Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I öfverensstämmelse med hvad jag förut yttrat, anhåller jag hos Hr Gr. o. Landtm, om propos. å bifall till Utsk:s framställning, rör:de denna grenbana, hvilken i likhet med de öfriga icke blifvit af K. M. föreslagen.
Propos. till bifall å förevar:de punkt blef härefter framställd och besvarad med Ja, jemte ett eller annat
Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att han funnit
Ja hafva öfverrösta!
Punkten Litt. E. Bifölls.
Punkten Litt. F.
Jag tager mig friheten anhålla om återremiss å denna punkt.
Den ifrågavar:de lilla banan emellan Lindesberg och Köping-Hult-banan är verkligen för hela orten af allra högsta vigt, och jag försäkrar, att man gjort allt hvad man kunnat för att icke behöfva anlita Statens bistånd för dess utförande.
Beklagligtvis öfverstiger dock kostnaden derför ortens förmåga.
Det vore öfverflödigt att uppehålla R. o. Ad:s tid med upräknande af de fördelar, som skulle upkomma af denna bana; ty enhvar känner, hvilka ofantliga malmfält, som ligga bakom Linde.
Transporten af dessa rika tillgångar är emedlertid f. n. mycket svår; men genom en jernvägs anläggande skulle man kunna föra dem icke allenast kring hela Mälardalen, utan också till Wenern och Wettern.
Jag får derföre på del allra varmaste förorda motionärernes framställning, och yrka återremiss å punkten.
Den nu ifrågavar:de jernvägen befinner sig i samma ställning som den föregående från Askersund.
Båda hafva för orterna en ganska stor betydelse och skulle otvifvelaktig! lätta varu - Den 25 September 315 transporten för en mängd tillverkningsartiklar; men, för det första, är det väl icke skäl, ali nu vid denna riksdag bevilja understöd åt andra jernvägsföretag, än sådana, som ej allenast åro af största behof för orten, men hvilkas tillvaro derjemte icke är beroende af ett arbete, som ännu icke är fullbordad!; utan man bör väl vänta lill dess detta arbete hunnit blifva färdigt.
För det andra, hvad 1111 beträffar det begärda låneunderstödet, så uplyste en ledamot j StatsUtsk., att en af sjelfva inotionärerne för honom upgifvit, alt tankarne inom orten bade, sedan motionen blifvit väckt, undergått någon förändring.
Man ansåg nemi. att en kanal-linie möjligtvis skulle för orten vara tillräcklig, och della torde vara en anledning att icke nu tillstyrka bifall till det väckta förslaget, hvilket dessutom icke har att glädja sig öfver att af K.
M:t vara förordadt.
Då Utsk. icke befunnit sig försatt i erforderlig kännedom rörande hela omfånget och betydelsen af denna jernvägs påstådda nylla, har Utsk. icke heller kunnat tillstyrka R.
St. att bevilja understöd åt densamma; hvarföre jag af samma skäl nu äfven anhåller om bifall till förevande punkt.
Hr Bildt har sagt, all meningarne inom orten rörande denna jernvägs nytta undergått någon förändring, sedan motionen väcktes.
Jag känner icke, hvilken af de begge motionärerna, som Hr Bildt menar; men jag tror att denne motionär, derigenom alt han framhållit alt opinionen der på orten i så måtto förändrat sig, att man anser en kanal-linie tillfyllestgörande, gjort denna ort en verklig otjenst, och att han icke skall blifva särdeles väl emotlagen, när lian hemkommer.
Detta förslag är, som man säger, gammalt som gatan; det har här redan varit två gånger å bane och dess verkställande vore, efter min öfvertygelse, eli af de största felsteg, som man i sednare lider kunde begå.
Det bestod deruti alt, i stället för att från Linde gå ned med en jernväg till Arboga eller till Köping-Hult-banau, skulle man med en mängd slussar nedgå till sjön Wäringen; men huru man skulle komma från denna sjö, det blir en annan fråga.
Denna kanal-anläggning har, så vidt jag vet, och jag har vislats länge på orten, aldrig förordats af någon annan, än den person, som för några år sedan begärde anslag för undersökningar af kanalvägen.
