Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag instämmer så vida med Friherre Cederström, sorn jag tior att man ej bör åsätta så hög tull, som Utskottet uti senaste betänkande föreslagit af den grund att denna tull är högre, än tullen uti brödrariket Jslorrige, och skulle följaktligen gifva anledning till fortsättande af den tullförsnillning i parti, sorn hittils derfrån ägt rum.
Deremot tror jag ej att tullen bör nedsättas så lågt som Friherre Cederström yrkat, emedan det efter mitt begrepp ej är nyttigt så uppmuntra förtäringen af en utländsk dryck, att andre än de mera bildade ilassernej komma att deraf bär 956
Den 22 Augusti J. m>. gagna sig.
Jag hemställer således att man måtte förblifva vid hvad uti Utskottets första betänkande är föreslagit.
Då erfarenheten visat, att den höga tullen ej haft någen annan påföljd* än att ganska litet af det vin, som är infördt, blifvit förtulladt, så anser jag att man genom nedsättning af tullen skulle öka inkomsten, jyien då det är gifvit, att de finare vinsorterne. äro mera underkastade tullförsnilning dels derföre, att en försnillning af dera mera lönar sig, dels derföre att viner på boutedler lättare kunna insmygas, så hemställer jag, om icke tullen på de finare vinerne bör vara lägre, än än på de gröfre; tili exempel 15 procent på de finaste; 20 på de mindre fina, oih 25 på de gröfre.
CederJlröm:
Hvad Herr Cederschjöld anfört om lättheten att tuliförsnilla bouteilleradt vin, är ganska riktigt då det är fråga om 10 a 12 bouteiiler, men det kan ej ske till något större belopp.
V'n som inkommer i lådor, är lika lätt att controllera som det, hvilket inkommer på fastager.
Jag hemställer äfven, huru det k3n vara förenligt med systerae , att de dyrbaraste vinerne såsom luxartikel, icke skulle betala högre tull än de sämre- Det omvända förhållande, som Utskottet förmält genom Herr af Klintbergs anmärkningar hafva blifvit tillstyrkt, kati jag ej gilla, utan afstyrker i den delen Herr Cederschjölds förslag.
De dyrbara vinerne kunna bära en Deli 22 'Augusti f. lil, Siogre (ull , än ds mindre dyrbara , och derigenom undgår kronan förluster.
Jag får upplysa, att afven fint vin införes på fat till och med till största delen, och bouteilleras här.
Dessutom om en nedsättning sker i tullen på vin , kommer det att göra en betydlig revolution i inkomsterne.
Ett sådant beslut skulle blifva ett af de farligaste , hvarföre om tullen nedsättes mera , än i första Betänkandet är föreslagit jag måste reservera mig.
I första förslaget är tullen eå jämnkad , att jag anser den i alia afseende^ v*ra lämpelig.
I öfrigt hemställer jag till Ridderskapet och Adeln, om det för Kongi- Maj;t blifver möjligt, i fall vi bestämma lag tull pä vin, stt genom reciprociäeten förskaffa några förmåner för vårt jern uti Frankrike.
De uti Utskottets Betänkande specificerade dyrbaraste vinår, såsom Champagne och Cy pr i ska viner , äro icke af den beskaffenhet att kunna på fastager införas.
De hitkomma på bouteiller.
De miadre dyrbara inkomma dels på bouteiller dels på fat; sådana äro de fina franska bordeauxvinerne.
De äro näst de dyrbaraste.
Hvad Herr af Wingård yttrat att Staten skulle genom nedsättning af tullen göra förluster , asser jag vara en missräkning, ty Staten skall bestämdt få större inkomster om tullförsnillning förefcommes.
Vinerne få visserligen i alla fall betala afgifter, men ej till tullcassan.
I af - Dtn 22 Augusti f, m. seende på reciprociteten med Frsnkrike , och att vi genom en öfver det naturliga beloppst hög tull på vin skulle kunna tilltvinga oss af Frankrike förmåner för vårt jern, så är det blott en from önskan, ty icke kan jern komma i parité mod vin , i afseende på tullumgälder.
Så mycket vin som här behöfves införes hit, antingen det förtullas, tullförsnillss eller lurendräjas , men jern kan ej lurendräjas; ty det är för tungt.
Erfarenheten har visat , att den från Frankrike hit exporterade qvantitet af vin icke aftagit , ehuru viner här till införsel varit förbudne.
Ehuru visserligen den principc bör följas, att man sätter lägre tull på de varor som ej innom landet produceras , tror jag tror likväl, att man ej bör sätta tullen alltför låg.
Jag proponerar således den proposition, att de gröfste vinerne beläggas med 4o , ds dernestmed 30 och de finaste med 25 procent3 tull, på det fina viner icke må införas under namn af gröfre.
Jag förenar mig med Hörr af Wingård rörande det afseende, som här bor fästas på reciprocitsts förhållanden.
Om reciprocitet skal! kunna tillväga— bringas, får ej tullen bestämmas för hög.
I afseende på Friherre Coöerströms anmärkning att finare viner icke införas på fastager, så vet jag, att uti Götheborg alla slags viner sålunda införas; till och med Champagne.
Herr von Qvanten , Carl t Jag ksn ej med Herr af Wingård deruti förena mig , stt suna* ©en 5* 4ugurti f. nu. 95f Wian af inkomsterne skulle blifva mindre genom nedsättning af tullen;, tvärtom tror jag att den skulle medföra större inkomster.
Jag har uti min vid det sednare Betänkandet fogade reservation föreslagit en jämkning i detta afseende, och anhåller derföre att ?min reservation härom måtte uppläsas.
Jag får tillägga att vin är en vara , som uti liten volume upptager ett stort värde och som således är lättare att tullförsnilla.
Jag har derföre antagit att så snart tullen går öfver 25 procent, lönar det sig att tullförsnilla viner, hvarföre jag tillstyrkt 25 procent på de viner som af Utskottet blifvit föreslagne till 60 ; och 20 på dem som Utskottet föreslagit till 40 procent.
Sedan Friherre Cederström upplyst, att icke mera vin har blifvit förtulladt än som åtgått till communionvin, tror jag lika med honom, att en nedsättning af tullen blifver nödvändig om lurendräjeriet skall kunna hindras och Staten komma i åtnjutande af sin tillbörliga rätt.
Hvad beträffar reciprociteten i afseende på jerneffecter, får jrg upplysa , att Frankrike anser den qvantitet vin sorn till Sverige utskeppas så ringa, ett det ej lönar mödan derföre nedsätta jerntullen; Hvilken tanka sf Fransks auctoriteterne blifvit yttrad, vid en, af Vår Minister i Frankrike ejord framställning i detta ämne.
Vid sådane förhållanden är det utan ändamål att längre uppskjuta med nedsättningen af en Tull, hvilken så menligt inverkar pä Staten» §6©
Den 22 Augusti f> m.
Intrader, som den nu å vin varande» Jag förenar mig alltså med Friherre Cederström.
Herr a} Wingård:
Jag får upplysa i att alla möjliga sorter viner kunna inkomma på fa6tager till och med Champagne.
En Ledamot af BevillningsUtskottet har fått in sådant, och Herr Mazére får in sina finaste viner på fastager; likväl kanske icke desert-viner* Utskottets första förslag innehöll en betydlig nedsättning på viner, Derföre gjorde Herr af Klintberg sina anmärkningar.
Att man skall få vida mera inkomst, när lägre tull bestämmes än hittills, det tror jag, men det är eri opiaionssak, om en sådan nedsättning som Friherre
Cederström föreslagit skall kunna åstadkomma ersättning i inkomsterne.
Erfarenheten skall bäst visa om man missräknat sig ehler icke.
