarade akt propositionen redan wore justerad, och att han ej kunde göra nägvn annan.
Stjernstör förklarade dä att det endast wore hans önskan dek hans tanke bleswe i Protokollet antecknad.
Derefter skred Högloft.
Ridderskopet och Adeln klockan en qwart till 2 till votering verver efwan anförde proposition hwartill rösterne utsallik sälunda Ja m.
Nej 79- I följe hwaraf Ridderssapet och Adelns beslut förklarades att walet nästkommande
Mändag eftermiddag skulle förrättas.
Ridderssapet och Adeln ätjkiljdeS klockan half till 4.
In kclem protocolli 6.
S i l v e r lt 01 pe.'
Lördagen den 27 Jarmar».
Plenum kl. 5 eftermiddagen.
Upplästes Protokollet öfwer den » Plenum förmiddag hällne woterrng Upp - Den 27 Ianunrit. 1069 Uppdröls Herrar E^ctorerncS af börsta DaS, sen lilia -lii rv ;! af en L damot of BkwillarngsUtskUtet esker Herr k lejk-1 snölcl, esri ^ecäric, och befars Lerl-U wara utscdd.
R.o 76 Friherre l<->usc> , af Verchou, Fullmägkig Herr 1 i.k,n, ?ee, ÖswerJnlendent.
Urdrag af vrotocoller lMir t Hsgfofl. ^Udderjkaprc 0M Adcjns plenum deir 27 Januaru 1810.
S« Föredrogs ert frän Stats - Utskottet inkommit Memoria! af den 25 dennes, hwaruti hos RiklenS Ständer anhältdS utt Ukffottek, kill beredande af de mängfalldiga t.'ll det samma öterrrmittcrade ärender, matte bewilj e en tid af Dv dagar arad, under hwstkcn d-fr gjör^mäl ej mätte warda al
Plena inom
Sta den aldrulno: och fann Högloft.
Nidderffapet cch ^ldeln skäligt air härcUI sitt »uiikomliaa bita!! lemna, t sä mätto, att af de 2:ne iiästsvmmande wecker blott Mändogarne skulle wara tili hatande as Plenum undantagne, och de öfriga Fem hwrrdagmne i hvardera weckon lemnäs Stats.
Utskottet till deh wigtiaa arbeten fria: hwriket beslut skulle de öinge R soeclive Släoden genom Protocolis - Utdrag tvänlrgrn communiceraS.
G- D- Z anledning al hos Ridder skåpet och Melki wäckt och nu Lrer upptagen lräga, huru wida Hjdd. och Ad.Pror. z. B. de 87.
I07O
Dök 27 Januarii. decharge kunde Fullmägrige i Riksgälds - Contoiret för deras ferwolklung bewchcS, i anseende till de i Stats - Utskottets Betänkande deröfwer framstälde och af Ridderffopel och Adelén länge sedan godkände anmärkningar, beslöt Högloft.
Ridderssapct och Adrin, att i likhet med det Wä»ofl Borgare-Ståndets och det Hederwärda Bonde» Sländels redan meddetke Besiut, betyga sitt synnerliga mitznöje öfwer Fullmägtiges wid
Le anmärkte tillfällen ädagalagdr förhällandc; men tillika, enär nägon serskildt answarighets
Lag för detze Ombud icke är stadgad, och således sräaa vm ersättning för hwad genom deras mrft» tag och felsteg är förloradt icke lämpeligrn mä äga rum, läka all fräga om answar för Full» mäglige i anseende pä deras sörwaltning förfalla : hwilket Beflut skulle de respeclwe MedGtänden genom Utdrag af Prvtocvllet wänligen nllkännagiswas.
Läi supra.
Föredrogs ett ifrån Stats - Utskottet ingisi Wit sä lydande: lVördfamk Memorial!
Redan under den 14 Augusti sörledit är har hoö Riksens Högloft Ständer Stars - Utskotter anmält, hurusom i Stats-Werkrts dä »varande belägenhet, ert icke ringa bekymmer hos Stats - Utskottet nppstäkt, hwilka mwägar more 6lt widtagcr, till erhällande as nödige medel, för att under loppet ak den ärerstäende d-len of äret kunna bestrida be Utgifter, som wörö oundwiklige och hworlill nägon tillgäng hwarken hos Statseller Riksgälds - Werlen gäfwsö.
Stars, Utskottet Dm 27 Januarkl.
