Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag anhåller på grund häraf hos Hr Gr. q, Landtm,, att propos. må blifva framställd i enlighet med min yttrade åsigt.
Den 6 Octobcr e. m. >49 Hr Dalman:
Horn nyss yttrat lar jag blott tillägga en erinran till Frih.
Palmstjerna, att han sjelf nyss biträdt beslutet, ang:de IlofCancellers-embelets borttagande, ehuru HofCancelleren äfven är nämnd i Riksakten, och samma skäl således skulle finnas för hans bibehållande.
Jag hemställer, huruvida icke Frih.
Palmstjerna sjelf linner denna argumentation riktig.
Till svar på Hr Dalmans hemställan får jag till honom hemställa, om det Cj är mera skäl att biträda en ändring i Riksakten, då fråga är om sak, än om ett namn.
I fråga om HofCancelleren var jag ense i sjelfva saken; men här är tvisten endast om ett namn, sorn jag anser af så ringa vigt, att en sådan obetydlighet ej bör föranleda till omgängen af en förändring i Riksakten.
För öfrigt får jag erinra, att jag hvarken yttrat eller haff för afsigt, att HofCancellers-ernbetet skulle helt och hållet försvinna, utan endast alt
HofCancelleren ej borde vara chef för något särskildt departement, och detta tror jag äfven in*- stämmer med R. o. Åd;s fattade beslut, hvadan någon förändring i Riksakten för den orsaken ej lärer blifva nödvändig.
Beträffande åter Gr.
Horns invändning, att Statssecreterarne finnas omnämnda i Riksakten, så kanna de äfven finnas hädanefter och någon förändring af Riks-akten således ej heller i den delen behöfyas.
Jag vill emedlertid icke vidare falla besvärlig nied att uppehålla mig vid denna i och för sig sjelf obetydliga fråga. R. o, Ad. förklarade såsom sin gemensamma tanka, att ordet Minister ej borde begagnas i rcdactionen af i och 2 mom:n i 6 § Reg.F, Till följd af det i förmiddagspleiium fattade beslut fö-, redrogs nu Constit.Utsk:s förslag till ändring af 5 § Pieg.F, I anleda, af de på f. m. gjorda anmärkningar och i enlighet med de sedermera fattade besluten förklarade R. o.
Ad. såsom sin gemensamma tanke, att förslaget till förändrad redaction af 5 § Reg.F. borde erhålla följande lydelse: -Statsrådet skall bestå af g ledamöter, hvilka äge att alla ”der förekommande ärenden öfvervara, Ej må fader och ?’son eller bröder på en gång vara ledamöter af Statsrådet.” II, R. o. Ad, åtskiljdes kl, 11 på aftonen.
Silfverstolpe., Tisdagen den 7 October iS34, Plenum kl, 5 e, m.
Justerades 4 prot.utdr, för <!. 6 dennes f. ni. i5e Den 7 October.
Justerades pleniprot. för d. 18 sistl.
Aug., sa viii den del, som af undertecknad blifvit förd, sorn den, hvilken, i anseende till undertecknads jäf, fördes af Häradshöfd.
Fortsattes den förliden gårdag började pröfningen af Constit.Utskts ineraor.
IN:o 34 med förslag till grundlagsändringar, åsyftande en ändamålsenligare organisation af Statsrådet.
Jag har blifvit underrättad, att H. Ståndet i går, sedan jag för angelägna göromåls skull måst aflägsna mig, beslutat, alt endast två icke föredragande ledamöter af Statsrådet borde finnas.
Jag anmäler vördsammast min reservation emot detta beslut.
Jag anhåller att vid 6 § få göra en anmärkning, som R. o. Ad. torde anse af föga värde, men hvilken jag dock trott mig böra göra, nemi. angående ordningen emellan departementerna.
Hittills hafva Statsexpeditionerna baft samma ordning sig emellan som de fordna Riksembetena hade.
De expeditioner, som sedan tillkommit, stå efter åldern.
