Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om man sätter 1 procents tull, tror jag det vara tillräckligt.
Herr Grefv.n och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade tillåta att, på sätt Friherre Caderström föreslagit, en ny artikel finge i TullTsrifien införas nemligen Bark af Utländska trädslag, hvilka ej gen 18 Augusti t, m, 647 växa inom Riket, ej specificerade, samt^att Tullen ä sidan bark måtte blifva enahanda med den Ridderskapet och Adeln nyss för Ekbark. stadgadt.
Ja jemte några Nej. ”Barometrar och Thermometrar; Ickorn”mande Tull procent 50.” Grefve Spene:
Emot den föreslagne tul len å Barometrar får jag anmärka, huruvida det är riktigt, att instrumenter, hvilka äro nödvändiga för vettenskaperne, beläggas med så hög tull som 50 procent.
Det kan hända, att vettenskapsmän behöfva till forskningar införskrilva sådane instrumemer, som ej kunna tillverkas till den godhet eller nogerar.het i Sverige, och jag hemställer, om nänngsprincipen bör utsträckas ända till vettenskaperne.
Utskottet har bibehållit den i gamla taxan för Barometrar upptagne tull; helst Utskottet för matnematiska, optiska och physiska instrumentet satt en lägre tull.
Derunder tror isg kunna inbegripa alla sådane, som för vettenskaperne äro nödige, och kanske är det ett misstag, att mm förstått med barometrar sadane, sorn till allt för liten noggranhet göras här i landet, och blott för mindre vigtiga tillfällen.
De andra stå under vettenskapliga instrumenter till 5 procent.
Grefve Spens: S| vida det tillägg göres.
Den i§ Augusti e. rn. diir de ieke kunna inbegripas tinder namn af phifjiJha inftrumenter, har jag ej något emot denna tull; men efter min tanka fins det ej någon barometer, sorn ej är ett pbysiskt instrument.
Herr Grefven och Landt-MarJhaJken gjorde proposition till bifaii ä den af Utskottet å Barometrar och Thermometrar bestämde olvanberörde Tuilprocent.
Ropades Ja. ”Beck; Inkommande Tull procent 50.
Utgående Tull procent 3.” Hans Excellence Herr Grefve Mörner'.
Vid Bech får jag erinra, hvad jag i förmiddags nämnde, att det egenteligen ej kommer ifrån andra orter, än Finland, och att ett nödvändigt undantag eåiedes måste göras, i anledning af traktaten med Ryssland.
Jag får nu likasom i förmid dags erinra, att i 2 punkten af Betänkandet redan tillräckeligen är undantagit, att Kongl. Majit, i afseende pä traktater med andra makter, äger rätt att öka eller minska tullen.
Dessutom kommer uti Underrättelserne att inflyta, att allt undantages, som genom tractater med främmande magter förut är bestämdt.
Herr Grefven och Landt Mar [kaiken hemställde, om Riddeiskapet och Adelö behaga - Jie.n 18 Augusti e. lii. de gilla den af Utskottet å Beck förcslagne Tull.
Ropades Ja. ”Beti; »lia andra slag, oarbetade; Inkom* ”mande Tull procent 10.
Utgående Tull procent 5.” Grefve Spint:
Det nämndes Ben.
J«g anhåller, att någon måtte upplysa det, men jag vill minnas, att jag hört omtalas , att i Tysk]»nd ben begagnas till gödning.
De torde då böra få utföras.
Jag hemställer således, om icke den saken bör tagas i betraktande.
Det är just i anledning af efterfrågan af ben såsom gödningsämne , som utförseltullen för oarbetade ben är föreslagen låg, blott 5 procent.
BevillniDgsUtskottet ansåg bättre, att de utfördes till dem, sorn första stt använda dem, än att d* här ruttna utan nytta.
Den kunskapen att veta begagna ben till gödning, är så litet svår, att hvar och en kan begagna den.
Således anser jag tullen böra höjas.
Vi kunna hafva 6amma nytta af dem, som Utlänningen.
Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMor/kalken gjord proposition fann Ridder-kapet och Adeln för godt att den af Utskottet å all* Pen 18 Augusti e, m. andra slag oarbctade ben föreslagne Tull godkänna. ”Bilder, förfärdigade af Svenske Konstnärer; lokommande Tull procent jo.” Friherre Ceder Bröm i Det är i sanning ej något uppmuntrande praemium för Svenska Konstnärer, ait deras arbeten beläggas med 10 procents tull.
Jag skulle förmoda, att sådane borde få tullfrit inSöras.
Vid öfverläggningeo härom uti Utskottet var det mycken fråga, att sådane arbeten skulls få tullfritt införas, men man befarade missbruk , att främmande möjligen skulle uader lånade namn inpractiscra sine pro* ducter.
Nu skulle jag sä mycket heldre önska, ait denna tull måtte bibehållas, som Kg 1- Maj:t kan minska den, om han vill till en fjärdedels procent.
Annars ksn det missbruk inträffa, att man inpractiserar främmande konst alster, under namn af Svenska.
Jag tillstyrker vördsamt, att alla konstarbeten vare sig af Svenska eller Utländska Konstnärer, måtte få införas tullfritt.
Konsten har blott ett Fädernesland, det är hela verlden, och jag vet icke, hvarföre Sverige skall utesluta sig ifrån att tillhöra snillets stora rike-
Dåliga producter tror jag icke ändå skola öfversvämma oss, ty de köpss icke.
Friherre Ceder/irom t
Med fabriksvaror | g>fn ig .Augusti e, ni. allmänhet kan det inträffa, stt de under orätt ramn skulle kunna oss påföras, men verkliga konstnärer låna icke sina namn, för att tå andras arbeten Ii it förde, minst om de äro af o~ duglig beskaffenhet.
Det synes mig således icke vara att befara, det Bilder under Svenske Konstnärers namn blifva oss påförde, vi äga få Konstnärer af detta slag: och de vi äga äro till sine arbeten så kände, att Controllen ej kan blifva svår.
Jag yrkar derföre tullfrihet för denna artikel.
Den mening Herr Riben yttrat, är visserligen ganska rigtig, och står att förena med Utskottets förslag, att tull ej skall läggas på böcker och chartor, men jag lår nämna, att i England tages tullen på bilder eker vigten.
Jsg tror att man bör draga i Betänkande, att icke bestämma en princip af jsmlikhet i sådane fall som detta; men om man ej sätter någon tull,ehvad de äro tillverkade af Svenska Konstnärer, eller ej, så kunde det möjeligen hända oss att få flere konstnärer utomlands än inomlands, som lånte till Utländske konstnärer sina namn.
Jag skulle således tro tullen antingen böra vara lika eller ingen.
Någon tull torde dock böra bestämmas; men så låg, att den blott kan anses såsom en recognition för besväret och kostnaden att öfverse varan.
I anledning af den jemförel se Herr Hjerta gjort med böcker, får jag upplysa, att oinbundne böcker äro tullfrie, men inbundne böcker få införas emot tull.
Jag Den I§ Augusti e. m hemställer, om Sverige är så rikt, att man hör uppmuntra Utlänningen, att tullfritt påföra oss alla konststycken, då icke England tillåter det.
Jag tror ej, att någon skillnad bör göras emellan Utländskaoch Svenska konstarbeten.
Om Herr Byström par hazard är Svensk eller Ungrare, ser man hans arbete med lika nöje.
Det inå vara förfärdigadt i Stockholm eller
Bom, så är det en ära för Sverige att äga ett sådant arbete inom sina gränsor.
Jag anser det ej vara någon våda, att alla konststycken blifva tullfria, ty man påför oss icke mera, än vi kunna betala; men i afseende på Svenska medborgares producter, är det ändå mera bestämdt, att ingen tull bör finnas.
Jag skulle tro det vara en billig fordran, att
Svenske konstnärers arbetan få tullfritt införas.
Jag vill blott förena mig med Herr Riben , och lika med honom anhålla om proposition på tullfri införsel af alla utländska och inländska bilder som kunna komma under namn af konststycken.
