Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ex. Hr Frih. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. anså ge de gjorda anmärkmne föranleda till återremiss, men denna pro pos. besvarades med starka nej jemte ett eller annat ja. II.
Ex. hemställde sedermera om R. o. Ad. behagade bifalla ifrågavar. utlåt, med den af Hr von Hartmansdorff föreslagne förän dring, hvaruti flere ledamöter instämt, alt R.
St. måtte hos K. M. i underddiet anhålla om nåd. föreskrift, att vågafgift i Stockholm för tackjern eller andra effekter, som derstädes ej vågföras, utan förpassas direkte till annan ort, icke må ega rum.
Föredrogs ånyo och bifölls Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:s~d. 8 och 12 dennes på bordet lagda tillåt.
N:o 31, i anledn. af väckt motion om den s. k. upfostringshjelpens utdelande genom fattigvårdsstyrelserne.
Vid förnyad föredragning af Allm. Besv.- o.
Ekon.-Utsk:s d. 8 och 12 dennes på bordet lagde utlåt.
N:o 34, i anledn. af väckt motion om föreskrifters meddelande i afseende å rättigheten alt på scenen upföra dramatisk författares arbete, yttrade sig:
Hr R osensvärd, Joli. Henr.:
Såsom skäl för sitt tillstyrkande till den föreslagna underd. skrifvelsen har Utsk. yttrat, alt som ett dramatiskt arbete, genom upförande på scenen blifvit till allmänhetens kännedom öfverlemnadt, och således samma rättsgrund, som föranledt det i Tryckfrih.-Ordn:s 1 § 9 mom. stadgade förbud mot spridande genom tryck af ett utaf annan person författadt eller förlagdt arbete, äfven uti ifrågavar. fall är i viss mån tillämpligt, anser Utsk. etc. etc.
Den sålunda åberopade rätts-grunden är, som hvar och en vet, egande-rätten.
Erkännes denna, så måste man också erkänna, att någon inskränkning deri icke får ega rum, emedan en sådan inskränkning är godtycklig.
Det finnes ingen norm, hvarföre icke en författare skall vid sin egande-rätt bibehållas, likaväl under tre som fem år.
Vi känna alla, att den dramatiska litteraturen inom vårt land ännu icke intagit några serdeles hög ståndpunkt, hvarföre jag anser det vara billigt, att man glen om utfärdandet af en Lag ställer så till, att dramatiska författare kunna af sina arbeten draga den största möjliga inkomst, hvilket skulle hafva till följd, att personer med någon större förmåga egnade sig åt denna vitterhet.
Genom den föreslagna skrifvelsen hafva dramatiska författare lemnats ett skydd under fem år, men detta skydd blir icke tillräckligt för sådana arbeten, hvilka kunna 28 Den 15 Februari. kunna hålla sig uppe under någon längre tid eller med andra ord arbeten med något värde.
Jag tror, att då tanken en gång blifvit väckt på en lagstiftning i detta fall, och man funnit billigheten deraf, att dramatiska författares arbeten, såvida de af dem skola hafva någon annan vinst än endast äran, icke få utan deras samtycke spridas till allmänhetens kännedom, synes det mig förenligt med omtankan om vitterheten, att man tillerkänner författare oinskränkt egande-rätt till deras arbeten, hvarför jag anhåller om afslag å betänk.
Utsk. har i sitt utlåt, förklarat, att Tryckfrih.-Ordn. vore i förevarande fall i viss mån tillämplig.
Således blott i viss mån.
Delta uttryck anser jag rigtigt, man måste nemligen göra betydlig åtskilnad mellan ett dramatiskt arbete och hvarje annat.
Mot eftertryck är man i båda fallen genom grundlagarne skyddad.
Inom vårt land har deremot, mig vetterligen, ingen ännu ifrågasatt rättigheten att mundtligen uprepa hvad ett tryckt arbete innehåller.
Detta är orsaken hvarföre dramatiska arbeten hittills fått på scenen upföras utan författarens tillstånd.
Utsk. har likväl nu, enligt motionärens önskan, inskränkt denna rättighet och under 5 års tid tillförsäkrat författaren, äfven i detta hänseende, full egande rätt till sitt arbete; en tid under hvilken han deraf bör kunna draga betydlig vinst.
Den koncession, som sålunda blifvit gjord, torde böra anses betydlig.
Att gå längre synes mig mindre lämpligt.
Ett värdefullt arbete skulle då möjligen komma att blott på ett enda ställe upföras.
Om till fördel för konsten lemnar jag derhän.
Jag förutsätter nemi. att en författare i små omständigheter nödgas försälja sitt arbete till någon Theater-Direktör inom Skåne och denne
Direktör dervid fäster det villkor, att tillstånd till arbetets upförande ej må någon annan Theater meddelas.
Ar nu arbetet författarens egendom för evärdeliga tider och hans arfvingars efter honom, följer ju häraf att ett sådant stycke alldrig får annorstädes än i Skåne upföras.
De som bo utom denna provins måste antingen åtnöja sig med att läsa det eller och resa ned till Malmö för att se det upfördt på scenen.
En sådan utsträckning af egande-rätlen, som den, hvilken den siste talaren föreslagit, anser jag således skadlig och tillstyrker derför bifall till Utsk:s betänk. R. o. Ad. biföll Utsk:s förevar, utlåt.
Föredrogs ånyo och bifölls Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:s d. 8 och 12 dennes på bordet lagda utlät.
N:o 35, i anledn. af väckt motion om bestämmande af vilkor för kringvandrande väfskedsförsäljares förpassning.
Föredrogos, men lades, på flere ledamöters begäran, ånyo på bordet StatsUtsk:s nedannämnde d.
12 dennes första gången bordlagda utlåt:n och mern.:
Den 15 Februari. 29 N:o 32, i anledn. af väckt motion om anslag af vin och byggnads-säd till Sofia Magdalena kyrka i Dalarne; N:o 33, i anledn. af väckt motion om gratification åt förre Landsfiskalen H. J. Laurell.
N:o 34, i anledn. af väckt motion om Landshöfdinge-sätets i Götheborg och Bohus län förflyttande till Uddevalla; N:o 35, i anledn. af väckt motion om förhöjning i dag-traktamente m. m. för Gottlands Nalional-beväring; N:o .36, i anledn. af K.
M:s nåd. propos. i fråga om ersättning till Handels- och Sjöfarts-fonden för förskjutna medel till slafvarnes friköpande å St.
Barthelemy; N:o 37, i anledn. af erhållen äterremiss å utlåt.
N:o 23; N:o 38, i anledn. af erhållne återremisser å betänk.
N:o 13, ang:de medels anvisande till fortsättning af fästnings-byggnaderne vid Waxholm, Carlsten och Carlkrona under år 1851; N:o 39, i anledn. af erhållen äterremiss å utlåt.
N:o 20, ang:de ett anslag till Askersunds kyrka; N:o 40, i anledn. af K.
M:s nåd. propos., ang:de utbyte af indragna Fjerdingsmans-bostället Mylinge emot Klockare-bostället Klingtorp i Östergöthlands län; N:o 41, i anledn. af gjord framställning, ang:de riksdagskostnadernes förminskande; N:o 42, ang:de föreslagen ersättning för Arendatorns af förre Löjtnants-bostället Tydje Stom lidne förlust genom vattenflöde under 1845 års sommar; samt N:o 43, ang:de gjord framställning om ett räntefritt lån till Häradsskrifvaren P. J. Ödman.
Äfvenledes föredrogos, men lades, på flere ledamöters begäran ånyo på bordet Ridd.Utsk:s nedannämnde d. 12 dennes bordlagde mern.:
N:o 6, med utlåt, i anledn. af Ridd.-Direktms Riksdagsberättelse; och N:o 7, ang:de det af Riddarhus-Direkt. ingifna förslag till förändrad redaktion af instruktionen för Direktionen och Riddarhusets tjenstemän.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från StatsUtsk. iukomne utlål:n: N:o 44, i anledn. af väckt motion, ang:de utbetalning af stadgad ersättning utaf allmänna medel till vittnen i brottmål, då den tilltalade saknar tillgång, eller ersättningsskyldighet icke kan honom åläggas; 30 Den 15 Februari.
