Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Deremot hade de uti äldre riks-hufvudboken ingående medel, som endast tillhöra något visst län, enskilda kommuner eller korporationer, såsom Riddarhus-medel, Kurhus-medel m. fl., icke erhållit egna konti, men voro dock inbegripna uti de förvaltande verkens räkningar, hvarest medlens tillvaro kunde skönjas i balansernas högre tillgångar och skulder.
I afseende på ämnets behandling å dessa konti för de allmänna fondema utvisade förslaget följande förändringar, nemligen: att afkortningar, såväl ordinarie som extra-ordinarie, hvilka tillförene i riks-hufvudboken upptagits på icke mindre än 42 konti, motsvarande antalet af de titlar, hvarunder afkortning förekommer, i förslags-hufvudboken sammanförts under ett enda belopp, utan specifikation af dessa titlar; att, hvad i riks-hufvudboken ditintills upptagits såsom anordning utom stat å stats-medlen, innehållande det som af bötes-medlen icke tillhör Stats-verket, utan ingår till städer, fromma stiftelser och målsegande, blifvit, såsom af lika betydelse med afkortning, i förslags-hufvudboken inlagdt under afkortningar; samt att krono-uppbörden, som förut fördelades i a) afkortad, b) anordnad utom stat, c), hvad stats-medlen angår, behållen till riks-staten, och, beträffande de öfriga medlen, levererad inom råkenskaps-året, samt d) resterande vid räkenskaps-årets slut, — i den nya riks-hufvudboken åter upptogos såsom l:o af kortad, 2:o till disposition behållen och 3:o resterande vid räkenskaps-årets slut.
Efter fondernas konti intogos räkningarne med Rikets Ständers Bank och Riksgälds-kontoret, hvilka räkningar i den äldre hufvudbolcen dels intogo en mindre framstående plats, dels voro mindre fullständiga, såsom endast omfattande de under boksluts-året emellan dessa verk och de uti riks-hufvudboken ingående förvaltningar befintliga räkenskaps-för - hållanden.
Vidare förekommo konti med samtlige i 1846 års riks-hufvudbok intagne medels förvaltare, hvarvid den grundsats blifvit följd, att för hvarje förvaltande myndighet i en enda räkning, hvilken erhållit benämning efter myndigheten, redovisades allt hvad den om händer haft, då tillförene redovisningen för nästan hvarje myndighets förvaltning var spridd på flera konti.
Vid denna tom fanns äfven fogadt ett af "sjelfva bokslutet oberoende, men på detsamma grundadt tabellverk, innehållande dels generelt sammandrag öfver samtliga i den allmänna förvaltningen ingående medel, såväl dem, hvilka erhållit egna konti i riks-hufvudboken, som äfven sådana, hvilka, tillhörande kommuner, korporationer m. m., ansetts icke fordra lika utförlig behandling, dels ock special-sammandrag, som blifvit upprättade serskildt för hvarje slag af omförmälde medel.
Uti andra törnen behandlades Stats-inkomst-titlarne sålunda, att å hvarje konto upptogos, utom de i riks-hufvudboken ditintills debiterade inkomstbeloppen för året, med specifikation af hvad deraf afkortats eller blifvit till disposition Dehållet, eller ock vid uppbörds-årets slut befunnits resterande, äfven det i riks-staten påräknade beloppet samt det, vid jemförelse dermed, framträdande öfverskotts- eller brist-beloppet, och å utgifts-anslagens konti infördes såväl reserverade behållningar från föregående år, som anslag för året, de tillfälliga inkomster något anslag kunde ega, samt, efter anordningens jemförande dermed, jemväl resultatet af brist eller besparing; hvarförutan hela anordnings-, likasom hela tillgångs-beloppet för löpande året och föregående år blifvit, i motsats till hvad förut egde rum, på ett konto sammanställde.
De vid jemförelse med rikstats-beloppen uppkommande skilnads-summor voro, hvad utgifter angår, efter beskaffenheten, tillförda dels serskildt inrättade konti för hvarje hufvudtitels besparing och brist, benämnda besparings-fonder nas konti, dels ett konto, kalladt Stats-regleringens öfverskott och brist, dit äfven inkomsternas öfverskott och brister öfverfördes, äfvensom de så kallade utgifterna å öfverskotten på Stats-verkets inkomster, i följd hvaraf å detta konto med lätthet kunde inhemtas huru detta resultat uppkom, då deremot, enligt planen för den äldre riks-hufvudboken, detta resultat icke såsom en följd af bokföringens serie, utan genom ny debitering och kreditering framställdes å ett mindre bemärkt ställe, nemligen uti Riksgälds-kontorets general-räkning.
I afseende å det sålunda upprättade formulär-förslaget framställde Kongl. Stats-kontoret och Kongl.
Kammar-rätten, i deras afgifna underdåniga utlåtande, anmärkningar, hufvudsakligen i 2:ne afseenden, nemligen dels att den i riks-hufvudboken ingående kapital-räkning borde upptaga icke allenast, såsom i formuläret var föreslaget, Stats-verkets grundfond, utan äfven total-summan af Statens alla inkomster och utgifter för året, och dels att hufvud-boken, för att fullständigt utvisa Svenska Drätsel-verkets verkliga ställning, jemväl borde innefatta redogörelse för all den förvaltning af allmänna medel, som är Riksgälds-kontorets Fullmäktige anförtrodd.
Dessa, jemte några andra af ofvanbemälde embets-verk äfvensom af 1851 års
Revisorer föreslagna förändringar i berörde formulär godkändes af rikets sednast församlade Ständer, som, i anledning deraf, för sin del beslöto: l:o att en kapital-räkning borde i riks-hufvudboken intagas, för sammandragande af alla de special-fonder, i hvilka stats-kapitalet fördelas, och med bifogande af 2:ne hjelp-konti, det ena ett sammandrags-konto för all inkomst och det andra ett dylikt konto för all utgift, från hvilka hufvudsummorna borde ingå till kapital-räkningen, för att der sammanställas med in- och utgående balanser; 2:o att den i Kollegiernas förslag till kapital-räkning, äfvensom i de flesta af förslags-hufvudbokens fond-konti, förekommande sammanföring under högst fyra hufvuddelar, nemligen in- och utgående balanser samt inkomster och utgifter, borde å alla fonders konti tillämpas; 3:o att de i förslags-hufvudboken använda benämningar: missväxt-undsåttnings-fonden och allmänna magasins-fonden eller fonden för äldre missväxt-undsättningar måtte ändras, den förra till undsättning s-fonden och den sednare till magasins-fonden', 4:o att å konti för stats-utgifterna borde anmärkas när anslaget är förslags-anslag eller reservations-anslag eller ock beggedera; samt 5:o att redogörelse för den Rikets Ständers Riksgälds-kontor tillhörande förvaltning af allmänna medel jemväl borde uti riks-hufvudboken intagas; — och har slutligen Kongl. Maj:t, genom högstberörde nådiga bref den 15 Februari 1855, meddelat fastställelse å ifrågavarande formulär till ny riks-hufvudbok med ofvan anförda förändringar och tillägg, dervid Kongl.
Majit tillika i nåder föreskrifvit, att främst uti riks-hufvudbokens första del skulle intagas ofvanberöide kapital-räkning för sammandragande af alla de special-fonder, i hvilka stats-kapitalet fördelas, hvaremot de uti samma del af formuläret intagna räkningarne öfver stats-kapitalets serskilda fonder borde derifrån uteslutas och i stället inrymmas uti riks-hufvudbokens andra del, i den ordning efter hvarandra, som komme att bestämmas af fondernas mer eller mindre allmänna beskaffenhet samt deras samband med eller förhållande till riks-statens särskilda hufvud-titlar; att räkningen med Riksgälds-kontoret, såsom förvaltande verk, skulle erhålla plats uti riks-hufvudbokens första del, näst efter räkningen med Kongl.
Stats-kontoret, och att räkningarne öfver de fonder, som genom ifrågavarande förvaltnings intagande uti riks-hufvudboken komme att jemväl der ingå, borde inrymmas uti den andra delen efter den här ofvan antydda ordningsföljd; hvarjemte Kongl.