Herr Grefven och Landt-Mnrskalken gjorde proposition till bifall af den utaf Utskottet å bilder föreslagne ofvanberörde Tull.
Ropades Nej. pen 18 Augusti e. m. Hvarefter Herr Grefven och Landt Mar/kalken hemställde , om Ridderskapet och Adeln behagade tillåta , »tt bilder, som kanna komma under namn af Konststycken , må , ehvad de äro förlärdigade sf Svenske eller Utländske Konstnärer, Tullfritt införas.
Bifölls. ”Bildhuggare-Arbeten ; Inkommande Tull. ”procent 25.’’ Herr Riben t
Jag anhåller vördsamt, att någon af Bevillningsutskottets
Ledamöter måtte upplysa, hvari Utskottet ansett skillnaden bestå emellan Konststycke och Bildhuggarearbete.'
Herr Tham ; Bildhuggare-arbeten kunna af våra bättre sniskare förfärdigas , och då sådane i Riket göras rätt väl, hemställer jag, om de böra få tullfritt införas.
Det instämmer ej med det skydd som näringarne kräfva, och denna näringsgren har vunnit 6å vackr» framsteg , att den kan täfla med utlänningen.
Så har åtminstone
Utskottet ansett saken Vara.
Jag tror, att all tvekan skulle upphöra, om man, i afseende på Bildthuggarearbete, tilläde ordet: af träd.
Herr Riben förenade sig med Friherre Cederström. 6*4 T>fu lS Augusti c. m. Herr Grefven och Landt Marskalken hemsta!!* dc, om Riddtrskapst och Adeln behagade gilla den af Utskottet föreslagne Tull å Bddhusgare-arbeten , med det af Friherre Cederström dervid gjorde tillägg.
Herr Hjerta: jag tror likväl, att det är möjligt, att sådane arbeten finnas i sten, såsom t. ex. sandsten.
Jag kan ej finna, hvarföre ej bildhuggare-arbeten skulle kunna vara uti annat än träd, och vet då ej, hvarföre de icke skulle stå under samma rubrik.
Friherre Wrangel förenade sig med Herr Hjerta.
Otti jag ej orätt minnes Herr Landt-Marskslkens proposition om bilder, lydde den så, att det var fråga om bilder, som kunde komma under namn af konststycken.
När det går förut, så är det gifvet att bildhuggare-arbeten äro sådane, som ej korn? ma under namn af hilder.
Det finnes dock arbeten i marmor af basreliefer, haut-reliefar , ornamenter m. fl. som ej kunna komma under namn af bilder, men som hafva samma förtjenst.
Jcg anhåller derför®, att det redan beslutade tillägget of trud måtte bibehållas, J3 en ig Augusti e. tn.
Ds, som göras af sandsten , äro stenhuggare arbetea.
Då det är gifvit, att Tullembetsmännen äro vane vid den gamla taxin, så vet jag ej, hvarföre man skall ändra den; det skulls vålla villervalla.
De känna under hvad rubrik de skola upplöra capiteler; om det nn står afträd, gå veta de icke, hvart de skola hänföra dem af sandsten.
Jag anhåller således , alt vi måtte hålla oss vid det gamla bruket i denna del.
Jag vågar hemställa om man ej, för att förena meningarna, kuode i stället för af träd, sorn Friherre Cederström föreslagit, sätta hvad som hittills mea bildhuggare-arbeten försiåtts.
Den gamla taxan lyder som följer : ”Bilder gjutna af Metall eller huggna ’’af Marmor eller Albaster; förbudne, men ”efter särskilt tillstånd ; af 100 R:drs värde: ”10 R:dr.
Derefter står Bildhuggare-arbete, i ”denna taxa, ej specificeradt; af 100 R.-drs värner 50 R:dr.”
Om man gjorde det föreslagna tillägget, så blef det lika och vore tillräckligt.
Herr af Uhr, Gustaf :
Jag får blott erinra, »tt bildhuggare-arbeten, sådane som begagnas af snickare, sällan äro skurne af träd, utan äro 0:namenter, vanligen gjutce of bly eller någon composition, och brömestad®, ehuru »nicka'»
Den 18 Annutti e. m re begagna dem.
Således (ror jag det ej vara fådligt, att göra det tillägget.
Jag får underställa, om icke till undvikande alf alla betänkligheter, efter uttrycket af träd ej anses ti!
1— fylletsgörande vid artikeln hilder, kunde införas basrelief er och hautrelicfer samt ornamenter af Marmor.
De ärO alla af egenskap, att vara konstproducter.
Grefve von Shwerin:
Om man skulle införa en särskild
Articel under namn af architechtoniska Ornamenter och prydnader.
Iderr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, att en serskild Artikel matte i Tulltariffen införas, under namn af Architechtoniska Ornamenter och Prydnader, med enahanda Tull derå , sorn för Bildhuggare-arbeten af träd , nyss blifvit bestämd.
Bifölls. ”Bly, oarbetadt i Tackor och Rullar ; Inkommande Tullprocent io; Utgående Tull”proeent i.” Friherre Cederström-.
Utskottet har föreslagit 10 procent Införsel- och t procent Utförsel tull för Bly.
Den gamla taxan innehåller i R:dr för Skeppundet, Då priset vx - rierar Den ig Augusti c. m. 63jf rierar »mellan 100 och 80 R:dr , så är stillna, den högt tilltagen , och jag saknar anledning gen till denna höjning.
Den gamla taxan har varit 10 procent efter det då utsatte värdet , som var 10 Rtdr Hamburger Banco.
Jag känner ej värdet på bly, men man har sökt, att bibehålla den gamla normen.
Sorn ingen af oss handlade med bly , visste vi ej hvad det gälde , men meningen har varit, att bibehålla den gamla tullen.
Den gimla taxan upptager 1 R:dr efter det Activa värdet af 10 R;dr Hamburger Banco, icke efter det verklig*.
När nu tullen skall upptagis efter det verkli-, ga värdet, som är loo R:dr Svenskt
Banco; så har jag anmärkt att man upptagit tullen till 10 procent.
Då nu, som Herr Tham upplyst, meningen ej varit att höja tulleD, si anser jag, efter det verkeliga värdet, 10 procent ej kunna blifva den rätta tullen.
Herr Grefven och Landt-Marskalken gjorda proposition till bifall af^den utaf Utskottet ä Bly föreslagen Tull.
I anledning hvaraf Herr Grefven och LandtMar[kalken föreslog, att Inkommande Tullpso - 1tidd. 0. Ad.^Prot, VII.
Band.} 43 &tn i t Augusti r, m. ceoiee måtte nedsättas tilt 5. same den af Utskottet bestämde utgående T ullprocent bi behålla» Bi foll» ”Blyertz; Inkommande Tallprocent 50 j ”Utgående Tullprocent 1.” Grefve Spena:
Angående blyertz får jag hemställa, om ej tullen är för hög, Jag tror ej, att det behöfves mer an en anhållan, att af någon af Utskottets Ledamöter få veta, hvad anledningen för Utskottet varit, att sätta tullen så hög.
Friherre Wrangel; Blyertz finnes här i larn det till det Öfverflöd och den godhet, att den kan jemnföras med hvilken aom helst.
Således tillstyrker jag, att Utskottets förslag måtte bibehållas.
I allmänhet och till allmänna behof finnes väl blyertz, men det , finnes behof, der finare sorter äro af nöden , än som här kan skaffa*.
Utskottet ej bordt föra all blyertz under samma rubrik, utan hade bordt skilja emellan gröfre och finare.
Innom Bevillningsutskottet har det blifvit upplyst , att införseln af utländsk blyertz är högst obetydlig, då deremot 182t utfördes 39000 skålpund.
Detta får jag nämna , såsom en upplysning, i afseende brit ti Augusti c. m. på tullen.
Det är i enlighet med dett prins eipe Utskottet antagit, att med hög tull skyd> da sådane produeter, som till öfverflöd finnas inom landet.
