Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bonde-Ständet beflöt att hwad första omständigheten angär skulle Stats-Utskottet anmodas, att Ständens ffiljagtige meningar sammansämka och med Resultatet deraf till Riksens Ständer inkomma, och att det förstärkte Stats - Utskottet borde pä sätt 6g §.
Regerings - Formen fSreflrifwer denne sednare frägan med Riksens StanderS Rätt afgöra.
Pä lika sätt som Wälloft. Borgare-StändeL i ProtocollS-Utdrag af denna dag sig yttrat, beflöt Bondc-Ständet att de i sammanhang medDewillnings,frägan genom Ständcns Mjagtiga meningar ännu oafgjorde delar, och hwarom Högloft. Erpeditions-Ulskottet uti Protocolls-Utdrag sistlidne gärdag hegardt Riksens Ständers föreffrift, böra af det förstärkta Stats-Utffottet pä sätt 69 §. af Negcrings-Formcn förcffrifwer sä ffyndsamt afgöras som omständigheterne det tilläta.
S- D. Uti de ordförändringar i Riksens Högloft.
Ständers Lag-Utffotts den 2 dennes afgifne project till ansiparighets-lag för Fullmägtige i Riksgälds-Contoirct, som Wälloft.
Borgare-Ständet, enligt dest Protokolls-Utdrag den ii inncwarande mänad beflutat, instämde Bsnde, Ständet, utom hwad angär den föreslagne förändrade rrdac - 1073 Den 2 Maj. rcdaetion af n §., den Bonde - Ständet för sin del fann böra fSrblifwa r det af Utflottet föreslagna stick.
S. D. Efter uppläsande afHerrLeveä Oustsk Tiger, lise i - den n dennes till Högloft.
Nidderffapet och Adeln ingifne, med Bonde-Stände^ comw.unicerade Memorial, rörande öfwerlätande af Strömsholms Kungsgård till Hans Kongl.
Höghet Kron - Prinsen, fann wäl BondeStändct:
Att dä Riksens Högloft.
Stander före detta beslutat , att Stuteri-inrätningen pä Strömsholm bör för Kongl. Mains oS Kronans räkning bibchällas, samt en Committse sattas soratti underdänighet föreflä, burn med Kungsgärdens förwaltning i öfrigt bör förhällaS; sä kund- någon ätgärd, föranledande till ändring i detta beslut, icke äga ruin; Men som nägot hinder deraf icke spn.es wistaö pä stället i och för dest hoga nöje, under sommartiden, pä satt-Herr Ti?erdselm projecterat; sä fann VonLe-Ständet sig bora tillstyrka, att titt Kongl- Majit mä i unocrdänighet öfwerlemnas, att härom i sammanhang med pröfningen af Committerades afgifwande förslag, efter dest nädiga godtfinnande förordna.
Ot suxrs. S. D. Pä lika satt som Wälloft.
Borgarc-Ständet i Protocolls-Utdrag af denna dag sig yttrat, beflöt BonLe-Ständet, att de i sammanhang med Bewillnings-frägan genom Otandens skiljaktiga meningar ännu oafgjorde delar, och hwaroy Högloft.
Expcditions-Mstottet uti Pro-- tocolls-Utdrag sistH^-c gärdag, begärt Riksens Ständers föreskhift, bör af det förstärkta Stats-Utstotket pä sätt 69 §- af Regerings-Formen föreffrifwer, sä skyndsamt afgö« ras, som vmstänriZheterlie det tillåta.
Ot suprs. ?rc>te>c6IIo, 8. H.
Irä^arcllr.
Utdrag af Protocollek, hället hos Bonde-Ständet Len 16 April aZro.
Till widare ätgärd upptogs Constitut!ons-UtffoktetS den Zo sistlidne
Mars pä bordet lagde utlätande af Den 2 Maj. - 1079 asken 7 i samma mänad öfverben af Herr Grefwe.sscok Oe Is 6sr6i- wäckte Motion oflt willkorlig afsägelse af alla uteslutande Privilegier; och blef Utffottets yttrande af Bonde-Ständet gitladt. vt suprs. Hx ä?rstocoIlo, 8. H.
IrsZsrälr.
Utdrag af Protocollet, hältet hos Bonde-Ständet den 24 April 1810. S. D.
Bonde -Ständet instämde äfwen för sm del uti den af Wällost.
Borgare-Ständet genom Protocolls, Utdrag den i7!de dennes, yrkade rättelse i ErpeditionsUtffottetsförffag till underdänig flrifwelse rörande Finances planen, samt den del af Riksdags-beflutet som innefattar berörde ämne. vt suxrs. S.
D. Med Wättoff. Borgare-Ständet, förenade sig Bonde-Ständet uti de anmärkningar wid Höglofl.
Expeditions - Utffottets förestagna underdäniga ffrifwelse til!
Maj:t angäcnde Stats-regleringen, som bemälte Stand uti nu föredragit Protocolls-Utdrag den 11 dennet bestutat. vt suprs. S. D. Hwad Högloft- Stals-Utffottet uti Memoria! den 12 i denne mänad yttrat i anledning af Herr Urintrscllölclz Motion om anfläcnde af en wist summa för Beneficii - och Benadnings-Statcn, att anmändas till pensioner för afskedade fattige Civile Embetsmän, eller deras Enkor och Barn, klef af Bonde - Ständet bifallit. vt LU^rs.
S. D. Bifölls Riksens Högloft.
Ständers StatsUtffotts i Memorial den ro dennes gjorde hemställan, att samma Utffotts Cancellisier mä i anseende till deras trägna tjenstgöring tilldelas lika arfwode med Cancellisterne i RiköStänden. vt suxn». S. D. HwadRiksensHögloff.
Oeconomie,och Beswärs-Utflokt, uti Betänkande den 9 September fistlidit är, förestå. 10^0 Den 2 Maj. flaalt, i anledning af Riksdags - Fullmägtigen frän Biekin en jonzzonz wackte motion, angäende bibehållande af ten genom 1789 ärs Kongl.
Förordning om Skatteköp Allmogen tilldelte widsiräcktare disposition öfwer Skattehemmans skog, Klef af Bonde- Ständer gilladt och antagit. vl ruprs.
S. D- Föredrogs Högloft Banco-Utssottets den »6 dennes asgifne Memorial angäcnde Allmänna MagazinsLireccionens rättighet till discontering i Banquen afzoo,Qoo 8ichr Specie; Lch-som genom hwad Utffottet i detta ämne yttrat, Bonde-Stänoet anfäg sig winna ännu mera styrka för dest derom- edan ragne beslut, sä fann Ständet nägon widare ätgard ä dest sida härutinnan icke erfordras, löt suxr,.
S- D. Bifölls Allmänna Besvärs - och OeconomieUtflottets betänkande af den första dennes om utwidgande as -Veterinaire-wetcnskapen. vt suxr».
S- D- Upplästes och bifölls hwad Allmänna Beswärsoch Qeconomie-Utstotket uti Protocolls-Utdrag den 1 dennis, yttrat i anledning af Herr Vice Presidenten kanedsetws Memorial, angående bibe ällande af Kongl. Kammar-Nättcns närwaranoe organisation, vt suxis. S. D Till afgörande företogs Allmänna BefwärS och Qcconomie-Utskottets Protocolls-Utdrag af den lo sistledne Marö, innefattande fö-nyadt
Utlätande i anledning af gjorde anmärkningen wid Utffottets den 24 sistledne October afgifne Betänkande, angäende rättighet för Allmogen att fritt fä inrätta och begagna Wäder- och Wakten Qwarnar, m. m; och fann Bonde-Ständet sig icke kunna Utffottets yttrande i denna sräga godkänna, utan beflöt att i stället hos Kongl. Maj:t undercänigst anhälla, det hwar och en Jordägare mä wara tillätit dylika Qwarnar till egit Husbehof uppföra och nyttja, utan hinder af dem som hafwa Skattlagde Säg-eller Mjöl Qwarnar, hwilka deremot böra berättigas, att i wedrrbörlig ordning söka och erhälla förmedling i deras Qwarn-ränta, om Laga ffäl dertill skulle föresinnas; wid hwilken beskaffenhet de af Utffortet föreflague Lwarn-Commisiioner icke äro nödige, hälst sädane Mäl af Ortcrnes wanliga Embetsman, kunna enligt Författningarne behandlas, vt suxr-i. S. D.
Ven 2 Mas. 1O8L S- D. Lämnade Bonde-Ständet sitt bifall till Allmänna Beswärs- och Oeconomie-Utskottets den i i denna Mänåd afgifne yttrande öfwer Registrator Herr von llvllstcins Memorial rörande präscriptionstid i afseende pä de räkenskaper hwilka till Kongl.
Kammar-Rättens granskning blifwa inlämnade, llt supra. S. D. Till alla delar gillade Bonde-Ständet hwad Allmänna Beswärs- och Oeconomie-Utflottet i ProtocollsUtdrag den i dennes tillstyrkt i afseende pä exclusiva Privilegiers afjkaffande. vt supra. S. D.
Högloft. Beswärs- och Oeconomie-Utstottets utlätandei Protocolls-Utdrag den e dennes, angäende Hazard-Spcl och Spel-Klubbar, blef af Bonde-Standet bifallit. vt supra S. D. I anledning af Högloft. RidderffapetS och Adelns uti Protocolls-Utdrag den 17 dennes gjorde inbjudande instämde Bonde-Ständet äfwen för sin del deruti, det stulle utom hwad angär Banco- och Stats-Utskotten, samtelige Ordförande i Riksens Ständers öfrige Utskott manligen anmodas erindra'deras Secreterare att sist innan trenne Mänader efter Riksdagens flut till Riddarhus.Ar, chivet inlämna Utskottens Protokoll och Handlingar och att innan ett sädant äliggande more enligt Riddarhus-Secreterarens Bewis fullgjordt, den äterstäende delen af Arfwodet, för Utffottens Secreterare och Cancellie-Betjening ej borde sä uppbäras.
Or supr».
Ilx ?ratocollo, 8. D. IräZarclki.
Utdrag af Protocollet, hället hoS Bonde-Ständrt den 25 April r8ls. S. D. Uppå derom gjord proposition instämde BondeStändet i det afl dest Respective Med-Ständer redan fattade beslut, att tiden för Riksens Ständers nästa Laglimma sammankomst skulle i Riksdagsbeslutet bestämmas till den r September Ar 1315. vt -uprs. S. D. 1082 Den 2 Maj. S. D. Efter föregängen granskning af Allmänna Be, swärs- och Oeconomie-Utffottets
Betänkande af den i dennes, angående SaltpetertillmcrlNingen i Riket fann Bon, Le-Stander sig icke kunna detsamma godkänna, men dä frägan, säsom af Oecvnomiff art, beror pä Kongl. Masits egit Nädiga godtfinnande, skulle genom underdänig ansökning hos Kongl. Mant anmälas Bonde,Ständets underdåniga önskan att i författningen om Saltpetertillwerkningen i Riket, de rättelser mä i Räder tillätas hwarom BondeStändet förut under Mksmötct, underdäniga beswär till Kongl. Majit inlämnat, vt supra.
S D. Efter uppläsande af Högloft.
Riddcrflapets och Siderus ProtocollsUtdrag af sistledne Gärdag, enligt hwilket Ridderffapet och Adeln beflutit r afseende pä den wäckta frägan om tillsättandet af en Provincial-Läkare pä Kland med Lön af Stats-Werket att vfmeilämna detta ärende till Kongl. Majit som ensam more i ständ att till ändamärets winnanoe utse nödige utwägar, fann BoNdEtändet skäligt att med Högloft.
Ridderffapet och Adeln häruti instämma, vt suprs.
Lx ?rotoco!Io, 8.
Irrigarckli.
Utdrag af Protocollet, hället hos Bonde-Ständet den 26 April tLko. S. D- I anledning af Högwördige Preste-Ständets inbjudande i Protocolls-Utdrag den 24 i denna Mängd fann Bonde-Ständet ffaligt att med sine Med-Ständer förena sig i det beflut, att den npa Brännwins-BräninngsAfgiften först ifrän och med innewarande ärs sednare hälft skulle beräknas, med förbehäll likwäl att detsamma icke mä i flere Terminer utan p8 en gäng för hela äret uppbäras och redowisas. vt suprs.
S. D. Wid ytterligare företagande af Oecsnomie-Utflottets den 5 i denna mänad, pä Bordet lagde Protocolls, Utdrag, af den r:sta nästföregäende, rörande Westgötha Allmogens rätt att idka Tärdfari,Handel, gillade Bonde Ständet - Den 2 Maj. 1083 Ständet hwad Utskottet i Premissen af Betänkandet an-' fört, akt fräga om rubbning i Allmogens reserattighet emot H4 § i Ncgerings-Formen icke kunde till pröfning upptagas säsvm en följd hwaraf Ständer ock ansäg Utskottets öfrige tillstyrkanden, säsom ledande till rubbning i hwad berörde Privilegier förestrifwa, icke kunna till nä» gon granskning förekomma.
Hrr 1?rotocoI1o, 8. L. Iräzarcill.
Utdrag af Protokollet, hället hos Bonde - Ständet den 28 April igro. S.
D. I anledning af Nidderffapet och Adelns wäntiga inbjudande uti Protocolls-Utdrag af den 27 sistlidns Martil, bcflöt Bonde-Ständet, att i likhet med hwad Friherre Hamilton föreslagit, en Tafla öfwer deras Majesiäters Konungens och Drottningens Kröning mä pä bekostnad af allmänna medel förfärdigas, dock med föreskrift att sädant bör under wederbörandes tillsyn ske för minst» möjeliga utgift, i anseende till Statö-Werkets närwarande knappa tillgångar- Ot supra.
S. D. Wid föredragning af Riksens Högloft.
Ständers Staks-Utffotts den 2Z sistlidne Marti! afgifne Memorial i anledning af de anmärkningar Riksdagsmannen kebr Oxelberg frän Carlsskoga funnit för godt att göra emot Utskottets ätgard i hwarjehanda ämnen; beflöt Bon» de-Ständet lika med Höglofl» Nidderffapet och Adeln att till alla delar gilla Stats-Utffottets förfarande, samt tillika förklara sin tacksamhet och erkänsla för de mängfalldiga och beswärliga arbeten, hwarmcd bemäldte Utskott under detta Riksmöte warit öfwerhopadt och sig utmärkt.
D. I anledning af Lag-Utskottets anmälan Uti Protocolls-Utdrag den 27 dennes, biföll Bonde-Ztändet, att de 4b R:d 26 ss. 8 r:st.
Banco som ätgävt till Skrif-materiasier sch Ljus, m- m. wid Ukflottens sammanträden - 1034 Den 2 Maj. träden, mä p§ sätt
Utskottet föreftagit af allmänna medel godtgöras. vt »uprs.
S. D. Den ätgard Riksens Högloft.
Ständers StatsUtffolt, enligt ankommit Memorial af den 27 dennes, widtagit, ! afseende pä nägot understöd kill afledne Notariens i RiksgäldS-Contoiret k. k'. ompndiga Barn, blef af Bonde-Ständet gillad. vt suxrs.
Ilx Drntocollo, 8. II.
IrL^srclli.
Utdrag af Protokollet, hältet hos Bonde-Ständet den Za April 1810.
S. D- Biföll Bonde-Ständet, att de 123 R-d. 16 ss. Banco som erfordras till liquid för Ljus och skrifmaterialier m. m. och hwarom Bewillnings-Utskottet iProtocollsUtdrag den 23 dennes gjort hemställan, bör af StatsWerkets medel utbetalas. vt suxrs.
S- D. Bonde-Ständet biföll Stats-Utffottets i Memorial den 27 innewarandc mänad gjorde hemställan, om tillökning i Tractamentet för Utstottcts Waktbetjening, sä att till hwardera af dem, mä af Stats-Werkets medel betalas r6 st.
Banco för hwarje dag de hos Utffottet warit tjenstgörande, vt supra.
Ilx lkrotocollo, 8.
IräZLrllk.
Derefter äterkom med den stora Deputationen Herr Grefwen och Land t-Marskalken och äter tillträdde klubban.
De af Herr Grefwe» och Landt-Marffalken hällna Tal wörö följande.
Den 2 Maj. ivZZ Tal Till Hans Majit KONUNGEN, pä Riks-Salen.
Stormägtigste AllerNädigste
Ett Zr är innan korrt förflutit, sedan Swea Rikes Ständer med blotta förhoppningarnes twehogse känsla mötte Eder Kongl. Majit inwid en Thron, skakad och wacklande genom twännc Regenters missöden, men till hwars upprätthållande i hmarje nödens stund, Eder Majit syntes hafwa warit detta Nike af Försynens hagnande hand förwarad.
Nu, inför denna Thron, hwilkcn en friwilligt wald Monark under Folkets tacksamhet besitter, ätertrada samma Stander, tryggade genom denna äsyn och genom Len djupa medwetenhetcn af ett ät Nationen omsider äterförwärfwadt sättare ode.
Under allmänna tankens lugna bifall, flyttades, i nödens yttersta stund, genom twänne utmärkte mäns rcnhjertenhtzt och mannamod, en för Riket olycklig Regent ur sin »verkning: och ingen droppe blod rann, ingen rättighet förkränktes och ingens frid klef störd- Dä framstod Eder Majit och länade Sin arm ät Styret, förutan den, hwilka öden hade förestätt Nationen!
Sä räddades Rikets Skattkammare, hardt när att genom magtspräk tommas: sä upphörde en utarmande gard, älagd för ett owist och planlöst krig.
Fienden, redan »vandrande mot Rikets hufwudstad, äkcrförde stna steg ät egna kuster.
Na.ionens Fullmägtige kallades att rädflä om dess tillkommande öde.
Med enstämmiga röster flilljde de för alltid frän Thronen si'n förra Dynastie.
En Statsförfattning, lagbunden för Regent och Folk, erböds Swerige- blygsamma Niks-Föreständare, och Kronan ät ännu en Återstående
Son af den gode ^OOOR taga denna dubbla stänk.
En Thronföliare utkorades, Eder Majits dagar till stöd och Nationen till trygghet.
Den 18 Julii e. in. likväl ett StatsRåd varit af motsatt mening; hvilket förordnande synes strida emot stadgandet i RegeringsFormens 34 §. att intet StatsRåd må tillika bekläda något annat civilt Embete. d) att en Professor blifvit utnämd vid ett Universitet, utan förut till tjensten upprättadt förslag; hvilket synes icke vara enligt med det stadgande i 28 §.
RegeringsFormen, att vederbörande före utnämningen böra med förslag hafva inkommit, der sådana hittils ägt rum. e) att Rådgifvarne tillstyrkt tillåtelse för en Kyrkoherde, att under cessionstillstånd fortfara med Embetesutöfning; ett undantag ifrån Concurs-Lagen, som Konungen likväl i Nåder funnit sig icke kunna medgifva; och som skolat strida emot 9 RegeringsFormen, enligt hvilken Rådgifvarne icke må tillstyrka någonting, som vore uppenbarligen stridande mot Rikets allmänna Lag. f) Att Rikets Ständers anhållan, det JustitiaiCantzleren, i frågor rörande indragning af Dagblad, ihke måtte fä muntligen utleda sig i StatsRådet, blifvit afstyrkt; hvarom ett nådigt svar från Kongl. Mai:t lär vara att förvänta. g) Att Rikets Ständers Revisorers i underdånighet anmälda begäran om delfående af StatsContorets Protocoll och Handlin - 302 Den 18 Julii e. m. gar utöfver den tid af 2 år, hvars afslutade räkenskaper Revisionen omfattar, blifvit afstjrkt; men hvilken begäran synes enligt Grundlagens och Instructionens för Revisorerna tydliga stadganden vara obestridlig; — och h) Att Konungens Rådgifvare tillstyrkt antagandet af ett Lagförslag, rörande vissa ändringar i författningarne om fast egendoms och lösörens utmätning och försäljning, med uteslutande af 1, 2 och 5 puncterna, äfvensom att de tillstyrkt stadfästelse å förslaget till Ansvarighets-Lag för de af Rikets Ständer förordnade Directeurer vid LåneCöntoiren i Götheborg och Malmö, med uteslutande af 6 $.; varandes, efter Utskpttets åsigt, sådant partielt godkännande och förkastande af verkliga Lagförslag icke förenligt med constitutionella Lagstiftnings-principer. 2:0 Anmälningar rörande tillämpningen af allmänna författningar, nemligen a) Att
Lands höfding ar blifvit autoriserade, att kalla Borgmästare till personlig inställelse å LanclsCanzliet; hvilket tyckes strida emot Författningarne om Borgmästares Embets-åligganden. b) Att en stad blifvit förpligtad, att åt en till ständig tjenstgöring i annan stad commenderad Officer betala inrjvartering; hvilket uppenbarligen strider icke allenast mot den gällande ingvar teringsordningen, utan Den 18 Julii e. m. 3o3 äfven emot de beslut, som blifvit af Rådgifvande i alldeles likartade mål både förut och efteråt tillstyrkte; och c) Att MötesPässevolancen vid Skånska Infall l eriE eg em euten blifvit förklarad vara af Rotehållarne antagen pä obestämd tid; oaktadt de uti Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 27 Februarii 1816, jemfördt med KneckteContracten, äro i detta afseende uttryckligen satte i fullkomlig jemlikhet med den öfriga indeldta Arméen. 3;o Anmälningar rörande Rudgifvares för ringa afseende på Rikets Ständers petitioner och framställningar „ nemligen att de utan giltiga skäl tillstyrkt afslag på Ständernas begäran: a) Om Tre Rusthållares intagande i hvarje Beklädnads- och BeväringsDirection_, hvarvid likväl ett StatsRåd understödt Ständernas begäran; och b) Orri Tullmedlens lefvererande till RiksgäldsContoiret; samt 4:o
Anmälningar rörande hushållningen med Statens medelj nemligen a) att Strömrensnings- medlen blifvit tillstyrkte att användas förnämligast i de sydligare orterna; oaktadt Rikets Ständer hade vid sjelfva anslaget lästat det vilkor, att de skulle användas synnerligen i de [ Norra provincerna; Och 3o4 Den 18 Julii e. na. b) att Rådgifvarne tillstyrkt försäljning af 2000 Centner Krut till Colou i al- Arén (lema s Departement h 20 R:dr för Centner?!, och på 2 § års kredit; oaktadt krutpriset då var, äfven mot contant betalning, vida högre; och oaktadt man af en sådan köpare icke kunde hafva någon vigtig säkerhet om återbetalning.
Att Utskottets mening med anmälningarna verkligen är, att kunna tjena Rikets Ständer till ämne för en underdånig Skrifvelse till Kongl. Maj:t, har Utskottet visserligen tillräckligt antydt genom åberopandet af 60 §.
Men i min tanka hade Utskottet bort uttrycka denna sin mening tydligare, och uppgifva, i hvad form Rikets Ständer skulle på anmälningarne kunna grunda bestämda framställningar.
Jag, för min del, anser derföre Utskottet hafva, i anledning af samtliga anmälningarna, bort hemställa till Rikets Ständer, att hos Kongl. Majit i underdånighet anmäla: 1:0
Att de anse frågor rörande monderings-persedlars förändring, enligt 7 §.
RegeringsFormen, böra i StatsRådet afgöras. 2:0
Att, enligt deras underdåniga öfvertygelse, sådana tjenster, som år 1809 voro med Fullmagter försedde, eller eljest, genom 36 §.
RegeringsFormen, satte i tillstånd - De n 18 Julii e. in. 3o5 stånd att icke omedelbarligen bero af Kongl. Maj:t böra, enligt bemälte icke kunna för beständigt ställas på Kungliga Constitutorial. 3:o
Att de icke annorlunda kunna förstå 34 §•
RegeringsFormen, än såsom ett bestämdt hinder, för de der uppräknade Embetsman, att kunna tillika förord nas till bestridande af något annat civilt Embete* 4:o
Att de finna 28 §.
RegeringsFormen förbjuda all förslagslös utnämning till sådana sjrsslor, vid hvilka förslag intill år 1809 ägt rum. 5:o
Att de anse såäom fett i 87 §.
RegeringsFormen grundadt nödvändigt villkor för den Constitutionella Lagstiftningen, att intet af Rikets Ständer i underdånighet afJ gifvit Lagförslag må kunna styckevis, eller med ringaste förändring, sanctioneras,' utan efter föregången och af Ständerna bifallen Kådig contra-proposition. 6:0
Att de hysa den underdåniga öfvertygelse, att Ekonomiska Författningars stadganden böra, så vidt de röra någons enskildta rätt, anses lika oeftergifliga , som allmänna CivilLagens, och inga undantag derifrån kunna göras viri tillämpningen. 7:0
Att de ännu icke funnit skäl att frånträda sin förut i underdånighet yttrade mening, om sättet för JustitiseCanzlerns hö33 II, : 30 3o6 Den 18 Julii e. tn. rande i frågor rörande indragning af Tidningar; nemi. att det bör ske skriftligen, och icke genom personligt företräde i StatsRådet. 8:0
Att de likaledes icke annat kunna förstå, än att deras Revisorers underdåniga anhållan om delfående af StatsContorets Protocoll och Handlingar utöfver den tid af 2 år, hvars afslulade räkenskaper Revisionen omfattar, fullkomligt öfverensstämmer med Grundlagarnes och Instrnctionens för Revisorerna tydliga stadganden. 9:0
Att de anse de vid Stats-anslagen fästade lagliga vilkor böra i möjligaste måtto uppfyllas; samt Staten icke inledas i osäkra och på tid ställda handelsföretag; och slutligen 10:0
Att de i underdånighet önska, det ICbngl. Maj:ts Rådgifvare måtte, då de afstyrka bifall till någon af Rikets Ständer gjord underdånig anhållan, anföra sådana utförliga skäl, att Rikets Ständer kunde vinna öfvertygelse om sitt misstag.
Jag tager mig friheten hemställa till Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken, huruvida Hans Excellence skulle kunna och vilja för Ridderskapet och Adeln förklara sättet, på hvilket detta mål lämpligast bör behandlas.
Vid förra Riksdagen blef Constitutions - Den 18 Julii e. m. Utskottets Memorial om StatsRådets decharge behandladt punktevis, så att de punkter, som voro föremål för återremiss, kunde återremitteras, oaktadt andra Llefvo bifallne eller afslagne.
Jag tror visst, att discussio11 en, nu må kunna sträcka sig till det hela, men, då Herr Grefven och LandtMarskalken finner tiden vara inne att afsluta dis-* cussionen, torde propositionerne sedan höra framställas punktevis.
Jag fruktar, att vi i annat fall icke utan mycken vidlyftighet komma tili något slut.
I anledning af hvad Herr Lefren anfört, täger jag mig friheten fästa uppmärksamhet ten derpå, att jag ej tror, det Grundlagen utsätter någon slags skilnad i behandlingen af ConstitutionsUtskottets, eller ett annat Utskotts, Retänkanden.
Då det ej är fråga om, att återremiss kan vägras, föreställer jag mig, att detta, likasom alla andra Utlåtanden, kommer att ostyckadt återremitteras.
Jag kan ej finna, att den våda, som Herr Lefren trott uppkomma, kan äga rum, helst jag föreställer mig, att lidsutdrägtcn blir större, om Utskottets förevarande Memorial behandlas punktevis, ty då kan det blifva Votering om ganska många punkter.
Jag sef ej i något läll, hvilken olägenhet kail uppkomma genom Memorialets återremitterande i dess helhet.
Jag för mill del erkänner, 33 H. ao* 3o8 Den i8 Julii e. in. alt jag beredt mig på ali behandla ämnet på sådant sätt.
Hans Excellence Herr Grefven och LäniltMurskalken yttrade, att, i anledning al’ den uppkomne frågan om sättet för detta måls afgörande, ansåg Hans Excellence sig böra gifva tillkänna, att då Hans Excellence vid sista Riksdag hade äran föredraga Constitirtions Utskottets slutliga Hedia r ge-Bctänk ande, uppstod äfven fråga om återremiss deraf i dess helhet, hvarvid Hans Excellence viii förklarade sig beredvillig meddela Proposition till återremisS, men som Ståndet då ej fann nödig, hvarefter Utskottets Betänkande föredrogs och afgjördes punktevis.
Enär Hans Excellence nu äfven önskade vara conseqvent, finge Hans Excellence förklara , det Hans Excellence för dess del ansåg lämpligt, att Utskottets förevarande Memorial äfven afgjördes punktevis, hvarigenom mycken tid skulle vinnas, helst Hans Excellence förmodade, att, i händelse af hela Memorialets återremitterande, mycken tvifvel vore, att ConstitutionsUtskottet torde ändra sina beslut.
Den inom
Riksdagsförhandlingarna vigtiga tidpunkt är omsider inträffad, då Rikets Ständer äga att stadga sitt beslut, tili ogillande eller godkännande af Rådgifvarnes andel i Styrelseåtgärderne under den tidy sorn sedan sista Riksdag förllutit.