N:o 45, i anledn. af K.
M:s nåd. propos., ang:de uteslutande ur kronans jordeböcker och räkenskaper, dels af fisken, som åtfölja vissa hemman, dels af sådane, till utarrendering afsedda kronofisken, å hvilka vid flere förnyade Auktioner arrendeanbud icke kunnat erhållas; N:o 46, i anledn. af väckt motion, ang:de befrielse för utsockne frälsehemmanen i Halland från skyldigheten att erlägga rote-vakansafgift; N:o 47, i anledn. af K.
M:s nåd. propos., ang:de eftergift af kronans rätt till dana-arf efter Enkan B. H. Sandelin; N:o 48, ang:de ett föreslaget förklarande i fråga om Nationalmuseibyggnaden och det dertill beviljade anslag; N:o 49, ang:de ett för staden Halmstad hegardt amorteringslån af 4,533 r:dr 16 sk.; samt N:o 50, ang:de tvenne serskilda, för inköp af Prestboställe inom Lekvattnets kapellförsamling i Wermland beviljade anslag.
Onsdagen den 19 Februari 1851.
Uplästes och lades till handlingarne följande prot.: o Ar 1851 d. 15 Februari sammanträdde den nämnd, som eger att döma, huruvida Högsta Domstolens samtlige ledamöter gjort sig förtjente att i deras vigtiga kall bibehållas, då öfver följande propos. röstades:
Den, som anser omröstning böra, på det i 103 § R.F. och 64 § Riksd.-Ordn. föreskrifna sätt, anställas till uteslutande af någon bland Högsta Domstolens ledamöter, voterar Ja; den det ej vill voterar Nej; Den 19 Februari. 31 vinner nej, blifva Högsta Domstolens samtlige ledamöter bibe haline:
Och befunnos, efter votenns slut, sedan en voter:s-sedei blifvit undantagen och förseglad, samt de öfriga voter:s-sedlarne öpnade, dervid en af dem kasserades, rösterna hafva utfallit sålunda:
I följd hvaraf nämnden ansett Högsta
Henning Hamilton. H. O. Holmström* J. F.
Gråa.
Nils Persson.
Företog R. o. Ad. val af de 12 Elektorer jemte 4 Supleanter, hvilka skola ega att, tillika med Elektorer af de öfriga RiksStm, utse R.
St:s Just. ombudsm. samt den man, som i vissa fall skall honom i embetet efterträda; och befunnos, vid valförrättningens slut, följande Herrar hafva blifvit utsedde till Elektorer : O Åkerhjelm af Margrethelund, Gustaf Fredrik; med 133 röster; Adelsvärd, Erik Seth, med 129 röster; Wrangel af Sausis, Fullm.
Frih. Cederström, Rudolph, med 131 röster; Adlercreutz, Carl Gustaf, med 131 röster; Pauli, Fullm.
Hr Rjörnstjerna, Johan Magnus, med 127 röster; Uggla, Fullm.
Hr Cederschiöld, Robert Theophron, med 131 röster; Bildt, Didrik Gillis, med 126 röster; 1960.
A. Hr Montgomery, Robert Nils Germund med 126 röster; af Nordin, Fullm.
Hr Tersmeden, Nils, med 1'31 röster; af Puke, Folke Magnus, med 129 röster; Edenhjelm, Gillis, med 129 röster; von Schultzén, Fullm.
Gr. von Rosen, Robert, med 125 röster; Suppleanter: N:o 35.
Gr. Gyldenstolpe, Adolf Fredrik Nils, med 110 röster; ,, 2209.
Hr af Harmens, Henrik Otto, med 110 rösler; ,, 110.
Gr. von Lantingshausen, Erik Albrecht, med 109 röster; „ 1939.
Hr Silfverstolpe, David Ludvig, med 105 röster.
Efter lottning om ordning för inkallandet af Suppleanterne Gr.
Gyldenstolpe och Hr af Harmens.
Frih. 77 249. 77 5) 279. 77 75 331. 77 77 96.
Hr 77 100. 77 77 678. 77 77 1960.
A. Hr 99 2145. A. „ 77 2167.
A. 77 1842. 77 77 2247. 77 32 i>en 19 Februari, f. m.
St:rs underd. skrifvelse till K. M. N:o 13, i anledn. af K.
