Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ak sammansättningen af compromisgRätten sa förändras, at 2:ne Ledamöter deraf nämnas a Kongl. Majus och Kronans wägnar af Landshöfdingen twänne af den taxerare Parten, hwilka fyra Ledamöter utwälja den femte.
Skulle wid Verra nämnande, rösterne pä twänne Personer utfallalika, lonas dem emellan.
Af l^xe. i niitteen bör en Ledamot wara tilstädes för at meddela uplysningar, men utan röst:
Börandes alla
Ve i Förstaget införda ^niclsr och intryck, som af det nu förändrade stadgandet bero, ändras och efter der nya- Förstaget ränas. 16:0.
At alla Handlingar rörande taxering!-, hwilka fran en Orr til en annan stola fortstaffas, genom Kronoberjeningens försorg med fribress bok böra försändas. 17:0.
At ät Fullmägtige i Riksens Ständers Landus och Riksgälds-Loritoir skulle updragas at, efter inhämtade underrättelser om den influtna Bewillningens belopp, och med de wilkor, som i Bewillnings-UtstottetS första betänkande blifwit före . stag - 5Z4 Den 9 Mars. e. m. slagne, i fall i den bestulna Bewillnings-8ummgn brist stulle upkomma, päbjuda en emot den första taxeringen xroxortione! förhöjning.
I8:o.
At af de förstagswis afgifna formulail-er til angifnings-sedlar, de som af Härads-Skrifwaren blääl blifwit föreflagne stulle gittas. 19:0.
Al, dä bägge tarifferne blifwit uträknade efter en Bewillnings-Lumma af 2,000,000 R:d., borde dessa Hitler sedan Riksens Stander nu bewiljat 2,500,000 N:d., i mon af denna tilökning pro^ortione-it förhöjas. / - Hwilket allt genom utdrag af ?rotoco!Iet de öfrige kexxeÄivs Stånden wänligen stulle connnuniceras. b/t su^ra.
Herr fsorcl6nstoIx>s,/lrisl6r8/Herr fitingkoff, Otto,och Herr benger lein,^sacok, ressrveraäe sig emot den kaneo och NiksgäldsFullmägtige tildelade rättighet, at nedsatta eller förhöja Bewillmngs-proeenten, hwarjemte Herr fitingkoff äfwen rcserveracle sig emot ättdringen i Utstoctets Förslag til sammansättningen af Lom^i omiss - Rätrerne.
Herr 61 ipenvalclt, 6öran, anhöll at i krotoeollet mätte antecknas för hans räkning, at han för sin del icke kunde bifalla til Utskottets?rotil Bewillningens fördelning, af sa mycket större stäl, svin han under de mänader, han som Ledamot deltog i Utskottets arbeten, derstädes alt ifrån början yttrat sig icke kunna antaga de för Bewill nin - Den 9 Mars. e. m. 5Z5 ningm föreflagna grunder.
Ridderskap^ och Adeln atffiljdes kl. ^ til 10.
In stäsm krotocolli 6, 8i1ver8tol^>e.
Tisdagen den i3:de Mars. klenum klockan 9 förmiddagen.
Uplästes och godkändes följande underdåniga Tacksägelse-^^ lil Hans Maju Konungen.
Et ar har framhwälft och det märkliga tidskifte inträffat, som högtidligen ater kallar minnet af Sweriges frälsninysstund och liswar föreställningen af hwad delta Land utan Eder Kongl. Maj-.t skulle blifwit.
Förde af wördnaden och racksamheren nalkas Riksens Ständer Eder Kongl. Majus Thron.
De omgifwa den i glad förening pa en dag, som Eder Kongl. Majus antagande af Rikets styrelse imvigde til Nationens Årsfest.
Med lankan atersträckt lil Vefta ögonblick af en badad och annalkande förstöring, påminna sig Riksens Sränder ännu med häpnad de olyckor, hwilka, liksom samlade fran skilda puncter, möttes i en enda, för at i fullt mätt hopas öfwer Vefta bygder.
Det war dä som en Räddare behöfdes ; det war dä som han kom.
Der bles ät Eder Kongl. Masit förbehäller, ar efter et af medborgligheten och man - 5Z6 Den IZ Mars. mannamodet i ren afsigt wägadt steg - dela de äm nu hotande farorna och bjuda dem fiy.
Snart öfwergeck, utan wäldsamma brytningar- stormen til lugn, och det nyfödda hoppet lofwade mognande frukter.
Riksens Stander - dessa samma Stander , som af fritt wal ät Eder Kongl. Maju helgat sin lydnåd och sin trohet, frambära inför Eder KonglMaj:t i alla Swensta Medborgares namn, deras underdäniga tacksägelser för de omsorger, den försakelse och det bestydd, hwarigenom Eder Kongl^ Masit redan såsom Riksföreståndare, men i synnerhet pä den oförgätliga dagen af Regementsförändringen, försäkrat Sweriges sjelfbeständ och sin odödllghet- Mätte Himlen, Med en lika förtjena!) och ärofull framgång kröna Eder Kongl- Majus ouphörliga bemödanden för Folkets wäl, denna Lag, som Eder Kongl.
Maju atetstallt och följer!
Dä Riksens Stander efter fulländade öfwer-, läggningar ätstiljas, stola de föra med sig den ljustra hogkomsten af Eder Kongl. Majus
Nåd och tvihheten om Fosterjordens sällhet.
Nätlwist delade stola Starsbördorne bäras med uppoffringens mod, Med öfwerrygelfen öm deras nödwändighet och med kansta;!, at man ej wagar för mycket för er Land som lyder Eder Kongl. Majus älstade Spira.
Under wälsignelser öfwer Eder Kongl. Maju innesluta sig underdanigst Riksens Ständer i den Konungs hagn, wid hwars Thron de lemna qwar sina hjertam Riksens Ständer framhärda rc, Den rz Mars.
5Z7 ^usterLäeg klem - krotocöllerne för deN Z Mars famt 6 Mars förmiddagm.
I anledning af hwad i rienum den 6 Mars i afseende pä Herr 6yllen8VLan sig tildragit, yttrade sig wid ^usterinZell Herr Lrunäelgtjernr, ^lbin.
Med fullkomligt ogillande af den utaf Herr 6Men8VL3n wäckte motion, såsom til intet gagnande, kan jag dock ej imdga, at re8ervera mig wid det af Högloft.
Ridderskapet och Adeln fattade beslut.
Jag hade önffat, at Herr Oyllemvaans sak, enligt iio §. af Lon8titutionen blifwit behandlad; jag önskade at händelsen med honom ej matte landa til något presiiöicat i en framtid, dä nägvn Ledamot af detta Ständ har fritt yttrar sina tankar.
RidDerffapets och Adelns beslut ar orubbeligt; ware det derföre längt ifrån mig, at med dessa mina yttranden deruti åsyfta nägon ändring.
Min enda sira, min enda önskan ar, at da Vefta tideböcker wittna om min wördnad för detta Stånds beslut, he äfwen mä wittna at jag warit frihetens warn. ku8terLcles kleni-krotocollet för den 6 Mars eftermiddagen
I anledning af den deruti förekommande ven. tiiLtion om Riddarhus-Ordningen, yttrade sig Friherre 8tsel von k4ol8tein:
At om i Riddarhus-Ordningen förut icke wore stadgadt nägon wift längd för Ridderskapets och Adelns ?l-^- önskade halt, at deruti Mätte bestammas, arve . icke ??8 Den iz
Mars. icke mätte kunna förlängas öfwer en witz timme pä aftonen t. ex. kl. 8, hwilket
Friherre äcgei ansag sä mycket lättare kunna bifallas, som vet syntes böra instämma med Landtmarikalkens och Ridderstapets och Adelns gemensamma beqwämlighet.
Herr Grefwen och Landtmarskalken erindrade, at om en witz timme bestämdes, sa kunde möjligen et klenum komma ac simas midt under äiscussioncn öfwer et angeläget ämne.
Friherre 6eäer5tröm, ^acob, instämde i denna Herr Landtmarikalkens erindran, och tilläde den anmärkning, at sadane omständigheter kunde inträffa, da Ståndet wille och behöfde wara längre tilsammans.
Herr kotblied, Larl ?re<Zric, anmärkte, at en dylik motion.i afseende pä Förmiddagsr, en3, wore under öfwerläggningen om NiddarhusOrdningen afflagen, och yttrade sig ej kunna inse något mera talande skäl för inskränkningen afliden för Eftermiddags-klens.
Hans Lxcellence Herr GrefweA-uutK instämde uti den af Herr Grefwen och Landtmarstalken gjorda erindran, at bestämning af en witz timme kunde medföra et twärt afbrytande af en 6iscu88ion, men trodde denna swarighet kunna aflhjelpas, om tillika stadgades, at er ril afgörande företaget mål altid borde fulländas.
Herr Landtmarskalkenerindrade, ak?ro tocollet - Den iz Mars.
5Z9 tocoNet rörande Riddarhusordningen redan wore iu5tera6l, och at detsamma innefattade afflag pä fragan om en cletermineraci tid för förmiddags-pleNL.
Han wille detzutom tillägga den anmärkning, at hwad Friherre 8tsel föresiagit ffulle medföra en inskränkning för Ridderskap^ och Adeln, da Riksdags-Ordningen, hwilken ej stadgade någon tid för simander af NonL, kemnade de öfrige Niks-Standen rättighet at uran inskränkning i tid äiscmerg. och.afgöra.
Friherre (Öderström, jacob, tilläde den anmärkning, at Friherre Ltasls motion ffulle afwen medföra en inffränkning uri den i Riksdags» Ordningen hwarje Riks-Stand tilerkände rättighet, at wägra at atskiljas. Riksdagsordningen wore en Grundlag: en enskild Ständs-Ordning kunde ej innefatta nägon ting deremot stridande.
Ollerström trodde altsa något afseende icke kunna göras uppå Friherre 8mels motion utan densamma endast kunna såsom hans enskilda önskan uti krotocollot antecknas.
Herr dloräenstolps, ^näers, instämde Uti Friherre 8taels motion med den tilläggning Hans Lxceilsuce Herr Grefwe lluutlr derwid föreslagit, sq mycket häldre, som han trodde icke något exempel pä Afton-?l6NL hos de öfrige Riks-Standen ffulle kunna anföras.
Herr Landtmarskalk en förmälte sig hafwa sig wäl bekant, at sädane hos dem flere ganser inträffat.
Gref» 540 Den iz Mars.
Ridderskapet och Adeln synes icke wilja bifalla Fri* herre 8cLel8 motion om cletermineraä tid för Eftermid» dags-klsnL, anhäller jag at fä göm en annan, nemligen, at Riddarhus-Utskottet mätte anmodas inkomma med utlärande, om icke
Riddarhussalen kunde förses med kakelugnar, pä der Ridderskapet och Adeln åtminstone mätte slippa at frysa.
Herr Grefwen och Landtmarskalken gjorde haruppä xro^osition, hwilken Friherre kiljencrantr, ^oban Willielm, frägade, hurudant beflucet skulle blifwa öfwer Friherre 6tLsl8 motion, hwilken han för sin del godkände , med den af Hans Lxceltencs Herr Grefwe klinck föreslagne tilläggning.
Legerström uprepade sina deremot ofwan anförde stal, at Ridderskapets och Adelns rätt ej borde wara inskränktare än de andra Srändens, och ar en enskild Ständs-Ordning icke borde kunna innefatta nägonting stridigt mot Riksdagsordningen.
Herr Grefwen och Landtmarskalken frägade, om icke Ridderskapet och Adeln anjag denna fräga böra förfalla.
Herr Landtmarskalken föreslog, at ät Ridcarhuä-Ulskottet mätte updragas, at til Ridder skapet - Den rz Mars. 54r stapel och Adeln inkomma med en förnyad och fullständig re6riÄinn af Niddarhus-Ordningen, i följe af de beslut Ridderskapet och Adeln deröfwer fattat, samt at Utskottet derjemte mätte anmodas inlämna förslag til den underdåniga ffrifwelse, hwarigenom om Kongl. Majus Nädlga bekräftelse derä skulle anhällas.
Bifölls.. Z anledning af gjord proposition af Herr Grefwen och Vandcmarskalken remitterades til Lagsamt Allmänna Beswärs- och Oeeonomie-Utskotten Grefwe L^IIenbo^AS, soban wennin AS, den 8 Mars pä l order lagda vismen, angående förhällandet med oafgjorda Vägfrågor och OeconomiMål.
Friherre sederström, lluclolk, Upläste lil krococollet följande:
Denna vag, som pa det listigaste äterkallar minnet af de händelser, genom hwilka Fäderneslandet för et ar sedan räddades fran undergång och Nationen fran total uplösning, bör äfwen wara helgad ät erkänslan och frambära urtrycken af den warmaste tacksamhet emot de Herrar och Män/ hwilka blottstalde sig sjelfwa för alt, dä de wägade at genom mod och kraft frälsa wart gemensamma Fosterland.
Riksens ständer hafwa redan en gäng gifwit sin ssnckion lil detza Herrars och Mäns åtgärd, samt i smickrande ordalag offenreli - 542 Den iz Mars» gen betygar dem sin tacksamhet.
Denna heder ar uran twifwel den mast tilfredsställande en Medbom gare kan erna, och war helt witzt ali den belöning desse ädelt tankande Patrioter af Riksens Stander sig önjkac.
Jag wägar likwal til Högloft.
Nidderffapsts och Adelns pröfning i ödmjukhet hemställa, om icke Ridderssaper och Adeln skulle finna billigt och sig wärdigr, at til hwad redan är gjordt lagga en särskild belöning för en bland desse förtsente Hsrrar, Herr Hof-Jägmästaren och Riddaren 6i-ejch.
Dä juft hans rådighet, skyndsamhet och köld förekom blodiga nytråden med deras oberäkneliga följder , synes särlkild upmärksamher böra honom lemnäs.
Jag förestår denöre, at Ridderffapet och Adeln wille af Riddarhus-Lässän ansta er ärligt .-aipenclium, som ti! beloppet af Riddarhus-vireUionen hwarje gäng bestämmes, tilrackeligc at underhälla en af Herr Hof-Jägmästaren Or-eiffs Söner wid Krigselier wid Upsala 4c3clsmiL, sä läng tid som för hans upfostran derstädes kan fordras, och at et sädant 8rchenclium i saluma afsigt matte för framtiden af Riddarhus-c^ssim lenmas til en af bemälte Herres manliga Bröstarfwingar L rätt nedstigande led, sa länge och sä ofta någon ibland
Vem finnes sorn en sadan förmän will och kan begagna.
Detta wore i min kanka et wärdiat minne af Ridderssapets och Adelns agming och wälwilja.
Herr keutorbjelm, Öar! b raär-c, Ups' läste et Itlemon»! sä lydande:
At lika patrioriste sorn behjerrade Män warit behjelp - Den iz Mars.
54Z behjelplige wid det första och äfwentyrligaste steget, pä hwilkets urgäng hela Nationens wal eller vundwikeliga snara undergång berodde, har man wal werar, men hwilka de warit och mer eller mindre hufwudfakeligen bidragit, derom har Allmänheten saknat ockici^l kännedom.
Jag för min del har wantar och önffat, ar Herr Generalen m. m.
Friherre ^cllercreur?., hwars arm och insigter warit Fäderneslandets förswar, hwars adla hjerta inom delta Riddarhus, wäckt Ridderstapets och Adelns ömma omtanka för dest högrförtjente wapenbröders swara belägenhet, hwilker deras excmpiaijsta nit och trohet mot Konung och Moderlander dem adragit, afwen stulle framställa de Herrar, forn sistlidne den iz:de Mann i wadans stund wifade, at Swensta mannamodet, styrt af klokheten, annu sinnes i medborgerliga bröst; men da en ward Ledamot med sin wanliga styrka i tankar och prydlighet i uttryck, gjort Nidderstaper och Adeln erindran, at i förening med de andre Riks-Stånden i underdånighet uppvakta och racka Kongl. Maj:t, som, oagradt en hög alder, försakade lugnet och hwilan deö magtpäliggande ögonblicket, samt a nyo framträdde pä Hjeltars bana, för ar af de ärerstäende splirrrorne uprätta en fast och oberoende Thron, wid hwilken nLtiouelg
Fest icke Veste Herrar arv nämnde, men likwäl i min tanka owcdersageligen gjort sig wäl förtjente af Fäderneslandet, har jag trott min pligt fordra, anropa Ridderstapets och Adelns ädelmodiga bewagenhec för dem.
Lät wara at Rikets medellösa Ulftand lägger oöfwerwinnerliga hinder för wärdige belöningar, sä är wäl icke något svin §44 Den iz Mars. betager Rikets Högloft.
Ständer, ak L underdäniK her anmäla åtminstone den mäst förkjente och pä hwars åtgärd det mäst berodde, til Konungens Nådiga ätanka, för at pä samma gäng gifwa wäp wördade och älstade Regent et önstadr tilfälle, fullgöra sik stora ädla hierras böjelse, at i mon af bestaffenheten belöna dygd och förtjenst, som alwen derigenom sjelfwe njuta dest tilfredsställelse fustgjorda pligter tilkommep» Rikets Högloft.
Stander hafwa längesedan pä st boonen hedrande satt för förra Kongl.
FaMillen ansiagit rikeligt underhäll och gifwit werlden et förnyavt bewis, at Swensta Folkets ädelmod är mägtigt besegra al! kansta af hamnd och glömmer oförrätter för a: kunna wara wälgörande
Men mine Herrar! dä den som försatt Landet uti det bedröfweliga stick, hwaruti det sig, ty warr, befinner, njutit en sädan bewagenhet, sä mäste ostridigt de, som äfweniyrat med förlust af lif, ära och gods frälsa Riker, samt förskaffa Riksens Ständer tilfälle rädstä i fred och lugn om grunderna, samt de kraftigaste
Medel til befrämjande för war egen och efterkommandes lycksalighet, ej eller sakna en gard af tacksamheten Hwad stole wi vestman ftvara wära hemmawarande pä deras förmodeliga tilftägan, ywad belöningar desse af deras gerningar kände och beundrade men til namnen obekante erhållit; nägre sägas wäl blifwit hugnade pä ett sätt, at de rimligen icke kunna klaga , men andre deremot glömda - I Den iz Mars.
545 I brist af bestyrkte kuöta. ar jag nödsakad betjena mig af ds ljus allmänna ryckter meddelat, wid qranffningen af deras förhållande den markwardiga dagen den iz sistlidne Martii, da det synes klart och uppenbart, at de endast eldades af den renaste patriotisms > der hade åtminstone warit vtwifwelaktigt, -at Herr Hof-Jägmästaren och Riddaren Oreid icke kunde unvwika finna, at om han beledsagar för detta Konungen til den när belägne Högwakten, derigenom berett sig alr hwad denne magläaande Konung förmatt ästavkomma, i ställer ar desi motsätta förhållande kunnat bereda honom en neslig död, men pa detta wal berodde likwal Fäderneslandets frälsning eller undergång.
I anledning häraf wa ar jag anhalka, at Högloft.
Ridderffaper och Adeln läcktes anmoda Herr Grefwen och Landcmarssalken, at begära af Herr Generalen och Lommsndeuren Friherre cllei-Li-emr til namnen upgifne desse Herrar, samt lika benäget lämna en fullständig reimon om hela förlopper den iz
Martii för at blifwa befordrad til trycket, samt mig liliam fa commumcera detta bcksmorial med de öfrige rs>poKive Ständen, och hoppas at Herr Grefwen och Landtmarskalken behagade göra proposition.
Den af Friherre Lederström gjorda motion är icke annat an et Ridderskapets och Adelns Osconomicnm, som beror af desi enskildca afgörande, och torde således til en början fä remitteras til Riddarhus-Utffottet.
Herr 546
Herr Grefwen och Landtmarskalken. -Hwad ater angär
Herr lieut6ikjelm8 motion, innefattar den en allmän fräga och lärer wal icke, da den sä sent pä Riksdagen ar inkommen, kunna enligt Riksdags-Ordningen til nägor UtffottremitIei--i8.
För öfrigt, dä denna dag egentligen är ämnad lil en tacksägelses frambärande för Konungen, torde det wara mindre lampeligt, ac med detz Namn förblanda andre Personers.
At äter til trycket befordra deras namn torde, ehuru berömligt desse Herrars förhällande warit, wara lika sä litet tjenligt som behöflig!, dä desamma nogsamt lära wara Nationen bekante; och lärer således Högloft.
Ridderssapet och Adeln kan handa sinna Herr Reuterlsselms motion böra förfalla.
Bifölls. Herr iksm, ?ebr, utbad sig fä tillägga ril hwad Friherre ceäer8tröm yttrat den anmärkning, at Öfwer-Jägmästaren von Lreilk, hwars oförfärade och mogna förhäilande sä mycket bidrog ril Regements-förändringens lyckliga utgäng, icke Derföre fäkt upbära nägon tacksägelse.
Herr Ibmn tilstyrkte derföre, at han särffildt mätte nämnas och den af Friherre Lehrström gjorda motion genast bifallas, samt kemisen til Riddarhus-Utffotrer anses röra endast mwägarne, at upfylla Rivverssapets och Adelns beflur.
Herr Grefwen och Landtmarskalken rrindrade, ar Herr von Lreiss warit kallad och deltagit uti den tacksägelse, som wid Riksdagens början afiades för de Herrar och Män, bäve inom Hust
Den iZ Mars» 447 Hufwudstaven och af Westra Armeen, hwilka til Regements«förändringen bidragit.
Herr keuterkjelm frägade, VM icke de öfrige äfwen borde nämnas och utmärkas?
Herr Grefwen och Landtmarskalken swarade, at det wore lyckligt om de det kunde, och at Herr kemsrl^slms afsigt wisserligen wore berömlig, men at wi mäste rätta oH efter wära författningar och wära tilgängar.
Företogs til afgörande Stats-Utskottets den 8 Mars pä bordel lagda Utlätande, rörande On Lindön i Mälaren.
Föredrogs 2-.ne den 8:de dennes pä bordet lag» de ^cmoii-^lLr frän Stats-Utskottet, innefattande rilkännagifwanven, der Riks-Ständen slädnät twä emot twä i följande 2:ne frågor: 1:0. Huruwida de Löneförmåner, som öfwer Hennes Maj:ts Enke-Drottningens Stats - Summa warit pä Extra Stat. ansiagne Hennes Maj:tS Ofwerste-Marskalk och Ofwer^-Kammarherre, mätte ifrän och med innewarande Ar frän Stats-Werkets Stat förswinna, och i desi ställe af Hennes Maj:ks Underhälls-Summa utgä. 2:0.
Huruwida de 8,062 R:d., hwilka blifwit Hennes Kongl. Höghet Prinsessan sokMä.
Hi-kLk - 548 Den iz Mars. tillagde såsom ersättning för förlorade inkomster af Skiftet Quedlinburg, matte i anseende ril Starens närwarande betryckta tilständ indragas.
Ridderffapet och Adeln beflöt, at detze frägor ffulle af Stats -.
Utffottets Nämnd med Riksens Ständers rätt afgöras.
Herr Grefwen och Landtmarskalken tilkännagaf, at de öfrige Standen ffulle klockan r hit pä Riddarhussalen upträda, för at gemensamt med Ridderffapet och Adeln begifwa sig til Kongl. Mast, i anledning hwaraf Herr Landtmarffalken anmodade Ridderffapet och Adelns Ledamöter, at samtelige intaga högra sidan af Riddarhussalen, och at lämna den »vänstra ledig för de öfriga Standen, pä samma sätt som ffedc den z:te Junii om aftonen, dä alla fyra Riks-Ständen begäfwo sig til det Kongl. Slottet, för ari underdänighet gifrvaHans Maj:ttilkänna desi utwäljande til Konung.
Föredrogs och bifölls Stats-Utffottets
Len 8 dennes pä bordet lagda Utlärande, rörande medel til Riksdags- Utgifter för Riddarhuset under inne»varande Riksdag.
Likaledes föredrogs och bifölls Stats-Utskottets sedan den 8:de dennes hwilande Memorial, rörande föreflagen förhöjning i Postbetjeningens Löner - Den iz Mars.
549 ner i allmänhet, samt Post - vireÄeuren I^äiins och Stockholms Post-Lontoirs Betjening i synnerhet.
Uplästes a nyo och bifölls Lag-Utffottets sedan den 2:dra Mars pä bordet hwilande Betänkande, angående den af Friherre 8mel von »alstein wäckte staga, rörande Ars för Adeliga Döttrar.
Upläftes följande:
Utdrag af ?lotoco!Iet, hällit wid Riksens Högloft.
Ständers Stats-, samt Allmänna Beswärs- och Oeconomi^-Utskotts sammanträde den 10 Mars »8 ro. S. D.
Föredrogs sa wäl de ifrån Högloft.
Ridderssapct och Adeln, Wällofl.
Borgare-Ståndet och Hederwarda Bonde-Ständer ankomne krotocolls - Utdrag af den 14 och 21 siftlidne Februarii, hwarigenom det af Utskotten afgifne Betänkande, angående Allmänna iviaAsrws-Inrättningen i Riket, blifwit, jemte derwid gjorde anmärkningar, äter-l-emittersclt, som ock Utdrag af Riksens Högloft.
Ständers krmco-Utskotts 1'rotocoll den IZ i samma Manad, innefattande afflag af den för Allmänna ^2ZL/in8-Inrättningen föresiagne visconterinxs-rättighet i Landen pä ZOO,oc>o R'.d. Dä Utskotten, af de emot deras förra Betänkande hos Wällofl.
Borgare-Ständer och Hederwärda Bonde-Ständer gjorde anmärkningar, icke .an - 550 Dm iz Mars. ansägo flg finna nägon anledning at frängä deras i detta ämne en gäng fartqde beslut, och dä beswarandet af dessa anmärkningar endast skulle blifwa ett uprepande af de skäl Utskotten i Betänkandet, til stöd för sina tilstyrkanden nyttjat, trodde Utskotten sig nu blott behöfwa äberopa hwad derom förut widlyftigt bliftvit anfördt.
Hwad äter angar frägan om upgifwande af något annat förslag til medel för bibehållande af Allmänna iu»8srin5.Inrättningen, i stället för den af Högloft.
L-mco-Utffottet afstyrkte Discoiu-ratri; heten i Lsnguen, sä funno Utffotten, som orubbligt förblefwo wid sin öfwertygelse om nyttan och nödwändigheten af Allmänna lvlagariner, efter behörigt öfwerwägande af Riksgälds» Lontoirets tilgangar, sig böra tilstyrka, at Allmänna klaZarinsJnrättningens skuld 209,159 R:d. 43 H. 4 rest. hoS aflidne Okincellis - Rädet och Lommenäeuren /ivermatte, såsom en ersättning för den minskning Inrättningens päräknade konä, genom afsiaget af den projkQeracls Discont-Inrättningen undergätt, pä Riksgälds-Lontolret öfwerflyttas, likwäl med rättighet för Riksgälds-Lomon et, ar wid Ränte- och Lsxital-afbetalningar ä detta Län, icke behöfwa annorlunda gä lil wäga än med sina öfriga skulder.
Lt supra. Lx krotocollo k. ^s. dletrel.
Lan dtmar skalken tilkännagaf härwid, at den häruti innefattade fräga, komme at jemte Betänkandet om Inrättningen i morgon företagas och afgöras.
Före - Den iz Mars. 551 Föredrogs ä nyo och uplästes Allmänna Besvärs- och Oeconomi^.
Utskottets den 8 i denne Manad pä dordet lagda Betänkande, i anledning af den af Borgmästaren wäckta motion, rörande anwändandet af den egendom, som genom upbringmng eller semester fienden fränhändes.
Herr Lcliutrercrsntr, polian blerrMLN, upläste til krotocollet följande: Uti afgifwit Betänkande har Beswars- och Oeconomi»;.Utskottet önskat, at Riksens Högloft. Ständer, wille hos Kongl. Maj:t i underdänighet begära, at alle fientellge Magteco klnderfätares Lartyg med deras Laddningar, hwilka af Kronans Skepp eller ock Rapare upbringas, matte efter faststäld dclningsgrund endast komma Upbringaren och detz Manstap til godo, samt de om en fri äisxosition förfäkras.
Pä Kongl. Maitt genom serskildte rerrlomonten, Ar I8c>8 Utfärdade, redan i Räder stadgadt, huru med upbringningar lil fjötz och delning af lagliga byten skall förhällas, sä wäl i afseende pä Kronans Fartyg, som enskildce Oommiss- farare eller sä kallade Kapare och dehe Författningar tillägga wederbörande all den rätt, de lagligen kunna wanta, anser jag för min del en underdänig framställning i detta amne icke wara nödwändig, i synnerhet som frägor härom lara fä räknas bland de enskildta Ooconomiska angelägenheter, hwilkas afgörande efter förekommande omständigheter pä Kongl. Maj.tS Nädiga godtfinnande beror.
Friherre »k ruke, önffade endast at Z52 Den iz Mars. a t Rättegången i mål af denna beskaffenhet mätte kunna förkortas.
Uppå gjord proposition blef Utskottets Betänkande af Ridderskapet och Adeln bifallit.