Något skäl att förändra denna ordning, som bestått i 200 år eller allt ifrån 1634 &rs reg:form, kan jag ej inse.
Utsk. har nedflyttat cheferna för militärdepartementerna till sist, då ordningen i634 deremot var följande:
Drots, Marsk, Amiral, Canceller och Skattmästare.
Jag anser densamma äfven nu hafva bort iakttagas, så att Militärdepartementerna kommit näst efter Just.departementet.
Denna anmärkning har jag gjort mera för att reservera den historiska ordningen, än i hopp att R. o. Ad. derå skall fästa sådant afseende, att den för Ståndets gemensamma tanka förklaras. 7 § Reg.F. Hr Cederschjöld:
När man finner, att ti §, som angar ärender, röride Rikets förhållande till utrikes magter, undantager sådana måls föredragning i Statsrådet, ser jag knappt hvad chefen för Utrikes Departementet skall föredraga.
Jag finner hans bestyr blifva ganska knapphändigt, och hemställer, om han behöfver någon särskild expedition.
Jag anmäler detta blott reservationsvis. H. Ex.
Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade till grundlagsenlig behandling enl. 56 § Reg.F. godkänna Constit.Utsk:s förslag till förändrad redaction af 7 § Reg.F. Frih. Ehrenborgh, Casp. Wilh.:
Jag tror ej, att propos. kan göras hvarken på godkännande eller alsing å sådana paragrapher, hvarvid ingen anmärkning blifvit gjord, emedan intet beslut för närvarande kan fattas, utan Utsk:s förslag ovilkorligen skall hvila till nästa riksdag.
Jag anser mig skyldig till - D c 11 j O c t o b e r. kännagifva, att praxis alltsedan 180g varit, att i frågor om förändring i grundlagarna Landtm, hemställt, om Ståndet till grundlagsenlig behandlig eni. 56 § Pieg.F. godkände det gjorda förslaget.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, förnyade sin nyss framställda proposm.
Bifölls. 8 § Reg.F. Hr Stuart, Carl Gust.:
Jag anhåller vördsamt att vid denna § få göra 2:ne anmärkningar: den ena, att jag tror, det antalet af ledamöter, som skola vara tillstädes i Konungens Conseil, då beslut derstädes fattas, bör bestämmas till minst fyra utom föredraganden; och den andra, att det här begagnade ordet Statsråden bör utbytas mot Statsrådets ledamöter, emedan det ej ännu är afgjordt, hvilken benämning Konungens rådgifvare komma att erhålla.
I enlighet härmed hemställer jag, om ej Ståndet såsom sin gemensamma tanka ville förklara, att denna §:s i:sta punkt bör lyda sålunda: ”Ej må Konungen fatta något beslut i mål, hvaröfver Statsrådet höras bör, derest icke minst fyra af Statsrådets ledamöter, utom vederbörande föredragande, tillstädes äro."
Jag har redan anmält min reservation mot R. o. Ad:s i går fattade beslut om inskränkning i de consultativa Statsrådens antal till endast tvenne.
Jag tror det hade varit väl, om Utskrs förslag i denna del blifvit bibehållet; man hade då mindre behöft frukta för ensidiga tillstyrkanden.
Det är ju ej otroligt, att dessa föredragande skulle kunna träffa en öfverenskommelse att tiga vid hvarandras föredragning, för att slippa ömsesidiga motsägelser.
Det är naturligt, att den, som födt en idd, har för detta * sitt foster samma blinda kärlek som föräldrar för sina barn, och följaktligen skall på allt sätt söka befordra densamma.
Dessutom kan man icke begära, att de föredragande, jemte sorgfälligt begrundande af sina egna föredragningsmål, skulle medhinna att med erforderlig uppmärksamhet äfven följa de andras.
Derföre hade jag önskat, att de consultativa rådgifvarne förblifvit fyra, för att desto säkrare kunna upptäcka snillefosternas lyten och med tillräcklig kraft kunna motverka de vanskapliga ideernas framgång.
