Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Anderssons motion om ändring af 3o §. i concurslagen; N:o 5g. öfver Hr F. L.
Rosenqvists motion om upphäfvande eller ändring af 5z §. concurslagen.
Föredrogs ånyo LagUtskts d.
16 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 60 öfver Riksd.fullm.
Pehr Pehrssons motion om förklaring af 74 §■ concurslagen Hr Dalman, Wilh. Fredr.:
Stael von Holsteins reservation må blifva uppläst.
Den af Hr Dalman uppgifna reservation upplästes.
Emedan jag icke förr än nu haft tillfälle att taga kännedom om detta betänk., begärde jag, att reser - Dea al
73 servationen måtte uppläsas; men då jag rm finner, att reservanten icke sett saken riktigt, anser jag äfven betänk, böra bifallas, hvarom jag således vördsamt anhåller.
N:o 60 bifölls.
Jag skulle för min enskilda del anhålla att få veta, hvaruti skillnaden ligger emellan de af EagUtsk. ömsom begagnade uttrycken: ”att motionen måtte lemnäs utan a f s e e n d e," och ”att motionen måtte ogillas.”
Mig synes det vara alldeles detsamma att lemna en motion utan afseende som att ogilla densamma, ehuru jag, för min del, anser uttrycket: ”mätte ogillas,” mindre passande.
Jag hemställer, om icke Utsk:s uppmärksamhet bör fästas på detta förhållande, hvartill jag bekänner, att jag icke inser anledningen.
Boyes hemställan torde jag få upplysa, att det vanligen har fått bero af Utsk:n sjelfva att välja de termer, som de ansett motionen förtjena, när de funnit densamma icke kunna bifallas.
Uttrycket: ”lemna utan afseende,” innefattar något mindre ogillande, än det andra uttrycket; och jag tror derföre, att för den, som vill juridiskt se saken, är det klart, hvarföre det ena eller andra uttrycket blifvit användt.
Företogs till pröfning LagUtsk:s d. 16 dennes e. m. på bordet lagda betänk.
N:o 6i öfver väckta motioner derom, att inteckningshafvare och andra veterliga borgenärer ej måtte behöfva att i anledn. af årsstämning deras fordringar angifva.
Mot detta betänk, hafva åtskilliga ledamöter reserverat sig och bland dem Hr Holm, hvars åsigt jag delar och hvars reservation jag derföre anhåller må blifva uppläst.
Hr Holms reservation upplästes.
Det blefve alltför tröttande för B. o. Ad. att afhöra alla de skäl, jag för min enskilda del har att anföra för min begäran om afslag å betänk.
Jag vill blott nämna, att concurslagen så nyligen undergått en förbättring, att jag anser det icke vara lämpligt att uti en så vigtig fråga, som den betänk, omfattar, företaga en omarbetning af densamma, helst jag befarar, att sådant skulle leda till mindre lyckliga följder; hvadan jag anser det vara försigtigast att låta det gamla stadgandet qvarstå i oförändrad! skick, och i följd deraf tillstyrker afslag på betänk.
Jag tilltror mig icke att kunna ingå i någon pröfning af sjelfva saken.
Jag skall blott utbedja mig att få göra en anmärkning i afseende på 7 H. 10 74 Den 21 Maj. formen och redactionen.
Här star nemi. uti förklaringen öfver [36 §.:
”Borgenär, som ej å utsatta dagen sin fordran hos rätten angifvet1, eller den ej förut angifvit, håfve sin rätt förlorat, der ej den fordran varit af sökanden känd.” Hvilken ar sökanden här?
Är det fordringsägaren, så förefaller det mig obegripligt, att hans kännedom af fordran skulle kunna tjena honom till ursägt för försummelsen af dess bevakning.
Är det åter cesssionanten, så är det svårt att bevisa, att han icke känt fordringen.
För att få någon mening häruti, måste jag derföre förutsätta, att ett tryckfel härvid förelupit och att det i stället för ordet känd skall heta godkänd; ty i annat fall synes mig detta stadgande innefatta en omening, som jag för min del icke kan förklara.