Jag anser att man bör taga Utskottets första Betänkande till grund , emedan det ar väl betänkt, man hade då hört vinhandl re här, innan man uppgjorde det.
Herr Munck af Rosenskjöld, Eberhardt Jag förena? mig med deni som yrka nedsattning af den uti Utskottets sista Betänkande föreslagne tull på vin, och det ar flere skäl.
i;o kommer en hög tull ej att öka inkomsterne, utan snarare att minska dem; 2:0 ökar den lurendräjeri och tullförsnillning; och 3:0 ökar den beskattningen på vissa folkklasser, ehuru den ej erlägges till Staten , utan mest till lurendräjaren, tullförsnillaren, deras medhjelpare , Den 22 Augusti f, ni. r&, och dérn som gora Beslag.
Fräg&n åt egenteligen om dessa personer 6köla tillgodonjuta vinsten af det prohibitiva systemet, eller massan af Hationen , samt de ärlige Köp-; männen få tillgodonjuta upphäfvaodet af införselförbuden och af tullens nedsättning.
Defc Vore visserligen väl, om consumtioäen kunds minskas genom hög tull» men det ges ett anhat sätt att minska den , nemligen att använda en behörig uppsigt af den medicinska policen , hvarigenom matt förekomme införande
Och försäljande af skämde eller förfalskade viner.
I Köpenhamn är det nästan lika sällsynt att få dåliga viner, som här att få goda. i SO i blelvo vid införseln af vin till Paris flere hundrade åmar confiskerade , såsonl förfalskade, och condemnersde till ättika.
Sådant exempel har man ej här , ehuru vin i allmänhet ej är så godt här.
Idet enda skäl j*g hört som kunde förtjena något afseende* är Herr af Wirtgårds yttrande rörande reciprociteten med Frankrike, men jag fruktar att vederbörande i Frankrike nog lära erhålla underrättelse att tullen har ej erlägges , otti den är så hög , och att de således ej skulle
Vid en förhöjning af tullen å viner fästa särdeles afseende.
Att äfven fina viner införas på fastager ej blott i Götheborg och Stockholm, utan afven i Skåne, kan jag bestyrka»'
Jag hyser det hopp , att ingen olägenhet eller missräkning i framtiden skall äga rum , om man nedsätter tullen å vin , ty om matt Ridd ö.
Åd Prot. VlL Band. 61 Den 5* Augusti fi m. granskär det qvantum viner som blifvit förtulladt sedan sista förhöjningen, skall man nödvändigt finna, att det mästa vin som till Sverige inkommit, blifvit infördt utan att förtullas.
Som jsg ej tilltror mig nog kännedom i denna sak, för att föreslå huruledes detta böt vara, skulle jag tillstyrka att man antoge Utskottets första förslag, hvilket äfven har den för-' tjenst att bestämma lägre tull för bättre vin , hvarigenom man har mindresnledniog att införa sämre vin.
Jag anhåller således om propC-j sition å Utskottets första förslag.
Grefve Cronhjelm : Sedan Herr Munck af Rosenskjöld ingått
Uti vederläggning af Fri* herre Cederströms yttrande, att sämre vinsor« ter icke böra beläggas med högre tull , vj 1 i jag ej dermed vidare uppehålla, utan blott yrka att de åtminstone mätte beläggas med lika hög tull.
Harr af Wingardt
Det talas bär ifrigt om nedsättning af tullen , men icke huru mycket.
Jsg tror att tullen uti Utskottets första förslag är så mycket nedsatt som den tål, den är mycket mindre än förut.
Jag tror ej man k?.n få någon säkrare grund än det förslaget, ty det är gjordt med mycken urskilning.
Skulleaman nu ändra, så måste man taga på höft.
Herr von Quanten :
Jag får förnyi min anhållan , att min reservation måtte upp-" lä sas. T)fh 22 Augusti f. rn. 9*3 I anledning häraf upplästes Herr von Qvantecs vid Utskottets sednare Utlåtande bifogade reservation.
Ea Ledamot af UtJ skottet har yttrat, att de diverse vinsorter $ hvarom här står att de införas på bouteiller , äfven införas på amar, men det står ej här huru de skola förtullas om de inkomma på amar.
Om således Champagne infördes på sådant vis , visste man ej huru det skulle förtullas.
Herr af Wingård; Det kan införas p5 åmar , men det göres ej alltid.
Det är rara fall, då sådant sker.
Herr von Quanten':
Utskottets törsta förslag är för högt, och får derföre föreslå , att hvad jag i mili reser?
Vation yrkat, måtte blifva antagit.
Icke för att var* minutieux, men på det taxan måtte vara full— 5tänd;g, skulle jag tro att äfven de fall bordé vara upptagne 9 då de finaste vinsorterne införas på åmar. friherre
Då det är omöjligt, att hitföra Champagnevin på åmar, utan att det förstöres , tror jag ej att något stadgande derom behöfves.
Det finnes visserligen i Champagne ett slags vin non mouitsu. men det bouteijleras alltid på stallet och algar ej förr Den 12 Augusti /. m. derifrån.
Vill raan hitföra tillverkad Champagne, så kan det visserligen ske på fat, mert det kommer ej fram hit utan att luftsyran förr svinner.
Då Friherre Ceder ström yttrat , att det är omöjligt att Champagnevin kan införas på åmar, vill jag ej bestämt bestrida det, men personer hafva sagt mig , att de druckit sådant uti Helsingborg.
Jag påstår likväl ej , att någon särskilt artikel derföre bör uti taxan vara upptagen.
Till ledning för mitt yttrande har jag blott begagnat en uppgift af en Ledamot i BevillningsUtskottet , och om det händer att Champagnevin verkeligen införes på åmar, så vet jag ej, hvarföre ej något derom skulle stadgas.
Herr Munck af Rosenskjöld t
Sorn denna Sak låter discutera sig från så många sidor, tillstyrker jag antagande af det första förslaget af Utskottet.
Herr Grefven ock Landt-Marskalken gjorde proposition till bifall af de i Bevillningsutskottets första förslag upptagne Inkommande Tullprocenter å Viner.
Herr vou Qjwnten:
Jag tror att det Be tänkande, som sednast frän Utskottet iokom - Den 22 Augusti J. m, 96S mit, först bör underställas Ridderskapet och Adeln , dernäst reservationerne , och sist det första förslaget.
Herr Grefven och Landt Marskalken förklarade, att den af honom sist gjorde proposition varit föranledd af den i ämntt förefallne dis— cussion; och ansåg Herr Landt-Marskalken, då målet för 2.'dra gången vore under Ridderskapets och Adelns pröfning, Ridderskapet och Adeln äga fullkomlig rättighet, att, utan afseende å hvad Utskottets sednare Utlåtande innehöll, vidtaga det beslut Ridderskapet och Adeln kunde finna lämpligast.
Jag underställer Ridderskspets och Adelns ompröfvande, om det icke kan vara likgiltigt, hvad tull som bestämmes; frågan är blott om tullförsnillningen skall blifva större eller mindre.
I Hamburg är all ingående tull blott en half procent, inen der klagas ändå öfver tullförsnillning.
En ryktbar köpman skall icke längesedan der blifvit dömd för ett sådant brott.
Det lönar alltid mödan att tullförsnilia.
Jag tror således, att man kan antaga Utskottets förslag.
Friherre Cederström •.
Det exempel Herr Lefrén anfört om tullförsnillning i Hamburg vill j*g icke bestrida j ty då man där inför varor, är det en köpmans enkla uppgift som är grunden för tullafgifterne.
Men om den är oriktig har den till påföljd, att han förlo - §61 Dtii *2 Augusti f, m. r«r sina medborgerliga rättigheter.
Ordningen är den, att handlanden sjelf uppgifvet varorpes belopp och värde.
Finnes det att någon förfalskning ägt rym, är han förlustig sip borgare-rätt.
Sådant äger ej ruin i Sverige.* derföre är det angeläget, Qm man vill befordra Statens gagn , att tullen blir så lag, att det ej lönar mödan att tull försnilla , och att man ej gifver de procent till bevakningen sorn
Staa ten skulle hafva.
Derföre kan jag ej instämma i bifall till Utskottets första förslag.
Tullprocenten är der för hög.
Jag tillstyrker 25. procent för de finaste vinerne , 2© för de min* 4re fina och 15 för de minst fina.
Herr von Qjianten:
Jag tror mig finna pluraliteten vara af den tanka, att tullen ej bör sättas så högt att man har att befara tullförsnillning, Så snart tullen går öfver 25 procent för de gröfre och 35 procent för de finare vinerne , t,ul 1 forsjpilias de.
Jag anser det således, vara, skäl , att framför Utskottets förslag antaga ett, som här är gjordt, där tullen håller sig mellan 20 a 30 procent.
Derföre tillstyrker jag det förslag jag framställt, eller ock anhåller jag om Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition på Friherre Cederströms förslag , hvilket litet afviker ifrån mitt.
Herr nf Wingård :
Jag ber om förlåtelse stt jag nppehäller Ridderskapet och Adeln , men jag tror det vara ett farligt beslut, om man på höft nedsätter tullen ; då^ redan en Ifren ti Auyutii /, m, 9*r betydlig nedsättning af Utskottet i dess första förslag är gjord.
Värdet är upptagit af Vinhandlare här i Stockholm* och de, älven som mångå andra sakkunnige personer, äro rådfrågade.
Det är bättre att sätta tullen nago högre, och lemna åt Kongl. Majt att jämka den.
Sätta vi deremot den lägsta tullen så kan Kongl.
Majrt ej annat än förbjuda varan, i anledning af det beslut Ridderskapet och Adeln redan fattat.
Det ändamål man nu vill befordra, nemligen hög inkomst, har legat till grund äfven för förra taxan , och man har dertill afsett samma medel eller hög tull.
Men man har ej härigenom vunnit ändamålet.
Följden har varit den , att ingen ärlig man kunnat införskrifva vin.
Sådant har blifvit lemnadt åt Tullförsnillaren.
Jag frågar , om sådant kan stå tillsammans med en »und Lagstiftning.
Här säljas viner till så nedsatt pris, att de ej, med erläggande af tullen, dertill kunna säljas.
Kan det dä väl vara införtulladt ?
Det är icke, tänkbart, då försäljningsprisen äro lägre än afgifterne.
Hvarföre vill man då icke begripa, att derigenom , att man nedsätter tullen , så att hvar och. en kan befatta sig med denna handel , akall uppkomma vinst så för Staten som för de enskilte.
Det vöre hardt or» det vin, fcr hvilket tull blifvit erlagd, ej skulle vara^införsknfvet af ärlige män.
Jag fS3 Den 22 Augusti /, rn. får anhålla om proposition på Utskottets forsta förslag.
Det har jag icke sagt, Herr Cederschjöld:
Att vio kan försäljas till det pris sorn här sker , är väl icke något säkert bevis på tullförsnillning , då nian täger det tilläfventyrs tillsatta vättnet i beräkning.
Men jag förnyar likväl den anhållan, att tullen på de gröfre vinerne måtte blifva 25 , på de finare 20 , och på de finaste rö procent.
Herr Munck af Rosensk öld ; Jag får först yttra min öfvertygelse att Utskottet gjort rätta då det uti sitt första förslag utsatt en högre tull på sämre vin, äfven derföre att derigenom anledning minskas , att införa dåliga och ohälsosamma viner; men för öfrigt instämmer jag med Friherre Cederström om nyttan af nedsät, ring i tullen , så att ärlige köpmäu kunna befatta sig med denna handelsgren; likväl medgifver jag , att då det är fråga om nedsättning af tullen på en så allmänt nyttig vara, bör man äfven taga i betraktande faran , att på en gång göra en för hastig nedsättning.
Detta föranleder mig då Konungen äger rätt att nedJ sätta tullen , och på det mer.ingarne må blifva förenade, att begära förnyad proposition på bifall till Utskottets första förslag.
Cederflrem:
Det är en stor skil nad mellan att införskrifva via, och att gora Deri JJi Augusti f.\m det för handels skull.
Det ena låter sig göra, det andra kan ej ske utan förlust.
Det exempel Herr af Wingård anfört på förtu 1 la dt vin är obetydligt, då detta cjvantum ej är en tiondedel af hvad som åtgår.
Om man införer looo kannor och förtullar iqo, så har Staten deraf en ringa båtnad-
Här förtäres vida mera, än sorn enligt tulispecialerne blifvit jnfördt.
På det vi må få slut på saken , och då jag ej kan förena Statens intresse med en så hög tull, är det så godt att vi votera.
Herr af Wittgard'.
Det som står i tullspecialerne är väl lörtulladt, men visserligen roedgifver jag , att mera inkommit.
Som jag icke del tagit uti de discussioner, hvilka ägt rum uti Utskottet; och ej företår af vin annat än att dricka det , har jag det förtroende till Utskottets åsigter, att jag instämmer med Herr af Wingård , ehuru jag erkänner, att jag ej fijrStår om det är det rätta eller ej.
Herr Grejven och Landt Mar/kalken förnyade den af honom förut gjorde propositioa till bifall af de i Utskottets första förslag tillstyrkte Inkommande Tullprocenter å de derstädes upptagne Winsorter.
Ropades starka Ja, och Nej. Herr Grejven och LandtMarskalhtn tillkän - 9?® fien 22 Augusti f. m> nagaf, det han icke kunnat med säkerhet ut.« löna Ridderskapets och Adelns beslut.
Jjg vågar framställa den frågan, om vi böra drifva denna sak så långt, stt derom votera, då det ej är någon ringaste fara att bifalla Utskottets första förslag, emedan ett correctif finnes uti Konungens rätt att nedsätta tullen.
Hvarföre misshushålla med dea tid som vi hafva qvar , då vi ändå ej komma till något non plus ultra.
Jag hemställer då, om vi icke kunde förena oss om bifall till Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition.
Friherre Cederström ; Då det gamla tullsystemet genom sina resultater, ådagalagt huru mycken tullförsnillning äger rum, men fördomen för detsamma ännu visst sig uti Presidentens. uti ComrcjerceColiegio offenteliga tanka, underställer jag om icke dst är angeläget,, att Siandet uttrycker en bestämd öfvertygelse, Jag får således än vidare anhålla om votesing.
Grefve Lagerbjelke , Axel * Jag finner mycket skäl j nedsättningen för framtiden, men jag vågar hoppas att Kongl. Majit framdeles vidtager ett sådant steg.
Visserligen gifvas många ärlige personer, som under den höga tullen i n förs k. r i fv i t och förtul ladt vin.
Desse skulle blifva lidande , om tullen nu på en gång nedsattes så betydligt.
Af dessa »kai anhåller jag, att Utskottets första förslag
Den 22 Augusti /, m, Snitte bifallas, i den förmodan, att Regeringen nedsätter tullen, i fall det skulle finnas ^nödigt.
Dea reservation jag »fgifvit, innefattar ett project, att tullen skulle bestämmas till 20, 25 a 30 procent.
Det är eo procent som jag tror är användbarast för att undvika tullförsnillning.
Jag anhåller derföre, att proposition mätte görss till antagande af detta förslag, Herr drefven och Landt-Mar skalk en yttrade , att sedan han, vid de 2;ne redan framställde propositioner, icke kunnat tillförlitligen inhämta Riddersfapets och Adelns beslut, och Friherre Cederström nu mera begärt Votering, kunde någon annan åtgärd icke återstå, än att bestämma Contra-Propositionens innehåll.
Då jag hört flere önska , att tullen på de finare vinerne matte blifva mindre, anhåller jag att till contraTproposition få föreslå 25 procent på de minst dyrbara , 20 på de mindre dyrbara o.ch 15 pk de dyrbaraste vinsorterne.
Herr af Wingård: jag finner termerne minst dyrbara, mindre dyrbara och dyrbaraste något obestämde.
Uti Utskottets första förslag finnas vinsorterne specificerade; uet kunde kanske tjena, till rättelse.
Grefve Frölich; Jag finner icke, hvarföre 57* Den 22 Augusti f. m. vi skulleaose Friherre Cederströms förslag,såsom den framställning, hvilken herde blifva contraproposition.
Ridderskapet och Adeln torde häldre förena sig, om Herr Grefven och LandtMarskalken ville framställa det till bifall eller afslag.
Herr Grefven och Landt Mank olken frågad» , om Ridder6kapet och Adeln önskade, att på sätt Friherre Cederström föreslagit, inkommande Tullea matte bestämmas till 25 procent å de grofva, 20 procent ä de fina, samt 15 procent å de finaste Vinsorterne, Ropades Ja och Nej.
Herr Grefven och LandtMcirskalken förklarade , det han icke kunnat utröna Ridderskapets och Adelns pluralitet.
Friherre Wrangel', Flere personer finnas här, som hafva vin, hvilket inkommit för hög tull.
Man måste behjerta deras ägande rätt, och ds förluster hvilka de kunna vara utsatte för.
I principen är det visserligen rätt att bestämma låg tull, men en så hastig öfvergång är icke lämpelig.
Jag instämmer i den principen, att öfvergången ej bör vara hastig, och hemställer om det icke skulle gå an, att fastställa en viss praescriptionstid , innan dea lägre tullen börjar att blifva gällande.
Den 31 Augusti f **. 973 Grefve von Rosen, Axel', Jag är förekommen at Grefve Cronhjelm.
Dessutom blifver ej tulltaxan satt i verkställighet, förr än nästa år emedlertid förlöpa 5 a 6 månader, och lagren på det förtullade vinet kunna ej vara stora.
Hant Excellence Herr Grefve Mörner, Adolph Göran :
Jag har ej deltagit uti dis— cussionen ifrån början och icke eller följt den, men jag får fästa uppmärksamheten derpå, att viner, i anseende till den volume de intaga, äro mindre sujette för tullförsnillning, än andre varor.
Derföre tror jas, att den nu föreslagne högre tullen , med tillstånd för Kongl. Majit att nedsätta den, uppfyller det ändamål man önskar, utan någon Prsescriptionstid.
Jag tror ej att Ridderskapet och Adeln är i stånd att med sakkännedom beräkna ett sådant ämne.
Det enklaste ar då att bestämma en hög tull, och tillåta dess nedsättning.
Dessutom får jag fästa uppmärksamheten deruppå, att den bestämning, sorn Friherre
Cederström föreslagit af gröfre, fina och finare viner, väl är bra uti idéen , men icke verkställbar, emedan den lemnar för mycket arbitrairt åt tullbetjenmgen, och beskrifningen blir svår.
Till undvikande deraf tror jag det vara försigtigare , att bibehålla det bestämmande af vinslsg ifrån productions orterne sorn finnas i tulltaxan , än de obestämda benämningsrne af gröfre, fina och finare.
I fall äganderätten i 974 Ben 22 Augusti /, m, någon män kunde rubbas, ®m min proposition bifallas, skulle jjg ej framställa den , men då det blifvit upplyst, att hela det qvantum, sorti blifvit införtulladt, är 91,000 kannor, och att man utskeppat vin för 75,000 R:dr,så frågar jag om här kan finnas något lager, och onr icke med nuvarande vinprissr, man kari bestämdt dömma, att massan af vin inkommit titan tullumgälder.