Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men då det nu är och anses för en ära, i st. f. ett tvång, att försvara sitt land, torde bibehållandet deraf vara föga lämpligt; och det användes också i största utsträckning vid sådana trupper, som anses för de mest oförbätterliga.
St:r vid förra riksdagen hos K.
M:t anhållit om borttagande af husbondes rätt att till sitt tjenstefolk utdela husaga, och K.
M:t dertill lemnat sitt bifall, så hemställer jag, huruvida det kan vara konseqvent och rätt att bibehålla prygelstraffet och käppväldet inom arméen.
Det torde så mycket heldre böra afskaffas, som icke blott de egentliga soldaterna, utan hela befolkningen är genom skyldigheten att tjena som beväring utsatt för en så förnedrande behandling.
Denna fråga har dessutom en så stark opinion för sig, att det icke torde vara klokt af R. o. Ad., likasom det säkerligen ej vore för 552 Den 29 Ma Ståndet rekommenderande att sätta sig deremot.
Exc. Hr Gr. o. Landtm , att derunder yrkats dels bifall till Utsk:ts förslag oförändradt, dels utaf Gr. af Ugglas, att förslaget måtte godkännas med följande förändrade lydelse: ”att It.
St:r i underd. skrifvelse till K. M:t anhålla, det K.
M:t måtte täckas, i sammanhang med förväntad omarbetning af krigsartiklarne, för hvilken något hinder i behofvet af nödiga reformer i kriminal-lagstiftningen, efter de i densamma vidtagna förändringar, numera icke torde förefinnas, taga i nåd. öfvervägande, huruvida icke prygel- och daggstraffen kunde emot andra lämpligare straff utbytas.”
Härvid anmälte sig Hr Lilliehöök, Bertil, och förklarade, det han förenade sig om det förslag, Gr. af Ugglas framställt.
Exc. vidare omförmält, att afslag å förev:de Bet:de blifvit af flere ledamöter yrkadt, fränntälldes propos:r å såväl bifall tili Bet:det som ock godkännande af det förslag till underd. skrifvelse, Gr. af Ugglas afgifvit, hvilka båda propos:r med blandade ja och nej besvarades; hvarefter propos. gjordes på afslag å Bet:det, och då svaren dervid utföllo med starka ja blandade med många nej, förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Hrr Dalman och Cederschiöld, Gustaf, begärde votering, hvarjemte Gr. af Ugglas anmälte sig och anhöll, att hans förslag måtte antagas såsom kontrapropos. vid den blifvande voteringen.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att, till följd af den förklaring rör. uppfattningen af R. o.
Ad;s svar, som H. Exc. afgifvit, afslag ä Bet:det komme att utgöra den ena proposm vid den blifvande voteringen, samt att det återstode för 11. o. Ad. att bestämma, hvilket dera af de två öfriga yrkanderne skulle uti den andra proposm inrymmas; hvaruppå H.
Exc, törst hemställde, huruvida 11 o. Ad. ansåge, att bifall till Utsk:ts förslag skulle utgöra kontraproposm vid meranämnde votering, dervid svarades ja och nej i blandning, och sedermera föreslog, att bifall, till Gr. af Ugglas' förslag skulle uti kontraproposm intagas, då svaren utföllo med starka ja, blandade med många nej; och förklarade H.
Hedan Hr Dalman begärt votering om kontraproposms innehall, men kort derefter förklarat, att han från denna begäran ville afstå, uppsattes och justerades följande voteringspropos : ”Den som afsiår Lag- samt Allm..
Besvärs- o. Ekon.-Utsk:ts Bet:de N:o 11, i anledning af väckta motioner om upphäfvande Den 30 Maj.
503 af straffarterna prygel och dagg samt inrättandet, i stället derför, af straffklasser inom alla regementen m. m., röstar Ja; Don det ej vill, röstar Nej; Tinner
Nej, bifaller E. o. Ad.
Gr. af Ugglas’ förslag, »att E.
M:t måtte täckas i sammanhang med förväntad omarbetning af krigsartiklarne, för hvilken något hinder i behofvet af nödiga reformer i kriminal lagstiftningen, efter de i densamma vidtagna förändringar, numera icke torde förefinnas, taga i nådigt öfvervägande, huruvida icke prygel- och dagg-straffen kunde emot andra lämpligare straff utbytas.»
Ja - 27.
Nej - 25.
Jag anhåller att få i prof. nedlägga min reservation mot det af E. o.
Ad. nu fattade beslut.
Jag beklagar på det högsta frågans utgång här, men vågar hoppas, att, då de tre öfrige St:n redan bifallit Utsk:ts hemställan, K.
M:t icke fäster något afs:de vid den ringa majoritet, som inom E. o. Ad. understödt den motsatta åsigten. E. o. Ad. åtskiljdes kl. j 11 e. m.
Onsdagen den 30 Maj 1860.
Plenum kl. 10 f. m Justerades 4 prot.-utdrag för den 29:de dennes.
Hr Lagerhjelm, Gustaf Eeinhold:
Som jag för tjensteåligganden under en längre tid nödgas lemna hufvudstaden, anhåller jag hos E. o. Ad. att få afsäga mig att vara ledamot i Eev.Utsk:t.
Sedan E. o. Ad., uppå framställd propos., till denna anhållan lemnat bifall, anmodade H.
Landtm. 554 Peil 30 Maj.
St:s Hrr Elektorer att utse en ledamot i Bev.Utsk:t efter Hr Lagerhjelm.
Upplästes ett af Erih. von Sehwerin, Carl Julius, inlemnadt mern. af följande lydelse:
Undertecknad får vörsammast anhålla att, med bibehållande af min riksdagsmannarätt, få afsäga mig förtroendet att vara ledamot i Bev.Utsk:t.
Äfven denna anhållan bifölls; hvarefter Elektorerne anmodades att välja en ledamot i Bev.Utsk:t efter Frih. von Schwerin Hr Gripenwaldt, Carl Ulrik Berthold, hade inlemnat följande, nu uppläste mern.:
Sedan Höglofl. B. o. Åd:s Hrr Elektorer utsett mig till suppleant i Bev.Utsk:t, men jag af tjenstegöromål är hindrad att detta förtroende emottaga; så får jag härmed nämnde suppleantsplats mig vördsamt afsäga; anhållande dock att vid min riksdagsmannarätt varda bibehållen.
Efter det B. o. Ad. jemväl härtill lemnat sitt samtycke, blefvo St:s Elektorer anmodade att utse en annan suppleant uti Bev.Utsk:t efter Hr Gripenwaldt.
BondeSbt ankommet prot.- utdrag N:o 307, innehållande inbjudning till MedStm att förena sig uti BondeSt:ts fattade beslut derom, att uti 8:de §:n af Bev.Utsk:ts förslag till Bev.-stadga, eller på annat lämpligt ställe i samma stadga, borde införas stadgande om så beskaffade lindringar, som uti 145:te §:n af gällande Bev.-förordn. förekomma, så vidt nemi. skälen för dessa lindringar icke äro eller förblifva under ingående statsregleringsperiod undanröjda.
Den fråga, hvarom BondeSt:ts nu föredragne inbjudning handlar, var hos B. o. Ad. föremål för en långvarig öfverläggning och afgjordes genom votering.
Ståndet återremitterade endast frågan om lindring i utgörande af bevilln. för innebyggarne i Näsgårds och Westerbergslags fögderi af St.
Kopparbergs län, så länge de utgöra den s. k. kungsgårdshjelpen vid Näs kungsgård, men afslog alla öfriga förslag om de nu gällande lindringarnes bibehållande.
Då något skäl att frånträda detta B. o. Ad:s beslut, i D e n 30 M aj. min tanke, icke förefinnes, får jag vördsamt anhålla om afslag å den ifrågav:de inbjudningen.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos., blef ifrågav:de inbjudningen af K. o. Ad. afslagen.
Eöredrogs, men begärdes af flere ledamöter på bordet, Exp.TJtsk:ts under N:o 64 afgifne förslag till 11.
St:s underd. skrifvelse till K. M:t, ang:de fortsatt utförande af jern vägsarbeten för Statens räkning och anvisande af dertill erforderlige medel.