1071 fästade dä dest uppmärksamhet synnerligast dera, au sädane utwagar målke undwikas, hwilka pä någor fält kunde medföra ack fkadeligt inflytande pä den Allmänna Lredltea och Opinionen Wid öfweriäggniaaarnr härom fann Stars» Uiskvllrk sig fördenstull böra förestå Inrikes iä S upptagandr, jäwm ett mede! hwaras andra Nationer med fördel sig betient l en sudan belägenhet, dä Statens tillgängar warit otillräkiige, till bestridande af Statens Utgifter och behof.
— I detta afseende och med öswenyaelfe om framgången af ett fädant forsö? förestog Sals - wstottet 2 ne Länsystem nemligen: 1:0 ark
Län under Riksens Högloft- Ständers Högtidliga Garant mätte upplagas vä Rtksgäids- ConroiretS Obligationer med 5 procents ärlig ränta, stälde pä sep är, samt en tioudedcls afbetalning pä Casttalet genom uträttning efter 6 ärs förlopp, hwarfemte betzr -Obligationer icke barde ställas pä högre Summa än 50 Rchr Banco stycket, pä det flere och äfiven de minst bemedlade mätte kunna uti en sädan Länefond deltaga, och framgången of detta förslag sä medelst läikare befordras; samt detzulom wara me frän all direct Bewillning och Taxation bade dä och framdeles likwäl pä der sätt alt enssildta wid uppgiften af sin förmögenhet icke skulle äga rätt, alt lör sädane fordringar salom Bewillningsfrie g>öra något afdrag, dä stäga uppkommer vm en allmän uppskattning af hwars och ens ärliga inkomst och 2:0 att för dem äter, som pä bestå malkor och emot sädane Obligat!^ ner icke funno sig wld, att biträda Staten me^ Län, den ukwäg mätte öppnaS, akt, i likhet me^, hivad som iker i England wid Läns upptagande ^ LkNvm Boksvrda Län, elter sä kallade permanenta an - 1072 Dm 27 Ianuarlt armutteler, insätts den .Summa, Kan wi^e sösträcka Skaten em "k erhällande as 7 procerue ärlig ränka, uppä hopothck af näaon K anaes ranra till sukwh r för Juterretz tö godtgsvraude, samt dr willkor i öf >ak, f'ml Sk-us - Ulskvttetö Betantande af den t4 sist'cdne Angust! widare innehaijer.
Sedan Riksens Högloft.
Ständer tomt delta ärende un öfwenväg.wde hauva Högloft.
Ridd-rik pek och Aoem uti ProrocoLs - Ut drag af ben 4 nästcdne September, dertill remnål bifall, men Högwörbiae Preste - Skänc-et, Wätllofl. -Borgare - Sräodek same H-berrrärda Bonde- Ständer uti Prowcolis Illbrag as den 16 och ty i samma mäuod d-ncmor iisttt d^nna ftäga böra h-vila inc-ll dest en ttii.ständig FmcmcePlgn i^rän Stars, Utskottet tnlomWe. E är St^ö - U skottek derefter, under ben SZ r-ästlkdn N oemver afttt-f dest siureiiga Betänkande ongäe.be Eckerö skulder och de as Urskottek ue-äiaast anstdd »'wäoor ull deras asoöcdanbe, äbe'i p.,de sia Uttkottet Dch törflag, ar-.gä< ende Intties Lans upprsgandr, till Mj lpanbe of de b- hak, h "ilia rrwru af den egenskap, alt de fördr be c utank enättrttng aenaft, och r om Riksens Högloft Ständer täcktö antaga Utskottets härom forst a g!-ne p H-cr, hade man dä redan hast ulich! e jntzävt , huru vida ett jäbanl Systern e rvunntt A -änä^ helens sörkroeude; mm dä säLant icke ske.:, och utgstlerne likwät wörö af sä pretz ut dstk ff uh-t, att deras bestridande meo comante m bet ej medgaf uägot widare uppskof; ja f-nn Utskottet ej annan ukwäg, än att anlita Riksens Sländrrv Vank om biträde ernst 2 pro. ccnrs Dett 27 Januarit. io?z cents ranka, och 5 procents asbekalning pä Capilalec. Hlwer detta Stats - Utstoltets Finaoce - för» stan hofwa Riksens Högloft
S'änder behagat infordra Banco UrstottekS Urlata-ide, som derster i amner inhgintal Banco-Fubmäatigrs tankar, vä) hwarvä R klens Högloft Ständer återremitterat hew detta ärende jemte de derwld l de R-^ pcctive Riks - Gränden gjaroe anmäckliingar till Stats» Utskottets sörnpode Utlätande.
Stats - U stöttet har harwid trott sig döra stifta, hwad som röer U ffokkcis Finance. p'an i allmänhet och de de-ivid gjorde anmärkningar strän srägan om Inrikes Lans uppl-.gande, ö ww hw-iken sista, lstikortet tzärrriedeljr sär Dkft sersti dta Utiätarrdr asgiswc.
Pa de stä! Banco-Fullmagkige med vswer-ygeise om Bankens lörmäga, ^alr kunna biträda Staten, hofwa oistört, och hwaruri Ba>,ko - Utstöttes äfwen l det mästa instämt, tnier icke S tuts-Ucstottet lör
Dch del någon sara för Banken att lemna de nu östade biträden- Men Utssottel bär likwäl liokt, akt om nägon annan m/ftelig utwäg gass, hwarjgenom man runde undwika att widare päkalla Bankens redan nog wida Utsträckte biträden, borde lävaut leke uroktlälas.
Genom de försträckningar
Banken mäst lemna i ossie!,de pä sednast vlyck.iga nu mera ftutade kr,g, hur Bankens utelöpande Sedelstock bftfwll i en gansta detydellg mohn ökad, och kanske redan uröswer hwad Rikers Mikelsen bihö'wan» Le Nörnse.- Copitol fordrar.
Fachägan as deft än - ID74 Den 27 Ianuartt'. ännu mera utwidgarde förswinner wä! i den mohn som Ränte- och Capital-afbetalmngorne lil! ett större belopp till Banken oter rngä; men möjeligen skulle lstwäl Banko-S^delns
Credit af en ännu ytterligare tillökning t dest utelöpande masia kunna förlora något of sitt warde, famt Medes mrdwerka ti» en stigande Wexel, Courtz 06) förhöjde woru-priser.
Stats - Uiskottet anker derföre a»a föriök till asbvjande af denna möjlighet vä) till sörmindskanbe af Bankens widare förskotter wara bäve nyttiga och nödiga sä för Riket i allmänhet som hwarje enskild i synnerhet.
Utskottet har säledeS trott sig böra till Riksens Högloft- Ständer ytterligare hemställa Desi förslag om Inrikes Läns upptagande, sa wäi pä Riksgälds, Eontoirets Obligationer emot 5 procent, som genom permanente annuileter emot 7 procent, i enlighet med hwad Utskottets Betänkonden af den 14 Augusti och 9 September löNedlt är mnehälla, och sär Utskottet härwrd endast tillägga, der Utskottet anser Riksgälds- Sedlar eiler den faststäide Realisations - grunden och dewa!« watton äfwen böra i besia
Län emottagas somt att Obligalioncrne ställas pä Sex ärs bestämd Zkerdetalnings-tid
Det är en af andra Länders erfarenhet bestyrkt obestridig lanning, att om man möjligen kunde omsätta a» Rikets Utländska skuld, ehuru den icke druger mer än 5 procents ränka, ti» Inländsk nppä annuiteter emot 7 procent, hlefwe det en National förmän och kan hända äfwen winst, ärmindstsne wib en högre och städse warirronde W-xel-Cours.
Om ock intet annat exempel härpä kan uppgifwas, äu Cngland, sä gör detta tillfyllest; intet - Den 27 IMMrit. 1075 tet annat Land j Europa har ännu mägtat att utål?
Utländsk
Md föra sä mänga och kostsamma krig, bestrida lä betydliga utgifter till Hans delns och Manufaclurernes understöd, afbörda de ärliga rautvrne pä en den största Statsskuld ett Nike liätzvttstn ägt, somt detzutom lemna Subsibier ät främmande Magter; och om delta tili en stor de! torde böra ttllffriiwas en ukwidgad Handel, samt i en högre grad uppdrifne Fabriker sch Näringar; fä hafwa llkwä! deras inhemska LäneSystemer mer än myckel bidragit, att öka tillgängen af nödiga Medel för Stais - behofnoeus fyllande- Stats - Utskottet inser icke nägot skäl, som talar emot e»t sädant försök, afwen inom märt Fädernesland, der man bäde kan och af Seclers erfarenhet bär kunna påräkna äfrvea fä mycken Patriotism; och Fosterlauds-känsla, sorn i någon annan Scot i weridén.
Ali den olägenhet som häraf förmodats kunna uppkomma för Närings - idkare, Jordbrukare eller Fastighetö-ägare, har Ståts-Utskottet utl betz betänkande as den 9 ststledne
September tilttackeilgen wisac icke wara att befara, dä antecknings-tiden till flika LänS upptagande blifwrr instcänkt inom ben korta tid as stp weckor efter kungörelsens datum.
Stats - Utskottet är as den tanka att vefla
Län icke döra öiwerstiga 4 Millioner Riksdaler, säsom ungefärligen fwarande emot de ä Brlagorne Litt- C- 6c D. till Stats» Utskottets Finance Betänkande upptagne summor, deribland äfwen arv tndegripne Leveranteurernes fordringar.
Men som under tiden och innan tillräcklig Fond härigenom kan erhällas ; Stats - Werket 0- feldart dilfwer l behof e> de pä Bilagan Litt.
E. npp - IQ76 Den 27 Ianvarkk. upptagne 2,245 yoz : 6: 9. sä wäl till desi sö"efallande urgitkerö bifiridaode fom lill godtgörande of ännu oerlatte krigs-kostnader, sä' hemställer Slars-Ullkoltel, att Banken ett sädant förskott mä meddela emot erhällande as 2 procents ränta och enahanda afbetalning pä C«pikolek, som BarceFullmäqtiqe söresiayit, jkmte iö jäkran om fökstolletS erfäilning af de först tnfchmnde Länc-mcdlen.
Skulle ater hela den uppgifae
Summan af 4 Mstlioner genom desie Lane-operationer innom d-'N förelkriine terminen icke kunna inbringas; sti uterstär l-geu annan utiräg än att tillita Banken för hwad deruti brister.
Stats- Utssottet har för öfrigt trott sia bora tvid detta lUdälle deiwara 2:ne lnkost som emot det uppgifna Läne-Sustemet dlinvit a>orde, bestående deruti' 1:0
Att som foa' bood more, det penningar ffu'!c erbällas pä R-ksgäids Eontoireis Obligationer med blott 5 vreceuks -ä-tto, sä borde samma ränta derä uisäuas till 6 procent; oä) 2:0
Att det more en större förmän, att anitta Banken, än art upptaga Län pä A muueter i fä mätto, att dä Banken mrddear förskott, anuoteroö ärligen 5 procent ä Cwnalet, men deremot bliswer Capital» skulden oförändrad ä Inrikes
An» nuilets - Län emedan för dem kommer att betalas lika möckel i blott ränta, som > Ränta och Capitals afbetalning till Banken.
StalS-Uttkottet kan icke neka , att ju Lesia anmärkningar , ärminostone hwad
Len senare angär / icke äco utan all grund.
Mn hwad
Len första omständigheten beträffar
, Den 27 Januarlk. 1077 sak, 13 har Utskottet ansett Statens Obligationer med 5 procent pä 50 Riksdaler blifwa r allmän» na rörelsen bade begärligare 06) mera rörlige än e-skildas, och att om 6 procent som är högsta lagliga ränta ställe ä dessa Ooligatloner utfästa, skulle bet möjUigen meosöra ben obehagliga rubb» ning i enskildas pennmge transaktioner och didra» ga alt hösa den gängbara ranian.
- Widkommande ater den sednare anmärknmgen; sä ar den witzerijgen grundad och äger sill kigtigdet; men Stats.
Urskotter har härofwan upp» gisMir det skäl hwarsöre Inrikes Län borde föredragas Bankens ytterligare »Mande, nemligen till förekommande af Banko Sedel, stockens w:da< re tillökande, hwiiker Utskottet tror wara as wida betydligare följder för Rikets och Bankens Credit an widtagandrt as det sörcflagne Zäne-Sv» stemer.
Lyckas icke detta, är det Mjd sinion för Staten, att Bankens tiltftänd kan medgiswa, att biträda med de erforderliga förskotter.
Akt nedsätta räntan 8 Annuikets- Länen kill 6 procent kan UrstoNet icke tillstyrka, och det uppä de skäl Utstotietv Betänkande af den 14 ÄUgustt cch 9 Sipremder sistledne omförmäla; men om det kan lättar? befordra framgången af dtsse Läneförslag, att räntan betalas hwarje halst är; sä hat Utskottet deremot icke något ott ermdra.»
Ständer täckas bifalla, hwad Unkotlet fälundaE föreslagit; sä lara Riksens Högloft.
Ständer täckas finna nödwänvigheten deraf, att , pä säll Utskottets Veränkan Ridd. och Ad.
Pror. 5 L».
Ve 87 » 1078 Den 27 Januarit. de ef den'14 sistledne Augusti innehäller, detta warder Eyndesamt och innan Riksdagens stut rist ^verkställighet hefordradl- Stockholm den 25 Januarn rZio Pä Höglofl
R dder- Pä Högwördige
Pre stopet och Adelns Le- ste - StändetS Ledo tamölers wägnar möters magnor LIsc8 kleminZ. Weiömsn.
Pä Mällofl. Borga- Pä Hedcrwarda
Bon re - Srändeks Ledamv- de« StändetS Ledamöters wägnar ters wägnar Lsrl bsnstbeeg. ^od.
Ericsson. ^rööolius.
Herr Grefwen scb LandtNllarstolken:
Hemstäide akt dä Ridderikapet och Adeln förut hove temnot sttk bif«U till den af Srats-Ulstvttek nu änyo sönstagne Lone-Operation, torde bella Memorial ästven genast kunna dlfoiios Ropades Ja.
Herr blsrcl-iistolpe, Hnrlees, förbehöll att det ej mätte wara Nldderffapel vä) Adelns mening, att om den erforderliga Summan ej genom Län stulte ergallos, Banken om biträde till fylinaden skulle ansttas, h vartill han för sin del ej kunde samtycka:
Upplästes ett strän Stats- och Bewillningse Ntstollet lmemnat fä lydande t wör - Den 27 Ianuarit.
1079 IVärdfamt Memorial!
Sedan till Riksens Hög'ost.
Sränders Statsoch Bewillnings - Utstokrer under den 18 sistledne December asgiswit deras Betänkande, angående Skora Sjö - Tuliens erläggande för utgäende ivaror uti warlar pä Hmidurgrr Banco eller Holländst Courant l enlighet med hwad Kongl. Maj rs Nådiga Kungörelje af den 2 Augusti 1800 stadgar 06) innehäller, lä hafwa wal Häglof!.
Riddertkapel ost) Adcln samt Wallvfl Borgare - Sländet och det Hederwärda Bonde - Ständer detta Urstvttecs Betänkande bifallit, dock med förbehäll af Borgare och Bonde-Ständen, i afseende pä >ä wät den Sjö- Tult i Slockholm, Götheborg och Gefle, som icke l.p<aär till etthundrade Rlksd^ler, tom ock all uigäende Sjö'Tull af större eller mindre belopp i alla öfriga StupelStäder, hwflken lär erläggas ull Swenstt Banco med den uppgäld kom gängbara Coursen pä Hamburger
Bunco fixerar, att pä fält löre ar r8oo stall want antagit, Tull»
Dirccrivncn , .lil ordnings och säkerhets wlnuarde för bade Kronan och den Handlande, inom flutet alhwarje mäna'0, esker medium af den under loppet deraf gängse »varande Cours, bestämmer den Cours hwarefrer »qwiden wid Tu-'!
- Clareringar den paföifande manaden stall werkftällas; men hwaremok äter Högwördige Preste, Skändek Betänkandet äterlörwist, med de drrwid inom Etändet gjorde anmarknlngar.
Efter öswerwögande af de förbehäl! och anmärkningar harwid blifwik gjorde, fä t ll Riksens Högloft.
Siänder, Stats, och Bew.lliungs - Utstotten deras utlätanbe deröfwer nu wbrdsammeilgen afgifwa.
Ut - ro8tz Den 27 Januari.
Utffotten kunna icke frängä, det deras Förslag , att di>„
Sjö - Tult sä l Stocholm , Götheborg och Gefle / som de öfriga Stapel, Städerne, -wilken efter Belänkanders ian. häll, skulle enligt I8oo ärö Kongl. Kungörelses lydelse, fä. clareras med Riksdaler Swensk Banco, smurands emot en R daler a^amburgkr Banco, bör beräknas efter den hagens i Allmänna Tidningarne kungjorda Corns, dä Tull - Clareringcn sker, eller ock, om dttta icke wore Postdag, efter den nyst fvregäende Postdagens noierode Cours, synes i Utskottens kanka wara instämmande med bade rättwlfa 06) billighet, sä emot Arv an som de Hmid'ande; »nen dä e> mindre Waiivfl.
Borgare - Ständer, än det Hederwärda Bonde - Ständer, efter bwad vfwan anivrdl är, r.u yrkat ekt annat förhällanöe, säsvm efter deras förmodan hwarken ledande kill synnerlig förlust för Kronan eller den Tullklarerande, men deremot undanrödja de hinder vck uppehäll, som de i annar fall ansett möjeli gen kunna uppkomma för Eroorteurer; lä hofwa Uftkotten för deras del wid en sadan förändring icke nägot att eri»d'a.
Utffolten anse likwäl, att h-.n det ösyftade andamäiet, alt förekomma hmöer och upoehäll skall kunna winnås, dör med C-urfti.s bestämmande sälunda ttlloä, alt dg till exempel Courten för April mänad skall utsättas, bör medium tagas «s den gängse Courlen uti sista weckan af Februn--i samt de krenne sörsta Veckor ne af Markit mänad, och samma lörhällande i akttagas a anseende till de öfttge mä"ader, sä alt bet alltid bljfwer medium af de tre första weckorne i ben näst föregående och sista weckan af den berförutgäendr mänadens Cours, som tages till grund, pä dec cm den sista weckan af den nästsö. re Den 27 Iauuarri-' io8l reaäende Mänaden ma kunna anwandas, att meddela Tullkamrorne underättelse om den Cours, som för dcn ingäende mänaden blifwtt saststä»d.
Bäde Wällofl.
Borgure - Ståndet och Hederwärda Bon0e - Ständer Hofwa föresiagit, att Tull - Drrkcrionen mätte pä vswanlkrefne sätt bestämma dea dllswanbc Courlen, pä den grund, akt detta sätt före 8r , 8oo skatt warit antagit; men Urskotten döra harwid litikännagiswa, att enligt Kana!.
Förordnanden al den s
September 1791 och den n Apnl ,792 har det icke warit Tu» - Dircctivnen , utan Kongl Förwaltningen of
Fl anc^äicuderoe tom bestämt en tädan Cours, to enligt d ha Författningars inriehäll, ffutie nämnde Kongl. Förwaltning wld hwarje wcckaö början meddela General - Tu».
Direktionen den Cour- , hwarefter wäxlar titt Slö, Tulls clarering singe emotkagas. - General TM-Dwectionens ätaärd war Medes ingen annan än att förständiga Tu»- kamrarne till behörig rfterlefnad ben Cours som af Kongl. Fmance-törwaltningen blifwtt
Dlreckionen meddelt.
Utskotten tto ock, att nägon annan befattning icke elier nu bör General Tui! - arrende Socie,stens Fullmägtige öfwerlemnas, utan äro Utskotten af den tanka, att Herrar Fnittnägtige uii Riksens Ständers Riksgälds-Contoir böra deremot fä sig uppdragit, att esker oswanförmälde grunder bestämma dwarje månads Cours, och att Herrar
Fullmägtige böra deraf ofelbart sä tidigt lemna General Tull, arrende Societetens Herrar Fullmä-ttige del, att ordres strän dem till wederbörande
Tu»kämrar böra expedieras innan den föregäende mänadens stut, pä det att Tullkamrarne wld hwarje wänads början mä kunna kätt - Den 27 Jamrnrtl.
1082 känna den Cours, hwatester Sjö - Tulls clareringrn under den löpande mänaden sär skie.
I afseende pä Utskottens hemställan, akt dä för exporleurer t Stockholm, Götheborg och Gefle den utgäende Sjö - Tull som klareras stall, . icke uppgär till fulla ett hundrade Riksdaler Banco densamma mä fä erläggas utt Swenstt Banco efter samma arund och Cours-beräkning, som för de öfrige Stapel-Släderne blifwtt föresiagtt, har jsrän det Höglvördiga Preste-Ständer blifwit anmärkt , att sädanl ställe kunna medföra den oberga följd, att den, hwars Tullafgift utgjorde lämna loo R:dr, ffulle, om Cvurhen »vore zo procent emellan Swn stt Bwcv och Hamburger Wäxel, komma att betala
;o procent mera, än Len som i proportion os sine exporter»de »varor, ej borde betala mer än 99 Rdr t Tull, och således ägde rätt att clarera den med Swenstt Banco.