Men då detta ej numera låter hjelpa sig, anhåller jag, att man åtminstone måtte förvissa sig, det de två alltid äro tillstädes; ty om detta ej bestämdt utsättes, skola de kanhända finna det för sig öfverflödigt att infinna sig i Rådet.
Nödvändigheten af ett sådant stadgande fann äfven Utsk. och beslöt på min framställning det tillägg till det först uppgjorda förslaget, att bland de 3 Statsråden, som minst skulle vara tillstädes vid besluts fattande, borde vara minst 2 icke föredragan - Den 7 October. de; hvilket beslut ty värr genom försummelse kommit att i expeditionen utelemnas.
Bien då nu ej mer än tvä consultativa ledamöter finnas, föreslår jag, att minst tre, eller, såsom en ledamot sagt, fyra och deribland de två, som sakna departement, böra vara närvarande.
Detta anser jag vara högst nödvändigt; och med denna anmärkning bör Utsk. sjelf vara så mycket mera belåtet, som det derigenom får tillfälle att sätta förslaget i öfverensstämmelse med sin egen åsigt.
Palmstjerna, Carl O tto:
Hr Cederscbjölds förslag är visserligen ändamålsenligt, när man genom en ny organisation och bestämmandet af Statsrådens functioner vill åstadkomma mera drift i ärendernas gång; men om 2tne icke föredragande ledamöter skola vara tillstädes i Konungens Conseil, skulle det ju kunna hända, att Konungen ej på flera månader skulle kunna fatta något beslut, om en af dessa icke föredragande sjuknade.
Jag är till en del förekommen af Frih.
Palmstjerna och kan ej med Hr Cederschjöld inse någon garanti för fattandet af för landet heisosammare beslut i Konungens Conseil derföre, att consultativa ledamöter der sitta.
För min del är jag icke af dea tanka, att consultativa ledamöter behofvas, ty jag ser endast deri en concession åt en viss opinion, som man borde, men ej vill tillintetgöra.
Jag förenar mig om HrStuartsredactionsförslag och anhåller om propos. derpå.
Såvida jag rätt hört Frih.
Palm* stjernas yttrande, bär han sagt, att efter milt förslag, ont någon af de consultativa Statsråden sjuknade, Konungen ej skulle kunna fatta något beslut.
Men jag skulle tro, att laga förfall borde gälla här, såväl som vid alla andra tillfällen.
Hvad sjelfva saken beträffar, erinrar jag mig, att den anmärkning gjordes i går, att ju flera ledamöter voro i Conseillen, desto mera skulle discussionerna förlängas och förtyngas.
Men jag anser det bättre, att rådgifvarnes mängd tynger på öfverläggningarna, än att besluten tynga på folket.
Jag medger, att det vore hinderligt för mouvementet och för geniernas utflykter; men ju vigtigare ärenderna äro, med desto mera varsamhet anser jag dem böra behandlas, och hyllar i regeringsbestyren en klok tillämpning af den gamla varningen: ”Fes tina len te.” Besinnen, mina Hrr, att stater ej dö så som enskilda menniskor.
Kågon liten tidsutdrägt med ett nyttigt förslags utförande betyder derföre föga; och jag skulle anse som den största olycka, om mitt fädernesland gjordes till ett experimentalfält för de föredragandes ensidiga hugskott.
Jag kan ej föreställa mig, att lagn förfall är tillräckligt för upphäfvande af ett stadgande i grund - Den 7 October. i53 grundlagen i afseende på antalet af Statsrådets ledamöter, sorn skola vara tillstädes, når Konungen fattar sitt beslut.
Jag ser således ej, att Hr Cederschjölds förslag är verkställLart och kan derföre ej antaga detsamma.
I afseende på Hr Stuarts förslag, att Konungen ej skulle kunna fatta något beslut, då icke feni ledamöter af Statsrådet vore närvarande, ber jag fä fästa uppmärksamheten derpå, att 8§ i nu gällande Reg.- form bestämmer ej blott antalet, då Konungen fattar sina beslut i hufvudstaden, utan ock på resor och i fält.
För dessa sednare händelser blefve, om Hr Stuarts förslag bifölles, särskilda stadgauden af nöden, emedan det ej voie möjligt, att
Konungen kunde äga feni af sitt Råd med sig.
Jag tror, att ej flera behöfvas hädanefter än hittills, och instämmer för öfrigt med Frih.
Palmstjerna i afseende på frågan om laga förfall; ty enl.
Hr Cederschjölds yttrande, vore, om alla rådgifvarne insjuknade, Konungen utan några constitutionella rådgifvare och kunde ensam fatta sina beslut.
Jag har föreslagit, alt minst fyra af Statsrådets ledamöter, jemte den föredragande, skulle vara närvarande i Conseillen, af den anledning, att jag ansett det vara både högst nödvändigt och nyttigt, att så munga af Konungens rådgifvare, som omständigheterna möjligen medgåfve, alltid mätte vara tillstädes och deltaga i öfveiläggningarna inom Konungens Conseil; men jag har ej haft för afsigt, att härigenom skulle uppkomma något behof af ett ökadt antal Statsrådsledamöter för de tillfallen, då Konungen ej vistas i hufvudstaden, utan befinner sig på risör.
Hr Cederschjölds framställning, rör:de ett stadgande om de consultativa ledamöternas ständiga närvaro, hafva redan flera talare ådagalagt olämpligheten af detta förslag; och då äfven jag instämmer i deras åsigt,, får jag förnya min begäran om propos. på det redactionsförslag, jag förut uppgifvit.
I anledning af de anmärkningar, som blifvit gjorda vid mitt yttrande, alt laga förfall borde vara gällande här som vid andra tillfällen, ber jag att såsom exempel få upplysa, att beslut blifvit, tvärtemot grundlagens uttryckliga föreskrift, fattadt om lilla ereditivets anlitande, fastän några ledamöter fattades vid rådsbordet.
Men Fullmägtige i Riksg.cont. trodde sig icke kunna vägra penningarnas utbetalning, och Constit.Utsk. fann olämpligt att dervid göra någon anmärkning, sedan upplyst blifvit, att vid detta tillfälle en af Statsrådets ledamöter varit, om jag rätt minnes, med Konungen stadd på en resa och en annan legat på sjuksängen.
Då laga förfall kunde galla vid brytnin-. gen af lilla creditivet, mäste det förmodligen äfven gälla vift j4 H. 20 Den 7 Octobcr. afgörande! af de högst obetydliga mål, som tillhöra den vanliga ordningen för dagen.
För min del afstyrker jag att göra någon förändring i Utsk:s förslag, och her att få fästa Ståndets uppmärksamhet på följande ordalydelse i 8 § Reg.F.: ”Ej må Konungen fatta något beslut i de mål, hvar”öfver Statsrådet höras bör, derest icke tre af Statsråden, ”jemte vederbörande Statssecret., eller den hans tjenst förrättar, tillstädes äro.
Statsrådets samtliga ledamöter, der de ”icke laga förfall äga, skola öfvervara alla mål af synnerlig vigt och omfattning, som, efter dem förut meddelade ”föredragningslistor, i Statsrådet förekomma och Rikets allni, ”säkerhet röra.
Sådana äro” &c.
Då ingen af de talare, som yttrat sig emot Utskts förslag, anmärkt någon olägenhet af detta stadgande, vet jag i sanning icke, hvarföre man skall äflas med förändringar, de der ej leda till någon påföljd.
Man bör dessutom ihågkomma, att detta stadgande galler nu, under det Statsrådets ledamöter, Statssecreterarne inberäknade, äro 13, hvaremot de framdeles skulle blifva blott g.
Förslaget, att flera ledamöter ständigt borde vara tillstädes i Stätsrådet, skulle endast försvåra ärendernas skyndsamma gång.
Ilvad för öfrigt angår Hr Stuarts anmärkning emot ordet Statsråden i stället för Statsrådets ledamöter, finnes samma ord i gamla §, utan att något missförstånd deraf uppkommit.
Anmärkningen är likväl så oskadlig, att jag ingenting har deremot, om R. o. Ad. vill förklara den för sin gemensamma- tanka.
Hr‘Cederschjöld:
Jag anser för min del den förändring, Constit.Utsk. här tillstyrkt, vara en bland de väsendtligaste i hela förslaget, nemi. de föredragandes rättighet att öfvervara hvarandras föredragning, och jag tror, att saknaden af denna rättighet hittills utgjort det största och egentliga felet i hela Statsrådsinrättningen.
Men för att göra denna förbättring fullkomlig, är det nödvändigt försäkra sig, att de icke föredragande komma tillstädes, ty annars blifva dessa platser tilläfventyrs endast sinecurer.
Få deremot dessa personer sig detta ålagdt, och blifva de tillika ansvariga för sina rådslag, så måste de blifva ganska nyttiga såsom correctiv emot den -möjliga ensidigheten af de föredragandes åsigter.
I anledning af hvad den siste värde talaren anmärkt, att, enl. nu gällande stadgande, färre ledamöter af Statsrådet nemi. blott 3 böra vara tillstädes, får jag erinra, ätt dessa tre äro icke föredragande.
Nu är min åstundan, och hvarifrån jag ej kan afstå, att de två icke föredragande, som Ståndet bibehållit, skola, när ej laga förfall inträffar, vara närvarande i Statsrådet.
Lika med de talare, som ej ansett någon förändring i förslaget vara af nö - Den 7 Octo b er.
155 den, instämmer jag med Utsk., helst den rättelse, som kunnat vara behöflig, redan är vunnen genom Utsk:s förslag.
Skillnaden emellan detta förslag och nuyar. stadgandet är nemi. ganska väsendtlig, enär Utsk. sagt, att minst tre af Statsråden, utom föredraganden, alltid skola vara tillstädes.
Hvad åter Hr Cederschjölds förslag angår, kan jag ej underlåta att derå fästa uppmärksamheten.
Jag var i går på e. m. af sjukdom hindrad att öfvervara det då fattade beslutet, och jag ber derföre att nu få förklara, det jag för min del finner consultativa Statsråd utom departementscheferna vara ganska behöfliga, äfvensom att jag trott det af Utsk. föreslagna antalet Vara lämpligt; ty hvarje föredragande kan på visst sätt anses partisk i afseende på det förslag, han sjelf uppgjort och framställer, hvaremot de icke föredragande skulle hafva fullkomlig frihet att med opartiskhet skärskåda och följa ärendernas gång i sin helhet.
Jag är således icke af deras tanka, som önska blott föredragande Statsråd, och jag hade helst sett, att deras antal blifvit bestämdt till fyra; men det är nu för sent att göra denna åsigt gällande, och sedan de blott blifvit två, finner jag betänkligt att fästa dem såsom ständiga ledamöter af Conseillen, emedan ärendernas gång derigenom lätt skulle kunna hindras.
Måhända skulle man såsom en medelväg kunna säga, att minst en af de icke föredragande Statsråden alltid skulle vara tillstädes; men jag fruktar, att man äfven härigenom skulle blifva för mycket bunden, och jag tillstyrker således Ulsk:s förslag.
Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade till grundlagsenlig behandling enl. 56§Reg.F. godkänna Constit.Utskts förslag till förändrad redaction af 8 § Reg.F. Ropades starka ja, blandade med nej. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, förklarade, det han funnit ja hafva öfverröstat nej.
Jag vill visserligen ej vara envis i afseende på antalet, men hemställer, om man ej skulle kunna öfverenskomma om följande redaction: derest icke minst tre af Statsrådets ledamöter utom den föredragande är o tillstädes?
Utsk. har ej på något annat ställe bundit sig vid namn.
Jag har redan tillförne vederlagt de anmärkningar, sorn åter blifvit gjorda, och vill således icke upptaga dem ånyo, men deremot erinra, att då R. o. Ad. förklarat öfverläggningen fulländad , borde ej heller någon vidare öfverläggning få äga rum.
Jag får vördsamt hemställa, om ej det H.
Ståndet skulle vilja såsom sin gemensamma tanka förklara den anmärkning, jag framställt, med följande moddi - Den 7 O c t o b c r. cation: ”derest icke trenne Statsrådets ledamöter, och deribland åtminstone en af dem, sorn ej hafva departement, ä r o tillstädes.” Frih.
Palmstjerna, Carl Otto: Sedan Hr Gr o.
Landtm, framställt propos. och R. o. Ad. densamma besvarat samt Hr Gr. o. Landtm, förklarat, att ja varit den rådande meningen, ser jag ej, att någon ytterligare propos. kan framställas om samma fråga, sä framt ej votering begäres.
Hr Cederschjöld begärde votering.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, det han förmodade votering numera ej kunna komma i fråga, då den ej blifvit begärd genast vid det af H. Ex. afgifna förklarande, huru lian fattat R. o. Ad:s svar på den sist aflätna propostn.
Om jag ej kan på annat sätt få utröna Ståndets tanka öfver min mening, sä nödgas jag nu begära votering; men jag ber att dervid få erinra, att jag ej kunnat göra det, förrän Hr Gr. o. Landtm, förklarat, huru lian uppfattat R. o. Ad:s svar på den framställda propostn.
Jag hemställer sålunda, om mina fatalier kunna anses vara försutna.
Sedan Hr Gr. o. Landtm. frågat, om Ståndet ansåg öfverläggningen slutad, och denna fråga blifvit med ja besvarad, är det naturligt, att intet annat kan proponeras, som ej varit föremål för öfverläggningen.
Hr Stuart har begärt propos. på det af honom uppgjorda förslag, hvarom Hr Dalman förenat sig, och det är deras rätt att få denna propos. framställd.
Jag har ansett mig pligtig att, till bevarande af hvars och ens rätt, anmärka detta förhållande.
Jag skal! ej vara envis hvarken i begäran om votering eller om framställandet af den propos., hvarom jag anhållit; men jag måste på det högsta reservera mig mot Hr Gr. o. Landtnäs förklarande, alt Hr Cederschjöld förlorat sin rätt att begära votering derföre, att Hr Gr. o. Landtm, förklarat, att ja varit den rådande meningen i afseende på den propos., som blifvit framställd.
Ehuru i sjelfva saken af olika tanka med Hr Cederschjöld, får jag öppet tillkännagifva, att jaar anser hans rätt förnärmad, om än Hr Gr. o. Landtm, aldrig så många gånger förklarar, att frågan är afgjord, och beslutet med klubbslag befästadt.
I afseende på Hr Dalmans sista yttrande förenar jag mig derom och anser, att votering, innan man öfvergått till föredragning af ett nytt ämne, ingalunda kan förvägras.
Den 7 October. H. Ex. Ilr Gr. o. Landtm, yttrade, att ehuru H. Ex. visserligen ännu foitfore i den mening, att votering bort af Hr Cederschjöld begäras genast efter H. Ex:s förklarande, rör:de uppfattningen af It. o. Ad:s svar å den sednast framställda propos:n, ville II.
Ex. likväl, då åtskilliga af Ståndets ledamöter tycktes anse Hr Cederschjölds rätt kränkt, i fäll votering ej Lomme att verkställas, icke densamma förhindra.
För att ej onödigtvis spilla tiden, anhåller jag om propos. å mitt förslag till muntligt besvarande; och efter det sätt, hvarpå jag linner detsamma utfalla, skall jag bestämma, huruvida jag vili qvarstå vid min begäran om votering.
Hr Cederschjölds sista begäran står ej att förena hvarken med Itiksd - eller Ridd Ordn.
Jag tror ej, att R. o. Äd. så mycket fruktar för en votering, som ej mera att formerna brytas.
Deras bevarande är angelägnare, än förlusten af -J timma, en förlust, för hvilken vi stundligen äro utsatta genom det öfver höfvan myckna talandet.
Jag anser, att ingen ny propos. i detta ämne kan framställas, utan att Hr Cederschjölds propos. skall blifva contrapropos. lill den af Hr Gr. o. Landtm, framställda.
Upplästes till justering och godkändes följande voter:spropos:n:
Den, som till grundlagsenlig behandling enligt 56 § Reg.F. godkänner Constit.Utsk:s förslag till förändrad redaction af 8 § Reg.F., voterar ja; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, förklarar R. o.
Ad. som sin gemensamma tanka, att den föreslagna förändringen af 8 § Reg.F. bör erhålla följande redaction:
Ej må Konungen fatta något beslut i mål, hvaröfver Statsrådet höras bör, derest icke minst tre af Statsråden och deribland åtminstone den ena af dem, som icke hafva departement, utom vederbörande föredragande, tillstädes äro.
Statsrådets samtliga af dylik beskaffenhet.
Efter voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit, sorn följer:
Nej — 13. 9 § Reg.F. Hr
Jag tror ej, att man utan all uppmärksamhet bör förbigå denna q §, som omfattar ett så vigtigt ämne som den förevarande frågan, nemi.
Statsrådets ansvarighet.
Då man har för ändamål att framgå på reformer - i58 Den 7 October. nas bana, då man vill införa en ny organisation af Statsrådet, synes det äfven vara nödvändigt att tillse, att de förändringar, man föreslår, blifva af verklig nytta och åtföljda af verkliga controllei*.
Dessa controller böra sökas i en förändrad ansvarighetslära, ty genom en blott förändring af rådgifvarnes functioner är föga eller intet vunnet.
Mig synes således, att verkningskretsen för Statsrådets ledamöter bör utvidgas under en ansvarighet, som åtminstone närmar sig den, man fordrar af ministrar i andra coqstitutionella länder.
Det lärer för ingen vara obekant, att för närvarande ej behöfves mera, än att Constit.Utsk. presenterar ett extract af Statsrådsprotoeollen, som visar, att den eller de reserverat sig och afstyrkt ett för Riket aldrig så förderfligt regeringsbeslut, för att befria dessa rådgifvare från allt ansvar.
Att detta innefattar en stor oformlighet i ett constitutionelt statsskick, lärer ingen bestrida, enär derigenom kan inträffa, hvad som ock handt, efter citerade berättelser från Constit.Utskts, ja, från Statsrådets egna ledamöter, att hela Statsrådet reserverat sig mot ett Konungens eller Regeringens beslut.
Då qvarstår ju det orimliga factum, att den inviolabia Konungen är ensam ansvarig; och då af honom ingen ansvarighet kan utkräfvas, följer deraf, att intet ansvar existerar.
Hvar och en, som med formernas oduglighet ursakar den rådgifvande personalens brister, måste dock medgifva, att, om än dessa brister i former ur,danrödjas, likväl ingenting står att vinna, så framt ej ansvarighetsläran förändras; ty om än Statssecreteraren eller, som han numera blifvit kallad, departementschefen kan genom anteckning till ett prot. blifva oansvarig för de beslut, han med Konungens namn eller på hans befallning utfärdat till efterrättelse, tjenar ju den nya organisationen till intet.
I anledn. af dessa allm. reflexioner ber jag, att uppmärksamheten måtte fästas derpå,,om det ej vore nödigt stadga, att åtminstone alltid någon vore ansvarig
.för de beslut, som i Konungens namn utfärdas; och om ej ansvaret borde ovilkorligen och utan afseende på reservation drabba den, som undertecknat eller contrasignerat beslutet.