Ehuru jag fullkomligen gillar de grundsatser, hvarpå Utsk:s betänk, stödjer sig, finner jag likväl, på de af Hr Cederschjöld anförda skäl, redactionen så ofullkomlig och vårdslös, att jag, för erhållande af ett tydligare redactionsförslag, begär återremiss af betänk.
LagUtskls betänk.
N:o 6t återremitterades.
Vid förnyad föredragning af Oecon.Utskrs d. 16 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 53 i anledn. af väckt fråga om förändring uti indelta Armeens organisation och om militärundervisningens införande vid Fikets allmänna läroverk i öfverensstämmelse med andan af conscriplionssystemet, blef samma betänk, ånyo lagdt på bordet af Gr.
Cronhjelm, Otto Au g., samt Hr Hjärne, Harald.
Ånyo föredrogs och bifölls Oecon.Utsk:s d. 16 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 54, i anledn. af väckt fråga om ett förändradt löningssätt för presterskapet på Gottland.
Företogs till pröfning Oecon.Utskrs d. 16 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 55, i anledn. af gjorda anmärkningar vid XJtsk:s utlåt.
N:o 7, ang:de väckt fråga om utfärdande af förbud emot accord till Landshöfdinge-embeten.
Jag skall utbedja mig att först få göra en anmärkning i afseende på sjelfva formen uti förslaget till beslutet.
Der står nemi.: ”ifrågavarande accorders nedsättning.” Jag tror, att uti Utsk:ns förslag till beslut bör bestämdt utsättas, hvarom fråga är, och icke blott ordet: ifrågavarande.
Beslutet uti ett betänk. bör nemi. så affattas, att Exped.Utsk. endast behöfver afskrifva detsamma, men icke genomläsa hela betänk, för att erfara, hvarom fråga är.
Dessutom innehåller detta förslag: ”att R.
H. St. skulle hos K. M., med förklarande af Den sr Maj. deras underd. tacksamhet för de af K.
M. för ändamålets vinnande redan vidtagna åtgärder, &c. Jag har så nyss erhållit detta betänk., att jag icke hunnit göra mig underrättad, huruvida K. M. låtit till Ständernas kunskap komma, att några åtgärder blifvit vidtagna till afskaffande af accorder vid landshöfdinge-embeten.
För min del minnes jag icke, om vi derom erhållit officiel kännedom, eller om tillvaron af dylika accorder, och skulle derföre tro, såvida någon bättre underrättelse af någon annan ledamot icke kan meddelas, att det ej går an att gifva den uuderd. skrifvelsen till K. M. den form, Utsk. tillstyrkt, utan att, med uteslutande af tacksägelsen, man blott bör frambära den underd. önskan , att K.
M. för nedsättning och afskaffande af accorder vid landshöfdinge-embeten täcktes vidtaga de mått och steg, som i nåder kunna lämpliga finnas.
Den första anmärkningen, som den siste talaren behagat göra, synes mig af ringa betydenhet och ganska lätt besvarad.
Hela betänk, afser löneaccorder vid landshöfdinge-embeten, och någon otydlighet kan icke uppkomma af det i beslutet nyttjade ordet: fråga va ran de,” helst man blott behöfver gå till rubriken af betänk. för att finna, hvad berörde ord afser.
Men saken är i allt fall af så ringa betydenhet, att det är mig likgiltigt, hvilkendera formen redactionen i detta fall erhåller.
Hvad åter den andra anmärkningen beträffar, eller att ur den underd. skrifvelsen till K.
M. skulle uteslutas förklarandet af R.
St:s underd. tacksamhet för de af K.
M. för accordernas afskalfande redan vidtagna åtgärder, så har det synts talaren, att man icke bör frambära tacksamhet, då man icke vet, hvarför man tackar.
Han har medgifvit, att han icke läst betänk., och det förklarar saken; ty Utsk. har, fastän icke i officiel, likväl i enskild väg, erhållit den upplysning, att genom af K. -.M:s vidtagna nåd. åtgärder 9 landshöfdinge-embeten redan blifvit accordsfria, äfvensom att amortering af accorder till fem andra är beslutad och påbörjad.
