Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Genom dessa mesurer skulle de större Brännerjerna vid sjöstäderna och hos Pos* Den 14 September f. m. 243 sessionater vid kusterna, till en del försvinna, då de ej funno förmånligt att bränna af kanske utifrån på ett eller annat sätt inkommen spannemål af hvete oell råg, och således aftyna.
Landet kunde måttligt förädla sina egna produeter, liufvudsakligast af potates.
Den arbetande, kanske i behof arbetande, Bonden skulle åtminstone i sjöstäder finna afsättning för en 4° & 5o kannor bränvin per år; och ytterst är min önskan, att aldrig bränning må vara tillåten ifrån den i5 Junii till den 1 October.
Ingen redbar jordägare bar den tiden tillfälle eller tid, att bränna; hans ladugård har ej något behof af dranken; denna tid begagnas blott af stora konstbränna re, som dervid använda dyra sädesslag; de öka bränvinsfioden.
Ingen förändring i skatterne skulle deraf uppstå, och inga pannor förseglas, sorn voro under 35 kannor.
Säkert är, att ingen oloflig bränning skulle ske på landet.
Hvad Kronobetjeningen ej medlninne, vaka grannar nog på hvarandra i alla frågor, som äro af nyttig och riktig natur.
Hans Excellence Herr Grefven och Lan dt Mat skalken tillkännagaf, alt Plenum 4t H. 16* 244 ^en *4 September f. m. fomine kl. half till 6 i eftermiddag alt fortsättas.
Friherre Wrangel fruktar mycket alt öfverlemna en Beskattnings-fråga emellan Riksdagarne åt Konungen.
Talaren erinrar sig då icke, att afgifterne äro af Konungen bestämde efter sista Riksdagen för Pistoriska apparater, helst de vid förra Riksdagen ej voro kände.
För öfrigt får jag till Herr Grefven och LandtMarskalken hemställa, huruvida detta Utlåtande lämpligen kan i ett helt afgöras, eller om icke Herr Grefven och LandtMarskalken skulle finna, att, då det är punktevis författadt, det äfven bör punktevis afgöras. Herr af BillberghJohan Petter:
I anledning af det sista yttrandet får jag fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet derpå, att följden af ett föredragande punktevis skulle blifva, att man råkade i en större collision emellan besluten, om möjligt är, än sjelfva detta Utlåtande innefattar.
Jag begagnar detta tillfälle, då jag erhållit ordet, för att gifva tillkänna, att jag lill alla delar förenar mig uti Friherre Anckarswärds djupsinniga och viktiga åsigt af ämnet, och anhåller om proposition i enlighet med hvad han föreslagit, med det tillägg Friherre Sprengtporten yrkat.
Yid jemförelse
Den 14 September f. m. 24S emellan Utskottens Utlåtande och förslaget lill F örfattning, sorn legat på hordöt, mea icke för mig varit tillgängligt, finner jag, att detta Förslag, som icke varit Ridderskapet orh Adeln i allmänhet bekant, innefattar ett uttryck, hvarigenom en anmärkning förfaller, som jag gjort, samt jag föranledes att begära tillstånd alt i den af mig föreslagna contra-proposition få göra det tillägg, att i 4 Artikeln 1 §. den ändring måtte införas, som i förslaget finnes upptagen.
Der står: befinnes någon nyttja en eller flere bränvinspannor af sammanlagd större rymd än go kannor utom kokrummet j beräknas böterne för go kannor till trefaldt af giften, på sätt förut stadgadt ärj och till Tio Riksdaler för hvarje kanna derutöfver.
Hans Excellence Herr Grefven och LändtMär skalken yttrade, att det visserligen ankom på.
Ridderskapet och Adeln, att företaga Bevillning^- Lag- och Ekonomi Utskottens Utlåtande till afgörande punktvis; roen då de fleste Ledamöter, hvilka gjort anmärkningar, fästat sig vid saken i sin helhet, utan att upptaga några vissa punkter, och den Contra-proposition, sorn af Friherre Anckarswärd blifvit yrkad, äfven innefattade frågan i sin helhet, samt Friherre Sprengtportens tillägg kunde fogas till nämde Contra-proposition, hemställde Hans Excellence, om Ridderskapet och Adeln behagade 246 D e n -r4 S e p t e ra b e r f. m. tillåta honom att framställa proposition till bifall eller afslag å Utlåtandet i sin helhet.
Hvarefter Hans Excellence gjorde proposition till bifall å Utskottens Utlåtande.
Nej, blandade med Ja. Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade instämma i Friherre Anckarswärds förslag, med tillägg, att de af Utskotten i afseende å Fjerde Artikeln 1 och io:de frågan föreslagne förändringar af Ridderskapet och Adeln antagas.
Ja, blandade med Nej. Herr Nordenankar begärde Votering.
I anledning hvaraf Hans Excellence Herr Grefven och Land t Marskal ken föreslog följande Yoterings-proposition:
Den, som bifaller Bevillnings-, Lagoch EkonomiUtskottens ytterligare Utlåtande, angående Bränvinsbränningen och dermed gemenskap ägande ämnen, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej; anses Ridderskapet och Adeln, med afslag å Utskottens ofvanberörde Utlåtande i allt öfrigt, utom hvad angar io:de frågan samt den föreslagne för - Den 14 September f. m. 247 andt ingen af Fjerde Artikeln, 1 <5., i afseende hvarå nämnde Utlåtande af Ridderskapet och Adeln antages, för öfrigt besluta, att den nu gällande 1824 års Författning, rörande Bränvinsskattens erläggande, må bibehållas med de modificationer: att endast ett Pistoriskt
Verk om po kannors pannerymd må inom samma Brännerilnrättning begagnas, såsom motsvarande tvenne po kannors pannor å hvar sin eldstad; att skatten må så förändras, att 4° R:dr komma att utgöra den åsätta afgiften för 60 kannors panna, under fördelning i successif nedsättning, dock med hela Riksdalers och sk il li ng la 1, sålunda utföre, alt 3o kannors panna erhåller dess nu påförda belopp af 3 R:dr 36 sk., samt fortsattes i enahanda proportion uppföre'å de större pannorne, så att summan af po
R:dr belöper å po kannors panna; att beskattningen å den andra po kannors pannan, der den efter nu gällande Författning får begagnas, bl ifver i enlighet med hvad 1824 års Författning derom stadgar; och att beskattningen för Pisloi iska eller andra, medelst arne pannors förening till gemensam afverkning af uti dem båda innefattadt mäske, sammansatte
Verk måtte blifva åsatt efter samma grunder, som för begagnandet af 2:ne pannor i allmänhet är stadgadt.
248 Den 14 September f. m.
Sedan 41» 42» 4^ och 44 §§• i Rid darliusOrdningen blifvit uppläste, börjades Voteringen klockan tre qvart till 1 e. m.
Och befunnos vid Voteringens slut klockan tre qvart till 3 e. m., sedan en Voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige Voteringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit, sorn följer: Ja — 34.
Nej — 91.
I följd hvaraf, och sedan det öfver Voteringen särskilt förde protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att Ridderskapet och Adeln således vidtagit det beslut, som i Contra-propositionen innefattas.
Upplästes följande från StatsUtskottet inkomne Utlåtanden: N:o 235.
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 124 förut meddeldte Betänkande, i anledning af någre i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om StatsVerkets tillstånd och behof förekomne Allmänna frågor.
I anledning af återremiss af Utskottets under N:o 133 förut afgifue Besänkande, angående regleringen af utgifterne under RiksStatens Fjerde HufvudTitel, jemte dervid bilagde Utlåtanden N:is 134» 135 och i36.
Den i4 September f. m. 249 N:o 24r.
Om hegardt fortfarande Löneanslag åt Lärarne vid Stockholms Stads Undervisningsverk.
I fråga om publikt understöd åt Författaren af Svenska Folkets Historia under Konungarne af Wasa-Ätten.
I fråga om anslag af Statsmedel för författandet af en fullständig Historia om Konung Carl XI:s Regering samt den så kallade Frihetstiden.
N:o 244- I anledning af väckt Motion om Statsanslag för utgifvandet af nyttiga höcker åt de fattigare Folkklasserne.
Angående hegardt fortfarande anslag för Elementar- eller Prof-Scholan i Stockholm. N:o 246.
I anledning af väckta motioner om förökade anslag för vissa LäroInrättningar.
N:o 247.
Öfver gjorde anmärkningar vid Betänkandet N:o 143 angående RiksStatens Femte HufvudTitel.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 144 förut afgifne Betänkande, angående regleringen af Utgifterne under RiksStatens Sjette HufvudTitel.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:is 14ö och 146 förut afgifne Betänkanden, angående I 230 Den 14 September f. ni.
RiksStatens Sjunde HufvudTitel, innehållande Pensions-Staterne, och dermed gemenskap ägande frågor.
N:o a5o.
I anledning af återremiss å Utskottets under N:o 147 förut afgilue Betänkande, angående RiksStatens Åttonde HufvudTitel för Allmänna och Extra Utgifter.
N:o a5i.
Angående medel till ombyggandet af den så kallade Lejonbacken vid Stockholms Slott.
N:o 252.
Öfver gjorde anmärkningar v i d Utskottets under N:o i5o förut afgifne Betänkande, angående RiksStatens Nionde HufvudTitel.
Angående gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o i5i förut meddeldte Betänkande om regleringen af Anslagen under RiksStatens Tionde HufvudTitel.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 162 förut afgifne Betänkande, angående reglering af Allmänna IndragningsStaten.
Upplästes följande från RidcIarhusUtskottet inkomne Memorial:
Den 14 September f. m. 25i Hörsam ste Memorial! i Sedan Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, vid sista Riksdag, under den i September i823 beslutat, icke allenast att utsätta ett praemium af 5oo R:dr B:co för den person af Adlig börd, som vid derpå följande
Riksdag visade sig äga fullkomlig färdighet i så'kallad Snällskrifning; i hvilket afseende, enär Riksdagskallelsen vore utfärdad, prof af de personer, som till erhållande af berörde praemium, efter derom utfärdad Kungörelse, hos RiddarhusDirectionen sig anmält, borde inför
Directionen afläggas, samt yttrande öfver de täflandes skicklighet af Directionen till Ridderskapet och Adelil afgifvas; hvarjemte den person, hvilken visade den fullkomligaste färdighet, skulle till Extra RiddarhusCancellist under Riksdagen antagas; utan ock att, derest sedermera Ridderskapet och Adeln skulle finna S11 ällskrifva rens skicklighet svara emot Ståndets väntan, det utsatta praemium borde till honom utbetalas en månad efter Riksdagens början, samt derförutan det hopp Snällskrifvaren lemnäs, att, derest han under Riksdagen visade utmärkt flit och skicklighet, samt i öfrigt kunde förete erforderlige Academiska betyg, han framdeles vid yppad ledighet skulle blifva såsom ordinarie Tjensteman vid Riddarhuset anställd; så ock efter det tvenne Sökander, nemligen Ryttmästaren i Generalstaben F. O.
Silfverstolpe 252 Den 14 September f. ni. och Notarien i Kongl. Bergscollegium L. J.
Hjerta, till täfling om det utsatta Suällskrifningsprasrnium sig anmält, har Directionen hos Ridderskapet och Adeln tillkännagifvit, att ehuru, vid med bemälte Sökander anslälldt prof, de visat,sig hafva, till ernående af ifrågavarande färdighet, använt högst berömvärda bemödanden, samt jemväl ådagalagt
Utmärkt skicklighet alt med så kalladt Stenographiskt Alphabet anteckna hvad i berörde ändamål blifvit muudtiigen anfördt, Directionen likväl icke funnit det af Ridderskapet och Adeln med Snällskrifningen åsyftade ändamål kunna vara fullkomligen -vunnet genom de särskilta methoder, Sökanderne vid profvets anställande inför
Directionen begagnat; dock bade Directionen, i anseende till Ryttmästare!!
Silfverstolpe och Notarien Hjertås vid förande af Memorial-protocoll i öfrigt ådagalagde skicklighet, antagit dem till Extraordinarie Cancelister vid Ridderskapets och Adelns Cancellie för denna Riksdag; Hvarefter RiddarhusUtskottet, i anledning af Direclionens sålunda gjorde anmälan, uti 17 §. af Dess öfver RiddarhusDirectionens Berättelse angående RiddarhusÄrendernas förvaltning sedan sista Riksdag afgifne utlåtande, på anförde skäl, hemställt, om icke bemälte Sökander, derest de sådant åstundade, fingo inför Högloflige Ridderskapet och Adeln aflägga prof i Snällskrifningsmethoden, efter fullgörande hvaraf det skulle ankomma fie n >4 September f. m. 253 på Ståndets pröfning, att, efter de för Dess beslut vid sista Riksdag lagde grunder, bestämme, om det utsatta prsemium må kunna någondera af de täflande eller den ena företrädesvis, eller ock tilläfventyrs dem begge, gemensamt tillerkännas.