Anmäldes och bordlädes: StatsTJtsk:ts Utlåfcde N:o lil, ang:de det afslutade nya lånet för Statens jern' ägsbyggnader och det för samma län erforderliga ränte- och amorteringsanslag; äfvensom Sammansatta Lag- samt Allm.
Besv.- och Ekon.TJtsk:ts Betänkm: N:o 12, i anledn. af väckta motioner om nedsättning i expeditionslösen; och N:o 13, i anledn. af väckt förslag om åläggande för domare på landet, att kostnadsfritt tillställa rättssökande de expeditioner, som ej i behörig tid varit tillgängliga att lösas.
Eöredrogs Bev.IJtskds den 25:te och 28:de sistl.
April på bordet lagde Bet:de N:o 23, ang:de tullbevillningen.
Exc. Hr Gr. och Landtm, förmälte, att innan han till 11. o.
Ad. gjorde hemställan om det sätt för föredragningen af ifrågav:de vidlyftiga Bet:de, sorn H.
Exc. funne lämpligast och hvilket äfven, efter hvad H. Exc. förnummit, blifvit iakttaget vid ärendets behandling i ett eller två af de öfriga KiksSfcn, H.
Exc. ansäge nödigt att i korthet redogöra för Bet:dets uppställning.
Sedan Utsk:t upptagit hufvudsakliga innehållet af åtskilliga inom BiksStm väckta motioner, åsyftande i allmänhet dels upph öfvande af tullfrihet på spannmål och andra landtmannaprodukter, äfvensom å öfriga nu tullfria varor, och dels höjande af importtullsatserna för en mängd utländska konsumtionsartiklar, samt öfver dessa i mera allmän syftning afgifna motioner sig yttrat, hemställer Utsk:t på sid. 22 i Betänk:t, att — utom hvad artiklarne »oarbetad tobak, jern- och ståltråd samt bränvin” beträffade — de ifrågav:de motionerne icke måtte till någon ändring i nu gällande tullbestämmelser för - l.)en 30 Maj. anleda.
Derefter förekomma under rubriken »Tarifen för Införseltullen», å sid. 23—53, en mängd hemsfällanden ang:de dels de tre nyssnämnde artiklarne och dels ett stort antal andra artiklar, i afs:de hvarå Utsk:t föreslagit till större delen mindre väsendtliga förändringar i nu gällande tulltaxa, hufvudsakligen i öfverensstämmelse med det af GeneralTulistyrelsen till K.
M:t afgifne och af K. M:t till It.
St:r öfvcrlemnade förslag i ämnet.
Efter slutet af denna afdelning, deri Utsk:t jemväl besvarat åtskilige motioner i mera inskänkt syftning än de ofvan omförmälde, följa ITtskts framställningar under rubrikerne »'larifen för utförseltullen, Tarifen för kreditupplaget och trausitoafgiften samt underrättelserne till tulltaxan.” H.
Exc. finge nu föreslå, att Utsk:ts ofvanomförmälde hemställanden pag. 23 53 rörande Tarifen för inför seltullen först skulle punktvis föredragas och afgöras, samt att It. o. Ad. derefter skulle till behandling företaga Utsk:ts å sid. 22 gjorda mera allmänna hemställan.
Derest detta föredragningssätt blefve af It. o.
Ad. antaget, skulle det, vid föredragningen af Dtsk:ts sistberörde hemställan, blifva tillfälle för de ledamöter, af Ståndet, hvilka i mer, eller mindre mån gillade de motioner, Utsk:t afstyrkt, att, på grund af dessa motioner, framställa sina yrkanden rörande alla de i motionerne omhandlade artiklar, i ats:de hvarå från Utsk:t.s förslag afvikande bestämmelser ansågos böra ega rum, naturligtvis med undantag af dem, hvilka redan varit föremål för Ståndets beslut.
Sedan dessa yrkanden blifvit pröfvade, vore Tarifen för införseltullen behandlad, hvarefter Utsk:ts hemställanden i öfriga delar af Betänkt torde böra företagas till afgörande i den ordning de förekomma.
Mot det af Landtm, nu föreslagna föredragningssätt har jag för min del icke något att anmärka, enär, till följd deraf, de ledamöter af Ståndet, hvilka i mer eller mindre mån gilla de motioner, Dtsk:t afstyrkt, jemväl ega rätt öppen att framdeles under detta Bet:des behandling, uttala sina tankar i ämnet.
För säkerhet skull får jag yrka det förbehåll, att då min motion rörande exportförbud å silfver förekommer, densamma måtte få skiljas från Gr.
Löwenhjelms motion om export-tull samt särskildt föredragas och afgöras.
I anledning häraf yttrade H. Exc., att frågan om behandlingen af den utaf
Hr Ehrenhoff omnämda särskilda punkt i Betänkt torde böra uppskjutas, till dess samma punkt till pröfning förekomme.
Härefter hemställde H. Exc., huruvida K. o. Ad. behaga'
Den 3 )
Maj. de gilla det sätt för Betänk:ts föredragning, som II.
Exe. föreslagit. ltopades ja.
Till följd häraf började föredragningen med »Utsk:ts hemställan rörande artikeln alabaster.
Denna hemställan bifölls; hvarefter föredrogos och biföllos Utsk:ts förslag ang:de nedannämnde artiklar, nemi.:
Antimonium, Assa foetida m. m., Band, Bayerskt- eller Tyroler-beck, Bilder, Blommor, Blomster, Bokspån, Bronspulver, Bränvin och Sprit, Bärsaft, Böcker, Cigarretter, Dukar m. m.
IJtsk:ts hemställan angtde artikeln Eisk. saltad Sill.
Jag har i afs:de å denna artikel vid flere föreg:de riksdagar yrkat tullfrihet.
Eörh:det var likväl då uti så fall olika, att Staten, efter mitt förmenande. vid nämnde tillfällen kunde efterskänka den för denna artikel inflytande tullinkomst.
TJti närvarande tidpunkt är likväl förh:det sannolikt icke sådant, isynnerhet som frågan om andra skattelindringar, hvilka torde vara mer af behofvet påkallade, jemväl är å bane.
— Af dessa skäl kan jag för narv:de icke medgifva borttagandet af införsels-tull å denna artikel, ehuru jag dock för en framtid vill hålla denna fråga öppen.
Det kan i öfrigt icke vara rättvist, att på samma gång som artikeln smör är tullfri, bibehålla införseltullen på sill, såvida nemi. icke särskilda omständigheter mellankomma; och sådana anser jag nu vara för handen.
Det gifves ett ytterligare skäl, att för närv:de bibehålla denna införselstull uti det sig företeende förhållande, att arbetslönerna nu, iföljd af de stora allmänna arbetena, äro ganska höga, så höga, att de kunna sägas hafva hunnit en nästan onaturlig grad.
Under en sådan period kan den prisförhöjning, som vållas af bibehållandet utaf ifrågav:de införsels-tull, lättare bäras; men som berörde förh:de måste antagas vara abnormt, blir deraf äfven en gifven följd, att denna införsels-tull bör borttagas, när Statens tillgångar sådant medgifva.
Den nästföregående talaren har uttalat den åsigten, att lifsförnödenheter i allmänhet böra vara fria från tnll.
Jag går dock ett steg längre, då jag uttrycker den bestämda önskan, att artikeln »saltad sill» måtte från införsels-tull befrias.
Man har nu föreslagit tullfrihet för spanmål, kött, ost, smör o. s. v. Skall denna tullfrihet bibehållas, så blir det väl en nödvändighet att jern - 558 Ds n 30 Maj väl borttaga tullen ä den utifrån importerade artikeln saltad sill.
Jag yrkar således tullfrihet för ifrågav:de artikel.
Gerna erkänner jag, att då andra hufvudsakliga födoämnen åtnjuta tullfrihet vid införsel, det må anses inkonseqvent att bibehålla införsels-tull å saltad sill.
Förra riksdagen röstade jag oek för tullfrihet å denna vara.
Men alldenstund förslaget derom då icke vann E. St:s bifall, och jag i allmänhet tror det vara lämpligt att nu så mycket oom möjligt söka undvika rubbning af tullbestämmelserna för inkommande varor, hemställer jag, att R. o.
Ad. behagade vid den nu gällande tullsatsen för saltad sill lata bero, helst den deraf härflvtande tullinkomsten årligen utgör omkring 50,000 rdr, ehuru varan, som nära uteslutande införes från Norge, dervid, jemlikt mellanriks-författningen, drager endast half tull.
Sveriges förnämsta importartikel till Norige är spanmål, och denna är der, såsom vi veta, tull underkastad : det synes icke otjenligt att vi bibehålla fisk-tullen, till dess den länge påtänkta revisionen af författningen om handelsgemenskapen de förenade rikena emellan lyckats gå i fullbordan.
Jag anhåller således om bifall till TJtskts Betänk:de i denna punkt.
Exc. Hr Gr. o. Landtm., att, beträffande den nu förev:de artikeln, hade yrkats af Hr von Ehrenheim, att ”saltad sill” skulle vara från införseltull befriad; hvaremot Hr Fåhraeus anhållit om bifall till TTtsk:ts hemställan, att den i nu gällande taxa stadgade införseltull å nämnde vara må fortfarande bibehållas ; och hade någon anmärkning emot TTtskfis förslag i öfrigt icke förekommit.
Exc. härefter framställt särskild propos. å bifall till TJtsk:ts förslag rörande ”saltad sill” samt, då dervid svarades många ja jemte ett eller annat nej, förklarat ja haft öfvervigten, gjordes propos. å godkännande af TJtsk:ts förslag i öfrigt och besvarades med ja.
lJtsk:ts hemställanden rörande artiklarne: Garn, Glas, Gräs, Hattar, Ister, Jern, Jäst, Karduan, Kitt, Klorkalk, Kläder, Kopie-pressar, Kulör, Krut, Liar, Marometrar, Maskin- och Vagnssmörja, Mjöl, Mössfoder, Olja, Pastiller, Papper, Pomada, Potatesmjöl, Stärkelse, Redskap och Maskinerier, Rigabalsam, Ris, Salpeter.
Artikeln Salt.
De» 30 Maj.
Utskds hemställan, att nuvarande införseltull å kok- och berg-salt måtte bibehållas oförändrad.
I likhet med hvad jäg yrkat i afs:de å artikeln »Saltad sill» anhåller jag äfven att artikeln »Salt» måtte få tullfritt införas.
Härtill tycks vara det största skäl, då salt, i anseende till sitt låga pris, utgör en bland de oundgängligaste förnödenhetsvaror för alla samhällsklasser samt ingår uti all landtbrukarens handtering.
Att man, med afs:de å den inkomst, hvilken genom denna införsels-tull tillflyter statskassan, hyser åtskilliga betänkligheter att densamma borttaga, kan jag icke förundra mig öfver; men anser dock, att man dervid icke bör förbise, att tull-uppbördens storlek likväl egentl. beror på den större oller mindre liflighet en af export och import i sin helhet.
Slutligen återstår mig endast att tillägga, att det skäl, Hr
Fåhraeus åberopat för bibehållande af införsels-tullen å artikeln »Saltad sill», att nemi. denna artikel, af uppgifven anledning, tillsvidare icke borde från tull befrias, icke eger sin tillämpning å den nu förev:de artikeln Salt.
Hvad jag nyss hade äran anföra i frågan om »Saltad sill”, har i vissa delar sin tillämplighet äfven på artikeln »Salt.» Tullafgiften derå har i sednare tid blifvit betydligt nedsatt, och är nu så ringa att den i detaljhandeln icke kan på priset utöfva något märkligt inflytande.
Likväl uppgår den årliga tull-inkomsten för denna artikel till omkring 180,000 rdr.
Mitt vördsamma tillstyrkande är alltså, att äfven i denna punkt Utsk:ts förslag må godkännas.
Jag har redan erkänt att denna artikel är en kassa-artikel; men på samma gång likväl ansett mig böra erinra, att, om äfven, på sätt den siste talaren upplyst, densamma inbringar 180,000 rdr, tull-uppbördens belopp dock i sin helhet allt för mycket beror på rörelsens liflighet, för att till och med nämnda, i och för sig ganska betjriiga, summa skulle hafva någon väsendtlig inverkan på ifrågav:de uppbörd.
Om man ock antager, att denna tull icke så synnerligen mycket inverkar på de särskilda varuprisen för den fattigare delen af befolkningen, så bör man dock ihågkomma att det icke är uti så obetydliga qvantiteter, som jordbrukaren måste köpa denna artikel.
Utgående från den åsigt att tulluppbörden framför allt bör vara rättvis, yrkar jag fortfarande på tullfrihet för artikeln Salt.
Jag yrkar bifall till Utsk:ts förslag i denna punkt, emedan staten i närvarande Den 30 Maj. stund behöfvor inkomst och detta är en af de .'torre tullinkomsterna.
Om staten framdeles kommer i behof af ännu större inkomster, tror jag att man skulle, utan att allmänheten dermed i känbar grad betungades, kunna ytterligare förhöja denna tull till 2 öre per kappe.
— Under nuvarande ställningar och förhållanden synes mig således vara allt skäl att' bifalla, det införselstullen för salt må bibehållas oförändrad.
HÅLLNA HÖGLOFLIGE VID Krttntrt ftiksfcnflen i j&tockljalm
Ä os bi 1844 «ras 1845.
Sjette Häftet. —»»:>8 «« STOCKHOLM.
Hörbergs i;a Boktryckeriet, 1845.
Lördagen den 4 Januari 1845.
Jag täger mig friheten anmäla för R. o. Ad. alt göromålen inom det Ulsk., i hvilket jag blifvit som ordf. anställd, äro slutade, åtminstone hvad den första behandlingen af dit remitterade mål beträffar.
Jag hoppas, att detta förhållande må lända mig lill ursäkt, då jag hos R. o. Ad. anhåller all från den inom Ekon.Ulsk. mig anvista plats varda befriad, med bibehållande af min riksdagsmannarätt. R. o. Ad. lemnade härtill sitt bifall.
Landtm, tilikiinnagaf, alt Hr von Ehrenheim, Christian Willi., i anseende till tjenstegöromål,jemväl anhöll att blifva entledigad från sin befallning såsom ledamot af Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk., med bibehållande af riksdagsmannarätt.
Äfven denna anhållan ldef af R. o. Ad. bifallen; hvarefter II.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hrr Eleclorer att välja 2:ne ledamöter i Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. efter Frih.
Hamilton oell Hr von Ehrenheim.
Justerades 4 prot.utdrag för d. 30 sisth Dec.
Justerades pleni-prot. för d. 21 sisth Dec. f. m.
Föredrogs Exp.Utsk:s meni. till R. o. Ad.
N:o 11, i anledn. af dess ålerremiss ä skrifvelseförslaget N:o 37.
Utsk:s vid della mern. fogade, under N:o 53 afgifna förnyade förslag till R.
Sits und. skrifvelse till K. M., ang:de ytterligare controllör öfver vissa föreskrifters efterlefnad inom Calholska församlingen i Riket, blef härvid uppläst lill justering och godkändt; hvarjemte förevar, inem.
N:o 11 lades till handlingarne.
Upplästes till justering och godkändes nedanniimnde från Exp.Utsk. inkomne förslag lill R.
Sl:s und. skrifvelse lill K. M.:
N:o 54, ang:de gäfva af allmänna medel till hemmansägare inom Landa socken af Hallands län; Den 4 Januari f. m. N:o 55, angille eftergift, af en Kronofogden A. G. Lidinson adornd ersättnings-skyldigliet; N:o 56, angide ifrågaställd ytterligare begrafningshjelp efter aflidne Landträntmästaren J. F. Alm ; Nio 57, i anledn. af K.
Mis nåd. propos., angide ett ytterligare anslag af 4000 ridr årligen till understöd för rust- och rotehållare i Jemtland; Nio 58, angide ett årligt understöd för aflidne Gencraldirecleuren m. m. C.
Livijns eflerlemnade enka; Nio 59, angide befrämjandet af smärre handaslöjdér; Nio 60, angide skärpta conlroller i afseende på kyrkoböckers förande m. m.; Nio 61, angide ansvar för förfalskning af privatbankers sedlar; Nio 62, angide ett tillägg till 1 §. i 7 cap. af K.
Mis nåd. stadga om skiftesverket i Riket d. 4 Maj 1827; Nio 63, angide inköp lill kyrkorne i Riket af en ny upplaga af psalmboken med coral-melodierne och mossan; Nio 64, angide godtgörande af 2:ne från Banken lill myntverket utgifne förskott; samt Nio 65, angide förbättring af lotsstatens lönevillkor.
Äfvenledes upplästes til! justering och godkändes Exp.- Ulskis följande förslag till §§ i riksdagsbeslutet, nemi.:
Nio 10, angide granskning af de i Statsrådet förda protocoll; och Nio 11, angide tiden för nästa lagtima riksdag.
Hrr Electorers lista lill val af en ledamot i Bevilln.- Utsk. under den della Ulskis ledamot Nio 778 Hr Lejonancker, Fredr.Wilh. Erik Carl, medgifna irenne veckors tjentlcdighct från d. 26 näst!.
Dec. beräknad, och sedan Nio 2159 Hr af Wingård, Johan, dertill utsedd, detta förtroende sig afsagt; och befans dertill hafva blifvit utsedd: Nio 844.
Hr Tigerklou, Fullm.
Hr Roos, Jonas Emanuel. II.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, gaf R. o. Ad. tillkänna, ali lian jemte de öfriga RiksStis
Talmän i förrgår baft företräde bos H. M. Konungen, för att i und. lemna upplysning huruvida riksdagsgöromålen skulle kunna afslutas före denna månads utgång, och således före fl. M:s afresa till Norrige.
De hade då anmält, att ehuru R.
St., för att efterkomma K.
M:s önskan i della afseende, bade oafbrutet fortsatt och sä vidt möjligt varit påskyndat riksdagsgöromålen, sä kunde man dock med säkerhet förutse, att de icke skulle kunna bringas till slut inom den nämnde tiden.
H. M. bade i anledn. deraf behagat förklara, att dä K. M., med afsecde å de stora kostnader en riksdag medför, ingenting högre önskade, än att den nu pågående mätte ju förr desto hellre afslutas, så ville K. M. likväl icke, alt R.
Den 4 Januari f. m. 5 skalle åtskiljas förrän de vigtigaslc riksdagsärendena blifvit slutligen behandlade, såvidt detta vid denna riksdag kunde ske. K. M. hade derföre täckts tillåta, alt riksdagen forlfore afven under II.
M:s vistande i Norrige, hvarifrån H.
M. ämnade återkomma under första hälften af April månad, och skulle riksdagen innan dess kunna afslutas, så ville II.
M. vidtaga sådana åtgärder, att dén kunde aflysas äfven i II.
M:s frånvaro sä alt deraf icke måtte förorsakas dröjsmål; men för det fall att Sländerne vore tillsammans, dä H. M. ålerkomme, så hade, pä Borgare- och BondeSt:s Talmäns framställning och enträgna anhållan, K.
M. täckts utsätta en viss dag till riksdagens afslutaude, och dertill behagat bestämma den 21 nästkommande April.
Vid förnyad föredragning af StatsUtsk:s d. 28 och 30 sisth Dec. på bordet lagda utlåt.
N:o 101, i anledn. af ifrågaställde förändringar i föreskrifterne angde likvidations och bokföringssället m. m. af brandskadade städer beviljade byggnadslån, blef detta utlåt, punktvis företaget lill pröfning. lista punkten, innehållande hemställan, att den af /?. St.s
Revisorer gjorde framställning om solidarisk ansvarighet för ifrugavar. lån icke mutte bifallas.
2:dra punkten, innefattande förslag derom, att icke något låns capita/belopp må öfverstiga hälften af den derför intecktiade egendoms brandförsäkringsvärde.
Hr Bråkenhjelm, Pehr Beinhold: I delta Utsk:sbctänk. pag.
12 upplyses om anledn. hvarföre Riksg.cont. eller statsverket blifvit ägare till ett hus i Wenersborg, brandförsäkradt till 4,550 r:dr, emedan det lån, stort 2,S00 r:dr, som mot inteckning deruti lemnats, icke, vid anställd auction å nämnde hus, kunnat älerbekommas, af orsak, att huset vid berörde tillfälle icke uppgått lill nämnde belopp.