Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Så mycket mindre bör han kunna vidhålla den å landsförsvarsstyrelsens sida.
För öfrigt och oberoende af denna lilla nu yppade tvistefråga, anhåller jag att Bet:det måtte af B. o. Ad. bifallas.
I)å en talare ånyo sökt draga vexel på mitt yttrande att »det icke är roligt” att ligga på roten, och deruti sökt anledning till skämt, får jag förklara, att ehuru jag finner detta skämt i och för sig olämpligt, enär det ligger ett djnpt allvar uti detta mitt yttrande, så måste det dock vara det möjligen ofullständiga i mitt framställningssätt som framkallat detsamma, men icke sjelfva saken.
Man har i öfrigt med åtskilliga argumenter sökt förmå mig att taga tillbaka mina ord i ämnet; men jag måste fortfarande vidhålla, att så länge den indelta arméen är med sådan stränghet fästad vid särskilda små territorier, kan berörde för - Den 23 Maj e. m. 427 hållande icke annat än i väsendtlig mån skadligt inverka på arméens ieke allenast ekonomiska utan äfven intellektuella utveckling.
Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden om bifall till och återremiss af förev:de Bet:de, framställde H.
Exc. propos. å bifall till detsamma och, då dervid svarades många ja jemte ett eller annat nej, förklarade ja hafva varit öfvervägande.
Besvärs- och Ekon.-TJtsk:ts den 28 sisth April på bordet lagde Bet:de N:o 75, i anledn. af väckt motion om upphäfvande af stadgandet i arméens tjenstgöringsreglemente, ronde skyldighet för soldaten att söndagligen bevista den allmänna gudstjensten.
Ehuru föga framgång jag tror mig hafva att för denna min motion härstädes förvänta, har jag dock ansett mig höra yttra några ord i ämnet.
I allmänhet tror jag det vara obestridligt, att menniskor icke skola tvingas till utöfning af sin andakt eller att höra Guds ord.
Att bibehålla ett så bcskaffadt stadgande, som det tjenstgöringsreglementet uti berörde hänseende innehåller, synes mig följaktligen icke vara rätt lämpligt; och jag är öfvertygad att de flesta, som tänka närmare på denna sak, samt icke dervid låta sitt omdöme förvillas af föråldrade och fördomsfulla åsigter, skola inse oriktigheten och obehöfligheten deraf.
Jag vet icke hvarföre soldaten skall tvingas i kyrkan mer än någon annan.
Hvarföre mer än befälet?
Ben ena själen måtte väl vara lika dyrbar som den andra.
Befälet är endast tillstädes för att tillse att manskapet inställer sig i kyrkan för att höra en prest, som det kanske alls icke är hågadt att afhöra.
Försummar manskap denna inställelse, så blir det uppkalladt till kompagni-chefen; och jag har mig bekant, att soldater blifvit öfverhopade med de svåraste bannor, emedan de gjort sig skyldige till en slik uraktlåtelse.
Ifrågav:de stadgande måste förefalla så mycket underligare, då man tager i betraktande, att det finnes officerare, hvilka aldrig gå i kyrkan och som sjelfva erkänna detta.
Jag är personligen bekant med officerare, hvilka tillhöra nämnde kategori.
Jag hemställer till Eder, Mine Herrar!
Skall man vid sådant förhållande bibehålla en gammandags författning, hvars egentliga styrka ligger deruti, att den daterar sig från en, så att säga, försvunnen tid?
Då jag i öfrigt uti motionen utvecklat mina tankar i ämnet, vill jag icke nu, genom ett vidlyftigare ordande, längre upptaga E. o. Ad:s tid.
Om ock detta mitt förslag icke nu 428 Dun 23 Maj f. ni. skall lyckas vinna E.