Det är derföre, särdeles då man vet, att K.
M. enskildt härtill betydligen bidragit, som jag anser tacksamheten denna gången icke vara öfverflödig, utan anhåller, att meningen derom må stå qvar.
Jag erkänner visserligen, att det kunde vara likgiltigt, om den underd. tacksägelsen varit uttryckt, eller icke.
I anledn. af hvad Hr Cederschjöld yttrat, att meningen om en slik tacksägelse bör ur den underd. skrifvelsen uteslutas derföre, att någon officiel kännedom icke erhållits om de åtgärder, som till accprdernas afskaffande blifvit vidtagna, likasom det icke heller varit officielt bekant, att accorder funnits, får jag nämna, att om någon officiel kännedom om accordernas tillvaro icke funnits, har dock såväl deras tillvaro som amortering varit Dcii 2i Maj. länd genom de s. k. lettres de retenue, Dessutom tror jag, att det icke kan vara skadligt, utan tvärtom gagneligt, att R, St. i denna sak uttrycka en fullständig opinion.
Jag tillstyr-’ ker derföre bifall till betänk., sådant det befinnes.
Såvida uti sjelfva den und. skrift velsen repiten i Utsk:s betänk, kominer att intagas, sorn lenirnar nödig upplysning om förhållandet, har jag intet att animalia mot antagande af Utsk:s betänk.
Georg: 1 anledning af Hr Cederschjölds framställning, huruvida accorder vid landshöfdingetjenster verkligen finnas, får jag yttra, att det torde vara allmänt bekant, att sådana accorder sedan längre tid tillbaka existerat; att de således icke af vår nuvarande Regering blifvit införda, men att den söker efterhand afskaifa dem.
De uppgifter om nuvarande förhållanden i afseende härå, sorn finnas i Utsk:s betänk., äro enliga med den kämnpdom, jag derom äger.
Ankom K. M:s Hofcanceller och öfverlemnade, å Dess höga vägnar, K.
Mis under d. 7 i denna månad aflåtna nåd, skrifvelse till R.
St., atigide ett af särskilda i nåder förordnade commitlerade uppgjordt förslag till ändringar och jemnkningar i nu gällande Tulltaxa, hvilken nåd, skrifvelse upplästes oell lades på bordet.
Ånyo föredrogos och lades till handlingarna Oecon.Utskts d. 16 dennes på bordet lagda utlåtJn.
N:o 56. i anledn. af väckt fråga om förbud emot inför-» sel i Riket af hästar från Danmark och dess Tyska provinser; N:o 5i. i anledn. af gjorda anmärkningar vid Utsk:s ut-, låt.
N:o 12, ang:de väckt motion om anställande af Norrska hingstar vid Rikets stuterier. H.
Ex. Hr Gr, o. Landtm, tillkännagaf, att sedan åtskilliga Bänkmän blifvit till Electorer utsedde, hade för följande Bänkm:safdelningar tid efter annan ledigheter uppstått, nemi. för 8:de Bänkm:safdeln. efter N:o io5 Frih.
Strömfelt, Carl Melcher; litte1 Bänkm:safdeln. efter N:o 236 Frih.
Stjerneld, Gust.
Algonon; 23:dje Bänkmtsafdeln. efter N:o 456 Hr Aminoff, Joh. Fredr.; 34:de Bänkmtsafdeln. efter N:o i586 Hr Raab, Axel Arvid ; 43:dje Bänkm:safdeln. efter N:o 2o52 Hr Hultenheim, fullm.
Frih. Hermelin, Aug.; 4y:de Bänkm:safdeln. efter N:o 2202 Hr Möllerhjelm, Axel.
I följd hvaraf H. Ex, anmodade nyssnämnde Bänkmtsaf - Deli ai Maj. 77 deln:r att i början af nästa plenum välja nya Bänkmän i de pfgångpas ställe, Justerades i prot.utdr, för denna dag, Upplästes från de öfriga resp.
Stånden ankomna prot.- utdr., nemi. från PresteSt. af d. io, i5, 21 och 24 sisth April samt d, 2, 5, 6 och 7 dennes; från BorgareSt. af d, 10, i5, 17, 21, 24, 25 och 28 sisth April samt d. 2, 5, |6, 7, 10 och 12 dennes, samt från BondeSt. af d. 10, i5, ai, 24, 2Ö och 28 sisth April samt d. 5, 6, 10 och 12 dennes.
Rades till handlingarna.
Upplästes och lades på hordet 2:11c från BorgareSt. ankomna prot.utdr. af d. 16 dennes, nemi.: 1:0 med inbjudning till de öfriga RiksSt. att deltaga uti det af Ståndet fattade beslut, att val till Just.ombudsman och hans suppleant, till Tryckfrihetscommitterade och till den Nämnd, som uti Reg.f:s io3 §. omförmäles, skola inom denna månads utgång företagas; jemte tillkännagifvande att Ståndet i sammanhang härmed anmodat LagUtsk. att, inom 8 dagar efter af detta beslut erhållen del, inkomma med utlåt, öfver Just.ombudsmrs embetsförvaltning; samt 2:0 med tillkännagifvande, att Ståndet för dess del beslutat att inom denna månads slut välja Fullmägtige uti Banken och Riksg:scont., samt inbjudning till de öfriga Stånden att äfven inom samma tid välja sina Fullmägtige i nämnde verk; hvarjemte Ståndet beslutat anmoda Banco- och StatsUtskm att, inom 8 dagar efter delfående af beslutet, afgifva utlåt:n, det förra öfver de nuvar.
BancoFullmägtiges och det sedpare öfver nuvar.
Fulipaägtiges i B,iksg:scont. förvaltning, Upplästes och lades på bordet nedannämnde från StatsUtsk. inkomna utlåtanden:
N:o 79. ang:de regleringen af utgifterna under Riksstatens i:sla hufvudtitel; Nio 80. ang:de regleringen af utgifterna under Riksstatens 2:dra hufvudtitel; N:o 8r. ang:de regleringen af utgifterna under Riksstatens 3:dje hufvudtitel; N:o 82. ang:de regleringen af utgifterna under Riksstatens 4:de hufvudtitel; N:o 83. ang:de utgifterna under Riksstatens 5:te hufvudtitel; N:o 84. ang:de regleringen af utgifterna under Rikssta» tens 6:te hufvudtitel; N;o 85. ang:de Rjksstateps 7:de hufvudtitel; N:o 86. i fråga om utgifternas reglering under Riksstat tens 8:de hufvudtitel} ^8 Den a4 Maj.
N:o 87. angide regleringen af Riksstatens gide hufvudtitel; N:o 88. angide regleringen af utgifterna under Riksstatens idde hufvudtitel; Nio 8g. angide utgifter å allmänna Indragningsstaten. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 11 f. m.
Vid nu anstäldt bänkmansval utsagos till Bänkman för 8:de Bänkmisafdin N:o 114- Frih. Hummelhjelm, fullm.
Hr von Wahrendorff, Martin; nite Bänkmisafdin Nio 2Ö7 Frih. Klingspor, Mauritz; 34lde Bänkmisafdin Nio 1600 Hr Braunerhjelm, Ferdinand, genom lottning med Nio i563 Hr Cederstråle, Joh. Casimir ; 43:dje Bänkmisafdin
Nio 2o58 Hr af Grubbens, Nils Wilh., genom lottning med Nio 2062 Hr af Dittmer, fullm.
Hr Nordenanckar, Gust.; 47lde Bänkmisafdin Nio 222g Hr af Ekstedt, Axel; För 23idje Bänkmisafdin infann sig ingen väljande.
Hrr Electorers lista till val af ledamöter i StatsUtsk. efter Hr Gyllenhaal, Lars Herman; i Bevilln.- TJtsk. efter Hrr Croneborg, Carl Joh., och Virgin, Claes, samt uti Ridd.Utsk. efter Hr Svedenborg, Carl Gust; och befunnos hafva blifvit utsedde till ledamöter i StatsU tskottet:
Nio 1778 Hr Meck, fullm.
Gr. Gyldenstolpe, Anton Gabr, BevillningsUtskottet:
Nio ig4o Hr Tersmeden, Jacob, och Nio 2220 Hr af Ekenstam, Israel; Riddar husUtskottet:
Nio 2307 Hr af Tuneld, Carl Erik.
Stis underd. skrifvelser till K. M., nemi.; Den 34 Maj. 79 N:o 35. ang:de frihetsår för jernverk inom Norrbottens och Westerbottens län; N:o 36. angrde hegardt låne-understöd af allmänna medel för fullbordandet af en brobyggnad vid Carlskrona; N:o 37. ang:de undersökning i afseende å kungsådran i Dalelfven vid Elfkarleby; N:o 38. rörtde frälsehemmans skyldighet att utgöra kronobrefbäring.
Remitterades till Bevilln.TJtsk. K.
M:s d. 21 dennes på bordet lagda nåd. skrifvelse till It.
St., ang:de ett af särskilda i nåder förordnade coinmitterade uppgjordt förslag till ändringar och jetnnkningar i nu gällande tulltaxa.
Justerades 6 prot.utdr. för den 21 dennes.
Justerades pleni-protocollen för d. 10 och 12 dennes f. och e. m. H. Ex.
Ilr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att, tillföljd af inom Talmansconferencen uppgjord öfverenskommelse, val af den Nämnd, som enligt io3 §.
Reg.F. skall äga att döma, huruvida Högsta Domstolens samtliga ledamöter gjort sig förtjenta att i deras vigtiga kall bibehållas, komme att förrättas nästk.
Fredag d. 3o dennes; och hemställde H. Ex., om icke R. o. Ad. vid denna riksdag, likasom vid de föregående, skulle anse nödvändigt att på samma gång utse ett visst antal suppleanter, hvilkas antal H. Ex. föreslog till fyra.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, erinrade, att, till följd af detta beslut och till åtlydnad af 33 §.
Ridd.Ordn., hvarje vallista således borde innehålla 16 namn; anhållande H Ex., att R. o. Ad:s ledamöter, till lättnad vid uppsummeringen af rösterna, behagade upprätta vallistorna i alphabelisk ordning- Ånyo föredrogs Oecon.Utskrs d. 16 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 53, i anledn. af väckt fråga om förändring uti indelta Armeens organisation och om militär-undervisningens införande vid Rikets allmänna läroverk, i öfverensstämmelse med andan af conscriptionssystemet, Gr. Cronhjelm, Otto Aug.:
Med kännedom derom, att det föredragna betänk, redan blifvit af 2tne
Stånd bifallet, linner jag, att någon annan åtgärd i afseende derå nu mera troligen icke skulle komma att uträtta något särdeles; men då jag likväl anser ämnet vara af största vigt för mitt fädernesland, ber jag att få yttra några ord deri.
Lika med "Utsk. tror jag, att motionärens förslag, sådant det blifvit framstäldl, icke är lämpligt, emedan jag anser, att det korn» 80 De» 24 M .1 ji me att möta starkt och måhända billigt motstånd , om mail beslöte, att beväringsynglingarna borde ingå i indelta Ar-* meeus nummer; men ideen att grunda vårt försvar på nationalbeväring ar så riktig, och den besparing, som skulle uppstå genom en sådan organisation af vårt försvar, är så påtaglig, att jag icke kan undgå förklara, det jag anser Xltsk., i anleda, af den väckta frågan och med ytterligare ledning af de åsigter, hvilka innefattas i den betänk, följ— aktiga reservation, hafva bort föreslå, det en del af Armeen, i mån af sig yppande vacancer, måtte indragas och de derigenom uppkommande besparingarna användas till öfning af den öfriga Armeen, hvarmed beväringsynglingarna, utan att ingå i nummer med den stående stammen, likväl, under vissa år för hvarje, borde vara förenade.
Hvad beträffar 2:dra punkten af motionen, rörtde Krigsacademiens upphörande och militärlärares anställande vid allmänna undervisningsverken, är det visserligen sannt, att ämnet blifvit ventileradt i sammanhang med uppfostringscommitteens arbeten, och sålunda redan på det sättet beror på K.
M:s afgörande; men hvar och en, som närmare gjort sig reda för den slags bildning, man vid Carlberg ernottager, måste, äfven om man sjelf begagnat denna uppfostringsanstalt och oaktadt man vet, huru vida bättre den är nu, än förr, samt att den är ledd af en man, till hvilken våra uppfostringsverk i allmänhet hafva stora förbindelser, likväl medgifva, att den är alltför ensidig för att vara lämplig och tillräcklig för danandet af anförare för ett nationelt försvar, hvilket vi icke kunna undgå erkänna, att vi behöfva för att vara säkra om bibehållandet af vår sjelfständighet.
Jag hade derföre trott, att R.
St. borde hos K.
M. anhålla om skyndsamt afgörande af denna fråga.
Det är visserligen gifvet, att tillämpningsskolor för Armeen jemväl äro behöfliga; men att insätta ynglingen vid i3 års ålder för att då uteslutande bildas till ett visst yrke, anser jag icke vara riktigt.
Hvar och en, som är i tillfälle att förskaffa sig bildning, bör försöka inhemta densamma så allmänt som möjligt, för att sedan med så mycket mera omdöme kunna välja sin lefnadsbana, på hvilken han alltid, valet må blifva ett eller ett annat, mötes af behofvet att veta mera, än hvad directe och oundgängligen tillhör hans yrke.
Sålunda, och ehuru jag förutser, att någon påföljd denna gång deraf icke kan vara att förvänta, yrkar jag dock, på de grunder jag nu anfört, återremiss af betänk.
Utan att ingå Ö närmare granskning af Hr
Montgommeries många skäl för sitt förslag till indelta Arméens amalgamerande med nationalbeväringen, och ehuru fullkomligen förenande mig uti åsigten om de fördelar, som Den i\
Maj. 81 som genom nationens krigiska bildande kunna uppsta, anser jag mig likväl skyldig att uppgifva de orsaker, på hvilka jag grundar min öfvertygelse om omöjligheten af att genom förslaget vinna detta hufvudändamål, och än mindre att derigenom tillika kunna förse statscassan med de millioner, som uppgifvits.
Indelta Infanteriets nummer, som hålla karl, utgöra endast något öfver 20,000.
En class landtbeväring, som exerceras, torde nu kunna beräknas till i5,ooo man, och skall säkerligen, då sjöbeväringen äfven öfvas, uppgå till vida mer.
Då således en class beväring utgör inemot samma belopp som indelta nummerna, kunde knappt mer än e n sådan till ordinarie soldater antagas, och tjenstgöringen för nummer följaktligen icke blifva för 5 år, som motionären anfort, utan endast för ett år.
Skulle deremot tjenstgöringen ovilkorligen böra fortgå under loppet af 5 år, så frågas: efter hvilken grund de beväringsskyldiges insättande i nummer skulle äga rum?
Huru än sådant skedde, uppstode alltid ett högst betydligt antal beväringsskyldige, som ej kunde tjena för nummer.
Fordrade man af de i nummer insatta uppfyllandet af alla de skyldigheter, som indelta soldaten åligga, såsom arbetscommenderingar, garnisonstjenstgöringar, fångbetäckningar, m. m., skedde påtaglig orättvisa emot de beväringsynglingar, som måste bestrida allt detta, i jemnförelse mot dem, som endast undergingo den lindriga, vanliga beväringsexercisen, äfven om densamma, som sig bör, betydligen utsträcktes.
Då i dylikt fall, eller alt beväringskarlen för 5 år antogs i nummer, alla således ej derigenom kunde exerceras, vanns icke heller ändamålet, "att hela den uppväxande generationen, efter hand, på detta sätt, blir vapenför," etc.
Huru med cavallcri-tjensten skulle tillgå, omnämnes ej i motionen; jag förbigår den således äfven bär.
Då nu, genom den beväringsskyldiges tjenstgöring under 5 år, hufvudändamålet, nationens allmänna krigiska bildande, icke kan vinnas, återstår att efterse, huruvida i anseende till de stora summor, som genom vaeance-afgifterna skulle inbringas, tjenstgöring för endast ett år kan åstadkommas, eller, i händelse tillgångarna icke heller sådant medgifva, om öfningen åtminstone kan utsträckas så långt, att beväringsmanskapet i någon mån kan anses erhålla den skicklighet, som af en arme' måste fordras och, ehuru alltför ringa öfningen inom den indelta är, likväl kan motsvara densamma.
Indelta Infanteriet utgör, som ofvan nämnts, något öfver 20,000 man, och vi vilja för jemnhetens skull antaga 22,5oo man; recruternas antal per medium för året har, ehuru deruti äfven mindre exercerade soldater äro inberäk7 II. i< 8a Den 24 Maj. unde, utgjort omkring 900.
Divideras förestående summa med den sistnämnda, blir qvoten a5, som ungefärligen är det antal år, soldaten tjenar.
Om nu hvarje karl, inberäknadt in- och utrycknings daga ma, bevistat 2tne recrutmöten ä 10 dagar, plus endast 12 dagars regementsmöte årligen, så synes, att han under 25 år inalles varit samlad uti 320 dagar.
Läggas härtill march-dagarna till och från mötena, commenderingar, m. m., så'borde beväringskarlen således minst hela året vara i tjenstgöring, för att kunna anses äga samma färdighet som den indelta.
Invändes deremot, att den indelta soldaten väl, förrän han lemnar tjensten, bör vara tjenstbar, så svaras derpå, att den uppsigt af befälet, som han ständigt är underkastad, bör under loppet af några år ingifva honom större förtroende för detsamma oell mer inverka på hans disciplin, än ett års tjenstgöring kan det på beväringsynglingen; och att soldaten, som dessutom sjelfmant ingått i yrket och deraf är beroende, således i allmänhet förr bör kunna disciplineras.
Men medlen räcka ej för så lång tjenstgöring, och örn man, oaktadt ofvanstående anmärkning, skulle anse ännu kortare beväringsexercis uppfylla ändamålet, hvilket jag icke tror, då ingen stam finnes, omkring hvilken beväringen derefter kan samlas, så låtom oss se, huru lång tid en beväringskarl med de genom vaeance-afgift inbringade medel kunde i och för vapenöfningen underhållas.
Vacance-afgiften för de nummer, hvilka enligt särskild öfverenskommelse velat ingå på alt betala densamma, bar per medium utgjort något öfver 42 r:dr årligen, och vi antaga den till 41 r:dr per nummer
Om kostnaden för underhållet af hvarje karl, med de för marcher, sjukvård, m. m. uppkommande utgifter, skulle anses utgöra endast 16 sk. per dag, lemnade 4-i r:dr 129 exercisdagar.
Göres beräkningen åter efter samma grunder som för indelta Infanteriet, hvilket för 7 r:dr per nummer kan anses årligen erhålla ungefärligen i medeltal io exercisdagar, så lemna 43 r:dr tillfälle till endast 60 exercisdagar, eller knappt så lång tid som den kortaste recrut-exercis, hvilken i K. propos. blifvit upptagen såsom nu för indelta Infanteriet oundgänglig.
Denna sistnämnde calcul öfverensstämmer äfven med den, som i en hast kan uppgöras för beväringens exercis; ty för år i832 hafva för en summa af 65,000 r:dr 9,241 man ■— således med öfver 7 r:dr för hvarje — blifvit i 10 dagars tid exercerade.
Som vacance-afgiften ofvanföre är beräknad efter det belopp, hvartill den uppgått under förhållanden, då vacancer endast ägt rum med högsta möjliga afgift, kan densamma icke så högt påräknas, om alla nummer gjordes vacanta.
Att vacancer emot afgifts erläggande allestädes äro möjliga att åstadkomma är dessutom icke heller gifvet; ty reg:ter finnas, der nu befintliga vacancer varit svåra att er - Den -4 M a j. S3 hålla, och elt reg:te, der sådant icke lill bestämdt antal varit möjligt.