M:s nåd. förslag lill ny Riksd.- Ordn. m. m.
N:o 14, ang:de godkände förslag lill ändringar i rikets grundlagar ; samt N:o 15, ang:de riksdagens förlängande en månad.
Uplästes ett från Wällofl.
BorgareSt. ankommit prot.utdr. af d. 15 dennes, innehållande inbjudning till R. o. Ad. samt PresteSt. att förena sig uti det af Borgare och BondeStm beslutade bifall till 36 § af StatsUtsk:s utlåt.
N:o 30, hvilken § afser frågan om K. Landtbruks-Akademiens räkenskapers öfverlemnande lill Kongl.
Kammarrättens granskning.
Som i anseende till min långt aflägset i detta rum innehafvande plats, de anföranden jag har att framställa, af mig sjelf upläste, icke torde komma att höras af längre fram i rummet sittande ledamöter, anhåller jag att någon af Riddarh.-kansliet må få upläsa desamma, hvilka, såsom tillhörande tvenne förut af mig väckta, till StatsUtsk. remitterade motioner, den ena ang:de e. o. tjenstemän, den andra om arbetare-bostäders upförande, torde få till nämnde Utsk. remitteras.
I anledn. häraf uplästes och remitterades till StatsUtsk. 2:ne af Hr Liljenstolpe nu inlemnade sålydande anföranden: l:o Då jag anser mig icke kunna upskjuta längre med att, hvad beträffar den utaf mig afgifna motion ang:de e. o. tjenstemännens närvar, ställning, meddela de uplysningar ifrån utlandet, hvilka jag, vid motionens remitterande till H.
StatsUtsk., tog mig friheten omnämna af mig införväntades — får jag sådant meddelande nu äran fullgöra, ehuru ifrån missionen i Frankrike äskade uplysningar i ämnet ännu saknas.
Jag skulle i alla fall tro, att förhållandena i grannrikena, Norrige och Danmark, äro de hufvudsakligaste att anföra, emedan seder och bruk hos oss och derstädes mest öfverensstämma; — torde ock, hvad de yngre tjenstemännen angår, bäst kunna jemnföras.
För alt förekomma nepotism och mannamån i öfrigt har jag, hvad Frankrike beträffar, på enskild väg mig bekant: att, vid utgången ifrån Polyteckniska skolan i Paris, examensbetygen bestämma på hvilken korps den utgående eleven blifver anställd; så att de bästa betygen gifva den förmånligaste placeringen.
Detta ett sätt att förekomma missbruk.
I Preussen, hvarest af gammalt examen fordras tj enstegraderna emellan, finnes äfven ett annat sätt att skapa till tjensten duglige em - T) e ir 19 Februari.
33 embetsman, nemi. att den pä tjenstemannabanan inträdande unge mannen måste, innan befordran vinnes, genomgå icke blott, såsom hos oss, lägsta graden såsom extra ordinarie, utan (för att taga ett exempel ifrån Juridiska verken) såsom notarie, fiskal och assessor, tjenstgöra ett år i hvarje grad, hvarefter han är förvissad om ordinarie tjenst.
Ilos oss är deremot extra ordinarie-graden, eller väntningsliden med 20 ndr r:gds årlig inkomst, gemenligen 10 år; och lönen blifver då 5 å 600 r:dr för den 28 å 30-årige tjenstemannen, af hvilken lön oftast hälften åtgår lill räntan för under tiden åsamkad skuld, en skuld, hvars kapital genom den lön, som af Staten bestås, äfven i de högre graderna, sällan kan amorteras, ytan måste följa embetsmannen — i grafven.
Uti Norrige, likasom i Danmark, finnas egentligen ej några extra ordinarier: ty en ”extra skriver” i Norrige åtnjuter samma lön, som kopisten, eller 192 specier (768 r:dr) om året.
Depart:ts-chefen antager och afskedar efter behof och godtycke dessa extra skrifvare; lönen utgår af expensmedlen för Departementet.
Utom, att jag kände detta förhållande då motionen afgafs, synes af planen för det af mig föreslagna löningssättet, att den hufvudsakligen öfverensstänuner med hvad i Norrige sålunda eger rum.
Dä någre extra ordinarier, eller surnumerärer, icke antagas, är naturligt, att ej så många egna sig åt tjenstemanna-vägen; och sällan blifver någon till ”extra skriver” antagen, som ej är candidat, hvilket gör att icke, såsom hos oss, ynglingen vid 18 års ålder inträder i civil tjenst, utan först vid 22:dra och 23:dje året; så som äfven i Danmark, der förhållandet är ungefärligen detsamma.
Första lönen i Danmark är 3 å 400 riksb. (6 ä 800 r:dr;) och ”efter 6 års tjenst antages den unge tjenstemannen, som i ”allmänhet på embetsmannabanan i Danmark eger en säker utkomst, böra kunna påräkna 6 ä 800 riksb.” (d. v. s. 12 å 1600 r:dr allt r:gds).
I öfrigt tager jag mig friheten hänvisa lill den af mig efter sakförhållandena år 1849 upgjorda tablå samt det slutresultat, hvartill man deraf kommer: alt med ungefärligen samma Statsanslag, som nu användes till ljuspenningar, de der till intet gagna och hvarigenom således snart sagdt bortkastas närmare 10,000 r:dr b:co årligen, skulle, — ja jag vagar påstå det, alla verkligen tjenstgörande extra ordinarier inom embetsverken erhålla en gratifikation, eller årligt arfvode af 50 r:dr b:co till 100 r:dr r:gds, om hvad af mig vördsamt blifvit föreslaget komme att antagas.
Ordning och gagn för den enskilde och det allmänna blefve vinsten, förlusten ingen; ty ej må man anse såsom sådan, att 100:de-lals unge examinerade personer, i stället att ingå på embetsmannabanan, rigtade deras verksamhet åt andra vägar.
Skulle dock ej den af mig föreslagna planen anses böra godkännas, må åtminstone något göras för att söka afböja det öfverhängande onda, hvaraf vi stundligen se följderna genom den mängd unge lönlöse och ofta äfven sysslolöse tjenstemän, som f. n. finnas! 4 H. 3 34 Den 19 Februari. 2:o Utan att längre vilja afvakta ytterligare uplysningar rörrdc [nini med arbetare-bostads-frågan så väl inom, som utom landel, sig förhåller, anser jag mig böra tillkännagifva följande beträffande hvad serskildt angar den motion jag i ämnet haft äran framställa samt den uti motionen omnämnde aktieteckning i och för tillvägabringandet af dylika bostäder här i lmfvudstaden.
Vid, efter annons i Stockholms Dagblad, hållet sammanträde den 27 sistl.
Januari, dervid ordet fördes af Frih. af Ugglas, Guslaf, antogos, såsom hufvud grunder för bolagets 'ändamål och verkningskrets, följande: § 1- Sällskapet benämnes ''Arbetare-bostads - föreningen" och grundas på aktier af b:co r:dr 66: 32 sk.
Under de första 10 åren må icke högre utdelning än 5 proc. om året å dessa aktier ega rum.
Innan någon utdelning får ske, bör dock en viss proc. afsättas för sällskapets bestånd och förkofran. § 2.
Sällskapets ändamål är, att, emot billig hyra, bereda sunda och beqvämliga bostäder åt elen arbetande klassen i lmfvudstaden. § 3.
Dessa bostäder inrättas så, att lokaler finnes för gifta och ogifta personer.
Der det utan olägenhet kan ske, bör dock ingen lokal öfverstiga ett rum och kök. § 4.
Hyran för hvarje rum beräknas alltid så lågt, att den understiger den vanliga hyran för dylika bostäder i trakten. § 5- Noggranna ordningsreglor uprättas för befrämjandet af ett sedligt upförande bland hyresgästerne, äfvensom för hyrans ordentliga erläggande för hvarje vecka på Förhand. § 6- Ingen hyresgäst emottages, som icke underkastar sig dessa ordningsreglor, hvilka tryckas i form af hyreskontrakt, äfvensom förbinder sig till omedelbar afflyttning vid öfverträdelse af desamma, dock efter af Direkt.-n i hvarje fall föregången pröfning. § 7. Sällskapets angelägenheter förvaltas af en Direkt, bestående af fem ledamöter, hvilka årligen väljas af aktie-egarne, och tjenstgöra utan allt slags arfvode. § 8.
Direkt, utser sins emellan Ordf., Skattmästare och Sekret.
Den 19 Februari. 35 § 9- Direkt, lillsätter en vice värd. som mäste bo på stället och vara ansvarig för ordningsreglornas noggranna iakttagande samt hyrornas upbärande.
Så snart 100 aktier äro tecknade, sammankallas aktie-cgarne lill allmän bolagsstämma i ämnet, genom kallelse, som införes i allmänna tidningarne.
Stockholm d. 27 Januari 1851.
Guslaf af Ugglas.
Och hafva af 19 personer 45 aktier, eller en summa af 4500 r:dr r:gds, till dato blifvit tecknade; hvarigenom man tyckes ega skälig anledn. att hoppas sakens framgång.
Efter hvad af riksdagsmän från orten mig meddelats, hafva dylika arbetare-bostäder redan för några år sedan blifvit upförda uti Norrköping och Götheborg, på hvilket sistnämnde ställe man f. n. är betänkt alt upföra en större byggnad, då, såsom i Norrköping, de förut varande blott innehålla färre lägenheter, från 2, 4 till 8, uti hvarje hus. 75,000 r:dr b:co äro för detta ändamål genom subscriblion samlade.
Äfven i Linköping är subscriblion för nämnde syftemål öpnad.
Saken synes således inom provinserna med värma vara omfattad; mätte hufvudstaden ej stå de andra städerna efter härutinnan.
Uti Brödra-riket arbetas äfvenledes i samma riktning:
Nästan bland Norriges hufvudstads mest inflytelserika män hafva uti Clnistiania-Posten för d. 13:de sisth Januari låtit utfärda en dylik inbjudning, deraf jag tager mig friheten att citera följande (i öfversättning) såsom innehållande ett skid för oss, äfven värdt, att tagas i betraktande: ”Det har i sednare år ofta blifvit omnämndt hurusom man, i ”likhet med uti flera städer utomlands, borde här i Christiania söka ”tillvägabringa bättre byggda och inrättade bostäder för den fatti”gare delen af arbetsklassen, än de ofta högst eländiga lägenheter, ”hvarmed den f. n. måste åtnöja sig.
De undersökningar om beskaffenheten af arbetsklassens bostäder, som företogos i anledn. af ”cholerans utbrott sistlidne vår, har fulltvgat vigten af, att något ”må vidröras i detta hänseende ju förr desto lielldre; och undertecknade hafva derföre sammanträdt för att, om möjligt, få en begynnelse gjord till sakens förverkligande”.
Företaget är beräknadt upgå till 13,000 speciel' (52,000 r:dr r:gds), fördelade uti hela och halfva aktier till belopp af 50 och 25 sp:r för en 3 våningars boning med 42 lägenheter och 7 trappupgångar; 35 lägenheter bestående af ett rum och kök mot 17 sp:r årlig hyra, samt 7 med ytterligare ett mindre rum, deraf 6 mot en hyra af 24 sp:r om året och den 7:de för upsyningsmannen, som derjemte skulle erhålla 4 proc. af hyresmedlen, eller omkring 30 sp:r.
En utdelning, sedan onera, reparationer o. s. v. blifvit afräknade, af 4 proc. linnes uti kalkylen uptagen; och då ibland in 3* - 36 Den 19 Februari. bjudarne äro flere utmärkte köpmän, byggmästare oell äfven handt' verkare, torde man kunna sätta tillit till kalkylerna samt deraf inse att dylika bostäder, förutan den ovärderliga nytta dermed åstadkommes, ingalunda böra medföra någon förlust för aktietecknarne.
Anseende att Staten bör mellankomma uti en dylik fråga för hufvudstaden, dit fran landets skiljda delar personer af arbetsklassen årligen inflytta och serdeles dä upförandet af en slags modellbyggnad härmed åsyftas, — får jag slutligen, åberopande hvad jag i öfrigt uti motionen samt vid densammas remitterande till IL StatsUtsk. haft äran anföra, fortfarande yrka benäget bifall lill motionen, med den förändring likväl, alt, enär, sedan densamma blifvit väckt, Stadsnämnden funnit godt antaga 3:ne ansökningar om lån ifrån uti motionen omnämnde byggnadsfond, till upförande uti 3:ne församlingar af dylika arbetare-bostäder (på Kungsholmen, inom Maria församling och vid Träsket), något
Statsanslag för dessa 3:ne församlingar till berörde ändamål icke af mig vidare äskas, — utan endast 50,000 r:dr, i st. f.
SO,000 r:dr r:gds, således skulle, såsom räntefrilt lån och på uti motionen upgifna vilkor, af Slaten erfordras, eller 10,000 r:dr för hvardera af de 5 återstående församlingarne, dervid framför de öfriga, enligt mitt förmenande, Catharina församling är i behof häraf, enär uti denna församling, med den talrikaste befolkning, för hvilka dylika bostäder erfordras, föga troligt är, att kunna tillvägabringa ett sådant företag genom den enskilda spekulationen.
Med första införväntade ritningar med planen och kostnadsförslag torde direkte få till II.
SlatsUtsk. af mig aflemnas.
Föredrogos ånyo och biföllos StatsUtsk:s nedannämnde d. 12 och 15 dennes på bordet lagde utlåt:n: N:o 32, i anledn. af väckt motion om anslag af vin- och byggnadssäd till Sofia Magdalena kyrka i Dalarne; N:o 33, i anledn. af väckt motion om gratifikation åt förre Landsfiskalen H. J. Laurell; N:o 34, i anledn. af väckt motion om Landsh.-sätets i Götheborgs och Bohus län förflyttande lill Uddevalla; N:o 35, i anledn. af väckt motion om förhöjning i dagtraktamente m. m. för Gottlands Nalional-beväring; samt N:o 36, i anledn. af K.
M:s nåd. propos. ifråga om ersättning till Handels- och Sjöfarts-fonden för förskjutna medel till slafvarnes friköpaude å St Barthelemy.
Föredrogs ånyo och lacles till handlingarne StatsUtsk:s d. 12 och 15 dennes på bordet lagda mern.
N:o 37, i anledn. af erhållen återremiss å utlåt.
Vid förnyad föredragning af StalsUtsk:s d. 12 och 15 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 38 i anledn. af erhållne återremisser å betänk.
N:o 13, ang:de medels anvisande till fortsättning af fäst - Den 19 Februari, ningsbyggnaderne vid Waxholm’, Carlsten och Carlskrona, yttrade sig Hr Lefrén.
Med kännedom om de arbetens beskaffenhet, som här äro i fråga, skulle jag visserligen hafva önskat alt II. o. Ad. för sin del hade bifallit det anslag, hvarom Konungen framställt behofvet, nemi. 105,000 r:dr i st. f. de 75,000 r:dr, som Lisk. för år 1851 föreslagit; men då angeläget är, att arbetet icke stadnar derföre att medel icke finnas, så anser jag för min del nu lämpligast vara, att R. o.
Ad. täcktes låta bero vid den summa af 75,000 r:dr, Ulsk. föreslagit och tvenne
Stånd bifallit; men jag önskade att R. o.
Ad. icke fattade detta beslut som definilivt, ulan dermed ginge tillväga i öfverensstämmelse med hvad Utsk. föreslog i ett likartadt fall, eller vid anslaget lill Carlsborgs fästningsbyggnad nemi. att tillökning äfven för 1851 utöfver de nu anslagna 75,000 r:dr:ne kan ega rum, samt bli föremål för R. o. Ad:s beslut framdeles, när extra Statsregl erin gen i sin helhet förekommer och då äfven anslagen för 1852 och 1853 blifva reglerade och bestämde.
Jag har dessutom ett ytterligare skäl, eller alt sakens drifvande derhän, att förstärkt StatsUtsk. skulle behöfva tillsättas nu genast, medför svårighet i detta och många andra fall, hvarföre jag föreslår alt R. o.
Ad. skulle täckas som sitt beslut i detta ärende, fatta följande: StatsUtsk:s uti.