St:rs bifall, så vågar jag dock med full tillförsigt motse af en rättvis framtid, att dessa tvångsåtgärder då skola borttagas; men anser mig dock böra, om möjligt, redan vid detta riksmöte söka förskaffa frågan en lycklig lösning genom begäran om återremiss. Frih. Cederström, Eudolf: Äfven med det af Frih. Creutz ant}rdda äfventyr, att anses ega ett föråldradt och fördomsfullt omdöme (hvilket ur hans synpunkt har en helt annan betydelse, än ur min) anhåller jag likväl, på grund af de utaf TJtsk:t anförde skäl, om bifall till Bet:det.
Efter det öfverläggningen härmed ansetts afslutad samt ET.
Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder yrkats dels bifall till och dels återremiss af förev:de Bet:de; framställdes propos. å bifall dertill samt besvarades med många ja jemte ett eller annat nej; och förklarades ja hafva varit öfvervägande.
Besvärs- och Ekon.-Utsk:ts den 28:de sistl.
April bordlagde Bet:den:
Nio 76, i anleda, af väckt motion, huru förfaras skall, när prest, som saknar medhjelpare, önskar begå Herrans nattvard, eller vid nattvardsgång behöfver embetsbiträde; samt N:o 78, i anledn. af väckt motion om rättighet för rusthållare att medelst kronoskjuts få soldatmunderingarne transporterade till och från möten; hvaremot samma Utsk s Bet:de N:o 77, i anledn. af väckta motioner om inskränkande eller upphäfvande af den allmogen i sju härader af Elfsborgs
Län samt städerna Borås och Ulricehamn beviljade särskilda handelsfrihet, blef, på flere ledamöters begäran, ånyo bordlagdt.
April bordlagde
N:o 79, i anledn. af återremiss utaf Befcdet N:o 57,- samt N:o 80, i anledn. af återremiss utaf Befcdet N:o 59.
Föredrogos och biföllos Exped.-Utsk:ts den 28:de sistl.
April bordlagda Utlåtm: N:o 7, ang. bestämmande af dag för nästa lagtima riksdags början; samt Den 23 Maj e. m. 429 N:o 8, ang. vackt fråga om utskrifning af ett exemplar till hvarje Riksstånd af Utsk:ts förslag till underd. skrifvelser.
Böredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Sammansatta Bevillms- samt Allm.
Besvärs- och Elcon.- Utsk:ts den 2:dra dennes bordlagda Bet:den:
N:o 7, i anledn. af väckt motion om ändring i sättet att expediera den s. k. kyrkoposten; samt N:o 8, i anledn. af väckt motion ang. förändrad grund för uppskattning af bränvins värde vid partihandel.
Böredrogos och lades till handlingarne Bevilln:s-TJtsk:ts den 9:de d:s bordlagda Utlåt.
N:o 26, i anledn. af RiksStms skiljaktiga beslut i afs:de å Bet:det N:o 21, ang. skatt för hundar.
Böredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Lag- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.-Utsk:ts den 9:de d:s bordlagda Bet:de N:o 11, i anledn. af väckta motioner om upphäfvande af straffarterne prygel och dagg samt om inrättandet, i st. derför, af straffklasser inom alla regementen m. m.
Böredrogos och biföllos Allm.
Besvärs- och Ekon.-Utsk:ts den 9:de d:s bordlagda Bet:den: N:o 81, i anledn. af väckt motion om befrielse för sockneprester från skyldigheten att åtfölja dödsfångar till afrättsplatsen; N:o 83, i anledn. af väckt motion om uppskof med tillämpandet af Kongl, kungörelsen den 15:de Juli 1859, ang. laga skiftens verkställande på Gottland; N:o 84, i anledn. af väckt motion om bestämmande af ersättning åt kronobetjent för försäljning af å lande.t utmätte lösören; N:o 85, i anledn. af väckt motion om skjddighet för åbo att borthugga skog, som står för nära annan åbos åkerjord; N:o 86, i anledn. af väckt motion om makademisering af de genom Norr- och Roslagstullar från Stockholm ledande vägar, samt i fråga om erläggande af afgift för samma vägars begagnande; och N:o 87, i anledn. af väckt motion om afskaffande af fot - Den 23 Maj c. m. möten vid Skånska Kavalleriet eller deras ingående i regements-m otena; hvaremot samma Utsk:s Bet:de N:o 82, i anledn. af väckta motioner dels ang. rotehållares skyldighet att inställa sig vid generalmönstring, dels om rättighet för rote- och rusthållare att, utan all inblandning af officerare, med soldat, hussar eller båtsman afslnta knektekontrakt m. m., blef, på flere ledamöters begäran, ånyo bordlagdt.
Vid föredragning af Stats-Utsk:ts nedannämnde, den l‘2:te d:s på bordet lagde TJtlåt:n, blefvo, på flere ledamöters begäran, ånyo bordlagde: N:o 95, i anledn, af vackla motioner om försäljning af de för statsverkets räkning utarrenderade egendomar; N:o 97, i anledn. af väckt motion om rättelse i de s. k. ofrimans frälsehemmans i Bohus län beskattuings-förhållanden; N:o 99, i anledn. af väckt motion ang. afstående af jord till Marstrands stad och dess elementarläroverk; och N:o 102, i anledn. af K.
Propos. ang. försäljning till skatte af de Danviks hospital tillhöriga, med ständig städje- och besittningsrätt på innehafvarne upplåtne hemman och lägenheter; samt bi föllos: N:o 90, i anledn. af väckt motion ang. upplåtelse till Uddevalla stad af qvarvarande delen af ett derstädes afbrnnnet kronomagasin ; N:o 98, i anledn. af K.
Propos. ang. förkortning af den tid, hvarå Kronans egendomar utarrenderas; och N:o 100, i anledn. af väckta motioner ang. förutv:de arrendatorers företrädesrätt vid förnyad utarrendering af boställshemman.
Eöredrogos och biföllos Banko-Utsk:ts nodannämnde, den 12:te d:s på bordet lagde Utlåt:n, nemi.: N:o 19, i anledn. af ett utaf Enkan Carolina Löfgren gjordt ackordsanbud; N:o 20, öfver ett af Enkan A. \V. Holmberg framstäldt ackordsanbud; N:o 21, i anledn. af ett utaf Kanslisten Er. W. Bonté gjordt ackordsanbud; N:o 22, i anledn. af ett å f. d. Ryttmästaren E. A. Björkenstams vägnar framstäldt ackordsanbud; samt N:o 23, i anledn. af ett utaf Handlanden i Göteborg, C. A. Dahlgren, gjordt ackordsanbud.
Den 23 Maj e. m. 431 Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Lag-(Jtsk:ts den 12:te d:s bordlagde Utlåt.
N:o 26, i anledn. af återremiss utaf Lag-Utsk:ts Bet:de N:o 15, i fråga om giftomannarättens upphörande.
Föredrogos och lades till handlingarne I£onst:s-Utsk:ts den 19 d:s bordlagde Mern.:
N:o 20, i anledn. af ett Stånds återremiss af Mern.
N:o 9, innhållande förslag till ändring i 85:te §:n Beg.- Form.; samt N:o 21, i anledn. af BiksStåndens beslut, ronde det i Memorialet N:o 11 framställda förslaget till ändring i 15:de §:n B.O., om hemmansegares representationsrätt.
Efter föredragning af samma Utsk:s Mern.
N:o 22, med förslag till den ändring i 3Usta §:n Beg.- Form., att äfven andra af städernas innevånare, än borgerskapet, må ega att deltaga i val till borgmästare; samt N:o, 23, med förslag till tillägg i 109:de §:n Beg.-Form. och 80:de §:n B.O., ang. uppskof i riksdag; förklarades de i berörde Mern. framställda grundlags-ändringsförslag skola hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag.
Besvärs- och Ekon.-Utsk:ts den 19:de d:s bordlagde Betrden: N:o 88, i anledn. af väckt motion i fråga om rättighet till fri försäljning å landet af hembrygdt öl och svagdricka; N:o 89, i anledn. af väckt motion om förändrade bestämmelser huru kostnad vid laga skifte skall af boställe utgå; och N:o 91, i anledn. af väckt motion om utgifvande af ett sammandrag utaf gällande författn:r rör. rusthållares åligganden samt deras och manskapets vid indelta kavalleriet ömsesidiga rättigheter och skyldigheter, samt om planpenningars utgörande vid kavalleritorpen.
Samma Utsk:s Bet:de N:o 90, i anledn. af väckta motioner om ordnande af milifärundervisningen i riket samt om införande af passande krigsöfningar vid rikets alla offentliga undervisningsanstalter, blef, på flere ledamöters begäran, ånyo bordlagdt.
432 Den 25 Maj.
Slutligen föredrogs och lades till handlingarne samma Utsk:s Mern.
N:o 92, i anledn. af återremiss utaf Bet:det N:o 29. B. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ 10 e. m.
Fredagen den 25 Maj 1860.
Justerades 9 prot.-utdr. för den 23 dennes.
Besvärs- och Ekon.-TJtsk:ts Utlåt.
Bet:de och förslag ang. skjutsningsbesvärets ordnande, dels ock väckta motioner i samma ämne.
Hrr Elektorers lista vid val af ytterligare tre Suppleanter i Konst.-Utsk:t; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 15 Hr Bibbing, Gustaf. ” 1,255 » von Schantz, Malcolm Gustaf. ” 2,243 ’> Hadorph, Daniel.
Hrr Elektorers lista vid val af två Suppleanter i Stats-Utsk:t efter N:o 778 Hr Leijonancker, Predrik Wilholm, och N:o 2,183 Hr Gripensvärd, Jacob Olof; och belunnos följande dertill hafva blifvit utsedde, nemi.:
N:o 2,272 Hr Diedrichs, fullm.
Hr Lilliehöök, Carl Bertil.
» 1,481 » König, fullm.
Gr. Taube, Henning Edvard, Dm 25 Maj. 433 Öppnades Hrr Elektorers lista vid val af tre Suppleanter i Bevilln:s-Utsk:t; och befunnos följande dertill hafva blifvit utsedde, nemi.:
N:o 1,092 Hr Leijonmark, Evald Gustaf. » 40 » Erih. Ribbing, Axel. » 875 » Gripenwald, Carl Ulrik.
Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i Banko-Utsk:t efter N:o 1,038 Hr Bogeman, Carl Adolf, samt tvenne Suppleanter i samma Utsk. efter N:o 189 Hr Rääf i Småland, fullm. Gr. Lewenhaupt, Carl Magnus Casimir, och N:o 49 Hr Bratt af Höglunda, fullm.
Gr. Hamilton, Hugo Bengt Archibald; och befunnos hafva blifvit utsedde till Ledamot N:o 86 Hr Stuart, Carl Gustaf; arnt till Suppleanter N:o 1,582 Hr Steuch, Mathias.
» 1,555 » Dahlfelt, fullm.
Gr. Lagerberg, Carl Sven Axel, Öppnades Hrr Elektorers lista vid val af fyra ledamöter i Allm.
Besvärs- och Ekon.-Utsk:t efter N:o 357 Hr Tornérefelt, fullm.
Hr Montgomery, Gustaf; N:o 1,196 Hr Bäärenhjelm, fullm.
Hr Uggla, Carl Gustaf; N:o 2,001 Hr af Sillén, Lars Gabriel, och N:o 2,142 Hr Liljensparre, fullm.
Hr Silfverstolpe, Fredrik Otto; samt en Suppleant i samma Utsk. efter N:o 2,035 Hr Cederbaum, Pehr Fredrik; och befunnos hafva blifvit ut sedde till Ledamöter N:o 833 Hr Werdenhoff, fullm.
Hr Tham, Sebastian Mathias » 1,149 » Hjärne, Harald.
» 1,417 » Ehrenhoff, Gustaf Herrman.
» 1,956 » Clementcoff, fullm.
Hr von Knorring, Eric Oscar; samt till Suppleant N:o 272 Frih.
Hermelin, Carl Samuel. 434 Den 25 Maj.
Om jag körde rätt, tyckte jag att mitt namn upplästes bland dem, som blifvit valde till ledamöter af det Högloft.
Besvärs- och Ekon.-Utsk:t.
Om så varit förhållandet, anhåller jag, i stöd af 23:dje §:n K.O., att få afsäga mig nämnde förtroende.
Med anledn. häraf anmodade H.
Exo. Hr Gr. o.
Ståndets Hrr Elektorer att utse en annan ledamot uti Allm.
Besvärs- och Ekon.-Utsk:t efter Hr Ehrenhoff. Öppnades Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i Biddarhus-Utsk:t efter N:o 1,930 Hr Wahlfelt, Carl Adam, och två Suppleanter derstädes efter N:o 484 Hr Breitholtz, Claes Gustaf, och N:o 1,981 Hr Nordenstolpe, fullm.
Falkenberg, Carl Melcher; och befunnos hafva blifvit utsedde till Ledamot N:o 262 Frih. Klinckowström, Wilhelm Leonhard Agathon; samt till Suppleanter N:o 211 Frih. Cederström, Claes Henrik.
” 136 Hr Crusebjörn, fullm.
Hr Stråle, Nils Gustaf. Upplästes ett utaf Gr. Lewenhaupt, Mauritz, inlemnadt Mern. af följande lydelse:
Med anledning af fjökommendering. nödgas jag afsäga mig R. o. Ad:s förtroende att vara ledamot af Riddarhus-Utsk:t, anhållande derjemte att vid min riksdagsmannarätt få vara bibehållen.
Sedan R. o. Ad., uppå framställd propos., till denna anhållan lemnat bifall, anmodade H.
Hrr Elektorer att vid deras nästa sammanträde välja en ledamot i Riddarhus-Utskit efter Gr. Lewenhaupt, Föredrogs Bevilln:s-Utsk:ts den 2:dra och 23:dje d:s på bordet lagda Betulo N:o 22, ang. stämpelpappersafgiften samt afgiften för stämpling af tidningar, audra periodiska skrifter och tryckta afhandlingar.
D en 25 Maj. 435 Hr von Koch, Nils Samuel:
Som det nu föredragna Betänk:t är af ganska vidlyftig beskaffenhet, i anseende dertill att man i det nya förslaget, ang. stämpelpappers-afgiften, i maDga delar afskrifvit den gamla författningen, vågar jag vördsammeligen föreslå, att det Högloft.
St:t täcktes besluta, att, för tidens vinnande, endast de nya §§:na måtte helt och hållet uppläsas, under det att de gamla endast med nummer antydas.
Det är visserligen sannt, att den nu upplästa författningen i många delar innefattar en omskrifning af den gamla, men jag tviflar att efter den redaktions-förändring, som blifvit vidtagen, någon vid första påseendet känner igen sig. hvarför jag för min del hemställer, att §§:na i sin helhet måtte uppläsas.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att då det blifvit yrkadt, att vid pröfningen af de ifrågav:de författnings-förslagen paragrafernes text skulle uppläsas, måste en sådan uppläsning ega rum.
Hvad åter föredragningssättet beträffade, torde det, på sätt Hr von Koch föreslagit, vara lämpligast, att Utsk:ts uti sjelfva Bet:det gjorda hemställanden punktvis genomgingos, med iakttagande deraf, att sedan de hemställanden, som hade afseende å någon §, blifvit afgjorda, paragrafens text omedelbart derefter företoges till granskning; hvarförutan det äfven torde böra beslutas, att, för den händelse åtskilliga §§ eller delar deraf ltomme att återremitteras, men andra åter bifölles, Utsk:t skulle ega för sig öppet att vid frågans förnyade handläggning vidtaga sådana ändringar uti de af St:t godkända §§, som kunde finnas behöfliga till följd af de förändrade stadganden i andra delar af förslaget, hvartill återremisserne möjligen föranledde.
Sedan R. o. Ad., uppå härefter framställd propos., bifallit hvad sålunda föreslagits, börjades föredragningen med TJtsk:ts hemställan sid. 2., ”att alla stadganden, som röra stämpling af tidningar, andra periodiska skrifter och tryckta afhandlingar, böra utur stämpelpappers-förordningen utgå och i en särskild författning sammanföras.” Bifölls.
Utsk:ts hemställan sid.
4. ang. upphörande af skyldigheten att med stämpel förse lysnings-sedlar.
Det förefaller mig ganska eget, att man vid denna riksdag anser sig hafva råd att efterskänka hela stämpel-afgiften för lysningssedlar, då man vid föregående riksdag gjorde så stora svårigheter, då det blott var fråga om att efterskänka en del af densamma.
— I en vid förra riksdaVI n. 23 Den 25 Maj. gen i detta ämne från K. M:t framstäld Nåd.
Propos. föreslogs, att beloppet skulle nedsättas till hälften af hvad det dittills varit, samt att en enklare beräknings-grund skulle antagas, nemi. att i stället för förhållandet af 1 för 5 skulle bevilhn utgå med 1 för 10; samt hvad som ej uppgick till fullt 1 O-tal, skulle lemnäs utan afseende.
Genom denna enklare beräkningsgrund trodde man sig kunna förekomma de i detta hänseende från kammarrätten ständigt afgifna anmärkningarne.
På ansåg sig statsverket ej ega tillgång att efterskänka ens något i detta afseende, nu deremot anser man sig vara i tillfälle att kunna efterskänka hela summan.
Man tyckes antaga att penningeställningen är förmånligare nu, än vid förra riksdagen; något annat skäl för < en ifrågav:de efterskänkningen kan jag åt minstone icke inse.
Som jag för min del ingalunda gillar ett sådant förfaringssätt, att på omotiveradt sätt afhända staten någon af dess tillkommande rättigheter, yrkar jag på återremiss af den nu föredragna punkten.
När man granskar de skäl, TJtsk:t anfört för sitt tillstyrkande af stämpelpappersafgiftens å ljrsningssedlarne borttagande, kommer man ovilkorligen till det resultatet, att samma skäl kunna förebäras för borttagande af hvarje annan statens inkomst.
TJtsk:t har nemi. företrädesvis fäst sig vid det stora besvär, som denna afgifts inkasserande skulle föranleda.
Jag hemställer till Utsk:t, hvad det är för statsinkomst, hvars uppbärande ej medför besvär för statens tjenstemän.
Uti Utsk:ts i förevarande hänseende framställda motivering åberopar Utsk:t först de tjenstemän och auktoriteter, som för vinnande af denna inkomst tillskyndas besvär; det talas vidare om olämpligheten af att göra kyrkoherdar till uppbördsman af statsmedel; att lysningssedlarnes insändande från kyrkoherdarne till kontraktsprostarne och från dessa till landskontoren, samt slutligen från detta kontor till kammarrätten, icke blott betungar posterna, utan ock medförer icke obetydliga kostnader; att vidare granskningen hos K. kammarrätten sysselsätter särskild tjensteman under nära 3 månader om året etc. etc.
Jag frågar Eder, M. Hrr! om dessa äro skäl att anföra för afskaffande af en statsinkomst?
Will man i detta hänseende göra någon förändring, borde man väl åtminstone se till, att inkomsten öfverflyttas på andra titlar, särdeles under sådane tider, i hvilka vi nu lefva.
Men då detta ej varit förhållandet, utan då Utsk:t blott föreslagit att afskrifva 9,000 rdr af stämpelpappers-bevillningen och ej framställt något enda förslag om att på annat håll kunna godtgöra stats-verket för en sådan förlust, kan jag ej underlåta att förklara, det jag funnit Utsk:t hafva förfarit på ett högst oriktigt sätt, hvarföre jag i likhet med Gr.
Mörner anhåller, att den nu föredragna punkten måtte få återremitteras.
Den 2.)
Maj. 437 Ilr Cederschiöld, Gustaf:
Ehuru jag icke kan såsom grundsats antaga, att hvarje skatt, hvars uppbörd medför besvär för statens tjenstemän, skall afskaffas; tror jag dock att något afseende hör fästas å förhållandet emellan totalsumman af en beskattning samt den kostnad och det besvär, som drabba det allmänna och de enskilde i och för samma afgifts indrifvande och kontrollerande.
När dessa sednare, uppskattade i penningar uppgå till vida större belopp, än det, som genom skattens erläggande tillfaller staten, tror jag en sund statshushållning bjuda, att en sådan afgift afskaffas.
Detta förhållande inträffar, i min tanke, på ifrågav:de afgift.
Äfven om man icke beräknar det besvär, de resor och de kostnader, som den skattskyldige stundom måste underkasta sig för att styrka det belopp, hvarefter det stämplade papperet bör beräknas, och man icke heller fäster något afseende å det besvär, som i och för kontrollen ädrages konsistorier, kronofogdar oell kammarrätten, utan om man endast fäster sig vid sjelfva uppbördsmännen; så skall det orimliga i hela tillställningen ganska bjert falla i ögonen.
Jag känner väl icke (ill ziffran antalet på pastorerne i riket, men tror icke att det kan vara mindre än 3,000.
Om man nu härmed dividerar den summa, som, enligt BevillmsUtsk:ts uppgift, årligen tillfaller staten af ifrågav:de beskattning, eller 9,680 rdr, så får man något, öfver 3 rdr för hvarje uppbördsman.
Nu frågar jag, om det kan vara rimligt, att för en sådan obetydlighets skull förvandla själasörjaren till uppbördsman?
Jag är äfven fullt öfvertygad derom, att presterskapet skulle med uppräckta händer sjelfva betala hela beloppet, om de derigenom kunde friköpa sig från uppbörds-och redovisnings-besväret.
Under en tid, då man allmänt klagar deröfper, att presterskapet, genom vorldsliga bestyr, allt för mycket drages från utöfningen af sitt egentliga och höga kall, och då dess andliga verksamhet är så högt påkallad af den religiösa rörelse, som nu genomgår vårt land, under en sådan tid måste det vara af yttersta vigt för stateD, att den sjelf icke må lägga hinder i vägen för presterskapet att egna sin tid och sina sträfvanden åt det håll, dit det af embetet manas.
Jag för min del kan således icke annat, än tillstyrka bifall till Utsk:ts förslag.
En föregående värd talare, Hr Printzensköld, har framställt den onekligen riktiga grundsatsen, att hvarje statsinkomsts inkasserande förorsakar alltid något besvär för statens embets-och tjenste-män.
Men för att visa Hr Printzensköld, hvilka betydliga omvägar och besvärligheter man måste vidkännas för att vinna den ifrågav:de, jemförelsevis så ringa inkomst-summan, ber jag få uppläsa Utsk:ts i detta hänseende gjorda framställning: ”En annan väsendtlig förändring, som Utsk:t funnit sig böra föreslå, angår upphörandet af stämpel-afgiften för lysningssedlar, och i följd deraf uteslutande ur författningen af alla de -138 D e n 25 M a j. många och vidlyftiga stadganden, som_ derpå hafva afseende.