Och har Högloflige Ridderskapet och Adeln, genom ProtocollsUtdrag af den 3o sistlidne Junii f. m., behagat förordna, alt Ryttmästaren F. O. Silfverstolpe och Notarien L. J.
Hjerta ägde alt inför
RiddarhusUtskottet aflägga prof i Snällskrifningsmethoden; hvarefter Utskottet borde med utlåtande deröfver till Ridderskapet och Adeln inkomma.
Till följe af Ridderskapels och Adelns sålunda fattade beslut, har under förliden gårdag prof i Snällskrifningsmethoden blifvit med bemälte Sökander uti Stora RiddarhusSalen anstäldt, på det sätt, att sedan åtskillige anföranden, uti ett i sådant afseende uppgifvet ämne, äro vordne, under loppet af oafbrutet en timmas tid, utaf dels några bland Utskottets Ledamöter, dels RiddarliusSecreteraren, afgifnefoch af Sökänderna med så kallad Snällskrifning uppfattade; så hafva de, omedelbart derpå, hvar för sig, * fått inför Talarne, jemte Utskottets öfrige Ledamöter, uppläsa deras förda protocoll; dervid Utskottet funnit, att de med högst omärkliga afvikelser ordagrant och fullständigt antecknat allt hvad för deni blifvit andraset, samt alt sålunda ej mindre Ryttmästaren Silfverstolpe än Notarien Hjerta 254 Den i4 September f. ra. ernått den fullkomliga färdighet i användandet af Snällskrifningsmethoden, hvilken Ridderskapet och Adeln utfäst såsom vilkor för erhållande af det ifrågavarande prsemium.
Vid slikt förhållande har Utskottet trott sig böra hos Ridderskapet och Adeln vördsamt föreslå, att berörde praemium af 5oo R:dr B:co må varda emellan bemälte täflande, med halfva beloppet åt hvardera, fördeladt, hvarförutan, i enlighet med Ridderskapets och Adelns här ofvan omförmälda, vid sista Riksdag fattade, beslut, det hopp torde dem lemnäs , att derest de visade sig hafva jemväl under tjenslgöringen vid Riksdag ådagalagt utmärkt flit och skicklighet, framdeles vid yppad ledighet blifva såsom ordinarie Tjenstemän vid Riddarhuset anställda.
Och får Utskottet derjemte tillkännagifva, att Ryttmästaren Silfverstolpe och Notarien Hjerta, inför Utskottet hörda, förklarat sig icke äga något att, vid den ofvan föreslagne fördelningen af det utsatta pramium, erinra.
Hvilket dock allt till Högloflige Ridderskapets och Adelns Egen pröfning öfverlemnas.
Stockholm den 3 September 182g.
På hiddarhusUtskottets vägnar Carl Mörner. tV. F. Dalman.
V ö r d s a m t Memorial!
Sedan RiddarhusUtskotlet, genom Utdrag af Ilöglofl.
Ridderskapets och Adelns Den i4 September f. ni. 255 Protocoll för den 3o sistlidne Juni!, falt emottaga underrättelsen om Höglofl.
Ståndets beslut, angående en fortfarande Capitations-afgift utaf i R:dr Banco årligen af hvarje Adelsman, som betalar bevillning för lön eller förmögenhet; så bar Utskottet härigenom skolat öfverlemna ett förslag till den underdåniga skrifvelse, hvarigenom Höglofl.
Ridderskapet och Adeln torde finna för godt att hos Kongl. Maj:t anhålla om allmänt kungörande af samma beslut.
Slockholm den 3 September 1829.
På RiddarliusUtskottets vägnar Carl Mörner. tV. F. Dalman.
Ridderskapels och Adelns underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t s angående fortfarande af en årlig Capitations-afgift utaf hvarje Adelsman , sorn erlägger Bevillning af lön eller förmögenhet m. m.
Al lern åd.
Som, i anssende till ej mindre bestridandet af kostnaderne i och för Riddarhusets brandförsäkrande, samt för några betydligare reparationer å Riddarhuset, än äfven för att, genom godtgörande af åtskilliga, för oförutsedde utgifter och lidne förluster, RiddarhusCassan tillkommande er - a56
Den 14 September f. m. sättnings-belopp, befria Gassan från dess skuldsatta tillstånd, Ridderskapet och Adelil beslutit, att den Capitationsafgift, hvilken Ståndet vid 1823 års Riksdag sig åtagit, må intill slutet af det år, då nästa Riksdag upphör, fortfarande utgöras nied 1 R:dr Banco årligen af hvarje mantalsskrifven adlig mansperson, sorn betalar Bevillning för lön eller förmögenhet; alltså har Ridderskapet och Adeln härmedelst skolat bos Eder Kongl.
Maj:t i underdånighet anhålla, det Ridderskapets och Adelns sålunda fattade beslut må varda genom Eder Kongl. Maj:ts utfärdande Nådiga Kungörelse allmänligen kungjordt; äfvensom att med uppbörden och redovisningen af ifrågavarande Capitations-afgift må förhållas, på sätt uti de i detta ämne den 3o September 1812, den 3i Augusti i8i5 samt den i4 Januari 1824 utfärdade Kongl. Kungörelser stadgadt varit; dock med den förändring, att sedan RegementsSkrifvarne numera blifvit fritagne från all le verering af allmänna medel, ChefsEmbetena vid vederbörande Regementer och Corpser må, i anseende till en närmare controll å de personer, hvilka äro underkastade ifrågavarande afgift, föreläggas att årligen insända, så väl till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, som ock till RiddarhusDirectionen, af RegementsSkrifvarne upprättade förteckningar å de Adelsmän vid Regementet eller Corpsen, som det föregåen - Den i4 September e. in. 257 gående året njutit så stor lön, att Bevillning deraf bordt utgå.
Ridderskapet och Adeln framhärdar &c. Dessa tvenne Memorial lades på hordet.
In fidem Protocol/i, O. J.
Lagerheim„
—— - ■ ■—— Måndagen den 14 Sept. 1829.
Herr af Robsahm, Carl Reinhold, hade inlemnat ett Anförande, som upplästes, så lydande:
Vid återremissen af Lag- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUlskotlens Betänkande rörande TjenslehjonsStadgan anhåller jag få tillägga några få anmärkningar, angående Utskottens förslag om flyttningstidens bestämning.
O Flere förslag rörande denna punkt hafva blifvit uppgifne, och säkerligen skulle 4i H. 17 * 253 Den i4 September e. m. ännu flera lunna uppgifvas, livart och ett utmärkta af någon fördel, likasom å andra sidan också åtföljda af vissa olägenheter.
I allmänhet taladt, skulle man ock utgå från en alldeles falsk synpunkt, om man trodde att någon flyttningstid kunde bestämmas, som vore åtföljd endast af fördelar, men icke af olägenheter.
Den rätta synpunkten för denna frågas, likasom för andra samhälls-angelägenheters, bedömande, måste vara att finna en flyttningstid, som relatijt är den bästa, hvilken är åtföljd af de flesta fördelar och så få olägenheter som möjligt.
En sådan flyttningstid för tjenstehjon på landet tror jag rättast fixeras i Juilia månad, omkring medlet deraf, och hvarföre icke till exempel den i4:de.
Skälen för valet just af denna dag skola här nedanföre utvecklas.
För att ej trötta Utskotten med onödig vidlyftighet, utbeder jag mig få åberopa, hvad af flere Motionärer likasom af flere Talare, under discussionerne, blifvit i allmänhet anfördt för antagandet afMidsommarstiden, eller senare hälften af Junii månad såsom flyttningstid.
Alla de för delta förslag anförda skäl, som också tala för mitt, och hvilka, såsom sagdt är, jag nöjer mig att åberopa för att undvika mångordighet, öfverväga vida de skäl, hvilka blifvit anförda för den nuvarande flytlningstidens bibehållande, eller för det förslag Ut - Den 14 September e. m. a5cj skotten uppgifvit.
De skiil åter, som blifvit anförda emot förslaget, att ändra flytt— ningstiden till Junii månad, äro dels lätt vederlagde, dels ock, om de erkännas såsom grundade, af den beskaffenhet, att de blott röra dessa mindre olägenheter, hvilka' med antagandet af hvilken flyttningstid sorn hälst aldrig belt och hållit kunna undvikas, men som man bör underkasta sig för att kunna vinna de större fördelarne.
Således är t. ex. det motskäl lätt vederlagdt, sorn blifvit hämtadt från farhågan, att tjenstehjon skulle underlåta taga årstjenst, om flyttningstiden fixerades i Junii månad.
Vid den ålder, som tjenstehjon vanligen äger, hafva förmodligen alla af denna klass redan gjort den erfarenhet, att en annan årstid snart följer Junii och Julii månader, då det är nödigt, att äga hvad man säger: ”tak öfver hufvndet,” och då det föregifva huset i hvar buske hvarken skyddar för regn, snö eller köld; om mari ock skulle antaga, att en och annan verkligen vore hugad göra försöket, att under sommarmånaderne bo under bar himmel eller i uthus, hvilket jag dock ej föreställer mig att rätt många skulle vara fallna för, Utaf det andra slaget af motskäl åter, är till ex, det, som Nils Månsson i sin reservation anfört, nemligen att flyllningstideu på Seland också inträffar i Junii månad.
Delta förhållande kan väl — det erkännes —• medföra 41 H. i-* aGo Den 14 September e. m. en liten o, »enhet för några socknar i Skåne och Hi land; men kan ej, och bör ej verka emot antagandet af ett förslag, sorn i öfrigt är åtföljdt af verkligen stora fördelar, och af mindre olägenheter än någon annan föreslagen flyttningstid.
Jag tror derföre, att, med antagandet af Junii månad i allmänhet såsom lämpligaste perioden för flyttningstiden, rätta dagen för dennes bestämmande bör vara den i samma månad, hälst denna dag inträffar på jemnt månadstal efter laga fardag; en omständighet, sorn, besynnerligt nog, tyckes hittills, mer än som sig bordt, undgått uppmärksamhet.
Hvar och en känner, eller kan åtminstone utaf andras erfarenhet lätt få inhämta , hvilka olägenheter ofta träffa afträdaren af en egendom, ett boställe på landet o, s. v., då han sista året af besittningstiden städjat tjenste- och arbetsfolk för hela året, och således nödgas 7 månader efter sin egen aflyttning draga försorg om dessa tjenares och arbetares underhåll, husrum m. m., i fall, som ofta är händelsen, tillträdaren ej behöfver dessa personer, utan städjat annat tjenstefolk, och afträdaren sjelf i sin nya belägenhet ej eller, såsom äfven ofta är händelsen, kan emplojera dem.
Sammanhanget med det anförda leder mig ock att föreslå, att flyttningstiderna för tjenstefolk i städerna måtte förändras tili Den 14 September e. m. 261 trennej eller dea 14 Mars, i4 Junii och i4 September.
Derigenom skulle åtminstone laga fardag på landat och flyttningsliden i städerna komma att sammanträffa, och det öfverllödiga tjenstefolket hos en afträdande egendomsägare, boställs-innehafvare eller arrendator pålandet, skulle straxt lunna vara i tillfälle att erhålla ny tjenst.
För öfrigt hvad angår tjenstehjons städslande och tiden för deras fridagars begagnande, instämmer jag i alla delar med hvad Utskotten föreslagit, med det tillägg likväl, att, om flyttningstiderna för städerna blifva bestämda till trenne, fridagarne för dem, som antaga tjenst på 3 månader, måtte bestämmas till fyra.
Ridderskapet och Adeln beslöt, att detta anförande skulle åtfölja den i Plenum den 7 dennes e. m. beslutade återremiss af Lagoch EkonomiUtskottens Betänkande N:o 54. i anledning af väckte frågor om ändringar och rättelser eller tillägg, så väl uti Kongl.
Maj:ts Nådiga Legostadga för husbönder och tjenstehjon den i5 Maji i8o5, som uti Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse angående flyttningstiden för tjenstehjon den 22 April 1819.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens den i5 sistlidne Augusti under N:o 67 afgifne, och den 7 dennes e. m. på bordet lagde, Den 14 September e. m.
Utlåtande, angående Städernes Inqvarteiings-besvär, Herr af Billbergh ^ Johan Petter: