Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är en lycklig tillfäl lighet, som befriar mig ifrån att besvära R. o. Ad. med något yttrande, då jag blifvit förekommen af en talare, hvilken grundligen ådagalagt de åsigter jag hyser.
Jag delar i allo allt hvad Hr von Hartmansdorff yttrat, yrkande med honom att della betänk, må förklaras oantagligt.
Då jag, mine herrar! efter en så långvarig debatt ånyo tillåtit mig att begära ordet, har min afsigt egentligen varit att förklara, att jag (inner mig böra instämma med de talare, som förenat sig örn de anmärkn.-r, sorn Gr.
Spens framställt, och det hufvudsakligen i den öfvertygelse, att ett godkännande af desamma skulle undanrödja beslutet om detta betänkts afslående.
Jag utber 111ig äfven att i sjelfva saken få yttra några ord.
Hufvudfrågan, mine herrar! är icke ensamt hvad som må vara k
I o k t, utan hvad sorn är rätt; frågan är nemi. den, huruvida Const.- Utsk:s betänk, kan afslås.
Må det tillåtas mig, för att ännu en gång söka öfvertyga om motsatsen, att framställa en liten dilemma, sådan som stundom uppkommer till följd af Öfvei läggningar.
Antingen betyder det förstärkta Const.Utsk:s beslut alldeles ingenting, utan är att jemföra med ett Den 21 April f. m. tä'rningskast eller en vindflögel, som Ian visa det förstärkta Coust.Utsk. den väg det bort vandra för att träffa opinionen i denna fråga, och i sådant fall hol de vi vara oförhindrade ali anse förstärkta Utskts beslut såsom icke tillkommet, och att deremot framställa hvilka anmärkntr som helst, äIven sådana, som vore utom den gräns, hvilken innefattas i berörde Utskis beslut, eller också måste detta beslut betyda något, och då är det ett R.
Sits beslut, som ej kan undertryckas.
Huru kunna vi då i sjelfva hufvudsaken undertrycka den mening, som det icke är oss tillåtet att under frågans förberedande behandling förbise?
Representationen har vid denna riksdag påtagit sig förbindelsen att utarbeta ett grundlagsändringsförslag lill representationens utbildning för att blifva hvilande till nästa riksdag; denna förbindelse är ntmätningsgild, oell antingen vi vilja undandraga oss betalningsskyldigheten, derigenom att vi vägra betalning, eller derigenom att vi uppskjuta densamma på så lång tid att ingen betalning kan följa, så blir den dock i ena eller andra fallet stride lagenlig, lin värd talare har uppmanat R. o. Ad. alt i denna fråga icke taga ledning af yttre impulser: jag tror att en slik uppmaning varit alldeles obehöflig, och jag går ännu längre.
Jag hyser det förtroende, icke blott till delta Riddarhus, utan äfven till det som om 3 eller t\ år kommer efter oss, att det i sina beslut i fosterländska angelägenheter icke skall följa någon annan ledning, än den sanna öfvertygelse!! om dit rätta.
Om, emot all rimlig förmodan, sådana faror skulle hota vårt land som talaren omnämnde, är jag förvissad om att man skall kunna värja sig deremot, och att den enda fruktan, som kan vara helsosam att hysa, är den, alt någonsin träda lagligheten för nära.
Horn, som förklarat allt yttrande fl hans sida vara öfverflödigt, sedan han fått tillfälle att förena sig med Hr von Hartmansdorff, kan jag äfven förklara allt yttrande å min sida vara öfverflödigt, då jag fått tillfälle förena mig med Frih. Sprengtporten.
Jag vill blott tillägga, alt Frih.
Cederslröms första anmärka., den nemi. om Utsk:s oriktiga förfarande att hafva frånvikit det beslut, som innefattas i förstärkta Coust.Utsk:s beslut i afseende på de samfällda valen, som borde sträckas äfven lill städernes innevånare, kan, på sätt Gr.
