Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvilken Voterings-proposition af Rid-* derskapet och Adeln godkändes, samt anslogs. Sedan \\, 42, 43 och 44 §§• i RiddarhusOrdniugen blifvit uppläste, börjades Den 23 Mars e. m. 323 voteringen kl. half till Nio e. m.; och befunnos, efter voteringens slut kl.
Tio e. m., sedan en voterings-sedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterna hafva utfallit, som följer:
' Ja — 47* Nej — io9.k
I följd hvaraf, och sedan det öfver Voteringen serskilt förde Protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att Ridderskapet och Adeln således afslagit RiddarhusUtskottets ofvannämde Memorial.
Justerades i3 ProtocollsUtdrag, innehållande Ridderskapets och Adelns i Plena den 19 dennes f. och e. m. fattade beslut.
Upplästes följande från nedannämde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden:
Af den 18 dennes: N:o 10.
Angående verkställd granskning af JustitimOmbudsmannens
Diarier och Registratur. F, •ån StatsUtskottet: 4
Af den 28 sistlidne Februarii: N:o 74.
I anledning af väckt fråga om försäljande till Skatte af Indelningarne vid 324 Den a3 Mars e. m.
AdelsfahncRegementet, i den mån nuvarande Innehafvare afgå. N:o I anledning af väckt fråga om bidrag till underhållandet af Hallnäs Bro i Vestra Härad af Jönköpings Län, N:o 76.
I anledning af väckt fråga om StatsVerkets rätt till Öfvermålskappar å den Ecclesiastike Staterne anslagne KronoTionde Spannemål.
Af den 7 dennes: N:o 77.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Utlåtande, angående sökt befrielse från Tiondes utgörande för Aluntillverkningen vid Lowers Bruk, samt om uppmuddrande af Hamnen vid Degerliams Lastageplats.
N:o 78, I följd af återremiss uti frågan om inköp för Statens räkning af Landsorts- och Korsö Fyrbåkar.
I anledning af Utskottets Utlåtande, angående den förste KammarMusicus B.
Crusell tillagde Pension.
I anledning af återremiss uti frågan om Stipendier för Officerare, till bivistande af krig Utrikes. N:o 81.
I anledning af återremitterade frågan, angående raserandet af en gammal Kyrkogård vid Landskrona Stad, samt Den 23 Mars e. m. 3a5 dess ordnande till en allmän Trädgårdseller Promenads-plats.
I återremitterade frågan, angående ett Lunds Kongl. Academie frånkändt Tionde-anslag.
N:o 83.
I anledning af väckt fråga om ersättning till Staden Philipstad och andre Städer för Tullbetjentes samt deras Enkors och Barns underhåll.
Angående väckt fråga om Löne-ersättniog till RådhusRätternes
Notarier för handläggning af göromål, som tillhört de indragna AccisRätterne.
Angående anslag af jord tili ökadt utrymme för Eskilstuna Stad, N:o 86.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående upplåtande af 2:ne Tunnelands jord på Lotten N:o 8, af Eskilstuna Kungsladugårds ägor, till inrättande af en ny Begrafningsplats för Eskilstuna Stads- och LandtFörsamlingar, N:o 87.
I anledning af Kongl, Maj:ts Nådiga Remiss uppå LandsKamereraren, Herr Kaminar-Rätts-Rådet Sellings ansökning, örn dess Pensionsrätt vid afskedstagandet.
Angående Stenkolsverket vid Höganäs, 326 Den 23 Mars c. m. N:o 90.
Öfver ExpeditionsUtskottets Memorial N:o22, angående tillökadt biträde vid Correctur-läsning.
N:o 91.
I anledning af väckt Motion, angående Statens ordinarie Räntors utgörande i Skåne, Blekinge samt Bolms Län.
Af den 6 dennes: N:o 8.
I anledning af väckt Motion om Bevillning å hvarjehanda Utländska öfverflödsvaror.
Rörande väckte Motioner om Bevillning å liort-spel.
Angående väckt Motion om befrielse från Bevillning af recognitionssmide.
Af den 7 dennes:
Nio 11.
Angående serskilte Förslag till förenklande af Berednings- och TaxeringsGomitéernas förrättningar.
Angående dels väckte Motioner om inskränkning i Kongl. KammarRättens befattning med BevillningsÄrenden, dels ock ett ingifvet Förslag lill inrättande af en RiksPröfningsComile'.
Angående väckt Motion, om infordrande af upplysningar, rörande Kongl. Den a3 Mars e. m. 327 KammarRättens anmärkningar emot BevillningsComite'erna i åtskillige Län.
N:o 14.
Angående gjorde framställningar, dels om bestämmande af viss tid för utfärdande och pröfning af KammarRättens anmärkning emot Skattdragande .och Uppbördsman, dels om inställande af gjorde anmärkningar i afseende å Hemmansvärden.
Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan en qvart till Ellofva om aftonen, In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim.
Protocoll, hållna hos Högloflige Ridderskapet och Adeln, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, Åren 1828 och 1829.
Adertonde Häftet.
Tryckta hos Johan Hörberg, i83o. i:
Thorsdagen den 26 Mars 18*29, Plenum klockan 10 Förmiddagen.
Justerades 4 ProtocollsUtdrag, innehållande Ridderskapets och Adelns i Plenum den a3 dennes f. m. fattade beslut.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm e. m. den 23 Mars 182g.
S. D. Vid förnyad föredragning af RiddarhusUtskottets den 10 sistlidne Februarii aflåtne, och den 5 dennes e. m. på bordet lagde, Memorial, i anledning af väckt motion om upphäfvande af Ridderskapets och Adelns beslut, angående anslående å Adeliga CadettSchoIaeFonden af 2:ne Stipendier åt de Adelsmän, hvilka egna sig åt Näringarne; blef samma Memorial af Ridderskapet och Adeln afslagit.
Justerades 3:ne ProtocollsUtdrag, innehållande Ridderskapets och Adelns i Ple - 4 Den 26 Mars f. ru. nnm den a3 dennes e. m. i öfrigt fattade heslut.
Herr Crusenstolpe, Magnus, Jacobf anförde skriftligen: 56 §.
Riksdagsordningen, lämpad till den oblida behandling, som i sista Plenum vederfors min då väckta motion, berättigar och föranlåter mig, att i dag väcka en ny, den nemligen: att, förmedelst en ändring af eller ett tillägg uti Kongl.
Maj:ts Nådiga Ordning för Dess och Rikets Canzli, HofCancelleren må tillåtas, att, då handlingar, skrifna eller tryckta, ur Riket till utländsk ort transporteras för hvilkens räkning som helst, sjelf eller genom Ombud, i händelse af befogenhet, undersöka , om bland dem något finnes, som RiksArchivet eller Statens Bibliotheker tillhör eller tillböra bort, och, i sådant fall, draga försorg alt detsamma dit återförskaffas, emot eller utan betalning, allt efter sig företeende omständigheter.
Grefve Strömfelt, Hans Fredrik, uppläste följande:
Då under uppläsningen af det anförande Herr Rosenqvist i sista Pleno afgaf, i frågan om JustitiaeOmbudsmannens Berättelse, jag påminte mig a:ne mål, som fö - Den 26 Mars f. m. revarit i Högsta Domstolen, hvaraf i det ena Lagman Pamp var tilltalad, för det han utan laga skäl insatt en person i häckte, och åter i det andra fråga var om en våldsam behandling mot en arrestant i Norrköping, föröfvad af en Polisbetjent derstädes, förmodade jag alt Herr Rosenqvist afsåg ett af dessa mål; och som de dervid förekomne omständigheter, hvilka jag bibehållit i mitt minne, icke öfverensstämde med den målning Herr Rosenqvist gjorde; ansåg jag mig böra anhålla hos Ridderskapet och Adeln, att i dag få lemna den upplysning, jag trodde vara af nöden.
Men sedan jag, dels af handlingarne i nyssnämnde mål, dels ock af JustitiaeOmbudsmannens Berättelser för 1826 och 1827 funnit, att det är ett annat åtal emot Lagman Pamp, hvarom Herr Rosenqvist sig yttrat, hvilket åtal Kongl. Maj:ts och Rikets Götha HofRätt afgjort, och hvaröfver inga besvär blifvit till Högsta Domstolen fullföljda; bar jag nu icke någon annan upplysning att meddela, än att den misshandlade personen, som icke allenast var anklagad och misstänkt, utan ock insatt på bekännelse å Malmö fästning för ett begånget mord, sedermera Lief om brottet öfvertygad, dömd och aflifvad.
I öfrigt torde hvar och en, som läser JustitiaeOmbudsmannens Berättelse, sjelf vala i tillfälle alt bedömma, huruvida Herr 6 Den 26 Mars f. ro. Rosenqvists uppgifter 3ro fullkomligt dermed öfverensstämmande eller ej.
Å nyo föredrogs Stats- och BancoUtskottens den 14 dennes under N:o 92 afgifne, samt den 19 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om ytterligare anslag utaf allmänna medel till Götha Canalbyggnads fullbordande, så vidt den rörer ett förskott af 100,000 R:dr B:co. Hans Excellence Herr Grefve von Platen, Baltzar Bogislaus:
Ehuru ifrågan om ett förskott eller lån af 100,000 R:dr, till fortsättande af Götha Canal-arbete, endast är en bifråga, är den dock af sådan art, att vi nu kunna afgöra den på ett sätt, hvarigenom hufvudfrågan med detsamma afgöres; ty om Utskottens Utlåtande antages, saknar CanalDirectionen medel att sätta arbetet i skick att kunna fortsättas under instundande sommar, äfven om Lagstiftningen sedermera ville bifalla de äskade bidragen.
Under sådan förutsättning, och då beslutet om bifrågan i så betydlig mån inverkar på hufvudfrågan och på åsigterne deraf — emedan det ej kan vara detsamma, om arbetet är enskildt eller allmänt, om utförandet är godt eller dåligt, om missräkningar varit oundviklige eller följder af försumlighet; emedan det Ben 26 Mars f. » 7 icke kan vara likgiltigt om detta arbete en dag skall bära frukt, eller endast qvarstå som en prydnad, som ett minne af förhastade beslut, ehuru jag tror, att man på sina ställen skulle få skäl att, i stället för förhastade beslut, sätta förhastade omdömen — under sådane förhållanden, säger jag, har Ridderskapet och Adeln rätt att af mig fordra en fullständigare redo för sjelfva saken.
Visserligen kommer en lång erfarenhet mig härvid till hjelp; men jag bekänner, att jag brister mycket i skicklighet, och hoppas derföre Ridderskapets och Adelns undseende med mig.
Jag hade väl ej väntat, att nödgas så här offentligen uppträda till redogörelse; men jag skall icke träda sanningen för nära och gerna rätta de misstag, som af mig begås.
Mine uppgifter om summorne grunda sig på facta och handlingar, hvilka när som helst här kunna framläggas, icke på suppositioner.
För att först föra nogare till minnes hvad Götha Canal är, torde jag böra upprepa hvad som redan är allmänt kändt, men dock icke utan nytta återkallas.
Hvem känner ej, attCanaler, men isynnerhet sammanbindningen af Rikets Östra och Westra sjökuster, sedan nära 3oo år varit föremål för våra största Regenters uppmärksamhet.
Den store och om landets sanna intresse så omtänksamme Gustaf I. sysselsatte sig mycket med dessa planer.
På 1600-talet 8 Den 26 Mar* f. m. förbigick knappt någon Riksdag, der det ej talades om detta ämne.
Det var ej heller underligt, då frågan gällde icke allenast att göra Ritat oberoende af utländska Magter och freda den utländska handeln, äfven då passagen genom Sundet vore stängd, utan ock att förena Rikets bördigaste och folkrikaste provincer.
Sedan saken i i^:de seklet på nästan hvarje Riksdag förevarit, upptogs den åter af Envåldskonungen Carl XII, hvilken, ehuru så mycket sysselsatt på andra håll, att man ej skulle trott hom>m hafva någon tid öfrig för ekonomiska företag, likväl äfven fästade sig vid detta förslag och fann dess nödvändighet.
De tider, som kommo efter honom, skulle man kanske trott hafva varit af annan tanka.
Men sådant var ingalunda förhållandet.
Man insåg äfven då vigten af företaget och gjorde äfven tillbud att realisera det; men kunskaperne voro då ännu icke nog framskridne, för att verkställigheten kunde svara mot syftemålet.
Man afskräcktes likväl icke.
Arbetet började och betydlige företag verkställdes, då ett Bolag 1 ^öo formerades, för att öfvervinna de vid Trollhättan befintlige naturhindren.
Delta försök misslyckades likväl totalt; men Ständerne ansågo sig icke destomindre pligtige att uppfylla sina förbindelser emot Bolaget, ehuru resultatet varit intet, och räntan, som år 174.9 försäkrades Bolaget till 12 procent i 100 år, hetalas ännu, endast med det afdrag, som Den 26 Slars f. m. 9 den enväldige Konungen derå gjorde år 1800, så att den numera utgår med g procent.
Efter den tiden afsvalnade väl idéen något; men Gustaf lil upptog den åter.
Gustafs och Gustaf Adolphs Slussar byggdes, och Konungen anbefallde en undersökning öfver hela Riket, för idéens ytterligare utförande.
Ritningar härom af ÖfverDirectören Thunberg finnas ännu i behåll.
Arbetet vid Trollhättan fortgick under tiden, och ändtligen öfvertogs det och utfördes af ett enskildt Bolag.
Härvid torde den upplysning böra lemnäs, att under samma tid företag af enahanda beskaffenhet på andra ställen förehades, såsom vid Strömsholms- och IJjelmare-Canaler; ty att använda en summa för sådant ändamål, bar alltid fästat Regeringens uppmärksamhet; emedan det är en gifven sanning, att, öfver allt på hela jordklotet, Styrelserne, äfven de hushållsaktigaste, gerna fästa sin omvårdnad vid sådane företag, Styrelsesättet må föröfrigt vara Republikanskt, Despotiskt eller Monarkiskt.
Härom vittna Ryssland, Holland, Frankrike, Amerika och nästan alla länder.
Emedlertid var Trollhätte-Canalen färdig.
Jag nödgas här nämna en omständighet som angår mig sjelf.
Ifändelserne hade gjort, att jag, skiljd från allmänna befattningar, lefde såsom enskild man i en afkrok af landet, i tanka att der i lugn få tillbringa mina dagar.
Men då uppsöktes IO Den 26 Mars f. m. jag, och de lefva ännu, som veta, alt jag tvingades emottaga förtroendet att blifva Directör vid Trollhätte-Canalen.
Då fann jag de långt före mig af Thunberg uppgjorde projecter, och jag ansåg mig göra orätt mot fäderneslandet, om jag uraktlåtit att göra dem bekante.
Detta föranledde mig att år 1806 utgifva en Afhandling, som utredde förhållandet med dessa planer.
Jag blef derefter af f. d. Konung Gustaf Adolph anbefalld att företaga ny undersökning för planernes utförande.
Jag har gjort detta och dervid följt Thunberg.
Jag skaffade mig äfven biträde af en för utmärkt skicklighet känd Engelsman, och äfven han erkände, att han följt Thunberg, och hyllade denna inländske mans förtjenst.
Resultatet af denna undersökning framlades för 1809 års Ständer, och här träde vi tiden närmare.
Det var ingen förbudet att framlemna sina planer; men för mig, som af högsta Makten emottagit ett uppdrag, var det en ovilkorlig pligt att framlägga resultatet deraf.
Den plan jag framlade, föranledde mångfaldiga öfverläggningar och beslut hos Rikets Ständer; men jag frågar, hvartill af allt delta är jag skuld?
Deri visar sig blott ett Folkets och Regentens sträfvande till ett för det hela nyttigt ändamål; men ingalunda framstår företaget såsom enskildt.
Orsaken, hvarföre man nu söker gifva det en sLämpel, som skulle göra det lill enskildt, ligger endast deri, att Den 26 Mars f. m. 1809 års Ständer, dåde väl funno, att företaget var af vigt, men att allmänna medel dertill fattades, sökte genom utlofvade fördelar bilda ett Bolag, som dels med sitt Capital och dels med sin omvårdnad skulle medverka till utförandet.
Fördelarne blefvo kungjorde, privilegier utfärdade, samt Konungs och Ständers beslut tagne, innan något Bolag ännu var bildadt.
Men följden af dessa privilegier, der bland annat Bolaget lofvades få draga räntevinst af en serskild
Discont-inrättning, var, att teckningen gick för sig.
Jag får här tillika erinra om en annan omständighet, som tilläfventyrs fallit ur minnet, nemligen att Disconterne den tiden sällan inrättades för allmän nytta.
Visserligen erhöll Banken understundom del i vinsten, men större delen gick till de enskilde Actieägarne, och det var ej sällsynt, att enskilde personer för blotta teckningen fingo en årlig utdelning af 10, i5 ända till 18 procent.
Offret torde således hafva varit ringa, då det nu blef Bolagets åliggande att använda
Discontvinsten till befrämjande af ett företag, som Konung och Ständer ansett vara af stor vigt för det allmänna.
Bolaget organiserade sig, och teckningen steg, i stället för 1 million, till 3,i48,6'oo R:dr.
Man förvånades öfver en sådan teckning.
Omöjligt kunde man tro den vara en följd af den lill 5 procent bestämde räntan; man ansåg den såsom en följd af känsla för sa - I 2 Den 26 Mars f. m. ken och patriotiskt nit för ett allmänt nyttigt företag.
Att saken icke allenast inom oss betraktades på detta sätt, utan att den äfven väckte sensation i aflägsnare länder, derom vittna den tidens depecher från London och Paris, och jag hemställer, om icke företaget då öfverallt, så hos Folk som Styrelse, så väl inom- som utomlands, ansågs för någonting helt annat, än en enskild speculation.
Arbetet började.
Jag medgifver här å nyo hvad jag från början sagt, att jag icke kunde hafva den nödige skickligheten, utan blott god vilja, och hoppades att, med biträde af andras större förmåga, ändamålet skulle vinnas.
Emedlertid anser jag mig skyldig att redogöra för de grunder, hvarpå arbetsplanen uppgjordes.
Vi saknade all nödig upplysning och erfarenhet om säkra grunder för sådane företags utförande, derest man icke såsom sådan vill anse de brister vi sågo i det gamla.
Om man derföre ej ville blottställa sig för nödvändigheten alt efter 5o å 60 år bygga om, måste man söka att af Utlänningen vinna de nödiga upplysningarne, och draga nytta af hans större erfarenhet.
Jag tror ock, att man i den vägen gått långt, äfven då man nödgats undertrycka egenkärleken, sorn så lätt hisnager sig, der hon tror sig i besittning af inbillade kunskaper.
Jag tror att man, såsom ett icke likgiltigt offer på Den 26 Mars f. m. fäderneslandets altare, aldrig släppt denna grundsats ur sigte.
Men erfarenheten visade, hvad ock framställningen vid 1815 års Riksdag ådagalade, att det första kostnadsförslaget ej var tillräckligt.
Det upptog en summa af 1,600,000 R:dr, hvilken likväl, om man considererar de förändringar, som mynt och varuvärden under tiden undergingo, måste höjas till 4 millioner, enligt den calcul, jag redan 1822 framställt i en då utgifven afhandling.
Men äfven denna summa hade varit otillräcklig, och erfarenheten visade, att vi år 1809 ägde alltför litet kunskaper för att uppgöra ett tillförlitligt förslag öfver ett så vidsträckt och inveckladt företag.
Det tillförlitliga förslag, som af en Engelsman utlofvades, uteblef alldeles, och då Majoren Bagge derefter anlitades, förklarade han sådant vara utöfver dess fattning; men när han ytterligare uppmanades, utfästade han sig slutligen att göra det så godt han kunde, likväl med den uttryckliga reservation, alt han ej kände localen nog, för att ansvara för förslagets tillförlitlighet.
Då 1815 års Riksdag kom, uppgjordes ett nytt förslag, som framlades för Ständerne tillika med de calculer, hvarpå det grundades, och hvilket ännu finnes deponeradt i Banken.
Detta förslag var en följd af långa öfverläggningar och flerårig erfarenhet; men man fann sig ändock icke säker på sin räkning, serdeles som andra länders erfarenhet visade, i4 Den 26 Mars f. m. att arbeten af sådan art äro för invecklade, för alt med fullkomlig säkerhet kunna beräknas. i8i5 års Ständer funno emedlertid de af CanalBolaget framställde skäl så giltige, alt de beslöto medelst nya fördelar uppmuntra till arbetets fortsättande, blott med förbehåll, att Bolaget skulle dertill använda bela det tecknade Capitalet, hvaremot Actieägarne försäkrades om 5 procents ränta, i hvilket afseende dem tillädes en utvidgad
Disconträttigbet, hvaraf vinsten calculerades till i5o,ooo R:dr.
Jag frågar, hvad detta innebär, om ej att Götha Canal, eller sammanbindningen af Rikets Östra och Westra sjökuster då ännu ansågs bära stämpeln af ett Nationelt företag.
Det är ur denna synpunkt vi måste betrakta saken, då vi i dag skole afgöra, om Bolaget genom ett obetydligt biträde skall sättas i tillfälle att fortsätta arbetet, eller om det på förband skall afbrytas.
Men då vid flere tillfällen så mycket blifvit sagdt om naturen af företaget, så må det vara nog derom.
Nu må det tillåtas mig att tala något om sjelfva utförandet.
Det har i alla hänseenden blifvit gjordt efter ny plan.
Arbetsmethoderne äro förändrade, nya verktyg anskaffade och utländske arbetare använde.
Följden deraf bar varit, alt arbetet fortskridit så mycket som möjligt, ehuru det flere gångor blifvit afbrutet genom oförutsedde händelser.
Man liar dock sökt att af allt draga så mycken Den 26 Mars f. tn. nytta, som möjligt; och jag vågar säga, att de, som följt arbetet med uppmäsksamliet eller vilja bedömma det efter resultatet, skola finna, att det står framom icke allenast allt af samma slag, som kan visas inom Riket, utan kanske äfven större delen af hvad som utomlands blifvit verkstäldt.
Arbetet bar dessutom varit underkastadt så mycken granskning, dels genom serskilde af Konung och Ständer utsedde Revisorer, och dels genom de årliga Revisionerne, att hvar och en lätt kan öfvertyga sig, att redogörelsen varit säker, klar och öppen.
Den har varit felfri till den grad, att personer bland Statens betydligaste Embetsman, som nu mera äro aflidne, ansett den värdig att tagas till efterdöme.
Må för öfrigt resultatet framstå såsom vittnesbörd. 1822, sedan man redan hunnit samla en längre erfarenhet, utgaf jag en afhandling, som utreder arbetsförhållanderne vid Götha Canal emot andra företag af samma slag.
Jag adresserade den till den första vetenskapliga Corps i Riket, för att inhemta dess bedömmande af saken; och intet har varit att anmärka deremot.
Denna afhandling visar, att om man vid Götha Canal inrättat arbetet efter samma grunder, som vid Trollhättan följdes, skulle kostnaden stigit till 15,176,000 R:dr, i stället att den hittills utgjort 7,923,817 R:dr; så att, om härtill lägges hvad som blifvit påkostadt den mechaniska verkstaden, utgö - i6
Den 26 Mars f. m. rande 84.733 R:dr, hvad sorn vidare blifvit användt till inventarier och dylikt, uppgående till 274,5o3 R:dr, samt sist de till Canalens fullbordande erforderlige 845,334 R:dr, blir totala kostnadssumman 9,128,387 R:dr, eller, om man vill taga en rund summa, med afdrag af kostnaden för verkstaden och värdet af de inventarier, som efter arbetets slut kunna vara öfrige, jemt 9,000,000 R:dr, som utgöra den verklige kostnaden.
Man kan ej neka den stora besparing af 6 millioner emellan kostnaden, sådan den kunde calculeras efter de grunder, som följdes vid Trollhättan, och den kostnad, för hvilken arbetet blifvit verkstäldt.
Hvad är skälet, om icke förbättrade arbetsmethoder?
Ty landet och folket är detsamma.
Det måste således ligga i de utländska bättre methoderne, som blifvit gjorde till inhemske och åstadkommit denna verkan uti ett planmässigt begagnande af de naturliga, visserligen stora, fördelarne.
Utan att ingå i en vidlyftigare beräkning af summorne, och utan att åberopa Revisorernes yttranden, skulle jag tro, att detta resultat utgör det bästa beviset för ett ändamålsenligt utförande af arbetet.
Men, säger man, stora missräkningar hafva ägt rum.
Till en del har jag redan vidrört detta.
Må det tillåtas mig, då jag nu kanske talar för sista gången på detta rum, Den 26 Mars f. m. *7 rum, att ytterligare tillägga något i ämnet.
Kanske skall jag öfvertyga åtminstone dem, som sjelfve veta, hvad kostnadsförslag vilja säga, och kunna döma derom, att missräkningarne icke varit en följd af vårdslöshet och okunnighet, utan snarare oundviklige till följd af sakens natur.
Ty om man kan visa, att i Holland, der under 7 sekler 3ooo millioner gyldén blifvit använde till Canaler, missräkning ägt rum i kostnadsförslaget till den sist byggde Canalen; om i England, der Canaler blifvit gräfde till en sträcka af 400 Svenska mil, den sista Canalbyggnaden börjades med ett kostnadsförslag, som först upptog 25o,000
Pund och slutade med i,3oo,ooo; om i Frankrike alla sedan år 1822 gjorde förslag till Canalbyggnader, hvilka likväl inlemnas till Lagstiftningen för att granskas', slagit felt från £ till adelar af hela kostnadssumman; så kan icke sådant härröra af en allmän vårdslöshet.
Det måste bevisa, alt yrket är af den art, alt icke allt kan förutses.
Detta , är också lätt begripligt, då föremålen för beräkningen ej visa sig för ögonen.
Visserligen har man utvägar att borra signed i jorden, att gräfva brunnar och dylikt, hvarigenom markens beskaffenhet kan utrönas, och sådant har icke heller blifvit uraktlåtet hvarken här eller i andra länder; men oförutsedde hinder skola alltid möta, som öka kostnaden.
Exempelvis må nämnas KielerCana18 H. 2 i8 Den 26 Mars f. m. len, sorn endast är 3 mil lång, med 6 slussar af 27 fots höjd, och ändock kostat öfver 7 millioner R:dr.
Fordrade man af mig ett förslag, som exact skulle slå in, så hade det visserligen varit smickrande, om jag kunnat svara emot en sådan fordran; men slikt har jag aldrig åtagit mig.
Det gifves endast 2:ne sätt att göra förslagen med säkerhet tillräcklige, och jag föraktar dem tegge.
Det ena att antaga ett förslag med en högst betydlig öfverskottsumma på slump.