Tvertom var det för tre månader sedan en sammankomst af ortens inflytelserikaste personer, der en ganska stor förbittring gaf sig luft emot det att man ånyo framkom med detta förslag.
Hvad åter beträffar anmärkmn, att vägen icke blifvit undersökt, så är det väl möjligt att Hr Bildt anser de undersökningar, sorn verkställas af Löjtnant Adelsköld och mig, vara af noll och intet värde; men jag ber dock att få uplysa att undersökningar verkligen blifvit gjorda af mig och att plankartor och profiler blifvit inlemnade till StatsUtsk.
Om de sedermera blifvit borttagne derifrån, känner jag ej; men att jag en gång burit dit dem, det vet jag bestämdt.
Det må, vara möjligt att förslaget om Lindesvägen blifvit för tidigt väckt, emedan man tager för gifvet att icke Köping-Hult-banan kommer att fullbordas; men ändock tager jag. 316 Den 25 September. mig friheten att föreslå en ålerremiss å denna punkt, emedan jag icke kan förneka den öfvertygelse jag hyser eller svika det löfte jag gifvit att ärligt strida för en rättmätig sak.
Jag tror visserligen, lika med Gr. von Rosen, att den ifrågavar:de jernvägen skulle vara af stor nytta för de landskap, genom hvilka han skulle komma att gå, och jag undrar icke olver alt Gr. von Rosen ifrar derför.
Men det är väl nödvändigt att hufvudbanan, eller Köping-Hnlts-vägen, är färdig, eller att man har någon säkerhet att hon skall blifva det, fanan man börjar gren-banan.
Del kunde ju eljest bända, alt denna verkställdes innan hufvudbanan blifvit fullbordad.
Jag anhåller fördenskull, att R. o. Ad. mätte, i öfverensstämmelse med föregående beslut, jemväl bifalla denna punkt.
Den nitälskan, Sveriges för jernvägs-anläggningar i delta land så ihärdigt och lyckligt kämpande, och om deras framgång så högt förtjenta riddersman, Hr Gr. von Rosen för den i(rågavar:de ortens bästa i förevar:de hänseende ådagalagt, förljenar visserligen all högaktning; men jag anser mig likväl skyldig att vitsorda det förhållande, som Hr Bildt redan vidrört, nemi. att, då frågan inom Utsk. förevar, yttrades med bestämdhet af personer, som derom erhållit direkta uplysningar från orten, att man derstädes numera icke önskade det understöd, som föranläggningen blifvit begärdl, enär man funnit kommunikationsbehofvet på annat och tjenligare sätt kunna upfyllas.
Och när sådant, ä motionärernas egna vägnar, yttrades af StatsUtsk:s ledamöter efter dertill erhållet updrag, hemställer jag, om StatsUlsk., äfven vid betraktande af de allra vackraste ritningar och förslag, kunde finna sig upmanadt, att tillstyrka R.
St. att med anslag understödja företaget ?
Frågan om det kanal-arbete, hvilken Gr. von Rosen säger vara gammal som gatan, är likväl icke sedan mer än tio år väckt.
Den har sedan hvilat; men lärer nu i förbättrad och föryngrad gesalt återlifvas.
De vattenrika sjöar, som finnas inom denna ort, gifva också all “anledning, att detta företag kan komma till stånd och blifva ganska gagnelig! för forslandet af de många tunga varor, som utgöra ortens produktion och böra till aflägsnare afsältningsorler befordras.
Således kan jag, för min del, icke inse den öfvervägande, den uteslutande nyttan af en jernvägs-anläggning inom denna ort; allrahelst som jag likaledes finner, alt de dryga utgifter, statsverket måste vidkännas för andra jernvägs-anläggningar af mera obestridd erforderlighet, måste påkalla någon sparsamhet i fråga om understöd för sådana föremål, hvilka, lindrigast sagdt, äga anspråk blott på en relatif npmärksamhet, såsom de der icke i främsta rummet befinnas af egenskap att företrädesvis böra omfattas af det allmännas behjertande.
På grund häraf anhåller jag om bifall till den ifrågavarande punkten.
Då nu propos. till bifall å förevande punkt framstäldes, ropades starka Ja, jemte några Nej; hvarpå Hr Gr. d. Landtm, förklarade att han funnit
Den 25 September. 317 Punkten Litt. G. Bifölls.
Punkten Litt. II.
I 16:de punkten står följande: ”Bolaget är berättigad!: a) att, efter gällande lag oell författningar, till sig lösa och med eganderäll besitta enskilda personer och korporationer tillhörig jord, som för jernvägs-anläggningen erfordras, hvilken jord dock ej får för bolagets skuld intecknas.”
I händelse den ifrågavar:de jorden är med egande-räll i bolagets händer, huru kan eli sådant förbehåll göras, sorn det, hvilket här föreslagits?
Jag hemställer till StatsUlsk:s ledamöter, att i detta fall lemna någon uplysning.
Mot förslaget har jag egentligen ingenting att invända; men jag skulle önska att man icke tillstyrkte något, som ej kan inför domstol göras gällande. t Gr.
Bolaget har naturligtvis ingen rättighet att pocka sig till expropriations-rätl, utan all en sådan blifver bolaget af K. M:t medgifven.
Nu kan det väl icke bestridas att det är billigt, att, då R.
St. beviljat bolaget ett högst betydligt lån, de jemväl utfästa det vilkor alt någon expropriation icke medgifves annat än så framt den här gjorda (öreskriften upfylles.
Jag kan fördenskull icke finna annat än alt det ifrågavar:de stadgandet är riktigt.
Förevande punkt blef uppå härefter framställd propos. af R. o.
Jemte det jag får frambära min tacksägelse för det beslut R. o. Ad. fattat i anledo. af nn förevande fråga, och hvilket beslut kommer att blifva af mycken nytta för den ort del afser, anser jag mig likväl pligtig att till prot. yttra den öfvertygelse, sorn jag hyste, då jag framlade förslaget, och vid hvilken jag ännu står fast, nemi. att det varit rättast att lemna det understöd, som här blifvit beviljadt, icke i form af lån, utan i form af anslag.
Jag hyser denna öfvertygelse, icke derföre, att jag tror att detta lån icke skall blifva återbetaldt, ty jag är förvissad, att företaget äfven skall kunna genom lån till vägabringas; men jag tror, att det varit riktigt, att af samma skäl, sorn man under de föreg:de diskussionerna försvarat den satsen, att stambanorna borde blifva Statens tillhörighet, af samma skäl hade äfven en så vigtig bana, som den ifrågavar:de, bort ställas så, att den i framtiden kunde blifva Statens egendom.
Jag är öfvertygad, att Staten icke skulle hafva förlorat derpå, äfven i afseende på sina bidrag, emedan det genom kalkyler, som lätt kunna upgöras, kan styrkas att Staten, genom bidrag, lemnade i form af anslag, lättare skulle återfå sina penningar, än genom det ålerbetalningskätt, som af R. o. Ad. nu blifvit bifallet.
Jag anhåller blott, att dessa ord måtte få i prot. inflyta.
Vid föredragning af Consl.Utsk:s den 20 dennes f. m. på bordet lagda Mern.
JM 50, i anledn. af tre Stånds återremiss af Mern.
JM 38, innehållande förslag till ändring af 11 :te och 14:de §§:ne 318 Den 25 September.
Riksd.-Ordmn, angide städernes representalions-rätt,, lades lill liandlingarne såväl Ulsk:s anmälan, atl skiljakligheterne emellau de af RiksSt:n uttryckta gemensamma tankar befunnits oförenlige, sorn ock de derjemte dels till BondeSl. och dels till Preste- och BoudeSi:n ställde inbjudningar, samt anlog R. o. Ad. det i förevaride Mern. afgifne förslag till ändring af ifrågavande §§:r att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Ulsk:ns den 20 dennes f. m. på bordet lagda Betänk.
JM 14, i anledn. af väckt fråga atl preslntän, sorn innehafva prmbenden, matte i stället för dessa erhålla viss tillökning i förut inuebafvande löner, och att jura patronatus måtte uphöra.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, nedannämnde den 20 dennes e. m. på bordet lagde prot.-utdr.:
BondeStis prot.-utdr.
JM 396, med inbjudning till instämmande i det tlederv.
Ståndets vid föredragningen af Lag- samt Allm.
Besv. o. Ekon.-Ulsk:ns Betänk.
JM 20 fattade beslut, ang:de 14:de §:n 2:dra momilet i K. M:s Nåd.
Förordn. om fattigvården i riket af den 13 Juli 1853; och PresteStis prot.-utdr.
JM 376, med inbjudning till instämmande i det Högv.
Ståndets vid pröfningen af LagUtsk:s Betänk. JM 43, i anledn. af väckt motion angule ändring i Kyrkolagens 25:te kap. om prestmöte, fattade beslut.
Vid föredragningen af Allm.
Ekon.Utskis den 22 dennes e. m. på bordet lagda Betänk.
JM 129, i anledn. af väckte motioner om ändringar i Kongl.
Handels-Ordnin den 22 Dec. 1846, blef äfven detta Betänk., på begäran af flere ledamöter, ånyo bordlagd t.
Föredrogs och lades till handlingarne StatsUtsk:s den 23 dennes f. m. på bordel lagde Mern.
JM 288, i anledn. af återremiss å Utlåt.
JM 192, angide R.
St:rs Revisorers berättelse om granskningen af de under Kongl.
Kommers-Kollim ställde fonders 'och medels förvaltning och räkenskaper.
Föredrogs StatsUtskis den 23 dennes f. ni. på bordet lagda Utlåt.
JM 289, i fråga om ytterligare utbetalning utaf kredilivet för de genom postskjuts-legans förhöjning föranledda kostnader.
Posl-legan är icke höjd för alltid, eljest borde väl den ersättning, som gifves för denna förhöjning, vara årlig, eller åtminstone fortfara intilldess
Ständerna förklarat, att den skall uphöra.
Men icke bör den väl på en gång Den 25 September. 319 upliöra med första arel, och den summa, som är gifven, är väl icke gifven i elt för allt, utan för år, eftersom förhöjningen eller förlusten genom denna förhöjning är beräknad för år.
Jag hemställer deiföre att Betänk, matte återremitteras.
Hvad den siste värde talaren förutsatt icke vara händelsen, är det likväl.
Vid sednaste Riksdagen gåfvo R.
JSt. ett kreditiv, en gäng för alla, till ersättning för den förhöjda post-legan.
Delta kreditiv har lill sista runstycket blifvit af postverket lyftadt; men sedermera har postverket velat fortsätta detta lyftande, oaktadt R.
St. blott för en gäng beviljat anslaget.
Fullmäktige kunde naturligtvis icke utbetala penningarne, då de icke voro bemyndigade att göra det mer än en gång; men de ansågo sig i alla fall böia öfverlemna saken lill Ständernas pröfning, och detta är anledningen, hvarföre denna fråga "kommit till SlatsUtsk.
'StatsUtsk. fann, lika med Fullm., att detta kreditiv var gifvet blott för en gång; men Utsk. fann jemväl, ali det var så stort, alt något mer icke behöfdes; det visas af de räkenskaper, som finnas Betänk, vidfogade, att postverket, år efter år, uplade allt större och större summor, och alt således hvad som gifvils såsom ersällning_ för postlegan var mer än tillräckligt, och icke för framtiden vidare behöflig!.
Jag anser det derföre alldeles onödigt, att nu lemna postverket en sådan gåfva för det sist förflutna året, hvarföre jag vördsamt anhåller om bifall till StatsUtsk:s förslag.
Om postverket uplagl penningar under det sista året, så måste man också erinra sig, att postverket behöfver penningar för att anskaffa postfartyg, åtminstone till elt aulal af två eller lie, isynnerhet som delta verks inkomster möjligen komma ali blifva förminskade genom införandet af ett medelporto.
Om då brist upslär för bestridandet af dess utgifter, är del väl icke billigt att betaga verket den skäliga ersättning, som för den förflutna tiden blifvit begärd.
Propos. till bifall å förevartde Utlåt, blef härefter framställd och besvarad med starka
Föredrogs och bifölls StalsUtsk:s den 22 dennes f. m. på bordet lagda Utlåt.
JY2 290, i anledn. af väckt motion om öfverflyttning lill Riksg:s-Kontoret af alla Staten tillhöriga, samt under dess omedelbara vård stående fonder eller kassor.
Vid föredragning af StatsUtsk:s den 23 dennes f. m. på bordet lagda Utlåt.
JVs 291, i anledn. af väckt motion om förändrade stadganden, ang:de
Hypotheks-föreningarnes obligationers upköpande af Riksg:s-Kontoret, blef delta Utlåt., på begäran af flere ledamöter, ånyo bordlagdt. 320 Den 25 September.
Föredrogs och bifölls StatsDtsk:s den 23 dennes f. m. på bordet lagda Utlål.
J\s 292, i anledn. af väckt fråga om alla Svenska Hypolheks-förenings obligationers upköpande oell försäljning genom Biksg:s-konioret.
Föredrogs, roen bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, Statslltsk:s den 23 dennes f. m. på bordet lagda Utlål.
JU 293, ang:de gjord framställning om elt kredilivs afsättande för upköp eller belåning af Svensk spanmäl.
Föredrogs och lades till handlingarne SlaisUtsk:s den 23 dennes f. m. på bordel lagda Mein.
JVs 294, i anledn. af ålerremisser å Utlål.
JV2 189, ang:de upbörds-arfvode till Skepps-Ombudsmannen vid Stockholms Sjömanshus för derstädes sedan år 1848 debiterade och redovisade kronoutskylder.
Yrid föredragning af Stats- samt Allm.
Besv. o. Ekon.Ulskms den 23 dennes f. m. på bordet lagda Betänk.
JU 15, i anledn. af väckt motion om tillhandahållande, pä allmän bekostnad, af elt officiell dagblad ä vissa upgifna ställen, blef detta Betänk., på begäran af flere ledamöter, ånyo bordlagdt.
Föredrogs och lades lill handlingarne Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:ns den 23 dennes f. m. på bordet lagda Utlåt.
JU 16, i anledn. af återremiss af Utskins Betänk.
J\s 2, ang:de väckt fråga om inrättande af ett statistiskt embetsverk samt anslag dertill.
Ulsktns nedannämnde den 23 dennes f. m. pä bordet lagde Ullåttn : JU 17, i anledn. af väckte frågor om vidtagande af åtgärder till lindring i rustningsskyldigheten ; J\s 18, i anledn. af väckte frågor, att rustnings- och roterings-skyldigheten i Småland mätte nedsättas eller lindring deri ega rum; samt JU 19, i anledn. af väckte frågor, att kronobrefbäringen måtte bekostas af postmedlen eller bestridas af allmänna medel.
Föredrogs och lades till handlingarne Stats- och Bevilln.Utskms den 23 dennes f. m. på bordet lagde Meni. JU 20, i anledn. af erhållen återremiss af Utlåt.
JVs 11, ang:de väckte motioner om den personliga skyddsafgiftens användande för kommunala behof.
Före - Den 25 September. 321 Föredrogs och lades till handlingarne Bevilln:sUtsk:s den 23 dennes f. m. på bordet lagda Mern, Jfå 29, i anledn. af erhållen återrémiss i vissa delar af Mern.
Jtä 27.
Vid föredragning af BankoUtsk:s den 23 dennes f. m. på bordet lagda Mena.
M 60, med underrättelse om RiksStms beslut, i anledn. af Uisk:s Ut!åt:n N:ris 11 och 49, blef delta Mern., på begäran af flere ledamöter, ånyo bordlagdt.
Besv. o. Ekon.Utsk:s den 23 dennes f. m. på bordet lagda Betänk.
JV2 126, i anledn. af väckt motion om beviljande lills vidare af tullfri införsel från Finland landvågen af bjeikar, bräder, plankor, sparrar, master, spiror och tjära.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, nedannämnde den 23 dennes f. m. på bordet lagde Betänkm och Mern., nemi. från Allm. Besv.- o.
Ekon.Utskottet: JW 127, i anledn. af väckt motion om ändring af Irsla mom. af 4:de §:n tili Folkskole-stadgan af den 18 Juni 1842; JW 128, i anleda, af väckte motioner, angrde ändringar i Kongl. Fabriks- och Handl verks-Ordn:n den 22 Dec. 1846; Serskildta Utskottet: J\G 19, med förslag till voter:s proposrr, i anledn. af RiksSt:ns olika beslut om beskattning å bränvins tillverkning och destillering:
Rid dar h.-Utskottet:
M 11, i anledn. af Hr Adelborgs motion om ändringar i 23:dje §:n Riddarh.-Ordn:n. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. \ 10 på aftonen.
In fidem protocolli, Albert Munck. 12 H. 21 322 Den 27 September f. m.
Onsdagen den 27 September 1854.
Justerades 9 prol.-utdr. för den 25 dennes.
Hrr Elektorers listor vid val af Utsk:s-ledaraöter, oell befunnos dertill utsedde i Constitutions-Utskottet: att inträda under den ordinarie ledamoten JM 1,506.
Hr Stjerngranat, Georg Gustaf Henrik, beviljade Irenne veckors ledighet från och med den 28 Sept.; M 678.
Sta ts- Utsk ot te I: att inträda under den ordinarie ledamoten JM 1,659.
Hr von Troil, Samuel Gustaf, beviljade 14 dagars ledighet från och med den 28 Sept.; JM 1,702.
Hr Törnebladh, Gustaf. Banko-Utskottet: att tjenstgöra under den JM 1,885.
Hr Arnell, Gustaf Fredrik, beviljade irenne veckors ledighet från och med den 25 Sept.; JM 456.
Hr Aminoff, Johan Fredrik.
Serskildta Utskottet: efter JM 1,861.
Hr von Hartmansdorff, August; JM 1,661.
Hr Carlheim-Gyllenskjöld, Henrik Adolph Oscar.
Utsk:ns den 20 och 25 dennes på bordet lagda Betänk.
JM 14, i anledn. af väckt fråga, att prestman, som innehafva prrebenden, måtte, i st. f. dessa, erhålla viss tillökning i förut innehafvande löner, och att jura patronatus måtte uphöra.
BondeSt:s den 20 och 25 dennes på bordet lagda prol.-utdr.
JM 396, innehållande inbjudning till instämmande i nämnde RiksStånds, vid föredragningen af Lag- samt Allm.
Besv. o. Ekon.Ulsk:ns Betänk.
JM 20, fattade beslut, ang:de 14:de §:n 2:dra mormtet i Kongl. Förordnm om fattigvården i Riket af den 13 Juli 1853.
D/en 27 September f. m. 323 Sedan Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att Lag- samt Allm.
Ekon.Utskm, i Betänk.
M 20, hemställt, att det väckta förslaget om ändring i 14:de §:n 2:dra mom:tet af Kongl. Fattigvårdsförordn:n ej må till någon åtgärd föranleda, och denna hemställan blifvit af 2 Stånd bifallen, samt all, då således frågan om förändringen, till följd af 2 Stånds beslut, förfallit, utan att konna vid denna Riksdag ånyo uplagas, R. o. Ad. torde finna förenande inbjudning icke föranleda till någon annan åtgärd än att läggas till handlingarne; Anmälde sig och yttrade Hr von Hartmansdorff:
Jag anhåller alt Riddarh.-Sekre ter:n måtte upläsa de från de öfriga Stånden ankomne prot.-utdr., ty jag tror icke att 3 Stånd beslutit, alt lägga Betänk, till haudlingarne.
I anledn. häraf yttrade Hr Gr. o. Landtm., alt, såsom han förut sagt, Dtskms hemställan blifvit af 2:ne Stånd bifallen, nemi. af R. o. Ad. samt BorgareSt., hvarigenom frågan om förändringen förfallit. lindert.
Riddarh.-Sekret. upläste sedermera de, rör:de detta ämne, ankomne prot.-utdragen, innehållande, såvidt det ifrågavar:de niomdet beträffade, alt, vid föredragningen af Lag- samt Allm.
Besv. o. Ekon.Utsk:ns Betäuk.
M 20, PresteSt. ogillat Ulskms hemställan och ansett slutorden i merberörde mörn. ”men, om detta ej kan utrönas, der personen sjelf blifvit född” böra utgå, BorgareSt. bifallit Betänk, i denna del, samt BondeSt. antagit, i enlighet med förre Talmannen Nils Perssons i denna del emot Utskms Ullåtide afgifna reservation, hvad R.
St. vid sisthållna Riksmöte för deras del beslutat, nemi. ”att som, till följd af stadgandet i denna §, det skulle föranleda till ett obehörigt betungande för det faltigvårds-samhälle, inom hvilket barn af kringstrykande eller resande qvinna blifvit framfödt, med uteslutande af bestämmelsen derom, att, då modrens försörjningsort ej kan utrönas, barnet skall tillhöra fattigvårdssamhällct i den ort, der det blifvit födt, det borde stadgas, att i thy fall K. M. och Kronan bekostade personens fattigvård, på sätt i 3:die mom:tet föreskrifves”; samt att BondeSt. ville, med vidblifvande af berörde beslut, förnyad underd. skrifvelse i ärendet lill K. M. aflåta.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade härefter, att R. o. Ad. af de upläste prot.-utdr:n torde finna, att, såsom han förut nämnt, den punkt af Utskms Betänk.
JYt 20, som BondeSt:s inbjudning afsåg, blifvit af 2:ne Ständ bifallen, i följd hvaraf den deri förekommande fråga förfallit, och således BondeSus inbjudning borde läggas till handlingarne.
Ropades Ja. 21* 324 Den 27 September f. m.
PresteSt:s den 22 och 25 dennes på bordet lagda prot.-nldr, M 376, innehållande inbjudning till instämmande i nämnde RiksStånds, vid pröfningen af LagUtsk:s Betänk.
Jtä 43, i anledn. af väckt motion om ändring i Kyrkolagens 25:te kapitel, om prestmöte, fattade beslut.
Jag anhåller att Riddarh.- Sekret. jemväl måtte framtaga och upläsa prot.-utdraget från BorgareSt.
, ty om icke mitt minne felar, så har R. o. Ad. bifallit Betänk.
Det lärer således bero på hvad BorgareSt. beslntit.
Riddar hl-Sekret., att R. o. Ad. samt BondeSt. bifallit LagUtsk:s ifrågavar:de Betänk, och uplästes jemväl BorgareSt:s prot.utdr. i ämnet, innehållande att det Vällofl.
Ståndet afslagit Ulsk:s förslag till författning; hvarefter Hr von Hartmansdorff yttrade:
Pä del att något måtte blifva af ifrågavar:de förslag, tillstyrker jag att R. o. Ad. måtte antaga inbjudningen.
Jag önskar blott att utsättandet af 6 år för hvarje prestmöte icke mätte komma att efterlefvas.
Nu gällande kyrkolag föreskrifver, att prestmöten skola hållas hvart år.
Jag tror att de hittills icke hållits oftare än hvart 10:de.
Skulle det nu hädanefter icke ske oftare än hvart 60:de, så blefve det alltför sällan.
Jag ber att få instämma uti hvad Hr von Hartmansdorff anfört i afseende på inbjudningen.
Ett ytterligare skäl härtill liemtar jag derutaf, att PresteSt. för sin del afskaffat den nu påbjudna dispulationsakten, hvilket LagUtsk. af skäl, som jag icke inser, ej vågat föreslå.
Såsom den nu föregår, synes den mig icke heller lämplig.
Jag anhåller att Ståndet måtte bifalla inbjudningen.
' Gr. Sparre, Erik: