Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag skulle försökt att genom det begrundansvärda i sak öfverskyla det mer eller mindre bristfälliga i form.”
Men sedermera säger han, att om man vill begagna sin rättighet emot honom, så anser han sig böra förklara, att han nyttjat sitt uttryck i en lindrigare bemärkelse.
Han har således sjelf sagt, att han företrädesvis vill gifva sitt uttrvck den allvarsammare bemärkelsen.
Då fia - Den 3o A p r i 1 f. m. 35i gar jag Hr Dalman, vid hvad slags tillfällen de personligen förolämpande uttryck, sorn 5o § Riksd.Ordu. omnämner, kuuna anses vara fällda, om icke detta uttryck är att anse såsom sådant, huruvida något yttrande kan fällas, på hvilket denna §:s stadgande bestämdare kan lämpas?
Jag frågar Hr Dalman vidare, huruvida, då enskild mans rätt är skyddad i allm. lagen, som tillåter honom att söka skydd mot dylika förolämpningar, det icke måste vara grundlagens afsigt, att man ej, under skydd af sin riksdagsmannapollett, må få säga annat än i det enskilda lifvet, och om icke hederskänslan hos den person, som genom grundlagens skydd anser sig frikallad från allt ansvar för sina yttranden, fordrar, att han ställer sig under allm. lagen.
För min del, och enär 3o § Ridd.Ordn. bjuder, att ett Utsk. skall pröfva saken, för att tilltal inför laga domstol skall kunna äga rum enligt 110 § Reg.F., yrkar jag, att ett Utsk. må tillsättas för att afgifva betänk., hvarefter jag anser R. o. Ad. böra besluta, att Hr Crusenstolpe skall ställas under tilltal inför laga domstol.
Jag hvarken vill eller kan försvara Hr Crusenstolpes uttryck och inlåter mig således icke deruti; men jag vill göra de
Hrr, som tyckas vilja begära ett uppskof, för det att de anse Hr Crusenstolpes yttrande ej vara justeradt, uppmärksamma derpå, alt han af Hr Gr. och Landtm., innan denna discussion börjades, blef underrättad, att hans yttrande skulle vara föremålet för densamma
När han, efter det Frih. af Nordin hade yttrat sig, fick ordet och han icke var bortgången, då redan några rader af hans yttrande blifvit upplästa, mäste det vara hans eget fel, om yttrandet, sådant det till prot. är uppfattadt, antages såsom godkändt af honom, som aflägsnat sig, utan att hafva bestridt uppfattningens riktighet.
Jag kan således ej linna annat, än att prot. måste anses justeradt.
Jag skall endast med ett par ord begagna den tillåtelse jag fått att nu yttra mig.
Boye har förekommit mig i afseende på justeringen, och jag får endast tillägga, att då en talare är underrättad om, att hans yttrande skall förekomma till justering, måtte det ej bero på honom att genom sin bortgång hindra justeringen, som måste vara lika laglig i hans frånvaro, då han blifvit underrättad, att den skall försiggå.
Hvad för öfrigt beträlfar
Hr Crusenstolpes d 27 dennes fällda uttryck, så har ingen af de talare, som derom yttrat sig, velat försvara detsamma, utan tvärtom förklarat, att de ej uppstigit i sådan afsigt.
Deraf ville jag draga den slutsats, att det icke föi tjenar försvar, utan ar oförsvarligt.
Om så är, synes det också böra få en påföljd, som är laglig och Ståndet värdig.
Denna lagliga och värdiga påföljd ligger i tillämpningen af3o§Ridd.- 35a Den 3o April f. m. Ordn., och jag förnyar derföre min anhållan om propos. å Frih. af Nordins förslag.
Ex. Hr Gr, o.
Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg, att, i enlighet nied 3o § Ridd Ordn ., ett Utsk. borde sattas för det af Frih. af Nordin uppgifna ändamål.
Den, som yrkai, att ett Utsk. skall sättas, som äger att, på sätt 3o § Ridd.Ordn. föresklifver, inkomma med utlåt. öfver Hr Crusenstolpes i plenum d. 27 April f. m. afgifna yttrande, voterar ia> den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, kommer frågan om någon åtgärd i anledn. af Hr Crusenstolpes ofvannämnde yttrande att alldeles förfalla.
Efter voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — i4i.
Nej — 42. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 2 e. m.
In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe, Thorsdagen den 3o April 1835.
.Hr Crusenstolpe, Magn.
Jac., hade inlemnat föl— • jande: Sedan H. R. o.
Ad:s majoritet, genom voteringen i förmiddagens plenum, beredt mig ett dyrbart tillfälle att också en gång få med min röst utöfva inflytande på tillsättningen af personalen i ett Utsk., får jag den äran förklara, att jag för min del uppdrager åt N:o 338.
Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr., „ 376.
„ Rantzou, Joli. Alb., ,, i2i. Hr Hjerta, Lars Joh., ,,1117.
„ Cederschjöld, Pehr Gust., „ 1718.
„ Dalman, Wilh. Fredr., och „ ig32 „ Oldenskjöld, fullm.
IJr Stuart, Carl Gust., att Den 3o April e. na.
353 att afgifva utlåt, i det mig personligen rörande mål; förbeliållandes mig, att, derest antingen någon bland dessa Herrar, mot min anhållan, önskan och förmodan, skulle afsäga sig uppdraget, eller H. Ex.
Hr Gr. o. Landtm, redan med sitt val fallit på någondera, få genom ny anmälan complettera antalet af mina compromissarier.
StatsUtskfs d. a t dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 45o i anledn. af K.
M:s nåd. skrifvelse till StatsUtsk., ang:de en uppkommande brist i statsverkets tillgångar för år i835 genom R.
St:s beräkning af tull- och b ränn vinsinkomsterna.
För min del kan jag ej gilla det betänk., som StatsUtsk. under N:o 45o afgifvit och hvilket för R. o. Ad. nu är föredraget.
Mig har det synts, sorn Utsk. hade bort närmare redogöra för detta ämne och ej, må det ursägtas mig, så lösligen behandla detsamma.
Jag vill ej uppehålla mig med en närmare granskning af StatsTJtsk:s betänk, i sin helhet, utan blott till en början fästa mig vid åtskilliga på det hela inverkande omständigheter deruti.
Utsk. har nemi. i afseende på tullintraden blott tagit de 2 sista årens inkomst i beräkning.
Orsaken, hvarföre Utsk. frångått, livad vanligen Varit brukadt, nemi. att taga ett öfverslag af de 4 sista åren, inser jag ej.
Skillnaden blir ej obetydlig.
StatsUtsk. anför, att på detta sätt för innevar. skulle kunna beräknas en tullinkomst af 2,786,342 r:dr i3 sk. 4 rist., då likväl ett medeltal af de 4 sednare årens inkomst ej utgör mera än 2,583,424 r:clr 27 sk. 6 r.'st., således mera öfverensstämmande med hvad Bevilin.Utsk. uti dess betänk.
N:o 60 calculerat detta års inkomst till, ellet4 2,600,000 r:dr.
Mig vill det synas, som StatsUtsk. blifvit något för vi I lad t af den titel, som K.
M:s nåd. skrifvelse innehåller.
Titeln innefattar, att en felaktighet i beräkningen af hvad brännvins- och tullafgifterna skola Utgöra skulle förefinnas; men sjelfva saken är helt annan än titeln och borde ej undgått StatsUtsk:s Uppmärksamhet.
I Bevilln.- Utsk:s betänk.
N:o 56 anföras visserligen de summor, hvartill brännvin och tull kunde calculeras; men jag trodde ej, att det kunde undgå livarkeu StatsUtsk. ellet4 någon annan, att detta ej kunde äga tillämpning förrän år t836.
Om man får antaga, att ett föregående betänk, från ett Utsk. kan äga inflytande på ett efterföljande, så får jag till stöd för mitt förmenande anföra, att ett föregående Bevilln.Utskrs betänk.
, hvilket äfven R.
St. godkänt, innehåller, att desi cal» eulerade tullafgiften och brännvinsbevilln. ej efter antagna nya beskattningen skulle beräknas förrän år i836.
Den summa således, som i betänk.
N:o 56 står Upptagen såsom fyllnadssumma, är upptagen under deh pfdsupposition, alt 21 H. 45 354 Den 3o April e, in. tull-, brännvins- m. fl. afgifter uppgå till Jet belopp, som R.
St. nu beslutat; således icke för i835, då de nya stadgandena ej tillämpas, ulan fr. o. m. i836.
Med iakttagande af någon den allraringaste slutkonst tror jag man svårligen kan komma derhän, att fyllnadssumman 18 >5 skulle blifva mindre än föregående åren, när statsutgifterna för nämnde år blifvit ökade.
Rättast hade således varit, om StatsUtsk. sökt utreda hufvudfrågan, eller huru mycket Statscont. be hofver i följd af R.
St:s beslut, att stats regleringen skall börjas år i835, ehuru de ökade inkomsterna ej börja förrän 1836.
I detta afseende har jag uppgjort en calcul, hvilken jag tager mig friheten nu framställa, och hoppas, att StatsUtsk. deråt vill skänka någon uppmärksamhet vid den återremiss, jag hoppas att R. o. Ad. ej må bestrida.
Statsverkets utgifter enligt i835 års reglering äro bestämda till r:dr 9,698,190. enligt i83o års reglering ,, 9,206,200.
Difference mera i835 än i83o af b:co r:dr 49ij99°- till hvars betäckande för Statscont., med bibehållande af i83o års inkomstreglcring, kan påräknas tillgång genom högre inflytande inkomster än vid i83o års reglering beräknades, nemi.: af Tullmedel för i835, calculerade inflytande med 2,600,000. för i83o beräknade till . . 2,411,000. öfverskott . . . 189,000.
Chartae-sigillatae-medel för 1835, calo. inflytande med . . . 35y,ooo. fqi' i83o beräknade till . . 3oo,ooo. öfverskott . . . 57,000.
Postmedel för 1835, calculerade inflytande med '.
. 4^0,000. för i83o beräknade till.
. 35o,ooo. öfverskott . . . 100,000.
Statsverkets ord. ink om st er upptagna i835 till 4>°38j5oo. för i83o beräknade till. . 3,867,644. öfverskott . . . 170,856.
Sana b:co r:dr 516,856. hvarifrån dock afdragas måste B rännvins medel, beräknade i83o till 545,ooo. cale. inflyt. i835 med . . 3oo,ooo. minskning . . . 245,000.
Den 3o April c. m. 353 återstår således för Statscont. större inkomst inflytande 1835, än i83o beräknades, af . . . 271,856. och sålunda, med åtnjutande af förutvarande tillgångar jemte öfverskotten å tull, charta-sigillata m. m., uppkommer år i835 för Statscont. ett behof af. 220,134. eller, rättare, då derifrån afdrages det öfverskott å inkomster emot utgifter, som i83o års statsreglering innehåller, eller 2,144 r:dr *), en brist år i835 af 217,990 r:dr.
Med godkännande af denna uppställning blifver förhållandet följande:
Statsverket. i835 credit.
Ordinarie utgifter 9,698,190. i835 debet.
Tullmedel 2,600,000.
Saluaccis 7,5oo.
Postmedel 4^o,ooo.
Chartse-sigillatae-medel . . 357,000.
Brännvinsmedel 3oo,ooo. 3 y j^ 5oo Ordinarie inkomster 4>°38,5oo, Statsfyllnadssumma enligt i83o års statsreglering ....'.. 1,727,200.
Förestående brist 220,134, som kan minskas med 2,144 eller hvad i83oårs statsreglering upptager större inkomster än utgifter eller extra statsfyllnadssumma år i835 217,990. ... 1,945,190,9>%8
Den behöfliga statsfyllnadssumman år i835 kommer således att utgöra 1,945,190, eller 25o,goo r:dr mera än StatsUtsk. föreslagit och med 80,000 r:dr b:co öfverskjutande, hvad K.
Statscont. beräknat; och är det altså egentligen med 217,990 r:dr, som R.
St. komma att gälda de olägenheter, hvilka nödvändigt skulle uppkomma genom det beslut, att statsutgifterna med år i835 taga sin början, ehuru ej de *) i83o års statsreglering.
Statsverkets inkomster: ordinarie . 3,867,644.
Tullmedel a,411,000.
Brännvinsmedel . . . 545,000.
Chartae-sigillatse-medel 3oo,ooo.
Postmedel 35o, 000.
Saluaccisen ...... 7,500.
Statsfyllnadssumma 1,727,200. 2Qg Statsverket* utgifter ■ ■ ■ 9,206,200.
Inkomsterna öfverskjutande utgifterna med bico r:dr a,i44- 356
Dea 3o A p r i 1 e. m. okade inkomsterna utgå förrän för år i836.
Mig synes, som det aldrig hort kuu a ifrågasättas, att ju icke Statscont.
, vid sådant förhålla!.
, >ch då, såsom jag förut nämnt, en öfverskottsutgift finnes lor 1835 af 49^,990 r:dr mot j83o års statsreglering, åtminstone skulle få påräkua lika Stora inkomster 18.5 som de föregående åren.
I följd häraf anhåller jag: 1:0 att vid återremissens besvarande StatsUtsk. måtte tillstyrka R.
St. att, under benämning af förskott eller extra s t a t sfy 11 n ad ss u m rn a för år i835, på Riksg.cont. må anvisas 217,990 r:dr till Statscont:s disposition utöfver den statsfyllnadssumma, som i i83o års stat är uppförd; och 2:0 att Statscont. må äga disposition af de öfverskott, som år 1835 inflyta öfver i85o års reglering.
När nu den summa, som vackt så mycket uppseende genom Statscont:s anhållan hos K. M., blifvit förändrad till ett behof af 217,990 r:dr öfver den förra statsfyllnadssumman, skall måhända utur Utsk:s tillstyrkande den sednare hälften kunna försvinna.
Jag hemställer dock endast detsamma; men i fall StatsUtsk. skulle finna, alt den mindre summan, som jag tillstyrkt, äfven bör utgå med halfparter, har jag intet deremot.
Jag anhåller, att StatsUtsk. mätte nogare granska dessa förhållanden, på det ej för Statseont. må uppstå en brist, hvartill bifall å utlåt.
N:o 4^o kommer att leda.
På grund af hvad jag nu anfört anhåller jag om återremiss.
Den fördelaktiga och lyckliga ställning, hvaruti Svenska statsverket under sednare lider befunnit sig, synes nu allt närmare och närmare nalkas sitt slut. K. M. har visserligen äfven vid denna riksdag, likasom vid den sistförflutna, helsat Rikets sammanträdande
Ständar med den glädjande underrättelsen, att det löpande årets Statsutgifter kunde här i Riket bestridas ”utan de i andra länder brukliga kostsamma och besvärliga anticipationerna å de kommande årens inkomster.”
Sådant oaktadt har beliofvet att begagna dylika anticipationer äfven för vårt statsverk numera inträdt.
Man har allmänt, särdeles under denna riksdag, klandrat den af R. sist församlade St. uppgjorda Statsreglering, Hufvudsakliga grunden för detta offentligen Uttalade och j många fall välförtjenta klander har varit det af bemälda Ständer begångna misstag att anvisa bestämda årliga utgifter å Riksg.cont., utan att anslå några tillgångar till deras bestridande* Oansedt den vunna erfarenheten af de obehagliga och bekymmersamma följderna af ett sådant förfarande synas både R, nu församlade St. och deras StatsUtsk.
, under den sista perioden af denna riksdag, ådagalägga en synnerlig fallenhet att ådraga sig rättvisa förebråelser för alldeles enahanda misstag.
Det nu framställda förslaget att, utan tillökning i de Riksg.cont. redan anslagna tillgångar?
derå anvisa ett belopp af 570,000 r:dr, utgör ock-» Den 3o April e. ro. 357 så ett ytterligare ojäfaktigt bevis på den numera rådande benägenheten att, i detta fall. följa det vid sista riksdag lernnade föredöme.
Men oaktadt jag, för min enskilda del, icke kan annat än högeligen ogilla sådana anvisningar, måste jag dock med ledsnad erkänna, att desammas fullkomliga undvikande under nuvar. förhållanden är förenadt med så många och betydliga svårigheter och olägenheter, att jag i sanning icke inser, luiru sådant numera skall kunna åstadkommas.
Under förklarande häraf får äfven jag, lika med den siste värde talaren, yrka äterremiss af nu förevar, betänk.
, ehuru jag stödjer mitt yrkande härom på helt andra grunder än han.
Jag har redan vid ett föregående tillfälle yttrat den åsigt, att R.
St. äro skyldiga tillhandahålla Regeringen det belopp, hvarmed de anslagna statsinkomsterna understiga den summa, som desamma varit påräknade att utgöra; men jag kan ingalunda medgifva, det
Representationen äger någon ovilkorlig skyldighet att bevilja förskott å statsintraderna, innan de inflyta.
extra statsbristen för detta år uppkommer, på sätt Utsk. äfven upplyst, deraf, att den vid innevar. riksdag beviljade tillökningen i tull- och brännvinsbränningsafgifterna icke utgår förrän fr. o. m. nästa år, då deremot den nya statsregleringen, i afseende på de ökade utgifterna, tagit sin början med år i8?5, enligt R.
St:s särskildt fattade beslut.
Vid sådant förhållande synas R.
St. icke kunna undgå att föranstalta, det statsverket, på ett eller annat sätt, erhåller fyllnaden i de tillgångar, som erfordras till detta års utgifter.
Jag vill således icke bestrida riktigheten af de åsigter, sorn ligga till grund för Utsk:s hemställan, att en dylik fyllnadssumma måtte af R.
St. å Riksg.cont varda anvisad; men jag anser mig icke kunna godkänna Utsk:s beräkningssätt vid densammas bestämmande.
Efter min tanke bör nu icke något större belopp afses till ersättande af den å bränn vinsbränningsbevilln. uppkommande brist, än endast skillnaden emellan hvad R. nu församlade St. såsom sådan bevilln. sig åtagit och det vid sistförflutna riksdag beviljade enahanda skattebidrag.
Detta belopp utgör allenast 290,000 rtdr och understiger sålunda med 3o,ooo rrdr den af Utsk. föreslagna ersättningssumman.
Hvad den beräknade bristen i detta års tullinkomster åter beträffar, anser jag någon sådan brist ännu hvarken kunna eller böra bestämmas.
Dessa inkomster ingå, med undantag af en mindre betydlig del, under årets lopp, och man kan följaktligen redan i början af det nästföljande året bestämdt uppgifva ungefärliga beloppet af det förflutna årets tulluppbörd.
Om derföre Riksg.cont. endast får sig ålagdt att ersätta statsverket, hvad innevar. års tullinkomster understigit den vid denna riksdags statsreglering påräknade summa, kan beloppet häraf således i allt fall bestämmas och erhållas under de första månaderna af nästk. år.
Härigenom skulle statsverket icke komma att uppbäta 358 De n 3o A pr il e. m. af Riksg.cont. hvarken mer eller mindre, än detsamma verkligen tillkom, och följaktligen både förskott och återbetalningar undvikas.
Denna ersättningssumma torde också blifva mycket mindre, än den Utsk. beräknat och föreslagit, enär, efter all anledn., tullintraderna för innevar. år komma att utgöra ett högst betydligt belopp och lära föga understiga den af R.
St. beräknade summa.
I öfverensstämmelse med de af mig nu uppgifna grunder för fyllandet af ifrågavar. extra statsbrist får jag altså föreslå, det Utsk. mätte, uti sitt förnyade utlåt, i detta ämne, tillstyrka R.
St. att ålägga Riksg.cont. efter innevar. års slut dels hålla Statscont. tillhanda skillnaden emellan 460,000 och y5o,ooo r:dr, eller emellan den vid sista riksdag och den af R. nu församlade St. åtagna brännvinsbränningsbevilln.
, dels ock utbetala det belopp, hvarmed delta års tullinkomster kunna komma att understiga den vid denna riksdag beräknade tullbevi11 n:s— summa af 2,950,000 r:dr.
Dessutom önskar jag, att Utsk. ville, i något högre grad än förevar, betänk, utvisar, fästa uppmärksamheten på Riksg.contrs blifvande ställning under Jan. och Febr. månader nästa år, eller vid den tid, då den nu föreslagna utbetalningen skulle af Cont. verkställas.
Det måste vara kändt af Utsk., alt Riksg.contrs obligationer för insatta medel uti 5-proc:slånet till ett belopp af 900,000 r:dr b:co förfalla till inlösen under berörde månader.
Om nu Utsk. tillika erinrar sig, att Riksg.cont. under innevar. år dels redan till Statscont. utbetalt den för år i832 uppkomna extra statsbrist af 36t,ooo r:dr, och dels sannolikt kommer att utbetala icke allenast hela statsbristsumman fördetta år, utan äfven den vid årets början outtagna återstoden af sisth års statsbristsumma, lärer Utsk. icke kunna undgå att inse de olägenheter, hvilka en ytterligare, så betydlig utbetalning, som den nu ifrågasatta, måste för Riksg.cont. medföra, särdeles vid en tidpunkt, då detta verks inkomster vanligtvis äro högst ringa och dess enda cassabehållning utgöres af den obegagnade andelen utaf creditivet i Banken.
I sammanhang med nu ifrågavar. ämne synes Utsk. för öfrigt hafva bort förskaffa sig och meddela R.
St. en någorlunda bestämd och tillförlitlig upplysning om ungefärliga beloppet af statsverkets öfverskotter för åren i833 och 1834.
Dessa öfverskott endast å tullbevilln.
Jära utgöra omkring i,i5o,ooo r:dr, och om man nu äfven skulle derifrån afdraga det å sistnämnda öfverskottsmedel anvisade belopp till KrigsCollegii departementers materiella behof och saltpetertillverkningen, uppgående för berörde 2:ne år till 388,000 r:dr, återstod i allt fall å denna enda inkomsttitel vid nasti, års slut en disponibel öfverskottssumma af icke mindre än 762,000 r:dr.
Vid sådant förhållande borde väl icke någon extra statsbrist kunna uppkomma för de arne sistförflutna åren} tvärtom synes det, som dessa års öfverskott borde kunna lemna en icke obetydlig tillgång till bestridande af innevar.: ii.S, Den 3o A ji r i 1 e. m. 35g ars statsutgifter.
Då redan 4 månader af år 1835 förflutit, kan jag icke föreställa mig annat, än att Statscont. numera måste vara i tillfälle att meddela åtminstone en approximativ beräkning öfver statsverkets inkomster och utgifter, ej allenast för år 1833, utan ock för år i834- Nödvändigheten af en sådan utredning af statsverkets ungefärliga ställning vid innevar. års början torde för pröfniugen af det nu föredragna ärendet vara destomera obestridlig, som lt.
St. derigenom möjligen skulle kunna finna sig befriade från skyldigheten att ä Riksg.cont. anvisa något ytterligare belopp till statsbehofvens fyllande, samt delta verk följaktligen undgå att till Statscont. lemna några nya förskott, hvilkas återfående alltid är förenadt med tidsödande omvägar och invändningar, enligt hvad förhållandet med de för ett par år sedan till Statscont. inbetalda, men Riksg.cont. ännu icke tillhandakomna undsättningsspannmålsmedlen nu sednast ådagalagt.
Jag yrkar således återremiss af detta betänk., äfven i ändamål att få det nuvar. förhållandet emellan Statsoch Riksg.verken så bestämdt utredt, som omständigheterna möjligen medgifva.
Jag vill icke motsätta mig den återremiss, som af tvenne talare i olika syftning blifvit begärd, helst jag anser Utsk. hafva beräknat förskottet för högt.
Den extra statsbrist, som här är i fråga att fylla, uppkommer deraf, att Ständerna beslutat, det de högre afgifterna i tull och brännvinsskatt skola beräknas att utgå fr. o. m. början af i835, oaktadt de icke inkomma förrän under påföljande året.
Derföre föreställer jag mig, att calculen är lätt uppgjord, utan alt man behöfver beräkna skillnaden emellan inkomsterna detta och de föregående åren, eller emellan de efterföljande.
Skillnaden emellan de utgifter, som nu blifvit beslutade, och de, som förut ägt ruin, uppgår efter Utskrs beräkn. till Ö20,ooo r:dr; men tullen är då icke upptagen till så högt belopp, som den de två sista åren utgjort, oaktadt inkomsten af tullen stigit till 5o,ooo r:dr mer om året, än hvartill den blifvit beräknad.
Jag har i Utsk, yrkat, att det anvisande förskottet borde nedsättas, så att det jemnt motsvarar behofven; men Utsk. har i det stället beräknat detsamma till 5yo,ooo r:dr.
Skälet för mitt yrkande var, att tullinkomsterna årligen stigit, så att, oaktadt de af cholerafarsoten föranledda betydliga hinder för handeln, tullinkomsten för t834 likväl icke understeg det föregående årets med mer än 20,000 r:dr.
Jag kan icke fatta, att här är i fråga för StatsUtsk. att bedöma, om Ständernas anvisningar af utgifter för 1836 och de följande åren motsvaras af inkomsterna, utan här är blött fråga om i835, för hvilket år förhöjda statsinkomsten beräknats, ehuru de ej inflyta förrän det följande året.
Hafva Ständerna missräknat sig för de öfriga åren, så kan sådant 36o D c ii 3o April e. m. nu icke hjelpas.
Jag vill icke påstå, att sådant ägt rum, nien jag säger, oin så skulle ske.
Det tillhör emedlertid icke StatsUtsk. att numera häri tillvägabringa rättelse.
Beloppet, hvartill inkomsterna äro beräknade att utgå, är redan gifvet, och frågan är således blott att ställa 1835 års inkomster i parite' med de följande årens.
Denna princip har Ulsk. följt samt derutöfver föreslagit 5o,ooo r:dr.
Jag vill icke motsätta inig återremiss; men jag har trott mig böra redogöra för Utsk:s åsigt.
Om någon af husets medlemmar kunde medfölja den förste värde talaren i de af honom framställda vidlyftiga calculer, så har han i det afseendet varit lyckligare än jag.
Något förundrad måste jag ock erkänna mig vara deröfver, att StatsUtsk. i detta ämne får uppbära förebråelser af Bevi!ln.Utsk:s ordförande, dä det är just detta sistnämnda Utsk., som vållat behofvet af nu ifra» gavar. creditiv derigenom, att det föreslagit beräkningen af extra bevilln. lill lika belopp under alla åren intill nästa riksdag, ehuru flera af de förhöjda afgifterna ej börja att utgå förrän år i836.
St. bifallit detta Bevilln.- Utsk:s förslag, var StatsUtsk. pligtigt att ställa sig detsamma till efterrättelse vid beräkningen af den egentliga statshristsumman, som genom ordinarie bevilln. måste fyllas.
Jag beklagar, att jag varit nödsakad i detta ämne anföra den länga calcul, för hvars framställande jag af den siste talaren fått uppbära förebråelse.
Jag känner ganska väl, att det är svårt att fatta och i minnet behålla siffror, när de framstallas muntligen, och jag beklagar, att StatsUtsk. nödgat mig dertill.
Jag har emedlei> tid gjort det på den grund, att jag förmodat, att detta utlåt. kommer att återremitteras, och i händelse detta inträffar, blir den värde talaren i tillfälle att åt de klandrade siffrorna måhända skänka någon uppmärksamhet.
Enligt mitt omdöme finnes en missräkning och brist af 25o,ooo r:dr uti StatsUtskrs utlåt, Antingen bör man ej reglera saken, eller ock reglera den så, att det är något värdt med den reglering, man gör.