Spens tillkännagifva, blifva den första i ordningen som kommer att pröfvas, emedan den är af den vidsträcktaste naturen, och vidsträcktare än de anmärkntr, som Gr.
Spens för öfrigt gjort, hvilka eljest borde blifva de första, som skulle komma under pröfning; men efter den grundsats jag vid andra tillfällen haft äran förfäkta, eller alt, vid frågors behandling sorn denna, den vidsträcktaste amnärkntn först bör förekomma till afgörande, tillstyrker jag, ali Hr Frilans nämnde uninärku. bör först komma under omröstning.
Hvad åter beträffar den sednare aja Den 21 April f. m. anmärkntn, sora i dag yttrats, att Utsk. skulle upptaga en 5:te ståndsclass, (ifall jag rätt fattade meningen,) så får jag i korthet förklara, att jag icke blott ogillar den i sak, utan tror äfven att den ej bör komina i fråga att discuteras, såsom stridande emot hvad föistärkta Gonst.Utsk. yttrat.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg öfve! läggningen om frågans behandling vara fulländad.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, det R. o. Ad. under de långvariga discussionerna torde hafva funnit, att de särskilda meningar, sorn liar blifvit framställda, egentligen varit i afseende på behandlingssättet skiljaktiga deruti, huruvida Utskts föredragna förslag skola behandlas i deras helhet, eller skola pröfvas tili hvarje af dess delar, i den ordning sorn ämnena förekomma.
De sorn varit af den första meningen hade derjemte ansett, dels att förslaget vore oantagligt och således ieke borde antagas att hvila till nästa riksdag, dels hade en ledamot, med hvilken några förenat sii”, trott att förslagen borde oförändrade anlagas alt hvila till nasta riksdag, sådana de från Ulsk:n inkommit.
De ledamöter åter, sorn ansett att pröfningen af förslagets särskilda delar borde förekomma, hade skiljt sig i andra af seende!!.
Den särskilda mening, som mest afvikit från Utsk:s förslag och från de öfriga, hade varit, alt några delar af Ut
Als förslag icke tillkommit i den ordning våra grundlagar föreskrifva, och alt förslaget derföre borde med denna anmärka, till Utsk. återleinnas, på det att dessa delar derifrån malte blifva skitjde.
En annan mening hade varit, att åtskilliga särskilda delar borde pröfvas och genomgås, och all de anmärkntr, som vid många §§ och delar blifvit framställda, men hvilka likväl från hvarandra voro skiljda i flerlalldtga afseende», borde meddelas Utsk., och rättelse i dess förslag på grund deraf komma att ä'ga rum.
Äfvenledes hade den anmärkn. blifvit gjord, att Utsk. upptagit eller föreslagit åtskilliga, dels betvdliga, dels mindre betydliga förändringar af våra grundlagar, hvilka förändringar icke skulle aga sammanhang eller gemenskap med representationens ombildning. R. o. Ad. behagade måhända finna, att de flesta af dessa meningar skulle kunna af R. o. Adts majoritet underkännas eller förkastas, då, om alla de här af särskilda ledamöter emot Utskts förslag framställda förslag blefve förkastade, följden blefve, all Utskts förslag komme alt hvila oförändradi, och att således den mening, som innefattades uti Frih.
Hamiltons första yttrande, hvaruti några andra ledamöter instämt, att förslaget borde antagas lill grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, icke kunde till R. o. Ad. framställas till antagande eller förkastande, utan blefve detta antagande eller förkastande en följd af de beslut, som R. o. Ad. komme att fatta i afseende på de andra meningar, som nu blifvit af Hr Landtm, för R. o. Ad. upprepade till de - Den 21 April Fm. ras luifvudsakliga innehåll, oell sorn under discussionen bär blifvit framställda; att således frågan om Const.Utskrs förslags bvilande oförändradt lill nästa riksdag förekomme i sisla rummet.
Ilr Landtm, för sin del trodde, alt den fråga, sorn först borde för R o. Ad. förekomma och som äfven vore den första, hvilken under discussionen i föregående plena för R. o. Ad. blifvit framställd, vore, huruvida förslagen borde i sin helhet behandlas eller framställas till pröfning i hvarje af deras delar, i den ordning ämnena förekomma. R. o. Ad. behagade måhända finna, alt denna fråga vore den första, som borde afgöras, och att den icke undertryckte någon af de öfriga meningarna, så vidt som dessa kunde stå i öfverensstämmelse med de beslut, hvilka i dessa första preliminära meningar inbegripas; att alla meningar kunde på en gång framställas, eller att propos. här kunde framställas på ett sätt att ingen mening genom pluraliletens beslut Liefve undertryckt, behagade R. o. Ad. finna icke vara möjligt, och att således, genom det beslut, som R. o. Ad. försl fattar, en eller annan mening af dem, som här under discussionen blifvit framställda, icke sedan kunde komma under R. o. Ad:s pröfning eller vidare afgörande.
Hr Landtm, för sin del trodde, alt den fråga, han först borde framställa för R. o. Ad., vore, huruvida förslaget borde behandlas i sin helhet eller i dess särskilda delar, och denna propos. vore den, hvarigenom man minst äfventyrade att de olika meningarna skulle blifva undertryckta genom de beslut Ståndet kornme att fatta.
För min del mäste jag erkänna, att jag ej kan ingå uppå att besluta öfver betänk, i sin helhet, så länge detsamma i dess nuvar. skick innefattar en fråga, som jag anser på eli lagstridigt sätt hafva dit inkommit, hvarföre jag äfven begärt att densamma borde derifrån skiljas.
Först sedan detta skett, är betänk, satt i det skick, att deiöfver kan antingen i sin helhet eller punktvis beslutas.
Hr Frih. o. Landtm, fästade, i anledn. af Frih.
Cederströms yttrande, uppmärksamheten deruppå, att den af Frih Cederström gjorda anmärkn. egentligen vore en anmärka. emot Utskis förslag i dess helhet.
Den del Frih.
Cederström ansåge derifrån böra skiljas, såsom icke tillkommen i den ordning grundlagen föreskrifver, inverkade på åtskilliga andra delar af detta förslag och på flera §§; således kunde en behandling af de öfriga delarna af förslaget, i Hr Landtnäs tanke, icke äga rum förr :in Utsk. gjorde afseende på de anmärkntr Frih.
Cederström ansett böra äga rum, frånsk i I j t denna del af förslaget och derefter rättat samt förändrat de andra delar, hvilka dermed stöde i sammanhang, och således någon granskning här af de öfriga delarna af förslaget icke ugn runi, förrän förslaget blifvit till XJtsk. åtel remitterudt och derifrån återkommit, hvarföre ock Den ai April f. m.
Hr Landtm, icke kunde finna, att den första propos., sorn Hr Landtm, trott böra äga rum, hindrade Frih.
Cederströms mening att gå i fullbordan, om R. o. Ad. beslutade att
Utskls förslag skulle i sin helhet komma att behandlas.
Jag får förklara att jag finner mig fullkomligt tillfredsställd af det sätt, hvarpå Hr Frih. o. Landtm, uppfattat formfrågans ståndpunkt, samt att jag deruti ser en samvetsgrannhet att icke vilja förbise den första frågan, huruvida R. o. Ad. vill pröfva förslaget i detalj eller i dess helhet; men jag tror, såvida jag uppfattat Frih.
Cederströms mening rätt, att Frihtn vore nöjd, om iian finge sin anmärkn. framställd såsom en anmärkn. i detalj, och då Gr.
Spens framställt emot förslaget en mängd anmärkntr, i hvilka jag och flere ledamöter med mig sig förenat för att i form af gemensam tanke till Utsk. afgå, att den propos, som Hr Frih. o. Landtm, ansett höra vara den första, och som stride taget verkligen också är den första, kunde vara öfverflödig, ifall ej någon bestämdt påyrkar densamma.
Jag har ej hört att någon numera yrkat pröfning af betänk, i detalj.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att då under första dagens discussion så väl af Hr Lagerhjelm, som af Frih.
Hamilton med flere talare, blifvit yrkadt, att förslaget skulle i sin helhet behandlas, hade Hr Landtm, trott sig icke kunna undgå alt först framställa denna fråga för R. ö. Ad. till afgörande; och då Gr. Spens, Hr Mannerskantz och Frih. Cederström m. fl. yrkat, att de särskilda delarna af förslaget skulle företagas till pröfning i den ordning de förekomma, torde lt. o. Ad. finna, att det äfven varit en skyldighet för Hr Landtm., att fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet derpå, att saken icke borde kunna afgöras i annan ordning än Hr Landtm, framställt.
Jag är genom Hr Frih. o. Landtnäs förklaring förekommen och vill blott tillägga, att om an andra ledamöter af R. o. Ad. skulle afstå ifrån deras anhållan om propos., det betänk, skall i sin helhet företagas, så vidhåller jag dock min begäran derom.
Jag vill blott näm na, att jag icke har någonting emot betänkts företagande i dess helhet, emedan jag anmält ett helt förslag till vallag, som i sig innefattar alla anmärkn:r, som jag af särskilda talare hört framställas, så att milt förslag kan förekomma ganska väl, fastän betänk, företages till afgörande i sin helhet.
Då jag förutsatt frågans behand ling i sin helhet, så får jag gifva tillkänna att detta också är mitt yrkande; men jag skall ej hafva något emot, om den Den 21 April f. m. den frågan förenas med den framställning jag gjort, att Ståndet måtte förklara som sin gemensamma tanke, alt ifrågavar.
Const.Utsk:s förslag är oantagligt, hvarigenom också en votering skulle kunna undvikas.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg öfverläggningen i denna del fulländad.
Hr Landtm, hemställde derefter, om R. o. Ad. ansåg Const.Utskts nu föredragna förslag böra föredragas i sin helhet.
Dea sj Ksytmli et e, as* éot frän Bevillning*- samt Allmänna Besvärs-och Oecoaomie -Utsi o t ten:
Af den ai dennes: N:o 5g.
Angående förslag till Regieirentariska föreskrifter vid Tariffen för TullBavillningens beräkning å inkommande och utgående varor.
Frin Förstärkta Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet:
Af den 34 dennes : N:o 218.
Angående frågan om sättet till Extra Rolerjngs - skjldighetens utgörande.
Af denne dag, angående utbetalande af ett förskott till bestridande af Renskrifuings-kostnader inom Expeditions-Utskottet» Justerades följande:
Utdrag af Protoeollet hållet ho* Högloft.
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm f. m. den a5 November 1823, Jfcdd, 0, A.d, Fröt. 10 B, *, Afd, f6
Den 85 Nav e m&* r e- nv S. D.
Vid förnyad föredragning af LagUtskottets den i5 dennes under N:o afgifne, samt den 22 derpåföljde e. m. på hordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meideldte Betänkande , öfver Kongl. Majis Nådiga Proposition, angående vidtagande af en ^ytterligare anstallt till förekommande af fångars flykt; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifa Jet, Utskottets ifrågavarande
Ut Supra S. D.
Då nu å nyo föredrogs Banco-Utskottets den 21 dennes under N:o 80 afgifne, samt påföljde dag e. m. på bordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte
Betänkande rörande väckte motioner i afseende på Banco-Discont - Styrelsens sammansättning, och det Reglementariska för samma Discont-Verks förvaltning; fann Ridderskapet och Adeln, alt, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottets ifrågavarande
Ut Supra Utdrag af Protocollet, hållet hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, eftermiddagen den 25 November 1823.
S. D. föredrogs å nyo och bifölls Stats och Banco-Utskottens den 14 dennes under N:o Dan ?5 N. vammer e, ro. 5<|f. afgifne, samt den 17 derpåföljde e. m på bordet lagde, Betänkande, med anmälan oa de af Riks-Stånden fattade olika beslut, i anledniug af förekommen fråga om lånerätt uti Riksens Ständers Bank för allmänna Brandförsäkrings-Verket.
Då nu å nyo föredrogs Banco-Utskottets den 18 dennes under N:o 79 afgifne, samt den 22 derpålöljde e. m. på bordet lagde, Betänkande, i anledning af yppade skiljagtigheter i Riks-Ståndens beslut rörande förslag till Reglementariske Stadganden för de i Rikets Vestra och Södra Landskaper blifvande Discont-Contoir ; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, under förblifvande vid Dess i desse ämnen förut fattade beslut, samt med godkännande af de utaf Utskottet i afseende derå nu föreslagne voterings-propositioner, öfverlemna berörde frågor till förstärkta Banco-Utskottels afgörande.
Vid förnyad föredragning af Banco-Utskottets den 21 dennes under N:o 8l afgifne, samt den 22 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Betänkande, i anledning af väckt motion om förändring uti nu gällande beläningssält och belånings-värde å Guld och Silfver i Banken, blef samma Betänkande, på grund af dervid gjorde anmärkningar, till Banco-Utskottet återremitteradt.
Ut Supra •o4 Den *7 Noveni lier f. nr.
Höglofl. Ridderskapet och Adela Utskiljde* klockan 11 om altonen.
In Fidem Protocolli Kils Snoilsky.
Penutn klockan 9 fenniddagen, Företog* val af 8 Suppleanter uti Stats-, Banco- samt Allmänna Besvärs- oeh Oeconomie - Utskotten; och befunnos, efter Val - förrättningens slut, klockan £ till 11 f. m, följande Herrar dertill hafva- blifvit utsedde : K:o 1418.
Herr Ädelberg; Fullm.
Herr Danckwardt, Gustaf Magnus 56 röster.
Friherre Adlerbeth, Jacob 32 — K:o 84.
Herr Gyllenhaal Lars Herman. — — 3a N:o 277.
Friherre Mannerheim, Lars August, -— 39 —- if:o 189.
Herr Rääf; Fallin.
Herr Ribbing, Arvid. •— 39 — D e b a7 N ov c m b ! r f. m. !N:o 1117.
Herr Cederschjöld,Pehr Gustaf, — — 29 röster jN:o 2 2 54- Herr af Malmborg-, A brahara. — — 29 — N;o 3i4.
Friherre Tolt, Gustaf Philip, efter lottning med Grefve Gyllenborg, Johan, Friherre Manderström, Ludvig, Herr Franc Sparre, Bengt Erland, och Herr Mörner, Carl Stellan. — 27 — Öppnades Herrar Electorers Lista, dels till val af en Ledamot i Constitutions-Uts kottet: efter Herr af Uhr , Carl
David; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 302.
Ilay; Fullmägtig Herr Hjerta, Gustaf; dels till 3 Ledamöter i Allmänna Besvärs och Oeconomie-Utskot-tet, efter: Herr Carleson, Jacob Edvard, Herr Gyllensvahn, Hinric Adolph, samt Herr ;if Borneman, Johan Aron ; Oeh befunno* dertill hafva blifvit utsedde : 6o6 Den j'/ November f, in N:o 4 3err Fleming; Fullm.
Herr Dalman, Johar. Wilhelm.
N:o 47^* Kerf Printzenskjöld, Axel, N:o 2276.
Herr Berzelius, Jaeob, j Justerades följande; Utdra» af Protocollet, liållit hos Högloft.
Ridderskapet och Adelil vid Lagtima Riksdagen i Stock - holme. m. den 25 November i8a3. S. D. Vid förnyad föredragning af StåtsUtskottets den 18 dennes under N:o 610 afgifne, samt den 20 derpåföljde e. m. på hordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut ineddelte Betänkande, i fråga om ersättning af Staten för Svenske Medborgares lidne förluster genom uppbringningar; fann Ridderskapet och Adeln för godt att, med afslag å berörde Utlåtande, förklara det ersättning borde ega rum för de förluster, hvilka, enligt 1812 års Ständers gifne löfte, kunde till betalning godkännas; Och stadnade Ridderskapet oell Adeln, i afseende å de grunder, efter hvilka en sådan ersättning borde bestämmas, i följande beslut: 1:0 Att 1, 2, 3, 4» 6, y, 8, g, 10, i3, 14, 15, 57, 18,19, 20> 37 oc^ 29pune - Den * 7 No vember f. m. terne uti Friherre Hjertås, Fredric, vid Utskottets Utlåtande, bifogade Reservation af Ridderskapet och Adeln godkändes. 2:0
Att som Ridderskapet och Adeln ansåg någon ersättning för de i 23, 24 och 25 puncterne af samma Reservation oVnförmälte utgifter icke böra ega rum , berörde 3:ne puncler af Ridderskapet och Adeln ogillades. 3:o
Alt nedannämnde puncler tili berörde Reservation borde erhålla följande förändrade lydelse: 11 Puncten.
Som Svensk
Man må ej den anses , hvilken, sedan förlusten limat, aflyltat ur Riket. 1 2 Puncten.
RecTamauten åligge att; med ed inför Domstol betyga, alt någon ersättning för bans, genom uppbringningen timade, förlust hvarken genom Assurance, elier på annat sätt, honom till större eller mindre del tillgodokommil; elier att
Redarn an ten antingen derigenom, att han emot föreskrift seglat utan Convoy eller annorledes förverkat sin rättighet till assurance. 6oS Den *7 November f, n. i 6 Puncten.
Då ersättning för fartyg eger rum, beräknas densamma för Ekefartyg med 8a R:dr Banco per läst, samt för Furu-fartyg, med 5o R:dr B:o per läst. 21 Puncten.
Värdet af ersättnings-gilld last, Lör styrkas med Manifest eller Connossement, eller ock med factura, som inför Domstol Lör beedigas. 22 Puncten.
Laddningens beskaffenhet och des* intagande i fartyget skall vara styrkt med vederbörligt Tull-bevis. 26 Puncten.
Utländska myntsorter evalveras till Svenskt
Banco efter det årets medel-cours då förlusten, genom första pris-domen, Lief gifven. 28 Puncten.
De i Kongl. Maj:ts Skrifvelse särskilt omförmälte Reclamations-mål bora undersökas , på sätt med de förra har skett. 3o Den 27 N°ve*itjerf.
xn « fiog 3 o P u n c t e n.
Desse Comitterade böra, inom 182^ års slut, till Kongl. Majit inkomma med fullständig utredning enligt nu fastställde grunder i delta afseende, då Kongl. Majit lärer täckas, efter föregången Nådig pröfning, i öfverensstämmelse med samma grunder, bestämma det ersättnings-belopp, sora en livar må tillkomma, och hvilket icke må kunna öfverstiga hvad de sist tillförordnade Comiterade föreslagit. 3 1 Puncten.
Uppå Kongl. Majits
Nådiga tillkänna-gifvande härom, låta Herrar Fullmägtige i Riksgälds-Gontoiret utfärda Riksgälds -Contoirets Obligationer, ställde till Sedelbafvaren, och svarande mot de fastställde särskilte ersättnings-summorne, hvaraf ena hälften betalas efter fem års förlopp, och den andra hälften efter det sjette årets utgång, beräknadt från obligalionernes data, dock ulan ränta.
Uti hvilket beslut de öfrige RiksStånden skulle inbjudas, att sig med Ridderskapet och Adeln förena.
Upplästes till Justering oell godkändes följande Expeditions-Utskottets insän - Ridd. o, Ad,'Prot. jo B. *.
Afd. 7,7 010 De» *7
No v emter f. m; de förslag till Riksens Ständers underdånige skrifvelser till Kongl. Maj:t: N:o 344- Rörande Garnizons-SjukhusByggnaderne i Stockkolm.
Rörande meddelande af arbets-pjaner m. m, i afseende på allmänna Byggnaders uppförande.
Angående inrättandet af enskilda Banker eller Disconter.
N:o 347- Angående General-AssistanceContoiret nj. m. N:o 348.
I anledning af verkstäld granskning af Kongl. Nummer-Lotteriets
Rä* kenskaper för år 1821.
N:o 34,9- Rörande verkställighet af Konungens Befallningshafvandes Utslag i skuldfordrings-mål.
Föredrogs å nya Bonde-Ståndets den n5 dennes aflåtne, och samma dag på bordet lagde, Protocolls-Utdrag, innehållande Bonde-Ståndets beslut, det Riksens Ständer borde till Kongl. Maj:t framföra deras underdåniga önskan, alt Hennes Maj:t Drottningens Höga Kröning må, efter uråldrigt bruk, för sig gå, innan Riksens Ständer åtskiljas ; uti hvilket beslut de öfrige Riks* Dea ^'November f. m, 611 Stånden blifvit inbjudne, att sig med Bonde Ståndet förena.
Det är icke för att söka verka på någons öfvertygelse, i afseende på hnfvudföremålet för ProtocollsUtdraget, sorn jag begärt ordet.
Innom detta
Hu s in höfvas inga väckelser till känslor för Konunga-huset, de bysas inom hvarje bröst, och de gifvas alltid sjelfvillig!.
Det är således blott em sättet, huru detta beslut skall framföras tiil Kongl. Maj:t, som någon skiljaktighet kunde uppslå, och hvarom jag anhåller få upptaga Ridderskapets och Adelns tid. Bonde-Ståndets Protocoils-Uldrag innehåller, att Drottningens Kröning skulle för sig gå, innan Riksens Ständer åtskiljas.
Det torde ej vara någon obekant, att oaktadt all möda och all drift har Riksdagen varat så länge , att dess snara slut förenar Konungens, Nationens och våra Önskningar.
Ett sådant meddelande bör således ej komma från den Samhälls-Magtens sida, hvars lagliga tid att vara tillsammans redan för flere månader sedan är tilländalupen.
Dessutom, uti ett ämne, som så nära rörer Konungen, både såsom Konung, Maka och Högsta Styresman för sitt Hus, tror jag det rätta vara, att åt Konungen öfverlemna, att bestämma tiden.
I anledning häraf får jag hemställa, om icke Ridderskapet och A» deln behagade såsom en ny gärd af Ridderskapets och Adelns^undeidåniga vördnad för D t n 57 November f. mi Hennes Majit Drottningens höga Person, väl instämma i det Hedervärda Bonde-Ståndets fattade Beslut, att Rikets Ständer borde till Kongl. Majit framföra
Deras underdåniga önskan, att Hennes Majit
Drottningens höga Kröning må, etter uråldrigt bruk, för sig gå ; men de rvid tillika både af pligt och förtroende jjåkallade, till Kongl. Majits egen Nådiga pröfning och godtfinnande i underdånighet öfverlemna, alt dertill utsätta den tid Kongl. Majit kunde finna lämpeligast; samt alt de öfrige Riks-Stånden måtte inbjudas att uti ett sådant beslut med Ridderskapet och Adeln sig förena; äfvensom, i händelse af deras instämmande deri, ExpeditionsUtskottet kunde anmodas, att uppsätta den underdåniga skrifvelse härom, som genom en stor Deputation borde till Kongl. Majit i underdånighet öfverlemnas.
Härå torde jag få utbedja mig Herr Grefvens och Landt-Marskalkens Proposition, Herr von Heyne, Georg:
Jag har ej något att tillägga hvad Hans Excellence Herr Grefve af Wetterstedt yttrat, utan anhåller blott, att få med honom mig förena.