Majit i nåder uppdragit åt Kongl.
Stats-kontoret att förordna om de mindre jemkningar uti vissa af hufvudbokens konti, som, i följd af kapital-räkningens intagande derstädes samt räkningarnes öfver special-fonderna öfverflyttning från första till andra delen af riks-hufvudboken, eller eljest vid dess slutliga uppgörande i öfverensstämmelse med de fastställda grunderna, kunde blifva erforderliga.
Den nu verkställda granskningen af de för revisions-åren, enligt det sålunda fastställda formuläret, upprättade riks-hufvudböckerna, hvilka dervid blifvit jemförda både med nyssnämnde formulär och med de äldre riks-hufvudböckerna, har, enligt Revisorernes omdöme, icke allenast bekräftat de af Rikets Ständer och deras Revisorer vid föregående tillfällen uttalade åsigter om behofvet af en förändring i det förut iakttagna bokförings-sättet, utan äfven ådagalagt, att den nu antagna methoden för bokföringen vid tillämpningen visat sig vara fullt användbar och ändamålsenlig.
Vid jemförd se med de föregående årens enahanda räkenskaper hafva Revisorerne funnit, att de sednast uppgjorda riks-hufvudböckerna lemna ej allenast en i väsendtlig mån lättare öfversigt af förhållandet med Stats-verkets ställning, enär hvarje konto utvisar huru såväl inkomst som utgift till beloppen utfallit, utan ock på samma gång en större fullständighet i redovisningen, derigenom, att dels serskilda hufvudräkningar blifvit inrättade för Stats-verkets grund-fond samt ordinarie och extra statsreglerings-fonderna äfvensom alla öfriga serskilda fonder och kassor, hvilkas ställning förut endast genom vidlyftiga omslut kunnat inhemtas, och dels att den nya riks-hufvudboken, efter det
Riksgälds-kontorets redogörelse deruti blifvit inrymd, nu mera innehåller fullständig upplysning äfven om sistnämnde verks tillstånd och förvaltning.
Revisorerne, som, i betraktande häraf, funnit ©tvifvelaktigt, att den nya methoden för riks-hufvudbokens uppställning i flera hänseenden medfört ganska väsendt - liga fördelar, hvadan således genom denna förändring ett betydligt framsteg måste anses vara vunnet i afseende å sättet och ordningen för de allmänna medlens redovisning, hafva härmed trott sig äfven böra omnämna, att det nya bokslutet, enligt ofvan °uppgifne förändrade grunder, hvilket för riksboksluts-kontoret medfört ett ökadt arbete, blifvit med mycken noggrannhet och på ett i allo förtjenstfullt sätt verkställda § 2.
I sammanhang med de uti högstberörde nådiga bref af den 15 Februari 1855 meddelade föreskrifter angående riks-hufvudbokens förändrade uppställning, hade Kongl. Maj:t jemväl anbefallt Kongl.
Stats-kontoret att, i den mån sådant medhunnes, låta för de förvaltande verkens samt alla redovisande embets- och tjenstemäns räkenskaper uppgöra och till Kongl. Maj:ts nådiga pröfning öfverlemna förslag till formulärer, så upprättade, att dessa räkenskaper blefve uppgjorda i möjligaste likstämmighet med den nya planen för riksboks-slutet, på det desammas resultater måtte med lätthet och utan vidlyftigare omslut kunna i riks-hufvudboken intagas.
Enligt hvad Revisorerne inhemtat, har Kongl. Maj:t derefter under den 14 December nyssnämnde år i nåder förordnat en af Kongl.
Stats-kontorets tjentemän att under bemälde embetsverks inseende verkställa ifrågavarande arbete emot ersättning till ett belopp af 150 R:dr Banko i månaden; och under den sedermera förflutna tiden hafva nya formulärer blifvit uppgjorda och af Kongl. Majit fastställda för Konsistoriernas och elementar-läroverkens räkenskaper; varande dylika formulärer för länens landsböcker med dertill hörande redogörelser för uppbörds-förvaltningarne och landsränterierne för närvarande under utarbetning, ehuru dessa, i anseende dertill att de angående skatte-förenklingens och decimal-systemets införande jemte öfriga i sednare tider beslutade förändringar i uppbörds- och redogörelse-verket skola dervid iakttagas, förväntas ej kunna medhinnas tidigare, än att de vid afslutningen af nästkommande års räkenskaper torde vinna tillämpning.
Då bristen på likstämmighet i sättet för de offentliga räkenskapernas upprättande, enligt hvad vid flera föregående Stats-revisioner varit anmärkt, medfört väsendtliga olägenheter vid de allmänna medlens redovisning och förvaltning, samt behofvet af en förändring härutinnan nu mera, sedan en ny method för riks-hufvudbokens uppställning är antagen, visat sig ännu mera kännbart, hafva Revisorerne med tillfredsställelse erfarit, att åtgärder till afhjelpande af denna brist blifvit af Kongl. Majit vidtagna.
Den nu verkställda gransknings-förrättningen har nemligen för Revisorerne ytterligare ådagalagt nödvändigheten deraf, att de förvaltande verkens räkenskaper, så snart sådant möjligen kan ske, bringas till enhet och öfverensstämmelse, emedan granskningen i väsendtlig mån försvåras genom de stora skiljaktigheter i bokförings-methoden, som för närvarande förefinnas, hvilka föranleda dertdl, att en betydlig del af den för revisionen bestämda tid åtgår endast för att inhemta kännedom om de olika och ofta invecklade grunderna för hvarje serskildt verks redovisnings-sätt.
I följd häraf har äfven, såväl vid denna som föregående Stats-revisioner inträffat, dels att Revisorerne, i anseende till ofullständigheten af ett och annat verks redogörelse, ej kunnat bilda sig något tillförlitligt omdöme om förvaltningen i sin helhet, och dels att flere af de anmärkningar, som under gransknin fen förekommit, ansetts böra förfalla, enär de befunna felaktigheterna ofta berott af okförings-methodens beskaffenhet, och rättelse deruti således ej kunnat vinnas förr än nya formulärer för räkenskaperna blifvit uppgjorda och vunnit tillämpning.
Revi - sorerne hafva derföre ansett det vara af synnerlig vigt, att utarbetandet af berörde formulärer, ehuruväl i alla händelser, med hänsigt till företagets vidlyftiga omfattning och dermed förenade svårigheter, en längre tid torde dertill åtgå, likväl måtte bedrifvas med all den skyndsamhet, som kan stå i förening med arbetets noggranna och fullständiga utförande.
Enligt Revisorernes tanka, skulle till vinnande af detta ändamål väsendtligen bidraga, om — förutom det månadtliga arfvode, som den härtill serskildt förordnade tjenstemannen eger uppbära och hvilket torde böra bestämmas till ett så tillräckligt belopp, att denna person må kunna åt detta arbete uteslutande egna sin verksamhet — äfven beviljades serskilda gratifikationer till lämpligt belopp, att utgå i den mån vissa större afdelningar af formulär-arbetet blefve fulländade och godkände.
Derjemte och ehuru Revisorerne anse lämpligt och ändamålsenligt att ifrågavarande arbete, för att erhålla enhet och öfverensstämmelse, verkställes under en persons ledning, torde likväl utförandet kunna i ej ringa mån påskyndas derigenom att denne tjensteman berättigades antaga tjenliga biträden vid de serskilda detaljernas utarbetande, i den mån en större personal kan på en gång med fördel dervid användas. § 3.
På sätt här ofvan är omförmäldt, hade Kongl. Majit vid den nya rikshufvudbokcns fastställande i nåder bemyndigat Kongl.
Stats-kontoret att förordna om de mindre jemkningar uti vissa af hufvudbokens leonti, som vid dess slutliga uppgörande kunde blifva erforderliga.
Enligt hvad Revisorerne, vid jemförelse mellan formuläret och hufvudboken, inhemtat, hafva sådana förändringar egt rum, bland annat, i nedannämnde hänseenden: l:o.
Den nya hufvudboken för år 1854 innehåller, utom det i formuläret upptagna konto för ingående balansen, äfven ett annat sådant med benämning: »tillkommen ingående balans.»
Då nemligen den utgående balansen för år 1853, utgörande på debetsidan 21,824,025 Rdr 7 sk. 1 rst och i kredit 3,316,266
Rdr 20 sk. 2 rst, innefattade hvarken Riksgälds-kontorets behållningar och skulder, hvilka, enligt Kongl. Maj:ts och Rikets Ständers beslut, skulle ingå i den nya riks-hufvudboken, ej heller de balansposter, som jemlikt formuläret skulle såsom stats-verkets skuld afföras för åtskillige kommuner eller korporationer tillhöriga medel, såsom riddarhus-, kurhus- m. fl., måste följaktligen ofvan uppgifna balanssummor, som utgjorde den egentliga ingående balansen för år 1854, ökas med nyssnämnde medel, hvilken tillökning ansetts böra i ett serskildt konto upptagas. 2:o.
Hufvudboks-formuläret innehöll serskilda konti för de förvaltande myndigheter, som redovisa för alla å 4:de hufvudtitcln uppförda anslag äfvensom 9:de hufvudtitelns anslag till W adstena krigsmanshus-kassa och invali dhus-fonden; — men sedan Kongl. Krigs-kollegium från och med år 1850 fått emottaga förvaltningen af och redovisningen för hela 4:de hufvudtiteln med dertill hörande anslag jemte sistnämnde 2:ne fonder, hafva ofvanberörde förvaltande myndigheter ej vidare erhållit egna konti i riks-hufvudboken, emedan deras redogörelser, som alltifrån nyssnämnde år varit intagna i Kongl. Krigs-kollegii hufvudbok, följaktligen äfven i riks-hufvudboken måste sammanföras å det deruti förekommande konto med Kongl. Krigskollegium. 3:o.
Till beredande af fullständigare upplysning om förhållandet med de till hästafvelns förbättrande anslagna medel, har, enligt Kongl. Stats-kontorets förord 2 - — lö - nande, en serskild, förut saknad, general-räkning med Kongl.
Stuteri-öfver-styrelsen och stuterierna blifvit uti 1853 och de följande årens riks-hufvudböcker intagen.
Af de i hufvudboks-formuläret uti det så kallade tabellverket upptagna medel och fonder, som icke utgöra stats-medel, utan tillhöra vissa län, eller enskilda kommuner och korporationer, äro några, såsom utgående endast i några få län och med mindre betydliga belopp, nemligen enöres- och brobyggnads-medel m. fl., redan uti de föregående årens och följaktligen äfven uti de för revisions-åren upprättade riks-hufvudböcker helt och hållit uteslutna. 5:o. Sedan Kongl. Maj:t, i öfverensstämmelse med Rikets sednast församlade Ständers beslut, under den 18 Januari 1855 i nåder förordnat, att af de för minuthandel med och utskänkning af bränvin inflytande afgifter 1 skulle tillfalla länens hushållningssällskap och de öfriga £:na såväl rikets samtelige städer som socknarne på landet, för att till kommande behof användas, hafva följaktligen de uti riks-hufvudbokens tabellverk förekommande serskilda medel blifvit från och med samma år tillökade med nyssnämnde afgifter, under rubrik: »bränvins-minuteringsmedel».
De under Kongl. Stats-kontorets förvaltning ställda Norénska och Filéenska testamente-fonder na, hvilka i formuläret saknas, hafva jemväl under revisionsåren blifvit uti riks-hufvudboken upptagna, enligt hvad här nedan vid redogörelsen för dessa fonders ställning kommer att närmare omförmälas. 7:o.
Jemte de i formuläret intagna serskilda tabeller öfver stats- och riksgälds-medel innehåller den nya riks-hufvudboken dessutom en gemensam tabell för nämnde medel.
Denna sammanföring har befunnits nödig i anseende till det förhållande, som eger rum i afseende å ifrågavarande medels bokföring uti de olika verkens räkenskaper, i det att alla från Stats-kontoret till Riksgälds-kontoret lefvererade medel uti sistnämnde verk tagas till uppbörd såsom riksgäldsmedel, hvaremot de från samma verk till Stats-kontoret öfverlemnade summor derstädes benämnas statsmedel.
Då nu, jemlikt formuläret, alla de medel, som emellan förvaltande myndigheter lefvereras, skola på tabellerna såväl i debet som kredit till lika belopp afdragas, men i följd af nyssnämnde förhållande total-summorna af lefvererade statsoch riksgälds-medel å berörde tvänne tabeller i debet och kredit uppgå till olika belopp, hafva alla de serskilda summorna måst å en gemensam tabell sammanföras, på det att afdrag af de lefvererade stats- och riksgäldsmedlen måtte, i enlighet med formuläret, kunna verkställas. 8:o.
Det i hufvudboks-formuläret förekommande konto för stats-verkets grundfond innehöll endast nettobehållningarne vid hvarje års början och utgång jemte å kapitalet under året skedd afskrifning.
Denna räkning har i den nya rikshufvudboken erhållit ökad fullständighet, i det densamma upptager såväl bruttobehållningen vid årets början, med specifikation af de olika slags tillgångar, hvaraf denna behållning består, som derifrån afgående skuldposter, jemväl serskildt specificerade, på sätt den häröfver upprättade, nedan intagna tabell, närmare utvisar. 9:o.
Den uti den nya riks-hufvudboken intagna redogörelse öfver extra stats-regleringen har jemväl erhållit större fullständighet än uti formuläret, derigenom att hvarje dertill hörande anslag blifvit, likasom samtlige anslagen under ordinarie stats-regleringen, upptaget i serskildt konto, utvisande såväl in- och utba - Bilaga Litt.
A N:o 1 till 1857 års Revisions-berättelse, angående Statsverket, sid. 11.
Sammandrag öfver samtlige i 1854 Debet.
Ingåen de Balans: Kontant behållning Fastigheters värden Inventariers dito
Behållning af spanmål
Dito af bergseffekter ....
Utlånta medel Utestående krono-uppbörd:
Levererad inom den 31 Augusti^ 1854 Resterande den 1 September 1854 Förskotter till liqvid och redovisning...
Anmärkta poster Proprie balanser Fordringar S: :r Tillkommen ingående Balans: Kontant behållning
Utlånta medel Förskotter till liqvid och redovisning..
Fordringar |S:r '1854 års krono-uppbörd:
Afkortad
Behållen till disposition Resterande den 1 September 1855.
S:i Äterdebitering Levereringar Utgående Balans: öfverlevereringar Återstående utgifter fekulder S:r SUMMA Stats- och Riksgäldsmedel. 3,337,535: 440,075: 344,495: 80,664: 131,739 3,018,299: 5,496,758: 254,834: 1,802,475: 5,072: 180,678: 325,112: 20. 24. 14. 16. 23. 9. 15,418,341 :| 16 423,431: 4,583,475: 1,690,947 6,697,853 1,555,470: 19,035,297: 104,699: 20,695,400: 6,006: 23 38 2.
Diverse medel. 610,507: 604,818: 51,791: 20,004: 1,800,464: 8,490: 32,530: 7,189: 4,375: 19,988: 2,152,188 22, 9. 41 12 12. 10, 6. 5,312,349:|42. 407: 200,301 102,833: 47,249: 350,792: 8,928: 867,135: 27,918: 10. 8 5.1 9, 10,152:21. 122,320:12. 8,708,304:21. 8,840,777: 51,658,444: 7. 31. 5. 903,982:1 2, 4,202: 1,369,473: 24 10. 10. 2.
Medel, hvilka nti Rikshufvudboken endast upptagas i balanserna.
Summa. 491,411 32,890: 558,273: 6,935: 17: 3,805: 23. 36. 1,093,333: 44 910 210,000 210,910: 56,761: 702,213: 3,557: 27. 3. 10. 9. 3. 4,439,454: 24. 8. 1,045,493: 34. — 396,287: 8. 1. 100,668: 28. 10. 131,739: 23. 9. 4,851,654: 10. 6,063,522: 1. 9. 294,301: 16. 10. 1,809,682: 5. 1. 9,448: 10. 5. 204,473: 15. 2. 2,477,300: 20. 6. 1. 21,824,025: 27. 2 6. 27. 18. 424,749: 4,993,776: 102,833: 1,738,196: 7. 1 14. 40. 43. 24. 7,259,556: 27. — 762,532:| 4.
I,148,814:|4Ö 126: 2,000: 44. 1,373,675: 34. 7,940,799:|40. 2,126: 44. 3,217,718: 9. 1,621,159: 20,604,645: 136,174: 22,361,980: 6,006: 1,148,814: 37. 35. 41. 18. 5. 40. 14,481:42. 122,320:jl2. 10,079,777:|31. 9.| 10,216,579:138. 17. 6. 62,816,962: 41. 2. års Rikshufvudbok ingående medel. Credit.
Ingående Balans: Öfverlevereringar Återstående utgifter Skulder S:r Tillkommen ingående Balans: Öfverlevereringar Skulder S:r Afskrifningar Afkortning:
För år 1854 » 1858 och föregående åren..
S:r Anordning:
Enligt riks-stat..
Utom stat extra stats-regleringen S:r Levereringar Utgående Balans: Kontant behållning
Fastigheters värden Inventariers dito Behållning af spanmål
Dito af bergseffekter ...
Levererad inom den 31 Augusti 1855 Resterande den 1 September 1855 Förskotter till liqvid och redovisning...
Anmärkta poster Proprie balanser Fordringar Stats- och Riksgäldsmedel.
Diverse medel. 11,775:26. 564,147: 2. 1,570,147:|41. 2,140,070:|22.| 8 4,562,574:46. 4,562,574: |4 6 J102,992:|26. 1,555,470:1 8 77,375: ,26 1,632,845: 34 14,729,987: 3,942,770: 446,791: 7. 3,100: 1,164,979: 1,168,079: 22: 112,195: U2,218:| 6.| 6.| 5. 10. 15. 10 27., 3 27. 3.
Medel, hvilka uti Rikshufvudboken endast upptagas i balanserna.
Summa. 116: 2,000: 29. 2,116. 29 U3,476:I42.| —| 192: 8,928: 8,189: 22. 2. H.[ 17,117:24.|10. 19,119,548:40. 5,173,118: 342,662: 263,048: 79,437 163,283: 6,280,479: 5,263,183: 243,818: 2,279,530: 4,474: 183,375: 3,817,999: S:r |24,094,412: SUMMA |51,658,444: 2. 37 18. 13. 31. 38. 19. 41. 11. 26. 31. 19. 1,279,535: 4. 4. 1,279,535: 492,324: 521,534: 24,758: 17,813: 2,236,768: 3,529: 28,012: 108,877: 2,711: 17,782: 1,796,260: 4.| 4.| 5,250,372: 3l7|5.| 7,940.799! 31. 5. 42. 33. 19. 3. 23. 10. 20. 37. 6. 4. 56,761: 2,893 59,654: 15,022:44. 7 3. 6. 37. 8. 14,992: 13. 564,147: 2. 2,737,127: 4. 3,316,266: 22: 4,674,770: 5. 10. 27. 25. 4,674,793: 5. 20, 216,661: 24. 1,621,159:137, 88,458: 17. 43. 10.| 1,709,618: 7. 15,022:|44.| 7 1,681,581:| 3. 2 6 10, 6, 2. 42.1 9, 40. 3, 647,338: 235,643: 565,132: 5,954: 2,017: 3,064: 5. 24. 46. 13. 16. 26. 1,459,150:|36. 3,217,718:| 17. 14,729,987: 3,942,770: 1,741,349: 20,414,106:|41. 1,681,581: 6,312,780: 35. 4. 864,196: 43. 2. 287,807: 13. 5. 97,250: 46. 8. 163,283: 31. 1. 8,752,891: 34. 3. 5,831,845: 21. 1. 277,785: 31. 6. 2,390,424: 38. 3. 7,185: 47. 4. 204,223: — 1. 5,614,259: 25. 10.
U.|30,803,935:|36.| — 6.|62,816,962:|41.| 2, Bilaga Litt.