Öå Frihérre Cederströttt imedgifver, att här finnes tillräcklig tillgång pa gröfre blyertz , så medgifver han äfven , att tillräcklig tillgång finnes på knare blyertz, emedan det blott är slsmningen söm skiljer dem.
Det finnes i hvarje bod öfverflöd äf Svensk blyertz.
I öfrigt får jag tillägga, att
Inan icke bör frugté för alltför hög tull, utan blott för lig tull, emedan den förra af Kongl* Maja kan nedsättas.
Friherre Cederström: i händ elsé dén finaro sorten blyertz här fanns, Skulle jag ej yrka någon förändring, men det är just det iilla qvantum hvilket Herr Tham sagt här införes, som är behöfligt, och om tullen höjes, stegras det till ett öfverdrifvet pris* Den vanliga blyertsen må gerna beläggas med hög tull, mea den finare* sorn här ej raffineras, bör bei läggas med lägre tulk Grefve Spens: Lika med Friherre Cederström anhåller jag få anmärka, att den upplysning Herr Tham lemnåt, är det säkraste bétfis att 2toe slags blyerts finnas, den ena för konstan, den andra för allmänna behof.
Jag tror att i allmänhet en vara, som till stort belopp exporteras, men till något importeras, måste anses af (fen 66o pen iS Augusti e, m. ■§ beskaffenhet, att den behöfver delas i 2:ne arter.
Friherre Wrangel: Herr
Tham tyckes hafva upplyst att vi hafva tillräckligt finare blyertz, då han nämnde att 40,000 skålpund exporteras.
Vi måtte således hafva tillräckligt till eget behof.
Det är derföre ej skäl att nedsätta tullen.
Vill man uppmuntra dem, som fabricera finare blyertz måste man bibehålla det gamla.
Det är en alldeles obestridlig sanning att det finnes tvenne sorter blyertz; men att det finnes någon godfin Svensk blyertz derpå tviflar jag ; åtminstone har jag ej kommit öfver någon sådan.
Nog hafva vi blyertz för att smörja tröskverk med , men sådan som behöfves för finare ritpennor tillverkas ej i Sverige.
Således är det högst nödvändigt att göra skilnad emellan bättre och sämre blyertz , och jag tror, att tullen på den finare bör nedsättas.
Häremot torde invändas, att under rubrik af finare kunde gröfre inkom-] ma ; men det kunde förekommas om man bestämde att fin blyertz endast i pennor får inkomma.
Jag tror att denna discu9sion uppkommit genom ett verkligt misstag.
Det finnes ej 2:ne slags blyertz, utan det är blott beredningen som skiljer.
Det står sedermera serskilt nämnt om blyerfzpennor, under Den 18 Augusti e, m, rubriken Pennor.
Jag tillstyrker således, att tullen måtte blifva oförändrad såsom hittills.
Ingen har satt i frå ga, att blyertzen är af skiljaktig natur, men väl att den kan förfinas, ehuru det i Sverige är obekant, huru det sker.
Det är, till dess vi kunna raffinera den, såsom i England, som jag tror, att den ej bör med hög tull beläggas.
Hvad blyertz i allmänhet angar, så är det liks giltigt, ty den inkommer ej.
Friherre Wvcmge\\
Jag bör visst icke betvifla, att Herr Riben aldrig fått goda Svenska blyertspennor, men jag hoppas att han ock, icke betviflar, att jag funnit sådsne.
Hvad beträffar Friherre Cederströms yttrande, att ej finare blyertz här tillredas, får jag upplysa, att Directeuren Swartz lärt flere, att bereda finare blyertz, lika med den utländska.
Jag har sjelf sådane pennor, och kan gifva anvisning på hvar de finnas.
Herr Grefven och Landt-Marskalken gjorde proposition till bifall af den utaf Utskottet å Blyertz föreslagen Tull, hvilken proposition med Ja besvarades. ”Boksvärta Inkommande Tull procent 50.” Herr Mannerhjerta, Ulric Emanuel:
Boksvärta lär af gammal häfd stå qvar i Tulltariffen, ty jag tror ej att det under långliga tider kommit i fråga, att införa någon äådan.
Hvar och 16» Ben i§ Augusti c. tn. en Boktryckare förstår pu att bereda den samma.
Den hestår af Kimrök och Linolja , och torde alldrig komma att beredd införas.
Deremot är ej Kimrök upptagan i tariffen.
Det vo. re likväl af vigt för Boktryckerierne, att kunna erhålla utländsk
Kimrök. emedan den är bättre än den iohernske.
Den förre innehåller ej sä mycket alcaliskt ämne, och blandar sig bättra med oljan, jag anhåller derföre, att Boksvärta mätte utgå ur tariffen* och Kimrök fä äaföraa mot lindrig tull.
Hvad först angar bokavårtsn, så fins. efter hvad mig är uppgifvit, boksvärta till finare arbeten, som ej kan göras, i Sverige, jag frågar om det då är nyttigt,, att belägga den nied «å hög U>U sorn 50 pror cenf. Hvad Kimröken angår, är dst tids nog att tala derom, när vi komma till den artjkdm Hen Thomi jag får gifva tillkännaatt boksvärta hittills varit förbuden, emedan man trott, att den fatma till fullkomlig godhet och tillräckligt qvantum inom landet.
Nu är den efter samma princip tillåten till införsel,, men mot hög tull.
Herr Mannerhjerta'.
Jag trodde mig böra fästa Riddersfeapete och Adelns uppmärksamhet deruppå, att kimrök, såsom eo hufvudsaklig beståndsdel uti svärtan, ej är uti faxan upptagen, och att numera def ej kan blifva fråga om att införa svärtan, utan blott, dess bestånds* i,ea r8 Augusti e. m'. «6J delar.
Dat ir vigtigt att utländsk kimrök fir införas, tmedan den är renare och behöfvet för Stentry ckerier och de Boktryckerier, som önska, att it allmänheten lemna ett vackert tryck.
Herr Grefven och Landt Marfkalkett erinrade, att Artikeln Kimrök visserligen blifvit i TullTariffen upptagen; i anledning hvaraf Herr LandtMarskalken ansåg, att med pröfning af Tullen å berörde Artikel borde anstå, tilla Riddenkapet och Adela lyckligen kommit till bokstafven K
I afseende ater å den nu förevarande Artikeln Boksvärta, hemställde Herr LandtMarskalken, om Ridderskapet och Adeln behagade gilla den å hejörde Artikel af Utskottet föreslagne Tulk Ropades Jat ”Broderiar af Guld, Silfver, Silke, Bot»- ”ulls- och Linnetråd på Kammar- och Netteli ”duk, Kläde eller hvad annan sort Väfnad; ”Inkommande Tull procent 20*” Harn Excellence Herr Grefve Mortten jag ber att tullen på broderier måtte förhöjas till 50 procent.
Här göras si mycket sådane i Sverige, att inga utländska beböfvas.
Herr Hjertås Broderier hafva förut vasit förbudne till införsel.
Derföre tror jag, €6i Den ig Augusti c. m. att man ej så våldsamt bör nedsätta tullen!
Den torde böra bestämmas till 50 procent.
Uppå derefter af Herr Grefven och Landi'Marskalken gjord proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt förhöja Inkommande ^ullprocenten å Broderier från 20 till 50. ”Bränvin, SpiritusVini eller så kallad ”Sprit, som öfverstiger 9 grader; Inkommande ”Tull procent 100; Utgående Tull procent 1.” Herr Cederfchföld:
Då Spiritusvini ej tillverkas i Sverige, och hufvudsakligen behöfves för Apotheken, så anhåller jag, att tullen måtte nedsättas till 30 procent.
Jag kan ej motsäga Herr Cederschjöld om tillverkningen af Spiritusvini, dock skulle jag tro, att dea kunde af Herrar Apothekare verkställas, helst den hittills varit förbuden till införsel.
Flere af Utskottets leda - möter hafva trott Spiritusvini kunna inom landet tillverkas.
Äfven tror jag, att det kan ske vid hvart Bränneri.
Herr CederfchjÖld:
Jag vill ej bestämdt bestrida möjligheten att tillverka Spiritusvini af inhemska producter; men hvad jag säkert vet, är, att Apothekare och Parfumeurer fått särskildt rätt att införa looo:tals kannor deraf om året.
Derföre hemställer jag, om icke man härå bör sätta en måttlig tull, när ej dispence kan äga rum.
Den ig Augusti e, mi Hans Ex cell erne Herr Grefve Mörner:
Jag får upplysa, att det varit såsom undantag för särskilte behof, som visse sorter varor blifvit någon gäng till införsel tillåtne.
Men det är derföre, att Spiritusvini så lätt kan förblandas med bränvin, sorn det i allmänhet blifvit förbudet.
Således önskar jag, att man måtte bibehålla den gamla tullen, om man ej vill hafva det helt och hållit förbudet.
Herr Hjerta: 1 Fall, som jag tror, Sprit står under samma rubrik, hemställer jsg, om det kunde gå an, ått skilja dessa båda saker.
Antingen måste man göra det, och då för Spiritusvini bestämma 50 procent, eller bibehålla hvad som är föreslagit.
Hufvudsakligen är dett* ej af stor vigt, då det är möjligt för hvarje Apothekare, att tillverka spiritusvini.
Jag för min del be tviflar, att spiritusvini kan af Spannemål tillverkas, åtminstone fullkomligt ren.
Med säkerhet tror jag mig veta, att den af trädirukt erhålles bäst och lättast.
Om man sätter så hög tull sorn 100 procent, går det med spiritusvini som hittills med vin, hvaraf ej mer lär hafva förtullats, än sorn kunnat åtgå till Communion-vin.
Såvida Spiritusvini göres af bränvin, hemställer jag, om det går an att hafva lägre tull än på Bränvin, ty annars kunde det hända att man finge in sådant under namn af sprit.
Då Kongl, Maj:t för öfrigt äger rätt, Dtn if Augusti t. m». att nedsätta tullen, bör danna sak ej vara sigon tvist underkastad.
Jag kan ej med säker; bet säga, om icke spiritusvini rectificatissimua göres »f vin, åtminstone säger namnet det; men då måtte den äfven af våra Apothekare kunga tillverkas.
Således instämmer jag med demt. sorn yrka hög tull på denna artikel.
Friherre Ctderftrem; Dea af Herr Hjerta föreslagne utväg, anser jag vara den rätta, att nemligen skilja fprit från fpiritusvinL
Dea sednare gore* af drufvor, ej af säd, och drufvor hafva vi ej i Sverige så tillräckligt.» att Spiritusvini deraf tillverkas.
Huruvida man kan coatrollera, om spiritusvini är äkta eller ej, derom vill jag suspendera mkt omdöme, 1 alla fall är den grund Utskottet lagt icke riktig, att nemligen, för det en vara varit förbuden, den skulle Annas till erforderligt belopp uti landet, ty mångfaldiga saker Annas i taxan förbudne» sorn ej i landet finnas, såsom åtskilliga foglar, Strussar t. ex., de äro förbudne, men man kan ej citera» att sådana finnas i landet* Herr Hjertar Jsg har val nämnt» att sprit och spiritusvini voro olika, mea de äro blott förfinadt bränvin, och jag är af den öfvertygelse, att det är bast att bibehålla dem under samma rubrik.
Det har väl häodt, att saker af nyck blifvit förbudne, och det märket nog» hvilka de varit; men vid desse artiklar »ynes
Den j$ jiuffusti «. m. 66* att afeigten varit, att ej gora intrång i redan Varande näringar, Hant Excellence Herr Grefve Mörner:
Jag får blott påminna att det vid förtullningen är omöjligt, att skilja sprit och bränvin, att det icke ära cheinister, som åro tullbesöka-^ ye, och att ej varorne undergå en chemisk analyse, utan blott en vanlig pröfning, Maia kan således icke controllera, att ju bränvin införes under namn af sprit, och då vöre hela Författningen eluderad. jag tillstyrker derföre, ftt Utskottets förslag måtte bibehållas, Herr Tham: