Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ropades starka Ja och Nej; hvarjemte votering från flera ställen i Salen begärdes.
Herr Grefven och LandtMarsbalken framställde derefter följande voterings-propositiont
Den sorn yrkar proposition å den af Grefve von Rosen väckte Motion, om nytt, val af Electorer till utseende af Riksens Ständers Justitieombudsman, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses Ridderskapet och Adeln icke yrka berörde proposition, samt Grefve von Rosens Motion, i följd deraf, böra förfalla.
Hvilken voterings proposition af Ridderskapet och Adeln godkändes, samt anslogs.
Herr Grefven och LandtMarskalken tillkännagaf, att
Plenum komme klockan 5 i eftermiddag att fortsättas.
Sedan 43, 44, 45 och 46 §§. i Riddarhusordningen blifvit uppläste, började3 voteringen 388 Den 3 7 September /• ilockan treqvart till 12 förmiddagen, och be-* funnos vid voteringens slut klockan en qvart till 5 eftermiddagen, sedan en voterings-sedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voterings-sedlame öppnade, rösterne hafva uU fallit som föijer: Jai — 90; Nej — las i följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskildt förde Protocoll blifvit uppläst, Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, det Grefve von Rosens ofvanberörde Motion således komme att förfalla.
Föredrogs a nyo och bifölls SancoUtskottefs den 20 dennes under N:o 5 6 afgifne, samt den 25 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, rörande en af Casseuren vid Stockhlms Stads AuctionsVerk , P. M, Roström gjord anhållan om utbekommande af 2,000 R:dr, som till en Bankens Casseur mot särskilt recipisse blifvit aflemnade - Vid förnyad föredragning af ExpeditionsUtskottets den 23 dennes aflåtne, och den 25 Den i*] September f. m. 389 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde,'
Memorial , i afledning af gjord anmärkning vid Utskottets förut meddeldte förslag till 1 §. af Riksdags-Beslutet; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att
Utskottets nu afgifne förnyade förslag tilli berörde §. godkänna; hvarjemte i sammanhang dermed Utskottets förslag till 2 och 3 §§. af RiksdagsBesIutet jemväl af Ridderskapet och Adefn gillades» Upplästes till justering ExpeditionsUtskottets afgifne förslag till 4:de, $:te, 6:te, 7
I anledning af ExpeditionsUtskottets nu uppläste förslag till 4 §. af Riksdags Beslutet , deruti den af Riksens Ständer vid denna Riksdag antagne nya xedactionen af 38 §.
Riksdagsordningen äfven förekommer, så lydande:
Alla omröstningar i Utskotten skola ske per Capita, mellan Utskottets samtelige Ledamöter, utan afseende pä Ständ, anhåller jag att få fästa Herr Grefvens och EandtMarskalkens, samt Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på nödvändigheten, att vidtaga någon sådan åtgärd, att Utskottens samtelige Feda-; möter städse må vara närvarande, på det arbetet ej må varda paralyseradt.
Het lärer derföre vara nödigt, att ändra den hitintills brukliga 390 Den 77 September f. m. ordningen, att Electorerne ej sammanträda, förrän efter tillsägelse af Herr LandtMarskalken.
Då ledigheter inträffa i Utskott, och Plenum ej äger rum dagen derpå, torde vara bäst, att Ordföranden i Utskottet om förhållandet underrättar Ordföranden bland Electorerne, af hvilken senare de då genast kunna blifva sammankallade.
Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf: Jag hemställer, om icke det åsyftade ändamålet vunnes derigenom , att Ridderskapet och Adeln vidtog samma utväg som BondeStåndet, att välja Suppleanter.
Önskeligt vore dock att dessa ej togo plats i Utskotten oftare, än Ordinarie Ledamöterne voro hindrade af laga förfall.
Friherre pederström’.
Det förhållande Herr Cederschjöld anmärkt äga rum i jBondeStåndet, är ej enligt med de i Riksdagsordningen stadgade former; ty dep står, att antalet skall completteras, icke genom Suppleanter, utan genom ständige Ledamöter.
Det skulle visst gå an, att äfven af Ridderskapets och AdelnsLiedamöter utse dubbletter, om sådant icke stred emot Riksdagsordningen , hvilken bestämmer, huru mångå Ledamöter skola väljas i hvarje Utskott.
Den siste Talaren anser begagnande af Suppleanter strida emot Riksdagsordningen, emedan der står, att sådana Den 27 September f, m. 3gi ledigheter, som uppkomma genom UtskottsXiedamots afresa från Riksdagen, skola genast ersättas
Detta har dock endast afseende på längre tids ledighet.
Helt annat är förhållandet, då någon af opasslighet eller annat förhinder för dagen är urståndsatt, att biträda Utskottet.
I sednare fallet kan rummet fyllas af en Suppleant, och endast, då fråga är om längre frånvaro, bör Ordinarie Ledamot .yälja?.
Herr von Heyne, <GeorgFörhållandet hos de tre Ofrälse*Stånden är helt olika mot det hos Ridderskapet och Adeln.
De förre hafva ap« pointement under Riksdagarne, men vi icke.
Sådane Ledamöter, som äro långväga bo» ende, och göra den uppoffringen att vara vid Riksdagen’, under det de likväl hafva enskilta göromål att sköta hemma, kunna väl anses jnera berättigade, än andra, att någon gång pnder Riskdagen hemresa , för att se om deyas hus.
Om yid dylika tillfällen nya Ledamöter skulle väljas med uteslutande af de permitterade, kunde lätt hända, att Ridderskapets och Adelns Ledamöter i Utskotten blefyo helt och hållet ombytte.
Det är derföre nödvändigt, att Suppleanter Väljas och att afresa från Riksdagen på kort tid icke hindrar, .att åter inträda såsom Utskotts Ledamot, ef. ter permissions-tidens begagnande, då den icke jifverskrides.
Grefve af Ugglas, Gustafi Jag tror, lika 39» Den 27 September f. ni; med Friherre Cederström, att sedan votering per Capita blifvit införd i Utskotten, är det af ,vigt, att deras samtlige Ledamöter af alla Ständ infinna sig.
Likväl finner jag icke, att ordet samtelige bör tydas så ovilkorlig!, att alla
Ler damöterg närvaro skulle fprdras vid en votering.
Samtelige står här i motsats med särskil. le, och uttrycker, att Ledamöter af allq Ständen skola vara tillstädes, samt kan icke rimligen tydas derhän, att icke en enda finge vara frät}.* Varande; ty i annat fall kundg man oftast ej fatta beslut.
Deremot är det magtpåliggande, att Ståndens Ledamöter äro completta.
De Ofrälse Stånden hafva förutsett detta; pch enahanda anstalt torde kunna vidtagas hos Ridderskapet pch Adeln.
Likyäl lärer det icke gå an, att välja dubbelt antal Ledamöter, på sätt Friherre Cederström synes åsyfta ; ty sådant står intet att förena med Grundlagens föreskrifter.
Deremot kunna Ledamöter väljas i de afgångnas ställe, lika väl här, sorn i de öfrige Stånden, och Electorerne ber höfva då icke så ofta sammanträda.
Jag instämmer i den tydning Grefve af Ugglas gifvit åt ordet $amtelige, hyijket jag tror ipke beteckna annat, an samtelige närvarande Ledamöter.
XUtskotf, lika som i Rätter, bör ett visst antal vara fixeradt, spm minst skall vara tillstädes.
Hvad åter beträffar den särskilte ålagdg pligt, för att förrpå Utskotts-Lpdamöterpe af Den 27 September f. m. 393 vårt Stånd att mangrant infinna sig, kan någon ändring i RiddarhusOrdningen icke nu genast vidtagas ; den kan blott blifva gällande för en kommadde Riksdag.
Dessutom tror jag icke, att Suppleanter? tillförordnande, genom särskilt ProtocollsUttjrag, är enligt med Grundlagens anda, än min* dre med dess ordalydelse.
Friherre Gederström'•
I anledning af hvad Grefve af Ugglas yttrat, om betydelsen af ordet samtelige, och de slutsatser han deraf velat hemta , får jag erliindra, att enahanda förhållande äger rum i fråga om Nämnd.
Om en enda Ledamot der uteblifver, paralyseras de öfrige 11g.
I Utskott är det åtminstone den fördel, att samtelige Ledamöter endast behöfva vara närvarande vid voteringar, men då är det ock alldeles nödvändigt, enär, enligt 38 § i Riks* dagsOrdningen , alla omröstningar 1 Utskotten nu mera skola ske per Capita.
I följd häraf är icke eller den tydning lämplig, som Herr von Hohenhausen velat gifva, att ordet samteJige endast skulle hafva afseende på de för tillfället närvarande.
Hvad sorn blifvit yttradt derom, att jag skulle hafva föreslagit Suppleanter, är ett missförstånd.
Grefve Snoilsky, Nils1 Då den framställ[* 394 Den 27 September f. m. ning Herr Friherre
Cederström gjort j lärer böra betraktas såsom en ny Motion , och den tillika, efter hvad jag i hast kunnat fatta, syV nes innebära en syftning, sorn måhända skulle kunna leda till förändring af Grundlagen, anhåller jag att berörde framställning måtte få hvila på bordet, för att ^underkastas en närmare granskning.
Herr Lefren, Johan Pehrt JTag delar Grefve af Ugglas’s och Herr von Hohenhausens åsigt.
Då i nya redactionen hvarken står ordet närvarande eller valde, förstås endera af dem inunder- Mar. är då, utan afseende på de öfriga §§., berättigad, att anse hvilketdera af dem sorn helst vara derunder begripet.
Lagstiftaren måtte då antagas Jiafva menat, det, som sätter oss i stånd, att tillämpa öfrige §§. i Grundlagen.
Då det blifvit bestämdt föreskrifvit, att ingen får vara frånvarande Ur Nämnd, måste detta stadgande äfven vara till efterrättelse gällande; men något sådant har aldrig blifvit stadgadt i afseende å Utskott, Hvarföre skulle man nu göra det, då en svårighet deraf uppkommer, från hvilken man icke kan reda sig.
I Grundlagen finnes ett stadgande, som tillåter Ordförande i Utskott, att på viss tid lemna permission åt Ledamöter, utan att fylla deras platser.
Detta stadgande har aldrig blifvit upphäfvet, och så lange detta ,ej skett får icke den tydning
Den 27 September f. rn.
395 gifvas åt 38 §•, sorn Friherre Cederström yrkat; ty då skulle ofta ipgen votering under 3 veckors tid kunna äga rum.
Jag förenar mig derföre med Grefve af Ugglas- Att jemföra Utskott med Nämnder är i,eke lamp. ligt, ty för dem väljas Suppleanter, just i det ändamål att ingen Ledamot der må fattas.
Fidderskapet och Adeln har ing?
Suppleanter i Utskotten ; och örn Grundsattsen skulle adopteras, blef det således nödigt att välja en mängd Suppleanter.
Denna dag synes bestämd att visa svårigheten, att förena Grundlagens anda med Grundlagens bokstaf.
För min del finner jag det lärorikt, att just då man som bäst ifrat för den sednares öfvervigt, skulle, om man äfven nu ville göra den gällande, på sätt Friherre Gederström yrkar, nian finna sig så snärd i bokstafvens garn, att Utskotten klefve satta ut stånd fullgöra sina pligter.
Jag instämrper således med (J-refve af Ugglas i den mening, att ordet sapttelige har afseende på de fyra Stånden samfäldt.
Vill man gö* ya denna tolkning af bokstafven, till förmån för en sund slutkonst, bör äfven det tillägg ske, att ett minimum af erforderligt antal Ledamöter bestämmes.
Eljest kunde hända, att ett mål blef afgjordt af fyra personer, eller en af hvarje Stånd.
Om Utskottets Ledamöter an äro fulltaligt närvarande, så kail det härr - 39 6 Den 27 September f. ml da, att somliga äro jäfviga, ock att samtelige icke för den skull kunna i målens behandling deltaga.
Afven derföre fordras en tolkning af ordalydelsen.
Till en början får jag till besvarande af den anmärkning att mitt förslag skulle vara stridande mot Grundlagen, upplysa att, om något sådant af mig blifvit giordt, detsamma icke ens kunnat här upptagas; ty frågor om Grundlags-förändringar fd icke här väckas.
Jag har blott åsyftat en utväg för Ridderskapet och Adeln, att kunna tillämpa det nya stadgandet.
Hvad Herr Tham anfört, om permission på tre veckors tid, står icke att förena med ordalydalsen i 79 §. i Riksdagsordningen, der det heter, att nytt val skall äga rum vid sådana tillfällen.
Frågan bör i alla fall till Riddarlms-Utskottet öfverlemnas, för att få en plats i RiddarhusOrdningen.
Herr Grefven och Landt - Marskalken förklarade, att den af Friherre Cederström väckte fråga borde, såsom redan begärd på bordet, derstädes förblifva hvilanda till pästa Plenum.
Den 27 September /. m. 397'
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan en qvart till Tre eftermiddagen.
In fidem Protocolli, Q. J.
Lagerheimi Lördagen den 2?
September»
Plenum klockan 5 eftermiddagen:
Företogs val af 8 Suppleanter uti Föri stärkta StatsUtskottet, och befunnos vid valförrättningens slut klockan tre qvart till 8 eftermiddagen, följande Herrar dertill hafva blifvit utsedde: 398 T)en 2 7 September e. nr N:o 1033.
Herr Hammarhjelm, Carl Fr6« dric, 88 rötser.
N;o 814.
Herr Gyllenhaal, Lars Herman. 81 röster.
Nu 25.
Grefve Wachtmeister, Hans, 80 röster.
N:o 335.'
Friherre von Döbeln; Fullmägtig Herr Franc Sparre, Bengt Erland, 80 röster.
Herr Stråle af Öknaholm, Nils Wilhelm, 79 röster.
N:o 1418.
Herr Ädelberg; Fullmägtig Herr Danckwardt, Gustaf Magnus, 79 röster No 246, Friherre Manderström, Adolph Ludvig, 76 röster.
N:o 21 G.
Friherre Bibbing, Fullmägtig Herr Flach, Eric, 67 röster.
Justerades PleniProtocollen för deri 20 Julii eftermiddagen och; för den li Julii förr middagen.
Den 27 September e. m. Grefve Horn, Claet Fredric, hade inlemna! ett så lydande anförande:
(Se Bilagan Nto 1.) Justerades PleniProtocollen för den 11 Julli eftermiddagen, den 12 Julii för- och. eftermiddagarne, den 14 Julii-för- och eftermiddagarne, samt den 15 Julii förmiddagen.
To l, Gustaf Philip, hade inlem* nät ett Memorial, hvilket upplästes, så lydande:
(Se Bilagen N:o 2.) Justerades PleniProtocollen för den 15 Julii eftermiddagarne, den 19 Julii för-och eftermiddagarne, den 22 Julii för- och eftermiddagarne, den 59 Julii för-och eftermiddagarne, samt den 1 Augusti förmiddagen.
Upplästes och lades bordet följande från hedannämnde Utskott inkomne Utlåtanden: 400 Den 27 September e. m. j Frän StatsZJtskottetl Af dea 20 dennes: 3ST:o 478.
I fr aga om Krono Utskyldernes debiterande och qvittering med mera.
N:o 479- I anledning af Kongl. Majas Nådiga Remiss, i fråga om Begrafningshjelp efter Capitai nen Carl Åke Sabelfelt.
N.-o 480.
I anledning af gjord anmärk ning vid Utskottets förut meddeldte Betänkande , i fråga om Accords-ersättnings*utgifvande till Öfverste Silfverskjöld.
Nio 48g.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss på Olof Söderbergs underdåni ga ansökning om nedsättning uti Arrendet för betesmarken Rebbelberga Broar i Christianstads Län.
N:o 4go. X anledning af väckte Motioner om
Passevolance-afgiftens upphörande eller nedsättning.
N:o 491.
I anledning af gjorde anmärki ningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, om fastställande af en årlig underhållgsumma och EnkeSäte för Hennes Kongl. Höghet Kronprinsessan, i händelse Hennes Kongl. Höghet blefve i Enkostånd försatt.
N:o 49*.
Den 27 September e. m. 401 N:o 492.
Angående Riks-Ståndens olika beslut, uti frågan örn anslående af ett årligt arfvode för ÖfverDirecteuren Schwartz.
N:o 493.
I anledning af återremiss, uti frågan om anslag af Allmänna Medel till repa ration s-kostnader å Kongl. Svea EifGardets C assern.
K:o 494.
Ofver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut tneddeldte Betänkande, angå* ende de för beklädnaden vid Nerikes Regemente anslagne Hemmans>räntorne, Frän Stats- och Bevillnings-Utskotten:
Nto 488.
I anledning af väckt fråga om alla Tullumgälders liqviderande i Svenskt Mynt.
Frän Stats• samt Allmänna Besvärs• och OeconomieUtskotten.
Af den 20 dennes: N:o 484.
I anledning af gjorde anmärk* ningar vid Utskottens förut meddel te Betanleande, öfver frågan om förseglade anbuds afskaffande vid Entreprenad-Auctioner.
,VIII Sand* £6 Den 2 7 September e. m.
Af den 15 dennes: N:o 486.
I anledning af väckt Motion, örn ändring uti de, angående Mörums KronoXiaxfiske, utfärdade Författningar.
I anledning af väckte Motio ner om upprensning af Clara sjön.
N:o 495.
I anledning af väckt Motion,' om utgörande af Stora Barnhusets i Stockholm anslagne KronoTionde.
Njo 496.
I anledning af väckte Motio ner, rörande Indelta GavaJleriets, samt RoteBåtsrnännens beklädnad, Eqviperirig m. m.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Jjagtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen den 27 September *823. S. I).
Vid förnyad föredragning af Constitu* tionsUtskottets den 17 dennes under Nhs 51 och 52 afgifne, samt den 25 derpåföljde eftermid* dagen på bordet lagde, a:ne Memorial, innefattande, det förra föreslagne tillägg i 7 Momentet x § och 4 Momentet 2 §.
Tryckfri hetsFörordningen, samt det sednare förslag
Den 27 September e. ni. 403 till ändring i 63 §.
RegeringsFormen; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att berörde förslag, till den behandling 56 §.
Formen föreskrifver, godkänna.
Föredrogs a nyo och bifölls
BancoUtskottets den 20 dennes under N:o 56 af» gifne, samt den 25 derpåföljde eftermiddagen på bordet Iagde, Memorial, rörande en af Casseuren vid Stockholms Stads AuctionsVerk P. M.
Roström gjord anhållan om utbekommande af 2000 R.‘dr, som till en Bankens Casseur, mot serskildt Recipisse, blifvit aflemnade.
Ut Supra* Högloflige Ridderskapet och Adeln åt.; kiljdes klockan 10 om aftonen.
In fidem Protocolii O. y. Lagerheim.
Tisdagen den 3o September, Plenum klockan Nio förmiddagen.’
Upplästes till justering och godkändes följande ExpeditionsUtskottets insände Förslag
Den 30 September f. m. till Biksens Ständers underdånige skrifvelser till Kong!.
Majit:
Nio 2lo.
I anledning af Kongl. Majit* Nådiga Bemiss uppå Öfversten G.
Silfver» skjölds ansökning om accords-ersättning.
Nio 311.
Börande verkställd granskning af redogörelsen för de till Veneriska smilianS hämmande anslagne medel, N:o 212.
Angående Militair •
Undervis* nings - Verket.
Herr von Hohenhausen, Michäel:
Sedan gersom den nu justerade och godkände underdåniga skrifvelsen N.o 212, är upplyst, att 3ine Stånd antagit ÖeconomieUtskottets Betänkande om KrigsAcademien, hvaraf följer, att Biksens Ständer beslutat att till H. M, Konuni gen ingå med en underdånig anhållan, att Militair Verket i hela sin vidd och omfattning måtte af sakkunnige män undersökas jemi te de Mili faire. un der visnings-anst a It er ne; så lärer Utskottet icke kunna förändra sitt beslut, i anledning af Bidderskapets och Adelns återremiss i ämnet, hvilken, föranledd af Friherre Björnstjernas förslag om en gemensam undersökning af de Civila och Militaira BaroVerken, hade till föremål att verka på Utskottets öfvertygelse till antagande och föreslående deraf.
Då jag är öfvertygad att, .för att i denna väg åstadkomma någon verklig och.
Stor nytta för Fäderneslandet, åtminstone en Den 30 September f. m. 40 5 liktidig undersökning bör ske af de civila EäroVerken; så får jag, med stöd af den rätt 56 §.
BiksdagsOrdningen tillägger, att väcka ny Motion, vördsamt hemställa, att de Civila EäroVerken måtte i hela deras vidd och omfattning af sakkunnige män undersökas, för att intill nasta Riksdag sätta Riksens Stander i tillfälle att öfverskåda det hela uti ett sammanhang, samt föreslå och vidtaga de åtgärder i denna väg, sorn för Fäderneslandet finnas nyttigast, och hvartill mer än tillräckliga medel torde förefinnas, Af Friherre Anckarsvärd har redan under Riksdagen blifvit påmint, att Riksens Ständer härom anhöllö vid 1809 och 10 arens Riksdag uti en underdånig skrifvelse af den 2 April 18x0, som visserligen haft den nyttiga påföljd, att
Gymnasier och lägre undervisningsverk blifvit granskade, och en ny Skol-ordning utfärdad; men till Universiteten, hvarest Statens tillkommande Embetsman utbildas, har denna undersökning icke fått sträcka sig, och. likväl torde dessa förtjena den största uppmärksamhet, hvartill anledningar kunna hämtas vid deras jemförande med Europas berömda Universiteter, hvarutaf få lära äga så stora medel-tillgångar, som Upsala Academie.
Jag har så mycket mera trott mig förbunden till denna framställning, som det synes mig af högsta vigt, att icke åter en tid af 5 år eller den för en Academisk Cours erforderliga, ina utan ökad nytta gå förlorad; Deri '30 September f. ni.
De liberala tänkesätt, som af Utskottet städse' blifvit yttrade, ge mig hopp att denna Motion icke med ovilja af Utskottet skall emottagas, helst jag är öfvertygad, att den icke skall borttaga någon betydlig del af en för Utskpttet§ pfriga göromål dyrbar tid?
jLades på bordel?
Upplästes till justering och godkändes
Ext peditionsUtskottets afgifne, samt den 27 dennes förmiddagen på bordet lagde, förslag till 4> 5» b. 7 °cb 8:de §§. af BiksdagsBeslutet.
Föredrogos å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 85 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtanden: Frän StatsUtskottetl
Af den 20 dennes: N o 476.
Angående Revision af Mant*r facturDiscontFondens föryaltning och rakenskaper för år i83 2.
Frän Lag~ samt Allmänna Besvärs• och OeconomieUtskotten:
Af den 17 dennes:
Ben 30 September f. m. 407 N:o i84.
I anledning af väckt fråga orri Utfärdande af en Författning, som bestärnmep ordningen för stadfästelse och ändrings-sökande, i afseende pä af Landtmätare verkställde gärdesgärds-delningar.
Nto 185* Angående vackt fråga om Lag-; forts beviljande å sådane Lägenheter, sorn blifvit inköpte, för att derå uppföra Mechaniska, ^inrättningar. t frän Allmänna Besvärs- och Oeconorniez Utskottet:
Af den 15 dennas?
I anledning af uppgifvit
Förslag till förändrade grunder för ett nytt be-, skattnings-systemf Företogs till pröfning Bevillnings-; samt Allmänna Besvärs- och OeconornieUtskottens den 15 dennes under
Nto 4oafgifne, samt den derpå följde eftermiddagen på bordet lag* de, Utlåtande, i anledning af gjorde Motioner, om upphörande af bötes.ansvar för de skattskyldige, sorn från KronoUppbörds - stämmor och af Regements-skrifvare utsatte Uppbörds* möten förfallolöst uteblifva.
Den föreslagna *408 T)en 30 September f, m. nedsattningen ifrån en Riksdaler till tolf skil - lingar af böterne för uraktlåten inställelse vid Uppbörds• stämmor, skulle jag för min del tro vara mindre rimlig och rigtig, derföre att dessa boters belopp sällan öfvergår räntan för den tid, man underlåtit ait erlägga sine utskylder.
Skola böterne qvarstå, så böra de åtminstone vara sådane, att de göra någon verkan.
Och om det vite af en Riksdaler, som sedan långliga tider varit bestämdt och efter ett försämradt myntvärde oförändradt qvarstått, nu ytterligare nedsättes, blir det otvifvelaktigt utan allt ändamål.
På dessa skäl tillstyrker jag afslag å denna del af Betänkandet, hvilket jag 1 öfrigt gillar.
Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf: Tvärte; mot hvad den sist Talande Ledamoten yttrat och tillstyrkt, skulle jag tro, att jemväl de böter af tolf skillingar, som man nu vill bibehålla, borde afskaffas; ty den, som uteblifver ifrån Uppbörds-stämman, blifver ju tillräckligt straffad genom lagsökningen för utskylderne.
Och då Allmänna Lagen tillåter en anklagad att neka för brottet, utan serskildt straff för nekandet, tyckes det af samma ana» logie, att icke något serskildt straff borde för uteblifvandet ifrån Uppbörds-stämman ega rum, helst all den upplysning, som erfordras, vinnes genom sjelfva uteblifvandet, nemligen att den skattskyldige förklarar sig icke kunna eller icke vilja betala, och följaktligen gör sig förfallen till utpantning.
Den 30 September f. m. 409 Jag får således hemställa, att Betänkandet må bifallas, eller ock, att de nu föreslagae böterne af 1 St sk. äfven må afskaffas.
I anledning af Herr Ribbings yttrande, torde jag fa upplysa, att den i Betänkandet föreslagne nedsättning af boterne ifrån en Riksdaler til! tolf skillingar ingalunda har afseende på Uppbörds-möten i allmänhet, utan blott å deni, sorn af RegementsSkrifvarne hållas.
Vid öfriga, vanliga, Uppbörstämmor är bötesbeloppet för närvarande icke högre än tolf skillingar, och Utsi otten hafva trott detta belopp jemväl i förra fället vara tillräckligt, helst likhet synes här äga rutn vid båda händelserne.
På grund häraf tillstyrker jag, att Betänkandet må bifallas.
Jag var visserligen icke okunnig om det förhållande, Grefve Posse nu omnämnt, efter som jag nyss hört Betänkandet ■uppläsas.
Men frågan är likväl om Uppbörds-, möten , och vid sådane måste förhållandet va.
xa enahanda.
Herr Cederschjöld har trott den Skattä skyldige vara nog straffad genom den utmätning han undergår, men denna senare innefattar i så måtto ej något straff, som betalning för utmätnings-kostnaden icke eger rum, då utmatning verkställes för Krono.restantier, 410 Den 30 September f. m.
Ian ej förest älla mig, att Uppbördsmannen vinner något annat; genom den Skattskyldiges personliga insta!lel~ se, än ypplysning deram, att denne icke kan betala* Jag skall dock förmoda, att utebljfvande ifrån stämman upplyser alldeles datsamma; och om, till ytterligare ordning, en viss tid utsattes till exempel klockan 12 å dagen, efter hvars förlopp den Skattskyldige ausåges icke hafva sig inställt, behöfde icke Uppbördsman*? nen försumma sin tid genom yäntning, eller den Skattskyldige genom personlig inställelse, Hvartill skulle då pligten tjena, om icke för att lägga sten på bördas* Herr Ribbing: