Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ad. samt Preste- o. BondeSt:n bifallit den 12:te §:n, men att BorgareSt:t, som lemnat 2:dra mom:t ulan anm., för l:sta mom:t antagit följande lydelse: »Röstegande vare berättigad att sin talan och rösträtt i kommunalstämman genom fullmakt på annan person öfverlåta, dock må ingen, på grund af fullmakt, föra talan eller rösträtt utöfva för mera än en röstberättigad»; yttrade H. Exc., att då §:ns innehåll vore genom 3 Stånds beslut bestämdt, BorgareSt:ts inbjudning torde laggas till handlingarne, hvartill svarades ja.
Härefter begärde Hr Hjärne ordet samt yttrade:
Då man hos R. o. Ad. öfverlade om de gg, som nu här äro i fråga, hade R. o.
Ad. tillgång till ett utdrag ur BorgareSt:ts prot. ang:de desamma.
Detta utdrag var visserligen icke officielt, men vid jemnförelse sedermera med det officiela, som nu upläses, har befunnits att de äro alldeles lika, hvadan R. o. Ad. redan haft tillfälle att pröfva BorgareSt:ts beslut, och jag skulle derföre anhålla om propos. derå, att R. o. Ad., med vidblifvande af sitt förut fattade beslut, måtte lägga BorgareSt:ts inbjudning på en gång till handlingarne.
I ani. häraf tillkännagaf H.
Exc., att endast 2 frågor återstodo att af R. o. Ad. afgöras, samt att det prot.-utdr., hvarom Hr Hjärne talat, hvarken blifvit H.
Exc. företedt eller R. o. Ad. föredraget.
Sedermera tillkännagaf H. Exc., att i afs:de å den 13:deg:n, som blifvit af R. o.
Ad. samt Preste- o. BondeSt:n bifallen, BorgareSt:t, med godkännande af lasta njom:t, antagit ett 2:dra mom. af följande lydelse: »Ej må annan sådant updrag sig afsäga, än den, som, efter de 4 sistförflutna årens tjenstgöring, såsom ordf:de eller vice ordf:de, är i ordning att derifrån afgå, den som upnått 60 års ålder, samt den, som förmår upgifva annat förhinder, som af kommunalstämma godkännes»; hvarefter H.
Exc. yttrade, att som §:n blifvit af 3 Stånd bifallen, torde R. o.
Ad. finna, att BorgareSt:ts inbjudning endast kunde läggas till handlingarne.
Ropades ja. §§:na 14 och 15 tillkännagåfvos vara bifallne af såväl R. o. Ad. som BorgareSt:t. H.
Exc. förmälte, att BorgareSt:t, lika med Preste- o. Bon - Den 5 Oktober e. m. lOi deStm, bifallit l:sta mom:t af 16:de §:n med det af Utsk:t deri föreslagna tillägg, hvaremot K. o. Ad. godkänt mom:t enl. komi terades förslag.
Det tyckes som om R. o. Ad. varit temligen ense derom att de tillägg, BorgareSt:t beslutat, skulle vara både skadliga ocb obehöfliga.
Jag anhåller derföre att R. o. Ad. måtte vidblifva sitt förut fattade beslut.
BorgareSt:ts inbjudning blef härefter, uppå framställd propos., afslagen.
Slutligen tillkännagafs, att R. o. Ad. samt BorgareSt:t fattat sammanstämmande beslut ronde 16:de §:n 2:dra mom:t samt 17:de —ja 1 ista §§:na.
Härefter öfvergick R. o. Ad. till pröfning af Förslaget till förordn. om kommunalstyrelse i stad.
Tillkännagafs vara antagen af MedStrn och bifölls. § 2 enl.
Tillkännagafs vara antagen af MedSt:n och bifölls. § 3 enl.
Tillkännagafs, att PresteSt:t, med ogillande af Utsk:ts förslag, godkänt §:n, sådan den af komiterade föreslagits, samt att BorgareSt:t antagit §:n, enl.
Utsk:ts förslag, med införande af dessa ord: »för fastighet eller inkomst till allmän bevilln. taxerad» i st. f. orden »för inkomst af fastighet, näring, lön eller pension till allmän bevilln. taxerad.»
Såsom mig synes, innefattar den förän dring, som Borgare-St:t gjort, en förbättring i redaktionen, och jag skulle således anse lämpligt att Borgare-St:s inbjudning antages.
Men i denna § förmodar jag att Utsk:t icke erinrat sig ett förh:de, som för närvarande eger rum och hvarpå upmärksamheten blifvit fästad under öfverläggning rör:de bev.stadgan.
De vid K.
M:ts beskickningar hos utländska makter anställda personer äro underkastade bevillning för hvad de af Svenska statsverket upbära.
Vid behandlingen af bev.förordningen blef uttryckligen sagdt, att de icke skulle erlägga bevillning för hvad de upbära af Norska staten.
Det blef också infördt i det nu antagne förslaget till mantals- och skattskrifning, att hädanefter skola alla dessa personer mantalsskrifvas i S:t Nikolai församling och der taxeras till bevillning för den del af lönen, som de upbära af Svenska statsverket.
Detta är i öfverensstämmelse med praxis.
Deremot har det icke varit praxis, att de taxerats till kommunal-afgifter här i Sverige.
Detta förhållande har förmodligen und - 104 Den 5 Oktober e. m. gått komiterades och Utsk:ts upmärksamhet, annars är jag öfvertygad att stadgandet icke fått denna lydelse, hvarigenom dessa personer, som måste anses hafva hemvist här, skulle vara underkastade kommunalutskylder i Sverige.
Om JR. o. Ad. anser att det verkligen blir en följd af §:n, sådan den här i Betänk:t och äfven af komiterade blifvit upställd, att dessa personer underkastas kommunal-utskylder, och R. o. Ad. icke vill göra någon ändring i bestående förhållanden, torde R. o. Ad. finna lämpligast att införa något stadgande, som befästar nuv:de förh:de, nemi. att de icke hädanefter mer än hittills skola vara underkastade dessa kommunal-utskylder, och i sådan händelse förefaller mig att man endast borde göra detta tillägg ungefärligen af följande lydelse: »Härifrån undantagas de vid K.
Mits beskickning hos utländska makter anställde embets- och tjenstemän.» Gr.
Jag erkänner att min upmärksamhet icke varit fästad på det förhållande, Hr von Koch omnämnt, och anhåller derföre att få förena mig med honom.
St. vid denna riks dag antagna nya förordning, är det uttryckligen föreskrifvet, att tjenstemän, anställda vid beskickningar hos utländska makter, på sätt en talare yttrat, skola mantalsskrifvas i S:t Nikolai församling och der blifva för sin lön taxerade.
Det torde således vara för fullständighetens skull tjenligast, att då man här talar om hvilka som tillhöra ett kommunalsamhälle, man gör undantag för dessa beskickningar hos utländska makter.
Detta uudantag bör icke allenast gälla deras skyldighet att betala afgifter, utan äfven deras rätt att deltaga i kommunens angelägenheter.
Jag hem ställer derföre att R. o. Ad. måtte göra ett tillägg i slutet af §:n, så lydande: »Härifrån undantagas de vid K.
M:ts beskick ningar hos främmande makter anställde embets- och tjenstemän.» Hr von Koch:
Jag måste erkänna befogenheten af Gr.
Lagerbjelkes anmärkning, att med befrielse från skyldigheten att betala bör följa uphörande af rättighet att deltaga i kommunens bestyr, och att derföre redaktionen bör få den vidsträcktare lydelse, som Gr:n föreslagit, hvarom jag anhåller att få mig förena.
Då jag instämde med Hr von Koch i hans förra yrkande, ber jag nu att få återtaga detta instämmande och förena mig med Gr.
Sedan öfverläggningeu förklarats fulländad, yttrade H. Exc Hr Gr. o. Landtm., att derunder endast yrkats bifall till <§:n med den af BorgareSt:t deri beslutade förändring, samt med tillägg vid §:ns slut af följande mening: »Härifrån undantagas de vid K.
Mits beskickningar hos utländske makter anställde embets-och tjenstemän»; Och blef, uppå härefter framställda särskilda propos:r, den föreva - De ii 5 Oktober e. m. 105 rande §:n med ofvanberörde förändring och tillägg af R. o. Ad. antagen. § 4 enligt Utskrts förslag.
Tillkännagafs, att PresteSt:t, med ogillande af Utsk:ts förslag, godkännt §:n, sådan den af komiterade föreslagits, samt att BorgareSt-. t ansett l:a mom:t böra utgå och för 2:a mom:t, hvilket ensamt skulle utgöra hela §:n, antagit följande lydelse: »I så väl de kommunala rättigheter, hvilka hittills uteslutande tillkommit burskapsegande borgare, som de särskilda skyldigheter af nämnda art, hvilka sådane borgare ålegat, ega jemväl de, hvilka, jemlikt g äro medlemmar af stadskommunen, taga del, så vida ieke samma rättigheter och skyldigheter äro genom Rikets Grundlagar vissa klasser af stadens medlemmar särskildt förbehållne.»
.Tåg anhåller att R. o. Ad. ville bifalla 4:de §:n, sådan den lyder i komiterades förslag och är af PresteSt:t antagen.
Att i denna förordning göra en så beskaffad ändring i afs:de på borgarerätt, som Utsk:t föreslagit, föreställer jag mig icke vara fullt lämpligt.
Om äfven en sådan förändring bör ske framdeles, borde likväl åtskilliga omständigheter, som ej beaktats, dervid hafva tagits i betraktande, och då BorgareSt:t afslagit §:n, är ej sannolikt att det vinner bifall att på detta sätt tränga sig in bland borgarne.
Dessutom tycks det vara förenadt med betänklighet, då det står i 17 34 års lag stadgadt, huru borgarerätt skall vinnas, att frågan ensamt af Ekon.Utsk:t behandlas, ty att med uteslutandet af 1 :a morn:t antaga det 2:dra skulle, såvidt jag kan fatta, föranleda dertill, att de, som bo i staden, skulle icke få åtnjuta de egentliga rättigheter, som tillkomma borgare, men blifva underkastade de särskilda besvär, som åligga dem och bland dessa en mängd personliga förbindelser, hvilka äfven torde medfölja.
Rå de icke alla rättigheter, bör man icke eller ålägga dem alla skyldigheter.
Ja g skulle derföre anse försigtigast att stanna vid det förslag, som komiterade upgjort.
Den grund, hvarifrån Utsk:t utgått, är efter min öfvertygelse ett framsteg, som bör bebjertas.
Här är icke fråga om någon inskränkning i borgerliga rättigheter för de nuvarande innehafvarne deraf, utan fråga är om utsträckning af dessa rättigheter till stadsboer, som hittills icke deraf varit delaktige.
DeafUtsk:ts ledamöter, som ej äro jurister, torde kunna förlita sig på det omdöme, sora en så erfaren jurist som Hr Stolpe haft, att han gj skulle föreslå en §, som komme i strid med andra lagar.
Det kan ej nekas, att då man önskar införa en kommunalförfattning, är hufvudändamålet att söka lifva den allmänna andan i landet.
Då är skäl att söka utbilda folkets begär att deltaga i alla kommunala angelägenheter.
Detta är hvad Utsk:t afsett med sitt förslag.
Orsaken hvarföre BorgareSt:t i sitt beslut icke bifallit g:u, sådan den blifvit föreslagen, tror jag kommer deraf, att det finnes en reservant mot denna §:s l:sta morrat, som påpekar att Riksd.
Ordrans 106 D en 5 Oktob er e. m. 31:sta g möjligen skulle komma i strid med ett stadgande, som utsträcker borgarerätten till flere ledamöter än dem, som uu innehafva sådan.
Jag ansåg för min del att 3Irsta §:n ieke lägger något hinder för detta förslags antagande, oeh det synes af BorgareSUts beslut att det i princip öfverensstämmer med Utskrt och att det blott varit i någon ovisshet om huruvida den 3Irsta §:n skulle komma i strid med denna g, som de gjort tillägget »såvida icke grundlagen kommer i strid dermed.»
Derföre lar jag mig friheten hemställa att R. o. Ad. mätte bifalla Utskrts förslag, som redan är af ett Stånd bifallet.
I följd af nu gällande förordning ega de burskapsegande borgarne många rättigheter.
De disponera stadens kassor m. m., och kunna således i kommunalt afsrde, så att säga, regera staden.
Deremot äro de underkastade åtskilliga skyldigheter, fråD hvilka audra äro befriade, men till dessa burskapsegande borgare räknas icke en ganska stor mängd näringsidkare, som dock drifva borgerligt yrke.
Likaså hafva ej husegare såsom sådane burskap.
Efter denna § skulle sådana invånare i städer, hvilka endast betala bevillning för lön, få deltaga med borgare i rättigheter och skyldigheter, men att få deltaga med dem i riksdagsmannaval är i Riksd.-Ordmn ogilladt.
Det synes mig derföre vara ganska riktigt att låta dessa i kommunen boende medlemmar få deltaga med borgerskapet i alla kommunala rättigheter och skyldigheter, utom i den, hvarom Riksd.-Ordnm särskildt stadgar, och jag anhåller att R. o. Ad. måtte bifalla BorgareStrts inbjudning i denna punkt.
Här är icke blott fråga om att välja riksdagsmän, utan gm afser äfven en annan rättighet, nemligen att välja magistratspersoner.
Denna rättighet skulle dock ej tillkomma icke burskapsegande personer i kommunen.
Deremot har borgerskapet af gammalt åtskilliga förpligtelser.
Det är nemi. en mängd dryga pcnningeutgifter och personl. skyldigheter, som åtfölja burskapet.
Jag medgifver fullkomligt att det hade varit rätt, om dessa förhållanden blifvit reglerade, men jag tror likväl ej att dertill nu är tillfälle.
Efter min tanke vore lämpligast att allmänna lagen ändrades i hvad den handlar om burskap, och att i sammanhang dermed denna fråga utreddes så, att de som bo inom kommunen få ungefärligen samma rättigheter och skyldigheter.
Emedlertid torde vara lämpligast att antaga hvad komitén föreslagit.
Då BorgareSt:ts beslut öfverensstämmer med Utskits förslag, kan det vara likgiltigt hvilketdera som antages, men då man ej kan neka att man i detta fall bör fästa afs:d-e å BorgareSt:ts omdöme, återtager jag mitt förslag och förenar mig med Gr.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder yrkats dels antagande af §:n enligt komiterades förslag, och dels biträdande af det beslut, Bor - D en 5 Oktober e. m. 107 gareSt:t derom fattat, framstälde H.
Exc. först propos. på antagande af §:n enligt komiterades förslag, dervid svarades flere nej och några ja, samt sedermera propos. på biträdande af BorgareSt:ts beslut om §:ns lydelse, då svaren utföllo med flere ja jemte ett eller annat nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. § 5 enligt Utskits förslag.
Efter gjordt tillkännagifvande, att PresteStit, med ogillande af den utaf Utsk:ti§:n tillstyrkta förändring, antagit densamma enligt komiterades förslag, men att BorgareStit godkännt Utsk:ts förslag till §:ns lydelse, blef propos. på bifall till §:n enligt Utsk:ts förslag framståld och med ja besvarad. § 6.
Tillkännagafs vara antagen af MedSt:n och bifölls. § 7 enligt Utsk:ts förslag.
Tillkännagafs, att PresteSt:ts om denna g fattade beslut lydde sålunda; »Det i Utsk:ts förslag förekommande l:sta motmt ogillades, och godkände St:t i dess ställe l:sta och 2:dra moram i komiterades förslag; hvaremot 2:dra mom:t i Utskrts förslag gillades, att införas såsom ett 3:dje mom. uti ifrågav:de §; och ansågs §:ns plats böra bibehållas i öfverensstämmelse med hvad komiterade föreslagit;» — samt att BorgareSt:ts beslut hade följande lydelse; »Första perioden eller bestämmelsen antogs enl.
Utsk:ts förslag, och andra perioden eller bestämmelsen erhöll denna lydelse: »»Till beslut i thy fäll erfordras mera, än två tredjedelar af de närv:des' röstetal efter röstvärdet, och skall beslutet hos Konungens Befhde ofördröjligen anmälas»» Mom. 2 gillades enl.
Utsk:ts förslag.» Gr.
Som BorgareSPts inbjudning öfverens stämmer med det beslut, It. o. Ad. fattat i afs:de fi landtkommuner, anhåller jag att R. o. Ad. måtte detsamma bifalla.
Lagerbjelke, tager jag mig friheten att begära en liten ändring i detta beslut, för att ställa det i konseqvens med hvad lt. o. Ad. beslutat i enahanda fall rörande kommunalstyrelse på landet.
Jag anhåller nemi. att uttrycket »mer än två tredjedelar» måtte ändras till »minst två tredjedelar.»
I afs:de å lista morn:t af denna g instäm mer jag med Gr. Lagerbjelke.
Hvad sednare mora:t angår, bör väl R. o. Adis beslut blifva lika med det, som fattades vid enahanda fråga om landtkommuuer, och derföre anhåller jag om propos. på detta beslut.
Mig synes att PresteStits beslut, som står i öfverensstämmelse med de komiterades förslag, är i detta afs:de 108 Ilen 5 Oktober e. m. lämpligast.
Jag tror att det skall bli ganska svårt, att förmå borgerskapet att afstå från sin rösträtt, isynnerhet när det gäller beskattningsfrågor.
Jag tillstyrker derföre, att It. o. Ad., i likhet med PresteSt:t, bifaller l:sta o. 2:dra mormn af ko.miterades förslag med förändring endast i afside på röstöfvervigten.
Sparres anmärkning ganska riktig, och instämmer således om bifall till Irsta och 2:dra mom:n i komiterades förslag med den omnämnde förändringen i afsrde fi röstberäkningen.
I afs:de å 3:dje mom:t, fortfar jag att yrka bifall till den förändring, jag antydt.
Exc. Hr Gr. o. Landtm., att i afs:de å den förevide 7:de §:n, hade yrkats dels af Hr Hjärne, att för l:sta mom:t måtte antagas den af BorgareSt:t beslutade förändring, att orden »mera än två tredjedelar» skulle utbytas emot orden »minst två tredjedelar»; dels af Gr.
Sparre m. fl., att B. o. Ad. måtte antaga l:sta och 2:dra mom:n enl. komiterades förslag, det sistnämnde mom:t med den förändring, att i stället för orden »hälften af stadens hela röstetal efter röstvärdet» infördes orden »tvåtredjedelar af de närvides röstetal efter röstvärdet»; och dels slutligen af Gr.
Lagerbjelke, att 3:dje mom:t måtte erhålla följande lydelse: »Är sådant beslut fattadt, erfordras för detsammas uphäfvande lika beskaffad röstöfvervigt, som nyss sagdt är, och skall jemväl detta beslut hos Konungens Befhde anmälas.»
Uppå härefter framstälda särskilda propos:r, antogs lista mom:t enl. komiterades förslag, bifölls 2:dra mom:t jemväl enligt komiterades förslag med ofvanberörde, af Gr.
Sparre föreslagna förändring, och godkändes den lydelse för 3:dje mom:t, som af Gr.
Lagerbjelke föreslagits. § 8.
Tillkännagafs vara antagen af MedStm och bifölls. § 9 enligt Utsk:ts förslag.
Tillkännagafs att PresteStit afslagit Utskits vid denna § gjorda hemställan och godkännt komiterades förslag till §:ns lydelse, endast med tillägg efter slutordet i mom:t 1 af dessa ord »samt till beslut om den i § 7 mom:t 3 omförmälda fråga», äfvensom att BorgareSt:t antagit §:n enligt komiterades förslag.
En följd af E. o. Adrns beslut i fråga om 7:de §:n torde vara att äfven i detta afs:de PresteSt:ts inbjudning antages.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framstäld propos..
Den 5 Oktober c. m. 10!» bifölls §:n enligt komiterade3 förslag, med det af PresteSt:t beslutade tillägg. § 10 enligt Utsk:ts förslag.
Tillkännagafs att PresteSt:t gillat Utsk:ts förslag till denna §:s lydelse, samt att BorgareSt:t derom fattat följande beslut:
1 antogs af denna lydelse: »En hvar myndig Svensk undersåte, som enligt § 3 är medlem af en stadskommun och icke är på restlängd öfver oguldne statsutskylder upförd, eger, i enlighet med föreskrifterna i denna förordning, vid allmän rådstuga deltaga i öfverläggningar och beslut i alla de staden rörande an gelägenheter, hvilka icke, enligt Rikets Grundlagar, äro vissa klasser af stadens medlemmar särskildt förbehållna.» Mom:t 2 antogs enligt Utsk:ts förslag, med uteslutade af orden »tillverkning eller.» Gr.
I full konseqvens med det beslut, R. o. Ad. fattade i afs:de fi landtkommuner, anhåller jag att näst efter ordet »bevillningstaxeringslängd» insättas orden »efter 2:dra art. bevilln.-stadgan.»
Hvad 2:dra mom:t angår, så har R. o. Ad. redan beslutat att afslå detsamma, och får jag nu derföre derom vördsamt anhålla.
Lika med den siste värde talaren anser jag att R. o. Ad., i konseqvens med ett förut fattadt beslut, bör in föra tillägget »efter 2:dra art. bevilln.stadgan.»
Jag anser dock att orden »minst en riksdaler» kunna uteslutas, och jag hemställer till Gr.
Lagerbjelke, om icke det förut omnämnda tillägget »efter 2:dra art. bevilln.stadgan» kunde lämpligen införa-s efter orden »till Staten.» Gr.
Jag vill endast förklara, att jag instämmer i det yrkande, som i afs:de å denna g blifvit af Gr.
Lagerbjelke framsta ldt.
Jag erkänner riktigheten af Hr von Köchs anmärkning och förenar mig således med honom.
Sedan öfverläggningen förklarats fulländad, yttrade H. Exe. Pir Gr. o. Landtm., att i afs.-de å den förev:de 10:de §:ns Lsta mora. hade yrkats dels af Gr.
Lagerbjelke, med hvilken Gr.
Sparre sig förenat, att Utsk:ts förslag till lydelse derför måtte bifallas, endast med införande af orden »enligt 2:dra artikeln BevillningsStadgan» efter det å 6:te raden förekommande ordet »bevillningstaxeringslängd. » och dels af Hr von Koch, att mom:t måtte antagas med de förändringar, att orden »minst 1 rdr rint» å 6:te raden uteslötos samt att efter ordet »Staten» å 7:de raden insattes orden »enligt 2:dra artikeln BevillningsStadgan
;» och hade, hvad åter 2:dra mom:t beträffade, endast afslag derå blifvit yrkadt. ilo Den 5 Oktober e. m.
Exc. propos. på bifall till lista inömit enl.
Utskits förslag, med införande af orden »enligt 2:dra artikeln BevillningsStadgan» efter ordet »bevillningstaxeringslängd», och då dervid svarades flere ja jemte några nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande.
Propos. på afslag å 2:dra momit blef sedermera gjord och med ja besvarad. gil enligt Utskits förslag.
Tillkännagafs, att PresteStit, med ogillande af Utskits ändring, bibehållit gin, sådan den lydde i komiterades förslag, samt att BorgareStit derom fattat följande beslut: »Momit 1 antogs af denna lydelse: »»Den, som vid allmän rådstuga röstberättigad är, ege en röst för hvarje honom påförd hel riksdaler i bidrag till staden och dess allmänna inrättningar, motsvarande hvad kommunalskatt benämnes.
En hvar röstegande tillkomme likväl alltid minst en röst.»» Mom. 2 godkändes enligt komiterades förslag.» Gr.
Jag hemställer att B. o. Ad. måtte i afside å 1 ista momit godkänna Utskits förslag.
Hvad åter angår det sednare momit, deri bestämmes, att ingen skall få utöfva rösträtt för större antal röster, än som motsvarar en tjugondedel af stadens hela röstetal efter röstlängden, så och då R. o. Ad. borttagit en lika begränsning, som föreslogs för landet, tror jag att denna inskränkning jemväl för stad bör uteslutas och således hela 2:dra momit utgå.
I afside å lista momit skulle jag helst vilja bifalla Utskits förslag.
Det 2:dra momit är bifallet af tre Stånd och jag tror att R. o. Ad. skulle kunna godkänna det, utan att beskyllas för inkonseqvens.
Det är sannt att visserligen ett sådant maximum af röster borttogs med hänseende till landet, men det torde dock vara skäl att en sådan inskränkning finnes för städer med afside på de särdeles stora beskattningar och kommunala afgifter, som der erläggas.
Afven jag anhåller om bifall till Utskits förslag i lista och 2:dra momm, Den siste talaren trodde att det sednare momit var bifallet af tre Stånd, men om jag rätt fattade BorgareStits beslut, så har detta
Stånd gjort en helt och hållet ny § med endast ett mom.
För min del tror jag att det är högst vigtigt att hafva ett sådant stadgande för städer.
Begränsningen är icke stor, då man säger att en person icke får rösta mer än för en tjugondedel af röstetalet.
I de större städerna kunde det vara af mindre vigt att hafva denna begränsning, emedan de öfrige ledamöternas antal der är så stort att det icke kan hända att två eller tre personer öfverrösta hela kommunalstämman, men i de mindre städerna kan sådant lätt hända.
Jag tillstyrker sålunda B. o. Ad. att bifalla 2:dra momit.
Den 5 Oktober e. m. lil Gr.
Då R. o. Ad. för landtkommunen borttagit det föreskrifna maximum, torde konseqvensen fordra att R. o. Ad. gör på samma sätt med hänsigt till städerna.
En annan omständighet torde äfvenledes icke böra lemnäs ur sigte, nemi. att om å ena sidan det i vissa fall kan synas mindre lämpligt att i en mindre stad en rik person, som der eger fabriksanläggning, har öfvervägande vigt på rådstugan, kan det icke eller å andra sidan vara riktigt, om den person, som sålunda får betala de drygaste afgifterne, blir helt och hållet öfverröstad.
Det torde således icke vara så obilligt, att denne har något att säga, ty det är ur hans kassa som penningen går.
Jag hemställer vördsamt om bifall till l:sta och afslag å 2:dra mom:t.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att beträffande §:ns l:sta mom. endast yrkats bifall till detsamma enl.
Utsk:ts förslag, men att, hvad åter 2:dra mom:t beträffade, yrkanden om så väl bifall dertill som afslag derå blifvit gjorda; framställde H.
Exc. först propos. på bifall till lista mom:t, dervid svarades ja; hvarefter och sedan propos. på antagande af 2:dra mom:t blifvit gjord och med några ja och nej i blandning besvarad, propos. framställdes om afslag å samma morn., då svaren utföllo med flere ja och några nej; hvaruppå förklarades, att ja nu varit öfvervägande. §12 enl.
Tillkännagafs, att PresteSt:t gillat Utskits förslag till §:ns lydelse utan annan ändring, än att i stället för 4:de momit antogs följande stadgande: »För näring eller rörelse, som under borgenärers förvaltning står, äfvensom i enahanda fall för fastighet eller jordegendom, som ej af landtbo eller arrendator innehafves, må ej röstas», — samt att BorgareSt:t, som godkännt §:ns 2:dra och 3:dje morn., för lista momit antagit följande lydelse: »För fastighet, som innehafves af arrendator, röste innehafvaren», samt åt sista momit gifvit samma innehåll som PresteSt:t.
I denna § börjar Utsk:t med att säga, det enka, frånskiljd hustru eller ogift qvinna, som myndig är, må vid allmän rådstuga rösträtt utöfva.